Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4996, del 29-04-2005 (2005/3917)

RESOLUCIÓ de 23 de març de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4996

Data del DOGV
:   29-04-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/3917


Data del document
:   23-03-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Altea
    * Barxeta
    * Vall d'Uixó, la
    * Callosa d'en Sarrià
    * Borriana
    * Alcora, l'
    * Buñol
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 23 de març de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X3917]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 101/03-AIA-Callosa d'En Sarrià i Altea, 120/00-AIA-Barxeta, 179/03-AIA-l'Alcora, 186/03-AIA-Burriana, 325/01-AIA- la Vall d'Uixó i 134/00-AIA-Buñol, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990, estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 23 de març de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 101/8006RJE
  
Promotor: Sr. Antonio Gregori Ripoll
  
Autoritat substantiva: ajuntaments de Callosa d'En Sarrià i Altea i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Objecte projecte: Construcció de camí forestal
  
Localització: A la partida Estanset-Bèrnia als termes municipals de Callosa d'En Sarrià i Altea (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
D'acord amb la documentació projectada, l'objecte del projecte és la construcció d'un camí forestal que permeta l'accés a uns antics bancals de cultiu abandonat per a poder implantar una agricultura moderna i competitiva i reduir els costos de producció.
  
Característiques del camí:
  
- Longitud: 402 metres.
  
- Amplària: 3 metres.
  
- Pendent mitjà: 7%.
  
- Ferm: format per la compactació dels materials procedents de la mateixa obra.
  
- S'establiran passos d'aigua de pluja.
  
- No es generaran materials sobrants dels moviments de terres, es compensaran els desmunts amb els terraplens.
  
- Obres complementàries: murs de maçoneria, cunetes i passos d'aigua.
  
La descripció de les obres efectuada en la documentació és incompleta, ja que no s'hi han presentat perfils transversals del camí que reflectisquen les dimensions dels talussos que s'han de generar. No s'indica la superfície d'antics bancals de cultiu abandonat que pretén cultivar-se, ni se n'aporten plànols.
  
Tramitació administrativa
  
La Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria va remetre el corresponent estudi.
  
Es va efectuar consulta als següents organismes:
  
- Ajuntament de Callosa d'En Sarrià: els terrenys afectats pel camí estan qualificats en el planejament municipal com a sòl no urbanitzable de protecció de forest, són de titularitat municipal i estan afectats per la presència pròxima del Fort de Bèrnia, bé d'interés cultural.
  
- Ajuntament d'Altea: els terrenys afectats pel camí estan qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció, no es preveu realitzar-hi cap actuació en aquests terrenys que no siga la de protegir-los.
  
- La Direcció Territorial d'aquesta Conselleria a Alacant: informes desfavorables dels serveis tècnics de la Direcció Territorial, demarcació forestal, espais naturals i protecció d'espècies.
  
Es va sol·licitar al promotor ampliació de la documentació presentada amb data de 21 de maig de 2003, sense que aquesta s'haja presentat fins a la data.
  
S'ha procedit a realitzar el tràmit d'informació pública (DOGV núm. 4536, de 3 de juliol de 2003), sense que s'hagen produït al·legacions com certifica el cap de Negociat d'Informació i Registre d'aquesta Conselleria, amb l'excepció dels informes de l'Ajuntament de Callosa d'En Sarrià que es van presentar per fer constància que havia de considerar-se una al·legació.
  
Afeccions legals
  
L'actuació plantejada es troba dins de l'àmbit del lloc d'interés comunitari (LIC) serres de Bèrnia i el Ferrer designat pel Govern Valencià per a formar part de la xarxa d'espais naturals xarxa Natura 2000.
  
Els terrenys del camí es troben dins de la delimitació de l'entorn del bé d'interés cultural declarat, Fort de Bèrnia, d'acord amb la informació proporcionada per l'Ajuntament de Callosa d'En Sarrià.
  
D'acord amb els informes dels ajuntaments de Callosa d'En Sarrià i Altea, les zones afectades estan qualificades en els planejaments urbanístics, respectivament, com a sòl no urbanitzable de protecció de forest i, en el segon cas, com a sòl no urbanitzable de protecció en què no està prevista cap actuació que no siga el manteniment de la protecció.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte
  
La zona d'actuació se situa, aproximadament, més amunt de mitja vessant de la solana de la serra de Bèrnia, al peu d'espadats rocosos de gran envergadura. El pendent és acusat i el sòl escàs i pedregós; s'observa en alguns punts grans blocs despresos dels espadats i colonitzats en part per heura (Hedera helix).
  
La zona del camí està ocupada per matolls densos d'aproximadament 1 metre d'alçària tipus argelagar-romerar (Ulex parviflorus - Rosmarinus officinalis) amb estepa negra (Cistus monspeliensis), que alternen amb llentisclars-coscollars (Pistacia lentiscus ?Quercus coccifera), amb margalló (Chamaerops humilis) i arraià (Osyris quadripartita). Hi ha taques abundants de pi blanc (Pinus halepensis) i puntualment de carrasques (Quercus rotundifolia).
  
El camí acaba en unes ruïnes d'una construcció de pedra de xicotetes dimensions i en una zona afeixada amb cultius abandonats (principalment ametllers), que ha sigut envaïda en part pels matolls descrits i també per pastius vivaços d'Hyparrhenia hirta (albellatge) amb abundància d'espècies pertanyents a etapes més avançades de la successió vegetal (romer, argelaga, càdec, llentiscle, etc.).
  
El valor ambiental de la zona s'estima mitjà alt.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
En la documentació presentada no es detalla ni delimita la superfície que pretén posar-se en cultiu ni es valora ambientalment la recuperació dels bancals abandonats amb caràcter forestal, com estableix la vigent legislació en matèria d'impacte ambiental (article 162, apartat f del Reglament forestal autonòmic, Decret 98/1995, de 16 de maig).
  
La zona en què s'enquadra el projecte té caràcter forestal, en la qual estimem que els usos han de ser principalment forestals, i que són compatibles amb el manteniment dels cultius actualment en producció.
  
Els camps de cultiu que pretenen recuperar-se estan abandonats, presenten una superfície reduïda, baixa accessibilitat, i han adquirit caràcter forestal en major o menor mesura. S'estima en conseqüència que no han de recuperar el caràcter agrícola. No s'estima rendible econòmicament, com es reflecteix en els informes de la Direcció Territorial de la Conselleria, el cultiu dels referits bancals abandonats, segons la consideració de les característiques de la zona.
  
L'objecte del camí, la recuperació d'antics camps de cultiu, no es troba justificat i, per tant, tampoc el camí.
  
A més, es considera que la construcció del camí ocasionaria un impacte ambiental, encara que localitzat, significatiu sobre el paisatge i la vegetació. D'acord amb la traça projectada el camí afectaria algun dels blocs de menor grandària caigut dels espadats.
  
Les actuacions projectades en una zona amb pendent acusada afavoriria l'aparició de fenòmens erosius.
  
En conseqüència, no s'estima ambientalment acceptable el projecte plantejat.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Per no estimar-se acceptable l'actuació des d'un punt de vista ambiental, no s'analitza aquest punt.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 1.i del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar no acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de construcció de camí forestal en la partida Estanset-Bèrnia als termes municipals de Callosa d'En Sarrià i Altea (Alacant) i el promotor dels quals és el Sr. Antonio Gregori Ripoll.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 13 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 120/00-AIA
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana del municipi de Barxeta
  
Promotor: Ajuntament de Barxeta
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Terme municipal de Barxeta (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
El terme municipal de Barxeta es troba situat a la comarca de la Costera, entre els termes municipals de Rafelguaraf, Manuel, Simat de la Valldigna, Quatretonda, Benigánim, Genovés, Xàtiva i Lloc Nou d'en Fenollet. El poble està travessat d'est a oest per la carretera CV-600 i el ramal CV-573; aquestes dues són les principals vies de comunicació.
  
Entre els elements de major interés existents al terme municipal es troben els llits naturals. Hi destaca el riu Barxeta com a llit principal que travessa el terme municipal d'est a oest; mentre que la resta dels llits constitueixen una extensa xarxa de barrancs que solquen el terme municipal. Tots són tributaris del riu Barxeta, com el barranc del Soldat, el barranc dels Sensals, el barranc Casa Serra, el barranc de l'Ametller, el barranc de la Corza, el barranc Perot, el barranc de Cebeda, el barranc del Portitxol, el barranc de Benavent, el barranc del Raboser, el barranc del Molinet, el barranc de Cabot, el barranc Llotja Redona i el barranc del Llop. Altres elements d'interés existents en el terme municipal són els camins ramaders denominats sendera de Múrcia (ample 20,89 m) i l'assagador del camí Vell de Benigànim (ample 10 m); del patrimoni arqueològic, etnològic i paleontològic destaquen els jaciments Casa Perot i els Terrers, i les masses forestals esteses pels relleus muntanyosos situats al nord i al sud del terme municipal i a les zones situades a la zona central del terme, intercalades amb àrees d'ús agrícola.
  
L'expansió del sòl residencial proposada es desenvoluparà en l'entorn del nucli urbà, sobre terrenys d'ús agrícola i en la urbanització denominada la Solana; l'ús principal d'aquest és el de segona residència. Respecte al sòl industrial, es preveu el desenvolupament d'aquest al costat del sòl urbà i urbanitzable residencial a l'oest del nucli urbà, sobre sòl d'ús agrícola.
  
Es proposa el següent model territorial:
  
Sòl urbà 251.519,41 m²
  
Sòl urbanitzable detallat:
  
Residencial 267.636,33 m²
  
Industrial 126.036,69 m²
  
Sòl no urbanitzable:
  
Comú 69.890.802,60 m²
  
D'especial protecció paisatgística 7.018.074,00 m²
  
D'especial protecció de llits 570.288,00 m²
  
De protecció de carreteres 213.728,00 m²
  
D'extracció d'àrids 141.774,00 m²
  
El proveïment urbà residencial i industrial s'efectua a partir d'un pou situat en el polígon 9, partida Lloma Requena. Les aigües residuals urbanes es depuren en l'EDAR existent en el municipi; aquesta s'ha d'ampliar, ja que el desenvolupament previst sobrepassarà la capacitat de tractament actual. Els residus sòlids urbans són gestionats per Girsa i traslladats a l'abocador de Guadassuar.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 24 de març de 2000, l'Ajuntament de Barxeta va remetre a aquesta Conselleria, a través de l'oficina Prop de Xàtiva, el concert previ del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Barxeta i al·legacions a aquest, amb la sol·licitud de l'emissió de la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
En data 5 d'abril de 2000, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va remetre a l'Ajuntament de Barxeta un escrit de sol·licitud de documentació. En aquest s'indicava que per a procedir a la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental era necessari la remissió de l'estudi d'impacte ambiental, la documentació urbanística completa i el certificat d'aprovació provisional.
  
En data 5 de setembre de 2000, té entrada en aquesta Conselleria un escrit remés per l'Ajuntament de Barxeta on s'indica que en la sessió del 19.06.00, l'Ajuntament va acordar sotmetre a informació pública el PGOU i l'estudi d'impacte ambiental.
  
En data 27 de novembre de 2000, la Secció de Planejament de l'antiga Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre a aquesta Conselleria un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, projecte de PGOU i expedient administratiu, i va sol·licitar la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
El Pla general d'ordenació urbana i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic per mitjà d'anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3502, de data 27 de juliol de 2000, i en el periòdic Levante EMV, de data 7 de juliol de 2000. Es van presentar tretze al·legacions al respecte, segons consta en el certificat emés per la secretària-interventora accidental de l'Ajuntament de Barxeta.
  
De les al·legacions presentades, les úniques que són de caràcter ambiental sol·liciten el següent:
  
La protecció de parcel·les de caràcter agrícola per mitjà de la classificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola, i no com a sòl no urbanitzable comú. Les esmentades al·legacions han sigut desestimades per l'Ajuntament en considerar que l'aplicació de la Llei 4/92 i 2/97 és prou protecció per al manteniment dels fruiters existents.
  
La desprotecció d'una parcel·la de sòl classificat com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística amb fins d'establir una reserva de minera d'argiles. L'esmentada al·legació ha sigut desestimada per l'Ajuntament en considerar la incompatibilitat de l'ús sol·licitat amb la massa forestal existent en la zona. D'altra banda, l'al·legació es va presentar fora del termini establert a l'efecte.
  
Respecte a les al·legacions presentades cal assenyalar que efectivament hauria d'establir-se una diferenciació entre els terrenys d'ús agrícola; destaquen aquells que siguen mereixedors d'especial protecció en base a aspectes agrològics i ambientals principalment. Aquesta valoració no s'ha efectuat en l'estudi d'impacte ambiental, en aquest document és on s'ha de determinar en base a una descripció adequada del medi, anàlisi i valoració els usos assumibles pel medi i la classificació més adequada. En aquest sentit es considera que l'estudi ha de ser completat. Respecte a la sol·licitud de desprotecció d'una parcel·la de sòl classificat com sòl no urbanitzable de protecció paisatgística per tal d'establir una reserva de minera d'argiles, cap indicar que en base a allò que s'ha indicat per l'ajuntament i als informes emesos per tècnics d'aquesta Conselleria s'ha de mantenir la corresponent protecció.
  
2. Peticions d'informes i documentació complementària
  
En data 17 de gener de 2001, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va remetre a l'Ajuntament de Barxeta un escrit de sol·licitud de documentació, perquè els documents de plànols eren incomplets.
  
D'acord al procediment previst en la legislació d'impacte ambiental, en data 19 de febrer de 2001, es va efectuar consulta a la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, el qual va ser contestat en data 3 de desembre de 2001.
  
En data 19 de novembre de 2001, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va remetre a l'Ajuntament de Barxeta un escrit que tornava a demanar la sol·licitud de documentació efectuada el 17 de gener de 2001.
  
En data 13 de desembre de 2001, té entrada en aquesta Conselleria la documentació gràfica sol·licitada a l'Ajuntament de Barxeta.
  
En data 24 d'abril de 2002, la Secció de Planejament de l'antiga Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre a aquesta Conselleria un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte de PGOU i l'expedient administratiu, on se sol·licitava la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
En data 10 de maig de 2002, es va remetre a l'Ajuntament una sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental remés, amb l'objecte d'esmenar una relació de deficiències detectades.
  
En data 26 de maig de 2003, la Secció de planejament de l'antiga Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre a aquesta Conselleria un annex a l'estudi d'impacte ambiental i un nou document del projecte de PGOU, on se sol·licitava la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
Revisada l'última documentació tramitada es va observar que el Pla d'ordenació denominat POE-01 Classificació i usos resultava de molt difícil lectura a causa de la impressió errònia d'aquest. Es va comunicar a l'Ajuntament telefònicament de l'error gràfic detectat, i es va remetre en data 7 de novembre de 2003 un nou exemplar de l'esmentat pla a aquesta Conselleria.
  
Informes sectorials
  
Informes dels Serveis Territorials de València de la Conselleria de Territori i Habitatge
  
La Unitat d'Espais Naturals i Camins Ramaders i la Secció Forestal dels Serveis Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge han emés els següents informes:
  
- Unitat de Camins Ramaders:
  
A la memòria, apartat 2.4 Servituds de protecció (erròniament, perquè no són servituds sinó béns de domini públic), es mencionen els camins ramaders, però no s'indiquen ni els noms ni les amplàries de classificació:
  
1. Sendera de Múrcia (amplària 20,89 m, longitud 4.500 m)
  
2. Assagador del camí Vell de Benigànim (amplària 10,00 m, longitud 300 m)
  
En els plànols apareixen grafiades, però tampoc hi apareixen els noms ni les amplàries.
  
Es proposa la inclusió en els indicats documents de les dades relatives als camins ramaders classificats.
  
- Secció Forestal:
  
Al terme municipal de Barxeta, objecte del PGOU, no hi ha forests catalogades d'utilitat pública o consorciades.
  
El terreny forestal existent en el terme municipal ha patit una sèrie d'incendis en els últims anys. Els incendis que han afectat grans extensions són els següents:
  
1. En data 7/8/1978 es van cremar 300 hectàrees en la partida els Llosars, a la part nord-oest del terme.
  
2. En data 31/7/1979 es van cremar unes 20 hectàrees al nord-oest del pla de Llauris.
  
3. En data 16/8/1981 es va cremar pràcticament la totalitat de la serra de Requena a l'extrem sud del terme.
  
4. En data 3/9/2000 es van cremar 45 hectàrees en l'extrem nord-est del terme, entre la Barsella i el barranc del Llop.
  
En conseqüència la Secció Forestal considera que la classificació proposada en el PGOU, com també les mesures protectores i correctores sobre terreny forestal, no comporten cap inconvenient.
  
Unitat d'Espais Naturals:
  
De l'informe emés per la Unitat d'Espais Naturals del Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge s'extrauen les següents conclusions:
  
- El terme municipal de Barxeta no afecta cap espai natural protegit, ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
- Hi ha afeccions importants per l'extracció de minerals a cel obert, transformació de terrenys forestals i de secà a cultiu de cítrics. La disponibilitat d'aigua juntament amb la climatologia local afavoreixen aquest últim aprofitament, sense oblidar que la protecció de capçaleres de conca i la regeneració de la forest natural són la millor garantia de protecció d'aquests recursos (conservació d'aqüífers i regulació de microclimes).
  
- El SNUPP (protecció paisatgística) que apareix en el plànol TM-01 ha d'estendre's cap al nord de forma que incloga les capçaleres dels barrancs que conflueixen cap al sud.
  
- Els SNUPP que apareixen en els plànols TM-02, 05 i 06 al sud de la VP-1036 només inclouen un xicotet turó al nord del barranc de l'Ametller i haurien d'incloure diverses masses de pinar existents.
  
- Les zones de pedrera on, com a resultat de les extraccions s'han format làmines d'aigua permanents de considerable extensió, són susceptibles d'un projecte de restauració que afavorisca el valor ecològic (resulten un hàbitat idoni per a moltes espècies de la nostra fauna silvestre), paisatgístic i, potser, recreatiu, una vegada convenientment adequades.
  
- També haurien d'incloure's en la categoria de SNUP diverses masses forestals en les partides del Tossal, les situades a l'oest del barranc de Sensals, les de la partida Sensals (al camí de la Font de la Parra), les de la partida Tossal Pomares, i les de les partides l'Ametller i la Ferrera.
  
- Al TM-06 apareix grafiat com d'extracció d'àrids un turó situat entre barrancs que hauria de destinar-se a protecció (passar a SNUP) i buscar-se com a alternativa al recurs mineral altres àrees ja degradades per explotació sense restauració posterior i preveure així una adequada fase d'abandó.
  
Afeccions legals
  
El projecte tramitat ha de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest pot produir i que s'indiquen a continuació:
  
- Domini públic hidràulic: El principal llit que solca el terme municipal de Barxeta d'est a oest és el riu Barxeta. De la xarxa de barrancs tributaris del riu Barxeta són destacables el barranc del Soldat, el barranc dels Sensals, el barranc Casa Serra, el barranc de l'Ametller, el barranc de la Corza, el barranc Perot, el barranc de Cebeda, el barranc del Portitxol, el barranc de Benavent, el barranc del Raboser, el barranc del Molinet, el barranc de Cabot, el barranc Llotja Redona i el barranc del Llop. És d'aplicació el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
- Camins ramaders: És d'aplicació la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Al terme municipal de Barxeta es troben classificats dos camins ramaders denominats sendera de Múrcia amb una amplària legal de 20,89 metres i assagador del camí vell de Benigànim amb una amplària legal de 10,00 metres.
  
- Patrimoni cultural: L'inventari de jaciments de la Conselleria de Cultura inclou 2 jaciments de diferent cronologia, ambdós recollits en el Pla general; i és aplicable la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
- Els abocaments d'aigües pluvials i residuals, han d'ajustar-se a les disposicions de la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
- Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
Revisada la documentació tramitada, els informes sectorials i efectuada visita a la zona afectada per tècnics del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental s'ha pogut comprovar que el Pla general del municipi de Barxeta, amb les modificacions efectuades, proposa un model territorial adequat ambientalment, amb limitacions puntuals, que respecta i protegeix les àrees que presenten valors naturals. No obstant això, s'han de mencionar alguns aspectes del model que puntualment mereixen ser corregits o complementats, en el sentit que a continuació s'indica:
  
- El terme municipal de Barxeta es troba enclavat entre relleus muntanyosos amb clares vocacions forestals que limiten el nord i sud del terme. A la zona central s'han desenvolupat les àrees urbanes i les activitats agrícoles. És destacable la presència característica de masses forestals relictes entre àrees dedicades al cultiu. En els últims anys les transformacions agrícoles que han tingut lloc a Barxeta han generat una reducció considerable i aïllament de les esmentades masses forestals, i han donat lloc a un paisatge característic que el fa mereixedor de ser conservat amb un control estricte de les possibles transformacions futures. En aquest sentit, es considera necessària la preservació de les àrees forestals existents entre cultius, les quals han de ser avaluades cas a cas si es pretén la transformació d'aquestes, les esmentades àrees s'han de considerar com a sòl no urbanitzable comú amb restriccions. Aquests aspectes no s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental ni en les normes urbanístiques, i s'han tractat de la mateixa manera sòls transformats i degradats, sòls agrícoles i masses forestals intercalades entre els anteriors.
  
- Respecte a la classificació del sòl proposada al nord-oest del terme municipal i nord de la carretera CV-573, cal assenyalar que la zona que presenta característiques forestals constituïda per capçaleres de barrancs ha de ser protegida com s'ha indicat en tot moment per part d'aquest Servei en la sol·licitud d'ampliació i en les reunions mantingudes.
  
- Respecte al sòl d'ús agrícola, en la memòria justificativa del PGOU es proposa com a objectiu d'aquest la protecció especial de les zones amb potencialitat agrícola. Al contrari aquesta protecció no s'expressa tàcitament en el document de planejament; en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental s'argumenta que amb la desprotecció del sòl agrícola es pretén donar una major elasticitat a la capacitat d'usos del sòl no urbanitzable en base a la Llei 2/97, sobre sòl no urbanitzable, com també, l'homogeneïtzació del sòl no urbanitzable per a evitar problemes de tal manera que un propietari no tinga sòl classificat com a comú i sòl protegit. Analitzats els esmentats arguments, en cap concepte es consideren de caràcter ambiental, no es considera justificada la desprotecció de tot el sòl agrícola vigent en l'actual planejament. A més, observada la documentació gràfica de l'estudi d'impacte ambiental, s'aprecia la carència d'un pla on es representen les unitats ambientals del terme de Barxeta. No obstant això, observats els plànols de l'estudi d'impacte ambiental, com la litologia, el usos globals del sòl i vegetació i el grau de cobertura, es pot concloure d'aquests que hi ha unitats ambientals amb diferències rellevants en àmbits que s'han considerat homogenis. Es considera que l'homogeneïtat del territori, com s'ha considerat en l'estudi d'impacte ambiental, no existeix i que s'ha buscat una forma simple, laxa i inadmissible de resoldre un problema ambiental. Així mateix, consultada la informació disponible en la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge s'observa una clara diferència de sòls amb capacitat d'ús agrològica elevada i sòls amb capacitat d'ús agrològica moderada, informació no considerada en l'estudi. Per tot això, es considera que hi ha una clara diferència agrològica entre els distints sòls agrícoles existents en el terme municipal on resulta recomanable establir una clara distinció del sòl que es vol destinar a usos propis d'un sòl no urbanitzable comú i el sòl que ha de ser especialment protegit per les característiques agrícoles d'aquest.
  
- Dins del sòl no urbanitzable comú, el qual es considera ambientalment defectuós en la delimitació d'aquest, a causa de l'afecció sobre unitats ambientals diferents, hauria de dividir-se en subzones de manera que, dins d'aquesta classificació del sòl siga possible establir diferents usos per a cadascuna de les subzones.
  
- La delimitació del sòl no urbanitzable de protecció paisatgística proposada inicialment en el PGOU ha sigut modificada per l'Ajuntament atenent a les consideracions efectuades per aquesta Conselleria en l'ampliació sol·licitada en el seu moment. No obstant això, malgrat que les esmentades consideracions no han sigut plenament satisfetes es considera oportú que els terrenys forestals inclosos en el sòl no urbanitzable comú tinguen restriccions a determinats usos conforme al que indica l'epígraf anterior.
  
- Al terme municipal hi ha explotacions mineres a cel obert, les quals han sigut representades gràficament en els plànols d'ordenació amb l'augment de les superfícies autoritzades a manera de reserves de sòl per a possibles ampliacions. No obstant això, en el document de l'estudi d'impacte ambiental s'han considerat com a accions susceptibles de produir impacte ambiental en el sòl no urbanitzable d'especial protecció, entre altres, activitats extractives, transformació de cultius i explotacions agropecuàries. Ha de quedar terminantment prohibit qualsevol ús dels mencionats en el sòl no urbanitzable d'especial protecció al no considerar-se justificats aquests i els impactes ambientals dels quals poden ser severs o crítics.
  
- Respecte als camins ramaders es va sol·licitar expressament en l'ampliació de documentació requerida a l'ajuntament en data 10 de maig de 2002, les quals havien de ser les correccions sobre aquestes. Presentada l'esmentada documentació no s'ha efectuat cap correcció al respecte.
  
- Els llits dels barrancs més destacables que solquen el terme municipal de Barxeta han sigut grafiats al pla d'ordenació de classificació i usos com a sòl no urbanitzable de protecció de llits, conforme a la sol·licitud d'ampliació requerida a l'Ajuntament per aquest servei. D'altra banda, es va sol·licitar que s'estudiara l'existència o no de risc d'inundació sobre els sòls urbanitzables proposats a la vora del llit del riu Barxeta, estudi que no s'ha efectuat fins a la data.
  
- Respecte al patrimoni històric, artístic i arqueològic, en l'estudi d'impacte ambiental no s'indica res al respecte. No obstant això, en les normes urbanístiques s'estableix un article sobre usos i obres al sòl no urbanitzable de protecció arqueològica. Això no obstant, a partir de la sol·licitud d'ampliació emesa per aquesta Conselleria, l'Ajuntament ha incorporat al Pla d'ordenació POE-01 els jaciments arqueològics inventariats per la Conselleria de Cultura, i els és aplicable la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. Respecte als usos previstos en l'article 238 del document modificat de les normes urbanístiques, es considera que els esmentats usos hauran de tenir l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, aspecte aquest no complit en l'ampliació sol·licitada. No s'analitza si hi ha o no altres tipus de jaciments de caràcter etnològic o paleontològic. Es considera superficial la informació aportada i la posterior anàlisi d'aquesta, com també la valoració efectuada respecte d'això.
  
- Respecte al tractament i gestió de residus, en l'ampliació de documentació, s'ha adjuntat per part de l'Ajuntament un certificat emés per l'empresa GIRSA en qualitat de concessionària del Servei de Recollida dels Residus Sòlids Urbans de la població de Barxeta. En l'esmentat document l'empresa certifica que els residus de Barxeta es destinen actualment a la planta de tractaments de residus de Guadassuar i que la quantitat de residus que es preveu es generen després de l'increment de sòl residencial i industrial podrà ser gestionat i tractat degudament per l'empresa GIRSA en la planta de residus de Guadassuar.
  
- Respecte al subministrament d'aigua, la secretària-interventora interina de l'Ajuntament de Barxeta va emetre un certificat indicant que el municipi disposa d'un dipòsit i un pou conegut com Ramonet l'Esquilador, situat al polígon 9, partida Lloma Requena, per tal que s'assegure el proveïment de les àrees residencial i industrial previstes en el planejament.
  
- Respecte al tractament de les aigües residuals, es va sol·licitar a l'Ajuntament que es justificara la capacitat de depuració de l'EDAR existent. En aquest sentit, es va presentar un informe emés per l'entitat de sanejament d'aigües on es considerava viable el tractament de les aigües residuals generades pels desenvolupaments als quals porte el pla general, amb el compliment dels condicionants establerts per l'entitat.
  
- La identificació i valoració d'impactes com també les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental es consideren deficients i superficials, no obstant això amb la informació disponible en aquesta Direcció General i les visites de camp efectuades per tècnics del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, s'ha procedit a l'avaluació del projecte de PGOU de Barxeta.
  
- L'estudi d'impacte ambiental conté un programa de vigilància ambiental, que ha de ser controlat per l'Ajuntament. No obstant això, l'esmentat programa estableix una sèrie de controls, però es desconeixen els indicadors ambientals, valors llindars, freqüència del control ambiental i mesures que s'han d'adoptar en el cas que calga.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat per mitjà del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte mediambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Barxeta (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i sempre que es realitzen les mesures correctores contingudes en aquest i en el programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establerts en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1. La classificació del sòl no urbanitzable prevista en el planejament es considera acceptable des del punt de vista ambiental, a excepció del sòl no urbanitzable comú o agrícola, del qual han de ser replantejats els límits i els usos d'aquests. En aquest sentit s'ha de proposar en el pla general un sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola i un sòl no urbanitzable comú degudament justificats. Dins del sòl no urbanitzable comú han d'identificar-se diferents àmbits territorials, com les masses forestals existents entre sòls agrícoles, on s'han de restringir determinats usos previstos en la Llei 4/92 i la seua modificació Llei 2/97. La nova classificació proposada i les restriccions que s'incorporen s'han de regular per mitjà de la corresponent normativa la qual s'ha d'incloure en les normes urbanístiques. Aquestes modificacions han d'obtenir la corresponent resolució complementària que emetrà el director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, en un termini màxim de sis mesos des de l'aprovació definitiva del pla general. Mentre no s'hagen efectuat les modificacions mencionades i s'haja emés la resolució favorable anterior, les autoritzacions dels usos previstos sobre el sòl no urbanitzable comú s'han de quedar en suspens.
  
2. Les àrees que configuren les capçaleres de barrancs i presenten característiques forestals situades al nord-oest del terme municipal i nord de la carretera CV-573 han de qualificar-se com a sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística.
  
3. En el sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística no poden ser admissibles els usos d'activitats extractives, noves transformacions de cultius i noves explotacions agropecuàries.
  
4. S'ha d'estudiar l'existència o no de risc d'inundació sobre els sòls urbanitzables proposats al costat del llit del riu Barxeta, i obtenir informe favorable del Servei de Planificació de la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques.
  
5. Els camins ramaders, béns de domini públic de la Generalitat Valenciana, han de quedar lliures en tota la amplària d'aquests, d'obstacles que puguen pertorbar el trànsit normal del bestiar; han de ser respectats en tot el traçat i amplària d'aquests, d'acord amb el que disposa la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Així mateix, s'han d'efectuar les correccions sol·licitades en l'ampliació de documentació requerida a l'Ajuntament en data 10 de maig de 2002 amb anterioritat a l'aprovació definitiva del pla general.
  
6. S'ha de garantir l'adequada gestió dels distints tipus de residus, en especial pel que fa a les empreses productores de residus tòxics i perillosos.
  
En aquest sentit l'Ajuntament, en previsió de la instal·lació d'indústries productores, en el procés de producció de residus tòxics i perillosos d'aquestes, i atés que els residus d'aquest caràcter han de ser evacuats i tractats per una empresa gestora especialitzada, ha de requerir per a la concessió de la llicència d'activitat de les esmentades empreses, depenent de la massa anual generada, l'autorització de productor de residus tòxics i perillosos o la inscripció en el Registre de xicotets productors de residus tòxics i perillosos.
  
7. Respecte a la capacitat de depuració i normativa per a la correcta gestió de les aigües residuals generades en el terme municipal, s'han de tenir en compte els següents punts:
  
7.1. El desenvolupament del sòl urbanitzable residencial i industrial ha de quedar supeditat al compliment dels condicionants establerts per l'entitat de sanejament d'aigües.
  
7.2. En qualsevol cas, l'ordenança d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, que és d'aplicació en tot l'àmbit del terme municipal, s'ha d'ajustar a les previsions del model elaborat a l'efecte conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
7.3. Les activitats que superen els límits d'abocament establerts en les ordenances, obliguen cadascuna d'aquestes a l'establiment dels tractaments previs necessaris per a l'admissió de les aigües residuals generades a la xarxa de clavegueram. En qualsevol cas, és necessària la construcció d'arquetes de registre en la connexió de la xarxa de sanejament de cada indústria amb la xarxa del polígon, de manera que es facilite la presa de mostres sobre els efluents produïts.
  
8. S'ha d'obtenir de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, informe favorable al pla general, el qual resulta vinculant, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
9. Són d'aplicació totes i cadascuna de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, que no entren en contradicció amb les propostes en els epígrafs anteriors de la present declaració. Aquestes s'han d'incloure en les normes urbanístiques.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 13 de febrer de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 179/6387-OGM
  
Títol: Homologació sectorial modificativa i modificació puntual núm. 35 del Pla general d'ordenació urbana - partida Vinyals
  
Promotor: Ajuntament de l'Alcora
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al sud-oest del nucli urbà de l'Alcora, situat entre la carretera de circumval·lació, la carretera CV-188 de l'Alcora a Ribesalbes, el camí vell d'Onda i el barranc del Rajolar
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Es busca corregir un error detectat entre plànols a diferents escales del vigent Pla general d'ordenació urbana respecte dels límits de classificació de sòl, amb l'aprofitament de l'esmentada circumstància per a reorganitzar la trama viària inicialment dissenyada, amb la seua adaptació a les necessitats reals de les indústries existents i amb la classificació com a sòl urbà industrial part del sòl no urbanitzable comú a fi de completar la trama urbana.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. Inicialment, el sòl que ja es troba classificat com a d'ús industrial es divideix en dues zones denominades 4-A (indústria lleugera) i 4-B (indústria mixta). La superfície de la primera està estimada en 7.413 m² i la segona en 247.182 m², a la qual cosa caldria afegir 21.038 m² de superfície dotacional destinada a xarxa viària.
  
II. La superfície que s'ha de reclassificar és de 24.709 m², i el total de l'homologació són 300.342 m².
  
III. La nova delimitació del sòl industrial permet dotar les indústries d'una millora substancial en els accessos.
  
IV. Gran part de la superfície d'ús industrial es troba actualment desenvolupada.
  
3. Alternatives
  
No hi ha estudi d'alternatives.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 22 de maig de 2003 l'Ajuntament de l'Alcora va remetre projecte tècnic, inclòs estudi d'impacte ambiental, relatiu a l'homologació sectorial modificativa i modificació puntual núm. 35 del Pla general d'ordenació urbana - partida Vinyals, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, de data 21 de febrer de 2003 i en el DOGV núm. 4448, de 26 de febrer de 2003.
  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de l'Alcora.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 26 de setembre de 2003 es va sol·licitar a l'Ajuntament de l'Alcora una ampliació de la documentació remesa inicialment per entendre que d'aquesta no es podien obtenir elements de judici suficients per a emetre la preceptiva declaració d'impacte ambiental.
  
L'Ajuntament va remetre contestació en data 11 de febrer de 2004.
  
Afeccions legals
  
1. Per les proximitats del projecte discorre el camí ramader denominat assagador Reial núm. 2, de 75 metres d'amplària legal i necessària de domini públic, aprovada per Ordre Ministerial de 5 d'abril de 1954, publicada en el BOE de 14 d'abril de 1954 i en el BOP de 13 de maig de 1954.
  
Segons es reconeix en l'informe tècnic emés per la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló en data 3 d'octubre de 2002, a la vista del plànol facilitat pel promotor i sempre que aquest s'adjunte a la documentació urbanística municipal, es considera que l'esmentat camí ramader no es veu afectat pel projecte.
  
2. El sector proposat es veu travessat pel barranc del Rajolar.
  
En l'ampliació de documentació s'ha incorporat un plànol d'afeccions on es grafien els 100 metres de policia de llits, i s'adjunta, a més, còpia de l'autorització per a la construcció d'una nau industrial en la zona de policia del barranc del Rajolar i abocament de pluvials a aquest expedida per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
3. No s'ha aportat informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
En la documentació presentada s'indica reiteradament que en la zona no hi ha béns immobles de valor cultural; s'aporta plànol de localització de jaciments arqueològics considerats d'importància per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, com també informe realitzat pel tècnic sobre arqueologia municipal al respecte.
  
Consideracions ambientals
  
1. Es tracta d'una zona on es constata l'existència d'indústries en funcionament que pretén millorar-se per mitjà de la present modificació de planejament ateses les carències detectades respecte a la urbanització de l'entorn, la qual cosa pot suposar una millora ambiental en eliminar àrees degradades.
  
2. La vessant nord del barranc del Rajolar, segons la documentació presentada, no presenta vegetació digna de menció com a conseqüència dels moviments de terres efectuats i de l'activitat industrial.
  
Ocorre el contrari en la vessant sud de l'esmentat barranc, on s'aprecia el desenvolupament d'una vegetació variada que alterna cultius de secà amb espècies de bosc de rebrot, alguns exemplars de pi blanc i vegetació edafòfila pròpia de llits.
  
3. Respecte a la capacitat de proveïment d'aigua potable al sector, independentment de la preexistència d'indústries en l'àmbit d'estudi, s'aporta informe de l'empresa contractada per l'Ajuntament per a la gestió i manteniment del servei públic on s'indica que el cabal disponible actualment resulta suficient per a garantir el proveïment a la zona afectada.
  
La mateixa empresa, encarregada igualment del manteniment de la xarxa de sanejament i la depuració de les aigües residuals, informa sobre la situació futura de les instal·lacions una vegada finalitzada l'ampliació d'aquestes. Aparentment, les millores respecte a la situació actual seran substancials.
  
L'Ajuntament informa al mateix temps de l'existència d'una ordenança municipal d'abocaments aprovada i en vigor des del 4 de juliol de 2000.
  
Sobre la gestió de residus inerts s'informa que aquests han de ser transportats a abocador autoritzat, i es citen dues empreses del terme municipal que poden gestionar aquest tipus de residus.
  
4. Per al control de la contaminació atmosfèrica, produïda principalment per l'emmagatzematge de matèries primeres pulverulentes a l'aire lliure, es proposa el continu reg per aspersió o tractament semblant.
  
5. No s'indica si el sòl industrial posseirà una xarxa de sanejament separativa, ni més dades al respecte de l'esmentada xarxa.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte sobre l'homologació sectorial modificativa i modificació puntual núm. 35 del Pla general d'ordenació urbana partida Vinyals del municipi de l'Alcora (Castelló), promogut per l'Ajuntament mateix, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. La xarxa de sanejament que es projecte en el moment de desenvolupar detalladament el sector ha de ser separativa.
  
S'han de construir arquetes de registre en cadascun dels punts d'abocament de les parcel·les a la xarxa municipal.
  
L'Ajuntament, a l'hora d'atorgar les llicències d'activitat, ha d'exigir la construcció d'arquetes separadores de greixos i olis a aquelles indústries susceptibles de generar o manipular aquest tipus de substàncies.
  
S'ha d'exigir la predepuració de les aigües residuals a aquelles indústries que superen els paràmetres d'abocament establerts en l'ordenança municipal aprovada a l'efecte
  
II. El desenvolupament del sector ha de supeditar-se a la posada en marxa de l'ampliació de la depuradora, que suposadament permetrà millorar substancialment la situació de l'esmentada infrastructura.
  
III. De cara al control de la contaminació atmosfèrica, atesa la proximitat del sòl industrial als usos residencials i al nucli urbà, s'ha d'exigir l'emmagatzematge del material pulverulent en naus cobertes i amb tancaments laterals, dotades de sistemes de captació de partícules en suspensió.
  
IV. Amb caràcter previ a l'aprovació del projecte s'ha de sol·licitar el pronunciament de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos, estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 de febrer de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 186/2055-HJN
  
Títol: Homologació modificativa i Pla parcial del sector industrial Monges-Llombai
  
Promotor: Ajuntament de Burriana
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al sud-oest del nucli urbà de Burriana, al costat de l'avinguda Jaume I
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Es pretén la implantació d'un sector industrial de nou desenvolupament.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La superfície de l'actuació és de 510.016 m², que actualment es troba qualificat com a sòl no urbanitzable de règim comú segons el vigent instrument de planejament.
  
II. S'adscriu també una superfície de 60.400 m² de sòl residencial per a l'adequació d'aquesta a la LRAU.
  
III. El projecte ocupa un entorn prou homogeni tant morfològicament com en relació amb els usos que allí es desenvolupen. Predomina el cultiu de cítrics si bé apareix de manera dispersa alguna indústria o magatzem.
  
3. Alternatives
  
No s'hi han presentat alternatives.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 22 de maig de 2003 l'Ajuntament de Burriana va remetre projecte tècnic, inclòs estudi d'impacte ambiental, relatiu a l'homologació modificativa i Pla parcial del sector industrial Monges-Llombai, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat de la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo de Castelló, de data 13 de desembre de 2002 i en el DOGV núm. 4402, de 19 de desembre de 2002.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar deu al·legacions, i cinc més durant l'obertura de pliques, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Burriana, en el qual s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
2. Resum de les al·legacions
  
El consistori ha respost a la totalitat de les al·legacions, de les quals únicament s'aprecia contingut ambiental en aquelles que fan menció a la necessitat de restituir els serveis i infrastructures agrícoles afectades i funcionalment necessaris, a la possible presència de material explosiu en la parcel·la d'un dels afectats i a la necessitat de realitzar un estudi historicoarqueològic previ a qualsevol acció urbanitzadora o d'edificació.
  
Segons l'esmentat certificat es prendran les mesures oportunes en tots els casos.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 26 de setembre de 2003 es va requerir a l'Ajuntament de Burriana l'ampliació o revisió d'una sèrie d'aspectes de la documentació remesa inicialment atés que d'aquesta no es podien obtenir elements de judici suficients per a emetre la preceptiva declaració d'impacte ambiental.
  
Els esmentats aspectes se centraven en la capacitat de proveïment d'aigua potable i depuració d'aigües residuals, en la gestió dels residus i les possibles afeccions patrimonials del projecte.
  
En data 9 de febrer de 2004 l'Ajuntament de Burriana va remetre contestació a l'esmentat requeriment.
  
Afeccions legals
  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, i encara que el projecte no se situa directament sobre un lloc d'interés comunitari, els abocaments d'aigües residuals del sòl industrial podrien, en cas de mal funcionament de l'estació depuradora d'aigües residuals, alterar o modificar les condicions del LIC denominat Alguers de Burriana-Nules-Moncofa, de caràcter marí i l'extensió dels quals abasten les 4.082 ha, amb presència de praderies de Cymodocea i posidònia.
  
L'estudi d'impacte ambiental no fa referència als aspectes comentats, i si bé en última instància s'ha informat sobre la recent ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals de Burriana, en la documentació inicial s'indicava que aquesta es trobava saturada i hi abocava aproximadament un 20% de l'efluent sense depurar.
  
2. Segons la informació facilitada després del requeriment d'aquest, el projecte no afectarà cap camí ramader classificat al municipi de Burriana.
  
Aquest aspecte no ha sigut confrontat amb el projecte de classificació de camins ramaders en aquest municipi atés que l'informe sol·licitat no ha sigut facilitat a aquesta Direcció General en el moment de la redacció del present escrit.
  
3. Segons l'informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, remés en segona instància per l'Ajuntament de Burriana, no es coneixen en la zona objecte del projecte béns immobles d'interés cultural ni jaciments arqueològics.
  
No obstant això, es considera que atesa la proximitat de l'àrea de l'homologació amb els jaciments romans denominats la Regenta i Caminàs, si durant el moviment de terres apareixen restes arqueològiques, han de paralitzar-se immediatament les obres i comunicar els fets a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en compliment del que disposa amb caràcter imperatiu el títol III de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
Consideracions ambientals
  
1. Com ocorre amb la major part de la Plana de Castelló, el sòl afectat pel projecte posseeix la més alta capacitat agrària, únicament reduïda per una lleugera pedregositat del terreny. Es tracta, també, d'una zona amb materials molt permeables a causa de la naturalesa detrítica d'aquesta.
  
2. La totalitat de la zona d'estudi de troba transformada per l'home, i es dedica durant molts anys al cultiu de cítrics principalment, de manera que aprofita tant la qualitat del sòl com la morfologia pràcticament plana.
  
3. El creixement proposat, que aprofita una via principal de comunicació radial amb el nucli urbà de Burriana, s'entén com a expansió natural d'aquest últim aprofitant la xarxa d'infrastructures existent.
  
4. No es té constància de l'existència de riscos d'inundació en l'àrea d'estudi.
  
5. De cara al proveïment d'aigua potable per als nous usos, i com a contestació als aspectes requerits, l'Ajuntament de Burriana informa que s'ha donat trasllat a la Divisió de Recursos Hidràulics de l'escrit de l'empresa concessionària del servei municipal d'aigües potables en el qual s'acredita la suficiència i capacitat de la xarxa per al desenvolupament del sector.
  
L'esmentat escrit, a pesar d'indicar el contrari, no ha sigut incorporat a la documentació remesa per a l'avaluació ambiental en el moment de la redacció del present document.
  
6. Respecte a la depuració de les aigües residuals, l'informe remés en última instància per l'Ajuntament de Burriana i elaborat per sanejament d'aigües contradiu la informació inicial sobre l'estat de saturació de l'estació depuradora d'aigües residuals.
  
En aquest sentit, sembla que recentment s'ha ampliat i millorat la depuradora de Burriana, dissenyada per a tractar 20.000 m³/dia i amb una demanda estimada en 15.400 m³/dia. D'altra banda, s'estima que el projecte generarà un volum pròxim als 180 m³/dia.
  
Per a concloure, l'informe avala la viabilitat del tractament de les aigües residuals en l'EDAR de Burriana sempre que es complisquen una sèrie de condicions referides a la realització de les obres de connexió, a l'adequació de l'abocament a l'ordenança municipal o, si no n'hi ha, a la de l'entitat de sanejament i a l'ingrés d'una determinada quantitat econòmica per a sufragar els costos de depuració.
  
7. La xarxa de sanejament es proposa unitària, i estima possible la construcció d'una xarxa parcialment separativa, atesa l'absència de llits pròxims sobre els quals abocar les aigües pluvials. Es pretén doncs, utilitzar la xarxa de séquies per a reduir el volum de pluvials derivat a l'EDAR de Burriana.
  
En les ordenances del Pla parcial es fa referència a l'ordenança municipal d'abocaments, que exigeix la instal·lació d'arquetes per a la presa de mostres a les indústries, com també presentar un pla de control d'abocaments prèviament a la concessió de la llicència.
  
8. No s'indica el lloc ni el tipus de gestió dels residus que es generaran durant les fases d'execució i funcionament del polígon industrial.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, s'emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el Projecte sobre l'homologació modificativa i Pla parcial del sector industrial Monges'Llombai del municipi de Burriana (Castelló), promogut per l'Ajuntament mateix, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. El sòl eliminat durant la fase de moviment de terres ha de reutilitzar-se en altres zones del municipi que es troben degradades o bé on resulte necessària aportació de terra vegetal per a la construcció de zones verdes o semblants, atesa l'elevada qualitat agrària d'aquest.
  
II. L'Ajuntament ha d'exigir, abans de concedir les llicències d'activitat, la construcció d'arquetes separadores de greixos i olis a aquelles indústries susceptibles de generar o manipular aquestes substàncies.
  
III. Els residus sòlids urbans s'han de gestionar d'acord al que disposa el pla integral de residus en tot allò referit amb la recollida selectiva, i s'han de col·locar contenidors en la proporció adequada. Els esmentats residus s'han de tractar conforme a la seua naturalesa en abocadors o instal·lacions autoritzades.
  
IV. Els residus sòlids inerts han de traslladar-se a un abocador o a gestor autoritzat; l'Ajuntament ha d'exigir a l'agent urbanitzador els documents de lliurament d'aquest tipus de residus abans de recepcionar les obres d'urbanització.
  
V. La biomassa derivada de l'eliminació dels cítrics que actualment existeixen en la zona d'estudi s'ha de tractar adequadament; s'ha de traslladar a plantes de fabricació de compost o semblants, i evitar-ne en tot moment la crema.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 27 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 325/01-AIA
  
Títol: Concessió d'explotació derivada del polígon industrial PEP núm. 2.610
  
Promotor: Watts Blake Bearne España, SA
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria de Castelló. Unitat de Mines
  
Localització: Paratge la Palera. Terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és el passe a concessió minera del polígon industrial PEP núm. 2.610. L'àrea que s'ha d'explotar engloba únicament 5 has de terreny situades en el límit oriental del polígon industrial, a uns 2.500 m al sud del nucli urbà.
  
El projecte d'explotació té com a objectiu l'obtenció d'argila de qualitat per a abastir la indústria ceràmica de la zona de Nules. El ritme de producció vendible i explotable serà de 400.000 t/any. L'extracció del material es realitzarà per mitjà de perforació i voladura.
  
Les possibles afeccions ambientals derivades del projecte inicialment plantejat van ser modificades i corregides en part, amb l'aportació d'un annex al projecte d'explotació i restauració.
  
En l'esmentat annex, es proposen dues alternatives d'explotació depenent del tipus de restauració que s'ha d'executar:
  
Opció A: Reintegració immediata a l'entorn.
  
Opció B: Abocador de residus inerts.
  
Atés que l'opció B: Restauració per mitjà d'abocador de residus inerts no pot dur-se a terme perquè que hi ha un pla zonal de residus que engloba el municipi de la Vall d'Uixó i que gestiona els residus inerts, el projecte d'explotació i restauració queda limitat a l'opció A: Reintegració immediata en l'entorn.
  
Per a la transformació del material extret s'instal·larà una planta de trituració mòbil, que estarà situada al peu de la rampa principal, en el límit extern de la concessió, al costat d'aquesta se situa la bassa de decantació.
  
Els estèrils generats en l'explotació s'utilitzaran per a la restauració del tàlveg i s'adaptaran les formes a l'entorn immediat.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
A l'agost de 2001 el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló remet l'estudi d'impacte ambiental i el projecte d'explotació - restauració de la sol·licitud de concessió. Posteriorment, al febrer de 2002, remet el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient, on s'indica que no han sigut presentades al·legacions al projecte.
  
Consultats l'Ajuntament de la Vall d'Uixó, la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, el Servei de Parcs Naturals i els Serveis Territorials d'aquesta Conselleria, es reben en les dates que s'indica els següents informes:
  
- Servei Territorial de Medi Ambient (16.10.01): Exposa una sèrie de limitacions a l'hora de portar a terme l'explotació i restauració, i proposa algunes modificacions.
  
- Servei de Parcs Naturals (20.11.01): L'informe conclou que la zona on es pretén realitzar l'actuació minera es localitza en àrees d'influència antròpica i, per tant, aquest tipus d'activitat sí que és susceptible d'autorització. Atés que l'explotació minera és compatible normativament amb les regulacions del Decret 218/1997 d'aprovació del PORN, s'analitza l'EIA remés amb les següents indicacions: a) Garantir una restauració efectiva reduint l'alçària de bancs i l'angle del talús i incrementant l'ample de les bermes intermèdies; b) Fer bancals a tota l'àrea afectada per l'explotació; c) Control de focus d'emissió de pols.
  
- Ajuntament de la Vall d'Uixó (24.01.02): S'indica que els terrenys on es pretenen iniciar les labors d'extracció minera, situats en el paratge la Palera, afecta terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable comú en els quals el PGOU sí que permet el desenvolupament d'aquest tipus d'activitats.
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (11.01.02): S'indica que tota actuació que es vulga executar en el domini públic hidràulic o en la zona de policia d'aquest, a part de respectar la servitud de pas mínima de 5 m respecte a llits, haurà de tenir com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització de la confederació hidrogràfica d'acord amb la legislació vigent. Igualment, si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània s'haurà d'obtenir autorització prèvia, com també per a l'abocament de les aigües tant residuals com pluvials.
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic (03.10.03): S'emet informe favorable a l'efecte patrimonial del projecte de referència, amb subjecció a les condicions següents:
  
- No podran iniciar-se remocions de sediment de cap tipus sense la realització prèvia de les excavacions arqueològiques.
  
- El projecte arqueològic haurà de ser suficient per a avaluar l'extensió del jaciment i les possibles afeccions causades per l'explotació.
  
- En qualsevol cas, atés que el poblat conserva restes d'estructures defensives (torre i muralles), és bé d'interés cultural i, en conseqüència, haurà d'establir-s'hi un perímetre d'uns 500 m de radi per a garantir la protecció d'aquest.
  
Tenint en compte els informes sectorials rebuts, l'empresa promotora a l'octubre de 2002, aporta un annex al projecte inicialment tramitat.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per el projecte d'activitat
  
La zona de projecte ocupa un ampli tàlveg, orientada cap a l'est i delimitada pels turons de la Creueta i la Palera. El terreny es troba afeixat amb cultius de garrofers, oliveres i, en menor mesura, ametllers, que són envaïts per un matollar i matoll amb algun pi blanc.
  
El valor paisatgístic de la zona s'estima considerable, encara que la reduïda conca visual d'aquest en rebaixa la significació. Únicament la part més elevada d'ambdós vessants pot resultar visible des de l'exterior de la zona d'actuació.
  
Des del punt de vista geològic l'àrea explotable correspon a materials triàsics, més exactament als últims 45-50 m de la part alta de la unitat superior del Buntsandstein. La disposició de les argiles i arenoses roges que constitueixen l'esmentada unitat van 20º - 30º cap a l'est sense cap tipus de falla o plec que trenque les capes. Aquests materials tenen qualitat més que suficient, per a la utilització d'aquests com a matèria primera per a la indústria ceràmica de Castelló.
  
En l'àrea de la concessió sol·licitada hi ha dos nivells aqüífers: les graves i arenes quaternàries, i les calcàries i dolomies del triàsic i juràssic, però cap dels dos no es veurà afectat per l'explotació de la zona.
  
L'afecció a les aigües superficials es veu minimitzada per la construcció d'un canal de drenatge perimetral i la restitució de la cota d'explotació per damunt de la cota 150 m.s.n.m. cota de desguàs natural del barranc.
  
Pel que fa als accessos a l'explotació, d'acord amb el projecte hi ha diversos accessos sense asfaltar però transitables i utilitzats per a accedir a les explotacions agrícoles dels voltants.
  
En els límits de la futura pedrera hi ha un important conjunt de trinxeres i sistemes defensius de la Guerra Civil i un dels límits de la futura pedrera quedarà justament en els voltants del poblat de l'edat de bronze de la Creueta, catalogat com a bé d'interés cultural.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
Els principals efectes ambientals derivats del projecte són:
  
Destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, contaminació de les aigües superficials, modificació dels drenatges, producció de pols, fang, efluents líquids i soroll, vibracions per voladures, abassegaments de material de gran volum, afecció al patrimoni etnològic i cultural, ocupació del barranc i degradació dels camins d'accés.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
L'explotació consisteix en un abancalament descendent i excavació del tàlveg fins a cota 142 m.s.n.m. Posteriorment per mitjà de l'aportació de material estèril es restituirà la topografia del tàlveg fins a deixar-la per damunt de la cota natural de desguàs.
  
L'annex presentat a l'octubre de 2002, aporta modificacions al projecte inicial, i desenvolupa mesures correctores com són la reducció dels bancs d'explotació a una alçària no superior a 5 m, bermes intermèdies de 6 m i talús de cara de banc de 60º.
  
Pel que fa a la restauració, planteja el farciment parcial de les bermes amb material procedent de la part superior del banc suavitzant així considerablement el pendent del talús de cara de banc que passa de 60º a tenir 35º respecte a l'horitzontal, i configura un talús final de vessant de 28º.
  
Per a evitar l'estancament d'aigües en el fons de l'explotació, aquest es farceix amb estèrils de mina, l'esmentat farciment tindria un pendent ascendent del 2,2% cap a l'oest, de manera que facilitaria l'evacuació de les aigües de pluja.
  
El volum de farciment seria de 100.000 m³, aquest material provindria de l'estèril de la mateixa explotació, aproximadament uns 20.000 m³ i la resta fins a completar el volum final seria adquirit en l'explotació la Güenya situada a escassos 2.000 m de distància.
  
El canal de drenatge perimetral dissenyat que rodeja l'explotació abocarà les aigües al tàlveg i aquest recollirà tant les aigües de recollida del buit d'explotació com les de la conca de recepció.
  
En qualsevol cas, hauran d'ampliar-se determinades mesures correctores per a evitar l'alçament de pols en els camins, situar adequadament les provisions de material i la planta de classificació, garantir el manteniment dels accessos a la les finques veïnes i a l'explotació, disposar dels permisos corresponents per a abocar efluents líquids al barranc, afeixar la plataforma central, estabilitzar els talussos de restauració i garantir el correcte desenvolupament de la vegetació.
  
La revegetació proposada per a bermes, talussos i plataforma és, en part, adequada, no obstant això, les espècies elegides, el nombre i la distribució d'aquestes, ha de corregir-se per a aconseguir una major adaptació al medi i garantir la viabilitat del projecte.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Primer
  
Estimar favorable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de passe a concessió minera del polígon industrial PEP núm. 2.610, opció A: reintegració immediata a l'entorn, situat al paratge la Palera del terme municipal de la Vall d'Uixó i promogut per WBB España, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació inicialment tramitada i els posteriors annexos modificatius d'aquesta, juntament amb els condicionants establerts en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquests.
  
Segon
  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte, se n'estableixen les següents:
  
1. Els camins d'accés han de condicionar-se per al trànsit de camions de gran tonatge i mantenir-se en condicions òptimes per al trànsit de vehicles agrícoles que circulen per la zona.
  
2. Els camions de transport de mineral han de portar la càrrega coberta amb lona.
  
3. La planta de tractament d'àrids i abassegaments de material s'ha de situar dins dels límits de la concessió minera. S'ha de situar a resguard del vent i s'han d'adoptar les mesures necessàries per a minimitzar l'emissió de pols a l'entorn.
  
4. Tota l'àrea afectada per l'explotació ha de ser abancalada inclosa la plataforma central. Les bermes han de dissenyar-se amb una contrapendent del 2%, han d'evitar l'arrossegament de fins cap al barranc i afavorir la consolidació del sòl i l'arrelament de la vegetació.
  
5. La revegetació de l'àrea ha de consistir en una primera sembra de llavors (gramínies i lleguminoses) i la posterior plantació d'espècies arbustives i arbòries autòctones. La densitat total de plançons que s'han d'utilitzar en la restitució de la cobertura vegetal ha d'incrementar-se fins a un mínim de 2.500 exemplars per hectàrea.
  
6. Una vegada finalitzada l'explotació s'han de restaurar tots aquells camins d'accés i altres infrastructures utilitzades en l'activitat fins a abastar un estat equivalent al d'abans de començar les labors extractives.
  
7. Tota actuació que s'execute dins del domini públic hidràulic o dins de la zona de policia, ha de tenir com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'acord amb la legislació d'aigües vigent. Si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània s'ha d'obtenir autorització prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, com també per a l'abocament de les aigües tant residuals com pluvials.
  
8. Es recorda el promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que han de ser gestionats per un taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de residus, i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
9. S'han d'adoptar aquelles mesures protectores o correctores que queden indicades per la Direcció General de Patrimoni Artístic.
  
10. El promotor queda obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on es recullen el balanç i l'estat actual de l'activitat, respecte als volums extrets i aprofitats, als farciments efectuats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració-estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència sorgida en el desenvolupament d'aqueste. L'esmentat Servei ha de remetre una de les còpies a aquesta Direcció General.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 6 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 134/00-AIA
  
Objecte del projecte: Projecte d'activitat i adequació a la normativa vigent de la paperera Pompeyo Criado, SA
  
Promotor: POMPEYO CRIADO, SA
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Buñol
  
Localització: Al polígon núm. 17, partida Umbría s/n al terme municipal de Buñol (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat del projecte
  
L'activitat es troba en funcionament des de l'any 1946. La parcel·la de 12.427 m² es troba situada en sòl industrial limitat, segons les Normes subsidiàries del planejament de Buñol. Es troba delimitada pel llit del riu Buñol i la carretera del riu Juanes.
  
L'activitat de la indústria és la fabricació de cartó i paper i té com a base la utilització de fibres recuperades o fibres secundàries.
  
El proveïment d'aigua per a lavabos i vestidors se subministra a partir de la xarxa d'aigües potables de Buñol. L'aigua per al procés de fabricació prové del corrent superficial del riu Buñol, amb una presa d'aigua d'acord a l'autorització tramitada, amb un cabal de 50.000 m³ anuals.
  
Les aigües residuals de vestidors i lavabos s'aboquen al col·lector que les transporta fins a l'EDAR de Buñol-Alborache. Pel que fa a les aigües generades en el procés de fabricació, s'indica en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental que s'estableix un règim de circuit tancat, i les sobrants són tractades en una instal·lació depuradora amb capacitat per a 2.500 m³/dia, per a ser abocades posteriorment al col·lector municipal de l'EDAR abans esmentat. No obstant això, en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental s'indica que per mitjà de les millores efectuades en el procés productiu amb la reutilització de les aigües del procés permet el tancament total dels circuits d'aigua amb els de la depuradora de Buñol-Alborache, i es procedeix al tancament de l'abocament a un col·lector per a evitar abocaments incontrolats.
  
Els residus generats (fangs de la depuració) es gestionen per mitjà de lliurament a un gestor autoritzat, sense que hi haja les eres d'assecament que s'indiquen en el projecte i l'estudi.
  
Disposa d'un sistema de cogeneració amb declaració d'impacte ambiental de data 30 d'abril de 1996 (expedient 338/95-AIA). En un principi, tenien el fuel com a combustible i després el van substituir per gas natural.
  
2. Alternatives
  
No es plantegen altres alternatives de situació ja que es tracta d'una activitat que funciona des de l'any 1946.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El 22 de març de 2000 la Secció d'Activitats Qualificades del Servei Territorial de València remet el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal del projecte esmentat, com també el certificat d'informació pública.
  
El projecte ha estat sotmés a informació pública per mitjà d'un anunci en el BOE núm. 113, de 14 de maig de 1998, i s'han formulat al·legacions relatives a l'emissió d'olors, emissió de partícules per la xemeneia i producció de sorolls.
  
2. Ampliació de la documentació
  
En data 18 d'abril de 2002 se sol·licita ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, i es reitera la petició en data 9 de setembre de 2003. En data 20 de gener de 2004 el promotor remet la documentació sol·licitada relativa a la gestió de les aigües residuals generades per l'activitat amb l'aportació d'un informe de sanejament d'aigües i d'un certificat de tancament per mitjà de cadenat de la vàlvula de connexió al col·lector de l'EDAR per a evitar abocaments incontrolats.
  
Informes sectorials
  
S'efectua consulta al Servei de Qualitat d'Aigües, Servei de Gestió de Residus, Servei Territorial de Medi Ambient de València i a sanejament d'aigües.
  
Com a conseqüència de les consultes efectuades es reben els següents informes:
  
- Del Servei de Gestió de Residus s'indica en extracte:
  
1. Que els residus municipals i assimilables procedents del comerç i indústries incloent els de paper i cartó estan inclosos en el Catàleg europeu de residus.
  
2. Que en l'article 13.1 de la Llei 10/98, de residus, s'estableix que les activitats de valorització d'aquests queden sotmeses a autorització administrativa per l'òrgan competent ambiental de la comunitat autònoma.
  
3. Que l'activitat de fabricació de paper, amb la utilització de paper de recuperació, fibres recuperades o secundàries, per a la transformació en pasta d'aquestes, podria quedar inclosa, segons l'annex II B de la Decisió 96/350/CE de la Comissió, previstos en la disposició tercera de l'esmentada llei, en l'operació de valorització tipus R3 reciclatge o recuperació de matèries orgàniques que no s'utilitzen com a dissolvents.
  
Per això conclou que el titular ha de presentar, davant de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, una sol·licitud d'autorització d'empreses gestores de residus no perillosos, i adjuntar la documentació preceptiva per a la tramitació d'aquesta.
  
- De la Secció de Camins Ramaders del Servei Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge, s'informa que el projecte no afecta cap camí ramader classificat en el terme municipal de Buñol.
  
- De Sanejament d'Aigües s'informa el 29 de gener de 2001 que en les mostres preses l'any 2000 en l'efluent de l'empresa s'obtenen valors superiors als aportats en l'estudi d'impacte ambiental, per la qual cosa es fa necessària la instal·lació d'un sistema de tractament de les aigües residuals per a adequar-les als límits establerts per a l'abocament de l'empresa Pompeyo Criado, SA al sistema de col·lectors generals de l'EDAR de Buñol-Alborache.
  
Per això es va remetre al promotor els informes rebuts sol·licitant, ja que es tracta de l'adequació a la normativa d'una activitat en funcionament, la implantació d'un sistema de tractament de les aigües residuals generades i la comprovació per mitjà d'analítiques que l'efluent complira amb els límits establerts per a l'abocament a la xarxa de col·lectors de l'esmentada EDAR.
  
En data 20 de gener de 2004 es rep un annex d'ampliació en què s'indica que per mitjà de les millores efectuades en el procés productiu amb la reutilització de les aigües del procés permet el tancament total dels circuits d'aigua amb els de la depuradora de Buñol-Alborache. Aporta informe de la sanejament d'aigües en què s'indica que per a evitar abocaments puntuals es tanque per mitjà d'arqueta de bagants la connexió a la xarxa de col·lectors de l'EDAR. S'indica que la fàbrica es gasifica per mitjà de gas natural amb la qual cosa s'eliminen els cremadors i calderes de fuel.
  
Així mateix s'aporta la sol·licitud de data 31 de març de 2003 per a autorització d'operacions de valoració i eliminació de residus no perillosos.
  
Afeccions legals
  
Segons s'indica en la documentació aportada, l'actuació se situa en sòl qualificat com a industrial limitat en el PGOU de Buñol.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat:
  
En tractar-se d'una activitat en funcionament, els possibles impactes a considerar són els derivats de l'activitat fabril que són fonamentalment els procedents de la generació de residus líquids i sòlids, com també les emissions a l'atmosfera, olors, sorolls i afeccions al paisatge.
  
En visita efectuada al lloc es va observar un impacte paisatgístic elevat, en resultar visible des de diversos punts d'observació coincidents amb llocs transitats, l'impacte visual més acusat és el causat en la zona d'emmagatzematge de paper situat a l'exterior, en l'extrem est de la parcel·la. Així mateix, es va detectar un fort impacte d'olors i sorolls, juntament amb emissions de fum blanc eixint de la coberta de la instal·lació.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Atés que l'activitat està funcionant com ja s'ha comentat, en l'estudi s'assenyalen com a factors susceptibles de ser afectats l'aigua tant des del punt de vista de consum com el de generació d'aigües residuals de caràcter urbà i industrial; l'atmosfera, des del punt de vista de la contaminació ja que disposa de diversos focus emissors corresponents a caldera de recuperació per a la generació de vapor i caldera de generació de vapor; i des del punt de vista de generació de sorolls; la generació de residus sòlids corresponents tant al procés productiu com als procedents de la depuració.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que s'hi proposen es refereixen a:
  
- Aigua: S'estableix un règim de circuit tancat, amb la qual cosa es minimitza el consum de recursos hídrics i es produeix una reducció de la quantitat total d'aigües abocades. Indica en l'estudi que les aigües sobrants del circuit hidràulic són tractades en una instal·lació depuradora i posteriorment abocades al col·lector municipal. No obstant això, davant del requeriment de sanejament d'aigües per a evitar abocaments puntuals incontrolats, es procedeix a clausurar amb tancament amb cadenat la vàlvula per mitjà de la qual connecta al col·lector municipal, de manera que únicament sanejament pot procedir-ne a l'obertura.
  
- Sobre l'atmosfera (fums), en l'ampliació d'estudi s'indica que s'ha procedit a la connexió amb gas natural. Sobre sorolls indica com a mesures correctores la substitució del compressor per un altre d'insonoritzat (nivell sonor de 66 dB (A)) i adaptació de la caseta actual per a la situació del compressor per mitjà de tancament amb bloc de formigó amb aïllament acústic.
  
- Sobre els residus sòlids, distingeix els perillosos (olis usats, etc.), els del procés productiu i els fangs de la depuració d'aigües de procés; cadascun s'ha de lliurar als gestors autoritzats corresponents.
  
No s'estableixen mesures correctores per a minimitzar l'emissió d'olors i l'impacte visual-paisatgístic.
  
No s'estableix programa de vigilància ambiental pel que s'ha d'adoptar el que s'estableix en el condicionat de la present resolució.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta i annex I-5 .
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Primer
  
Estimar favorable, al sol efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el projecte d'activitat i adequació a la normativa vigent de la paperera Pompeyo Criado, SA que es vol situar a la partida Umbría s/n al terme municipal de Buñol (València), projecte promogut per Pompeyo Criado, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1) En els moments en què es produïsca l'abocament de les aigües residuals generades a la xarxa de clavegueram s'han de complir els límits establerts en l'ordenança d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram elaborat per l'entitat de sanejament i la Federació de Municipis i Províncies, o bé els que establisquen les ordenances municipals, si és procedent. Queda absolutament prohibit l'abocament incontrolat a un altre mitjà receptor sense les corresponents autoritzacions i controls preceptius que garantisquen la qualitat de l'aigua depurada.
  
2) En el cas en què la capacitat de producció siga superior a 20 tones diàries, s'ha d'estar al que estableixen les disposicions transitòries primera i segona sobre l'autorització ambiental integrada de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.
  
3) Els residus generats s'han de gestionar d'acord amb les característiques d'aquests. Així mateix, el titular ha d'obtenir davant de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, l'autorització com a empresa gestora de residus no perillosos.
  
4) Les emissions i immissions dels gasos de fuga hauran de complir el que estableix el Decret 833/1975, pel qual es desenvolupa la Llei 38/72, de protecció de l'ambient atmosfèric, amb la realització dels controls preceptius. Amb aquest fi s'ha de disposar de la infrastructura preceptiva per a la presa de mostres. L'esmentada normativa és aplicable a tots els focus emissors de la instal·lació.
  
5) S'han d'incorporar els silenciadors i equips necessaris per a la reducció dels nivells sonors, de manera que no es transmeta a edificacions pròximes més de 40 dB (A) diürns (de 8 h a 22 h) ni més de 30 dB (A) nocturns (de 22h a 8 h).
  
6) S'han de disposar els mecanismes necessaris per a minimitzar l'emissió d'olors especialment en aquelles parts del procés productiu més susceptibles de produir-los. En l'exterior de la instal·lació s'han de disposar barreres vegetals de manera que permeten dificultar la dispersió d'olors cap a les zones habitades.
  
7) Per a minimitzar l'impacte visual i la incidència en el paisatge, s'han de disposar també de barreres vegetals en el perímetre de la instal·lació, especialment en entorn de l'emmagatzematge de paper a l'aire lliure.
  
8) S'ha d'establir un programa de vigilància ambiental que incloga la gestió realitzada amb els distints tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades, com també els resultats analítics de les aigües residuals depurades prèviament a l'abocament d'aquestes. S'ha de remetre un informe a aquesta Direcció General amb periodicitat anual amb el resultat de l'esmentat programa; incloure els resultats analítics obtinguts, com també la gestió dels distints tipus de residus generats per l'activitat, controls de la contaminació atmosfèrica, nivells de soroll i emissió d'olors; també s'han d'especificar les mesures correctores aplicades per a la minimització d'aquests, com també la documentació fotogràfica de les mesures de revegetació i minimització de l'impacte visual.
  
9) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, a adoptar les mesures pertinents en ordre a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
10) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.