Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9744, del 13-12-2023 (2023/11593)

RESOLUCIÓ de 26 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'Informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Vallbona, en el terme municipal de la Pobla de Vallbona, València. Expedient 98/9058-EQO.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9744

Data del DOGV
:   13-12-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/11745


Data del document
:   26-10-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 26 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'Informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Vallbona, en el terme municipal de la Pobla de Vallbona, València. Expedient 98/1790-TZH. [2023/11293]  
  
D'acord amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'Informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'Informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 98/5284-MKN de la Pobla de Vallbona (València).  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible.  
  
Promotor: Ajuntament de la Pobla de Vallbona.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Pobla de Vallbona.  
Localització: La Pobla de Vallbona (València).  
Expedient: 98/7550-FWU.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 27 de maig de 2021, va adoptar el següent acord:  
Una vegada vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de la Pobla de Vallbona en els termes següents:  
A) Documentació aportada  
El 25 de novembre de 2019 va entrar en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental la sol·licitud de l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Vallbona, acompanyada del document inicial estratègic (DIE) i de l'esborrany del PMUS.  
  
La documentació aportada és conforme al que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP) i es formalitza mitjançant els documents següents.  
Esborrany del pla:  
- Document I. Memòria: diagnosi.  
- Document II. Memòria: pla d'actuació.  
- Document III. Annex: plànols (se separen índex i plans en dos arxius pdf).  
- Annex I. Document de participació.  
Document d'inici:  
- Document V. Estudi ambiental estratègic (DIE).  
B) Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi és el Pla general aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el 2 de juliol de 2004 (BOP 28.04.2006, DOGV 08.08.2006); en la tramitació d'aquest es va emetre declaració d'impacte ambiental (DIA) signada pel director general de Gestió de Medi Natural l'1 de juliol de 2004 (expedient 420/03-AIA).  
El pla general vigent està en tràmit de revisió (6/6567-IRU) i disposa de document d'abast emés el 26 de juliol de 2018.  
En l'apartat C, s'indiquen altres plans i la incidència en la mobilitat del municipi.  
C) Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
C.1. Objectius i àmbit, abast de la proposta  
S'assenyala com a objectiu principal del PMUS avançar cap a una mobilitat sostenible, que suposa una millora en la qualitat de vida dels ciutadans, actuals i futurs, amb atenció a les seues necessitats i amb la proposta d'un model sostenible de mobilitat en què es tenen en compte els impactes que es generen i el canvi climàtic.  
Es vol aconseguir amb el PMUS que els desplaçaments siguen el més sostenible, eficient i adaptats a les necessitats de la ciutadania possible.  
En el PMUS s'analitzen aspectes com el consum de combustible o les emissions generades pel transport i es plantegen solucions amb la finalitat de diversificar el repartiment modal del municipi, garantir l'accessibilitat dels vianants i contribuir al desenvolupament econòmic, social i mediambiental de la Pobla de Vallbona.  
Al seu torn, la Pobla de Vallbona, per superar en població els 20.000 habitants, té l'obligació d'elaborar el pla de mobilitat urbana sostenible segons el que s'estableix en la Llei 6/2011.  
S'indiquen com a objectius estratègics en què s'emmarquen les propostes del PMUS els següents:  
- Potenciar els desplaçaments a peu per a millorar les condicions de mobilitat dels vianants amb la destinació de més superfície d'espai públic i de més qualitat en termes d'accessibilitat i seguretat.  
  
- Fomentar l'ús de la bicicleta, tant a escala urbana com intramunicipal, amb el desenvolupament de les condicions infraestructurals, la gestió del trànsit i l'educació viària necessàries.  
- Millorar la xarxa de transport públic perquè siga més eficient, segura, accessible, confortable i estiga ben connectada.  
- Fomentar la intermodalitat amb el transport públic.  
- Racionalitzar l'ús del vehicle privat i assegurar un ús adequat i segur.  
- Garantir una distribució àgil i ordenada de la càrrega i descàrrega de mercaderies.  
- Educar, informar i sensibilitzar la ciutadania al voltant dels valors de la mobilitat sostenible, saludable i segura.  
- Fomentar els combustibles i tecnologies menys contaminants.  
En relació amb l'abast el document es remet a la llei de mobilitat que assenyala que les determinacions del PMUS s'estendran:  
- Al disseny i dimensionament de les xarxes viàries i de transport públic.  
- A les infraestructures específiques per a vianants i ciclistes.  
- A les condicions de seguretat i eficàcia per a la circulació de vianants i ciclistes.  
- Al sistema d'estacionament.  
- Als aspectes de l'ordenació urbana rellevants a l'hora de determinar aspectes quantitatius i qualitatius de la demanda de transport, com són les densitats urbanístiques, la integració d'usos, la localització de serveis, altres usos que atrauen transport i altres semblants.  
L'abast temporal es preveu que siga fins a 2030, des de l'aprovació en 2019, i es consideren tres escenaris a curt, mitjà i llarg termini: de dos anys, de fins a cinc anys i de fins a deu anys respectivament.  
  
Àmbit. Les propostes es focalitzen en el nucli urbà, àmbit d'actuació principal de competència municipal, encara que algunes propostes, com les millores en el transport públic interurbà, excedeixen aquest àmbit.  
C.2. Coordinació amb altres plans  
Es preveu la coordinació amb diferents plans supramunicipals, normatives i recomanacions que realitzen altres administracions en l'àmbit de la planificació de la mobilitat. En el DIE (apartat 3) es fa referència a les normatives principals sobre mobilitat i medi ambient d'àmbit europeu, estatal, autonòmic i local, així com a instruments de rang superior que cal considerar.  
En l'àmbit autonòmic s'esmenten el PATEVAL i el PMoMe, amb incidència en el PMUS, la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), l'Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020 i la revisió d'aquesta.  
Del PMoMe se n'especifiquen els objectius, que també persegueix el PMUS de la Pobla de Vallbona, i se n'indiquen propostes que afecten el municipi:  
- Fomentar i consolidar la xarxa intermunicipal d'itineraris per a vianants i ciclistes (en aquest context s'enllaça la Pobla de Vallbona amb Riba-roja de Túria).  
- Garantir itineraris per a vianants accessibles i segurs en el transport públic, en concret en els d'alta capacitat (estació d'FGV de la Pobla de Vallbona).  
- Reestructurar la xarxa d'autobusos metropolitana (MetroBus), amb mesures en el PMUS en aquesta mateixa direcció.  
- Impulsar la gestió dinàmica de la velocitat en les vies metropolitanes (en la CV-35).  
Per la seua banda, la Pobla de Vallbona preveu generar zones 30 en el nucli urbà, estratègia que va en sintonia amb les directrius del PMoMe.  
Del PATEVAL se n'indiquen els objectius en l'àmbit de la mobilitat:  
- Propiciar un canvi de l'estructura de la mobilitat actual en favor dels mitjans de transport més sostenibles, amb incidència especial en el transport públic i la mobilitat no motoritzada.  
- Assegurar unes condicions òptimes de connectivitat i intermodalitat per al conjunt metropolità i l'àrea funcional que permeta millorar l'eficiència global d'aquest territori i pel que fa a les demandes de mobilitat.  
- Vincular l'accessibilitat en sistemes de transport públic d'alta capacitat als usos nous del territori; potenciar els models urbans compactes i amb un adequat equilibri en termes de residència, ocupació i dotacions.  
- Gestionar eficaçment la mobilitat i el sistema d'estacionament dissuasiu d'acord amb les polítiques de transport públic i els mitjans no motoritzats de viatges.  
- Facilitar els mecanismes de governança metropolitana en termes de tarifes, intercanvi modal, millora de l'accessibilitat i reducció de l'accidentalitat.  
- Dissenyar les infraestructures de mobilitat de manera que minimitzen l'efecte barrera, eviten duplicitats que propicien un consum innecessari de sòl i incorporen en el disseny propi les alternatives de mobilitat en transport públic o en mitjans no motoritzats.  
- Assegurar unes condicions òptimes de vertebració externa i, especialment, la implantació d'un corredor mediterrani ferroviari en condicions d'elevada qualitat dels serveis, tant per a passatgers com per a mercaderies.  
- Crear carrils VAO (vehicles d'alta ocupació), fomentar l'ús del vehicle compartit o potenciar els desplaçaments de vianants i amb bicicleta són algunes de les propostes que recull el pla en l'àmbit de la mobilitat.  
Com a objectius comuns del PMUS amb el PATEVAL, se'n destaquen: fomentar la conversió cap a zona de vianants en les àrees centrals dels nuclis urbans, amb la potenciació de recorreguts de vianants com a alternativa a altres mitjans de transport; fomentar la intermodalitat amb el transport públic; implantar una xarxa urbana ciclista i per a vianants; fomentar la utilització del cotxe compartit o incrementar la xarxa d'aparcaments dissuasius.  
En l'àmbit local s'esmenten el Pla general de la Pobla de Vallbona, aprovat per la CTU el 4 de juliol de 2004 i l'Ordenança de trànsit.  
  
S'indica també que s'està treballant en altres plans i estratègies que s'alineen amb el tema de la mobilitat, com l'Estratègia de desenvolupament urbà sostenible la Pobla de Vallbona (EDUSI).  
C.3. Variables territorials i anàlisis de la mobilitat  
En l'apartat 4 del DIE es recullen diferents consideracions territorials amb incidència en la mobilitat i les característiques de la xarxa de mobilitat (infraestructures, fluxos, repartiment modal, accidentalitat, ocupació de l'espai públic).  
S'assenyala que la Pobla de Vallbona se situa en la segona corona metropolitana de València, a 19km de la capital, i que té una bona connexió per l'autovia CV-35 i ferroviària (metro).  
Presenta una elevada dispersió dels nuclis de població. S'indica que els 25.164 habitants (en 2018) es distribueixen en 6 entitats singulars, en les quals es reparteixen les 41 unitats poblacionals del municipi. El nucli de la Pobla de Vallbona concentra el 48,7 % de la població; Casablanca el 3,5 %; la Conarda el 23,3 %; Gallipont el 10,4 %; Pla dels Ajubs el 4 % i Rascanya el 10,1 % restant.  
  
  
  
Entitats en què es distribueix la població:  
S'aprecia que hi ha hagut un creixement sostingut de la població (s'indica un increment de 8.000 habitants en els últims 13 anys) i es considera que és una població jove, amb una taxa d'envelliment del 54,4 %, que se situa 70 punts per davall de la mitjana de la província i de la Comunitat (del 114,5 % i el 116,5 % respectivament). La població amb mobilitat reduïda en 2018 es va quantificar en el 7,2 %, amb el 5 % permanent i el 2,2 % temporal.  
La majoria dels equipaments (centres educatius, administratius, sanitaris i assistencials, culturals i esportius) que atrauen i generen desplaçaments se situen en el nucli urbà de la Pobla de Vallbona. Als afores se situen els cinc polígons d'activitat econòmica: Rajolar, Casablanca, Maquiva, Mas de Tous, Cap de l'Horta i Covatella.  
  
L'índex de motorització és de 516,62 vehicles / 1.000 habitants, valors similars als de la comarca del Túria (516,65) i la Comunitat Valenciana (517,20).  
En el DIE es descriu la xarxa de mobilitat i es diferencien: vianants i bicicletes, transport públic, vehicle privat i aparcament. S'indiquen mancances, problemes i potencialitats.  
Vianants i bicicletes  
- La xarxa per als vianants es concentra en els nuclis (nucli central i 38 urbanitzacions).  
- Gran part (63 %) de la xarxa del nucli està composta per vies de menys d'1,50m (no accessibles).  
- Entre els centres educatius (en diferents zones del centre urbà) i les urbanitzacions no es disposa de cap connexió segura.  
- El municipi té principalment pendents baixes, inferiors al 5 %.  
- La xarxa d'itineraris ciclistes s'està desenvolupant (20km distribuïts).  
- La majoria de carrils bici són segregats (69 %). No obstant això, el 25 % se situa en la vorera.  
- La xarxa ciclista és principalment periurbana, té com a objectiu connectar el nucli principal amb nuclis de poblacions veïns i amb les urbanitzacions.  
- Bon funcionament de connexions interurbanes i de nodes de transport, com el metro.  
- En l'interior del nucli, la xarxa ciclista presenta deficiències de connexió que s'han de resoldre (connexió nord-sud i est-oest).  
- Les places d'aparcament de bicicletes disponibles (158 places en 26 localitzacions) no tenen una distribució uniforme. No n'hi ha en alguns nuclis.  
- Potencial per a desenvolupar una xarxa de camins rurals d'alt valor paisatgístic per a ciclistes i vianants.  
Transport públic  
- Bona cobertura de bus urbà, però amb només quatre expedicions.  
- Nombre de viatgers creixent.  
- Dèficit d'accessibilitat en parades d'autobús (només el 32 % són adequades).  
- Una línia d'autobús interurbana de MetroBus (línia 145).  
- Un 69 % de parades de bus interurbà amb bona accessibilitat.  
- Hi ha una estació de la línia 2 de Metrovalència, però allunyada del nucli urbà.  
Vehicle privat  
- Hi ha una via perimetral urbana al sud, però no té continuïtat amb la ronda nord.  
- Totes les urbanitzacions tenen bona connexió amb el nucli, però falta senyalització d'orientació.  
- Xarxa de camins locals complementària i de connexió amb urbanitzacions no jerarquitzada.  
- A escala urbana intensitats moderades, excepte al tram del carrer del Poeta Llorente amb l'entrada sud (supera els 1.000 vehicles/dia).  
- Poeta Llorente és l'eix amb més circulació motoritzada, encara que en el tram central s'han realitzat actuacions de pacificació del trànsit amb la urbanització de la calçada al mateix nivell que la vorera.  
- No hi ha problemes de congestió significatius. Punts més saturats: rotondes de Poeta Llorente amb el Corriol Mas de Tous i amb la ronda nord.  
Aparcament  
- No hi ha oferta d'aparcament de rotació.  
- No s'aconsegueix l'ocupació plena en cap moment en les zones analitzades, però sí ocupacions significatives (superiors al 90 % en gran part de les hores en l'avinguda de Cervantes i l'avinguda de Colón).  
- Poca rendibilitat de l'espai públic en les zones que requereixen rotació de vehicles (massa places fixes en zones d'atracció com Poeta Llorente).  
- Indisciplina en l'ús de places de càrrega i descàrrega (CID) per part de turismes.  
- Infrautilització de les places CID, excepte en l'avinguda de Cervantes.  
- Bon ús de les places CID pels vehicles comercials.  
Quant als fluxos, es diferencia la proporció registrada entre desplaçaments interns (35 %) i de connexió (65 %); entre aquests últims, se'n distingeixen per destins i destaca València (27 %), els municipis limítrofs i Paterna (per ser un pol d'atracció per la superfície industrial).  
Pel que fa al repartiment modal, predomina el vehicle privat, que en termes globals aconsegueix una quota del 77 %, davant del 16 % de mitjans no motoritzats i el 7 % del transport públic. En el cas dels desplaçaments interns, les proporcions es reparteixen en 56 %, 38 % i 6 % respectivament. En els viatges de connexió encara hi ha més predomini del vehicle privat (89 %), amb el transport públic en el 7 % i el no motoritzat en el 4 %.  
Les taxes d'accidentalitat indicades són mínimes, amb incidents molt puntuals i sense conseqüències greus o morts.  
En relació amb l'espai públic, es quantifica, d'una banda, la proporció de voreres per als vianants no accessibles (63 %) i la de carrers que podrien fer-se accessibles (26 %); d'altra banda, la xarxa de carril bici (amb el 69 % segregat i el 25 % de la longitud total en la vorera), que conforma 20km inconnexos i sense continuïtat.  
C.4. Efectes  
Qualitat de l'aire  
S'indica que no hi ha superacions i els valors queden allunyats, per la qual cosa no hi ha risc.  
Es fa una estimació de consum i emissions.  
Contaminació acústica  
Es destaca, com a focus emissor de soroll, la xarxa viària i en concret el pas de la CV-35 i la CV-375 pel terme.  
En la memòria del mapa estratègic de soroll de la CV-35 s'identifiquen com a zones més afectades les situades immediatament al sud de l'autovia.  
Una altra zona amb impacte sonor és la circumval·lació sud (CV-135, es refereix a la CV-375).  
Indicadors  
En l'apartat 5 del DIE es relacionen els indicadors que cal considerar per a cadascun dels objectius específics que s'esmenten. No es concreten valors que s'han d'assolir.  
C.5. Alternatives estudiades  
Alternativa 0. Escenari tendencial  
Correspon a l'evolució dels diferents paràmetres ambientals associats a la mobilitat del municipi, a partir de l'escenari actual, en el cas que no es desenvolupe cap instrument de mobilitat urbana i s'estima la situació assolida en 2030.  
Es considera que es mantindria la baixa sinistralitat.  
Quant a consums i emissions s'estima una certa millora, cosa que cal prendre amb cautela.  
No milloraria la contaminació acústica, excepte per la introducció del vehicle elèctric.  
Alternativa 1. Escenari de desenvolupament del PMUS  
Correspon a l'opció de realitzar totes les actuacions de millora i promoció de la mobilitat sostenible en el municipi.  
Correspon a l'alternativa triada. Presenta 27 actuacions, de les quals 23 tenen relació directa amb els objectius ambientals. Es presenten mesures de correcció i disminució dels impactes ambientals en tots els àmbits tractats dins del pla: mobilitat a peu, mobilitat amb bicicleta, mobilitat en transport públic, mobilitat en vehicle privat motoritzat, aparcament i gestió de la mobilitat.  
C.6. Característiques de la proposta  
El desplegament del PMUS s'estructura amb els àmbits d'actuació que corresponen amb les xarxes dels diferents mitjans de mobilitat o dels elements d'organització, gestió i promoció que han de permetre realitzar una implantació integrada i coherent en el temps.  
  
Per a cada camp d'actuació es defineixen unes línies estratègiques que contenen una llista d'accions específiques.  
Els set àmbits d'actuació són:  
1 Mobilitat a peu.  
2 Mobilitat amb bicicleta.  
3 Mobilitat amb transport públic.  
4 Mobilitat amb vehicle privat motoritzat.  
5 Aparcament.  
6 Distribució urbana de mercaderies.  
7 Gestió de la mobilitat.  
Per a cada proposta s'especifiquen els objectius, la descripció, els agents implicats, la prioritat temporal, el plànol, els indicadors i el pressupost estimat.  
C.7. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient  
En l'apartat 4 del DIE s'exposa el diagnòstic ambiental de la mobilitat abans de l'aplicació del pla.  
En l'apartat 8 del DIE es presenten els impactes potencials derivats de la mobilitat, es considera el creixement poblacional previsible (29.659 habitants en 2030, amb una taxa anual del 2,1 %) i l'aplicació de les mesures proposades en el PMUS, i s'indica més o menys incidència d'aquestes.  
Es preveu una situació millor quant a emissions en l'atmosfera, que s'ha de prendre amb cautela, derivada en part per la millora del parc de vehicles.  
En relació amb la contaminació acústica, la millora derivada del canvi a mitjans no motoritzats (que comporta reducció en la intensitat del trànsit) i de la reducció de la velocitat.  
D) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta de les administracions públiques afectades següents:  
  
  
 Administració consultada  
20.04.20  
20.04.20 24.05.21  
19.05.20 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servei de Planificació  
Servei de Mobilitat Urbana  
20.04.20 12.05.20  
06.05.20 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge  
Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
20.04.20 -.. Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Subdirecció General de Medi Natural  
Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (vies pecuàries)  
  
20.04.20 30.04.20 Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental  
Subdirecció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental  
Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera  
20.04.20 18.06.20 FGV  
20.04.20 07.05.20 Diputació de València. Àrea de Carreteres  
  
  
Els informes rebuts es publiquen, juntament amb l'Informe ambiental i territorial estratègic, en el web d'aquesta conselleria, en l'adreça electrònica següent:  
http://agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica  
Cal clicar l'etiqueta «Seguiment d'expedients d'avaluació ambiental estratègica», desplegar la província i seleccionar en el municipi (la Pobla de Vallbona) el pla corresponent (PMUS).  
E) Identificació i valoració d'efectes possibles sobre el medi ambient  
A banda del Paratge Natural Municipal la Manguilla, localitzat en l'extrem nord-est del terme i que confronta amb els termes de Bétera i Serra, no hi ha espais naturals protegits, ni espais Xarxa Natura 2000, ni sòl forestal estratègic, ni muntanyes gestionades per la Conselleria. En el Pla general es protegeix també sòl forestal en l'extrem nord-oest del terme i en l'entorn del mirador del Tos Pelat, que el PATFOR preveu com a ordinari.  
Les sendes que hi ha (SL-CV-111 i SL-CV-125) es localitzen en dos àmbits reduïts (el paratge natural municipal esmentat i el mirador del Tos Pelat); per l'orografia, la funció és recreativa més que de connexió.  
Pel terme discorren, d'est a oest, quatre vies pecuàries que el travessen:  
- Carrerada Real d'Aragó amb 37,50m d'amplària, en l'extrem nord-oest.  
- Carrerada de Llíria a Bétera, amb 37,50m d'amplària per la zona central.  
- Corriol de Llíria a València i corriol Boval a l'Eliana i Paterna, amb 20m d'amplària cadascun, que travessen el terme a l'altura del nucli urbà.  
Les vies pecuàries constitueixen elements de connexió i formen part de la infraestructura verda. Estan regulades en la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, i en la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, en la qual se'n regula l'ús característic i prioritari i altres usos comuns compatibles i comuns complementaris.  
Infraestructura verda  
En l'informe de 6 de maig de 2020, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge recorda que la LOTUP defineix la infraestructura verda (IV) com el sistema territorial bàsic compost pels àmbits i llocs amb més valor ambiental, cultural, agrícola i paisatgístic; les àrees crítiques del territori la transformació de les quals implique riscos o costos ambientals per a la comunitat, i la xarxa territorial de corredors ecològics i connexions funcionals que els posen en relació. S'estendrà també als sòls urbans i urbanitzables i comprendrà, com a mínim, els espais lliures i les zones verdes públiques més rellevants, així com els itineraris que permeten la connexió d'aquests. A escala regional, s'inclouen els situats en sòl urbà i urbanitzable que la planificació municipal considere rellevants per les funcions de connexió i integració paisatgística dels espais urbans amb els elements de la IV situats en l'exterior dels teixits urbans.  
Assenyala, també, que els objectius del PMUS coincideixen amb les funcions de la infraestructura verda i considera que intervindre sobre la xarxa de comunicacions del municipi per a afavorir la mobilitat tindrà influència en la infraestructura verda i que aquesta s'ha de tindre en compte en les actuacions que es plantegen.  
  
Indica que en l'àmbit del PMUS es localitzen els terrenys del Paratge Natural Municipal la Manguilla, que forma part de la IV a escala regional, i que els plantejaments de mobilitat sostenible han d'abordar qüestions de mobilitat entre el nucli urbà i la resta del terme, la qual cosa requereix definir la infraestructura verda municipal i la xarxa de corredors i connectors que posen en relació els seus elements, la seua anàlisi, i que les mesures que es pretenguen implementar siguen compatibles amb la protecció del territori des de la infraestructura verda que es planteja.  
Per a fer-ho, assenyala que s'ha d'incorporar al PMUS un capítol dedicat a la infraestructura verda que incloga: una anàlisi de la infraestructura verda que permeta analitzar i valorar els efectes de les propostes i que estudie les implicacions sobre aquesta; indicació explícita dels espais i recorreguts que es consideren adequats per a incorporar-los a la IV municipal (tant pel valor actual com potencial); establiment de mesures efectives per a corregir possibles efectes negatius generats per les propostes (garantir el compliment de l'ETCV, en concret la Directriu 118, que estableix principis directors per a infraestructures de mobilitat), i indicació de determinacions que cal adoptar per al control dels elements amb incidència en el paisatge urbà.  
  
Recorda, també, que el municipi està inclòs en l'àmbit del Pla d'acció territorial metropolità de València, actualment en tramitació, per la qual cosa pot veure's afectat per les determinacions d'aquest.  
Risc d'inundació  
En l'informe del 12 de maig de 2020, el Servei d'Ordenació del Territori, en matèria de PATRICOVA, assenyala que el terme està afectat per diferents nivells de perillositat d'inundació i que per no quedar les actuacions concretes localitzades no es poden identificar les afeccions per inundabilitat. S'adverteix que no es fa referència en el PMUS a les afeccions derivades de la cartografia de l'SNCZI, que haurà de ser tinguda en compte en les actuacions que cal desenvolupar i en concret les que tinguen per objecte modificar la morfologia urbana.  
En relació amb la vulnerabilitat de les actuacions que s'han de desenvolupar, assenyala que podrien veure's afectades les que comporten la construcció de vies ciclistes i per a vianants, nous traçats de vies ciclistes, la millora del disseny urbà mitjançant la reordenació o projectes de conversió en zones preferents per a vianants; és aplicable per a aquestes l'article 21 de la normativa del PATRICOVA, que assenyala que qualsevol element superficial que se situe en una zona inundable a una cota superior a 30cm no ha de provocar un increment del risc d'inundació en els usos urbans actuals o planificats.  
Per tant, les actuacions que comporten una alteració de la rasant actual del viari superior a 30cm requereixen l'avaluació dels projectes i plans que es desenvolupen a partir de l'aprovació del Pla de mobilitat. Aquests projectes i plans seran informats pel departament competent en matèria d'inundabilitat, prèviament a l'aprovació definitiva d'aquests.  
  
Així mateix, assenyala que correspon al departament que instrueix l'expedient sol·licitar un informe a l'administració hidràulica (article 14 bis 5, RD 638/2016, pel qual es modifica el reglament del DPH) si per les dates de tramitació es considera aplicable.  
Infraestructures lineals  
Pel terme discorren les carreteres supramunicipals següents:  
De titularitat autonòmica  
La CV-35, autovia del Túria, que travessa el terme d'est a oest per la part central, entre les zones industrials situades a l'est del nucli urbà i se separa d'aquest cap al nord en la zona residencial. La CV-35 connecta amb la CV-50, que discorre per l'oest, fora del terme municipal.  
  
De titularitat provincial  
La CV-375 travessa el terme d'est a oest, voreja el nucli urbà pel sud i connecta amb l'Eliana a l'est i Benaguasil a l'oest.  
La CV-372 connecta el nucli urbà i la CV-375 amb l'estació d'FGV i amb Riba-roja de Túria al sud.  
Pel terme discorren les rutes per a ciclistes següents:  
CR-375, acompanya alguns trams de la CV-375.  
CR-372, acompanya el primer tram de la CV-372 i connecta la CV-375 (ronda sud perimetral) amb l'estació d'FGV, localitzada al sud del nucli urbà de la Pobla de Vallbona, però separada d'aquest.  
La línia 2 d'FGV (València-Llíria) travessa el terme municipal d'est a oest, separada del casc, a uns 500m al sud d'aquest.  
En l'informe del 7 de maig de 2020 del Servei de Planificació i Projectes de la Diputació de València s'indiquen les vies de titularitat provincial que discorren pel terme i les característiques d'aquestes (IMD, % pesats, trams amb carril bici…).  
S'indica algun error detectat quant a titularitat de les vies, els mapes de soroll i algunes qüestions que caldria considerar en el PMUS, com preveure les activitats comercials amb una certa entitat com a usos atraients; planificar carrils bici (i per a mobilitat personal, que el pla no considera) sobre una anàlisi de la demanda real; optimitzar l'ús de les infraestructures que hi ha abans de generar noves infraestructures (ús compartit de les vies de comunicació agrària); reducció de velocitats; abordar el problema de l'accessibilitat en l'autobús des de les parades, etc.  
El Servei de Mobilitat Urbana assenyala en el seu informe del 19 de maig de 2020 l'obligació legal del municipi de tindre un PMUS, així com les diferents qüestions que hauran de ser completades/revisades en el pla perquè aquest servei puga emetre l'informe que la Llei de mobilitat de la GVA preveu amb caràcter previ a l'aprovació del pla per l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona.  
Estima l'àmbit i el contingut adequat en relació amb les determinacions de la Llei de mobilitat de la Comunitat Valenciana i considera que les propostes no entren en contradicció, en general, amb els plans autonòmics aprovats o en tramitació. Els aspectes que han de ser completats/concretats es refereixen a la flota de vehicles municipal, als nous aparcaments per a bicicletes, a la secció transversal de l'avinguda de Colón, a la localització de portes d'accés a les superilles, a la ubicació de punts de recàrrega, als trajectes escolars, a l'horitzó temporal, al mapa VM4 (que no s'ha localitzat) i als indicadors proposats, que es consideren adequats, però requereixen objectius numèrics (quantificació), no sols la indicació que hagen de pujar o baixar.  
El Servei de Planificació informa el 24 de maig de 2021 que la proposta de pla presentada és compatible amb la legislació sectorial vigent en matèria de carreteres, sempre que es realitzen els estudis i les modificacions que s'assenyalen en l'informe. S'indiquen errors detectats en alguns apartats de la documentació que s'han de corregir (denominació de la CV-375) i es considera oportú especificar la situació dels nous aparcaments de bicicletes i establir els accessos a les superilles.  
  
S'assenyala, també, que qualsevol actuació en vies de titularitat provincial requereix autorització de diputació i, en relació amb les millores del transport públic interurbà, s'ha de comunicar al Servei de Transport de la DG OP TM, per a procedir a reubicar parades o canviar els recorreguts, si és procedent, i perquè qualsevol proposta de canvi que afecte la freqüència de pas aprovada en el projecte siga informada pel servei corresponent.  
Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV) informa favorablement el 18 de juny de 2020. Indica un error detectat en relació amb les freqüències de pas de trens indicades en el document i assenyala que el PMUS proposat no comporta afeccions sobre el seu patrimoni, ni sobre les limitacions d'ús del sòl establides en la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana (zones de domini públic i protecció, línia límit d'edificació), ni sobre la infraestructura ferroviària, ni sobre les instal·lacions annexes.  
Altres consideracions indicades en els informes emesos  
El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera informa el 30 d'abril de 2020. Considera que el municipi s'engloba dins de l'àmbit estricte del Pla de mobilitat sostenible de l'àrea metropolitana de València, aprovat per la Resolució del 29 de novembre de 2018, del director general d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat, un pla amb el qual s'està en coordinació, i indica en l'informe aspectes normatius i mesures que s'han de tindre en compte en el desenvolupament del PMUS en matèria de contaminació acústica i de qualitat de l'aire.  
En relació amb la contaminació acústica, es recorda que el municipi ha d'elaborar un pla acústic municipal, d'acord amb el que estipula la Llei 7/2002 per als municipis de més de 20.000 habitants, i s'assenyalen com a fonts de soroll més importants el trànsit rodat associat a les infraestructures de transport i les vies de comunicació principals de la ciutat.  
  
Entre les mesures proposades en el PMUS es preveuen actuacions per a la regulació del trànsit que permeten mitigar els nivells sonors i s'estableix com a objectiu no sobrepassar els valors fixats en l'annex de la Llei 7/2002, que fixa valors límit d'immissió en períodes del dia, la vesprada i la nit per a zones de sensibilitat acústica diferents.  
  
En relació amb la qualitat de l'aire, s'indica en l'informe que la zona en la qual s'inclou el terme (ES1007: Túria [A. costanera]) es registren superacions dels valors previstos en l'RD 102/2001 del valor d'ozó en el període 2013-2018 (en les estacions de Vilamarxant i Paterna-CEAM).  
Assenyala que s'aprecia una tendència creixent en les emissions, en comptes de la tendència dels valors que s'han de complir, que, encara que sense data concreta, és cada vegada més restrictiva.  
El PMUS inclou el seguiment mitjançant indicadors de contaminants atmosfèrics d'òxids de nitrogen i partícules en suspensió PM10 per a avaluar la reducció de la contaminació atmosfèrica i estableix mesures que contribuiran amb la reducció de l'ús del vehicle privat motoritzat i de la velocitat en les principals xarxes viàries, potenciaran l'ús de mitjans de transport alternatius i menys contaminants, impulsaran una mobilitat saludable amb menys afeccions acústiques i mitigaran les emissions de diòxids de nitrogen, i que han de ser coherents amb la normativa ambiental.  
En relació amb el canvi climàtic, cal fer referència a l'Estratègia valenciana davant el canvi climàtic 2013-2020 i tindre-la en consideració.  
El PMUS ha de ser coherent amb aquest document i amb el document per a revisió, que inclou l'energia i que està pendent d'aprovació (nova estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030).  
  
El document conté les directrius que cal seguir en matèria de mitigació i adaptació al canvi climàtic durant els anys pròxims a la Comunitat Valenciana. Defineix mesures en tres línies (reducció de la mobilitat obligada/recurrent, distribució modal, vehicles) dirigides a la reducció d'emissions, entre les quals destaquen:  
- Fomentar els usos mixtos mitjançant ordenances municipals i modificacions dels PG.  
- Promoure una densitat mínima en els PG.  
- Fomentar la instal·lació de taquilles per a la recollida de compres en línia.  
- Proposar la restricció dels vehicles més contaminants en els centres urbans.  
Determinació d'efectes significatius i valoració  
Segons les qüestions indicades, i una vegada analitzades les propostes del PMUS de la Pobla de Vallbona, s'entén que el conjunt de mesures:  
- Col·laboren amb un ús més racional de l'espai públic per a atendre les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
- Afavoreixen un canvi modal cap a mitjans més sostenibles (trànsit a peu i amb bicicleta) amb la reducció consegüent dels consums energètics i de les emissions.  
- Desincentiven l'ús del vehicle privat en favor del transport públic i/o col·lectiu.  
- Afavoreixen a llarg termini la reducció dels impactes associats als mitjans motoritzats (emissions contaminants, gasos amb efecte d'hivernacle, emissions acústiques).  
- Promouen la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
No es preveu que les propostes plantejades en el PMUS puguen suposar cap afecció significativa sobre els espais naturals protegits, atés que, d'una banda, els espais naturals protegits en el terme són escassos (el Paratge Natural Municipal la Manguilla i algunes zones d'interés forestal municipal protegides en el planejament); d'altra banda, les propostes previstes en l'esborrany del PMUS queden dins del sòl urbà o urbanitzable, a excepció de la proposta de recorreguts per a línies d'autobús urbà/interurbà i alguns trams d'itineraris per a ciclistes i vianants.  
  
En relació amb la xarxa ciclista proposada, s'indiquen els trams de xarxa que hi ha i els trams planificats. En els planificats es diferencien els urbans dels rurals i, en relació amb aquests últims, els que discorren per vies pavimentades dels que discorren per camins. Els rurals de la zona sud del terme, que tanquen o dupliquen recorreguts alternatius per vies pavimentades, sembla que tinguen funcions recreatives. El mateix ocorre amb l'itinerari que arriba fins al límit del terme pel sud i continua pel terme de Benaguasil, que es preveu en el PMUS com a ruta ciclista de Vallbona.  
L'itinerari ciclista planificat en la part nord del terme discorre, segons el document, per vies pavimentades. Es presenta aquest itinerari com a corredor ecològic de la xarxa per a ciclistes, que permet arribar des de la Calderona fins al llit del Túria. Coincideix en un tram xicotet amb l'assagador de Llíria a Bétera i en un altre per camí no pavimentat; disposant d'alternativa directa sense desviar-se de la via pavimentada.  
  
Les actuacions de conformació d'itineraris ciclistes o per als vianants per vies disponibles no suposen cap afecció ambiental significativa, encara que es desenvolupen fora de l'àmbit urbà o urbanitzable. No obstant això, si els itineraris requereixen actuacions d'ampliació o recorreguts de nova creació, hauran de ser objecte d'avaluació ambiental del projecte si queden dins dels supòsits previstos en la legislació vigent d'impacte ambiental (Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental; Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, i Decret 162/1990, que desenvolupa la Llei 2/1989).  
La resta de propostes (parades de bus urbà i interurbà, aparcaments, zones de càrrega i descàrrega…) es localitzen sobre entorns urbans i/o urbanitzables, per la qual cosa no és previsible una afecció ambiental negativa, sempre que es considere el que s'ha assenyalat en matèria d'inundabilitat, que indica que per a les actuacions que cal desenvolupar, en el cas que haja de modificar-se la morfologia urbana, s'ha de tindre en compte la cartografia del SNCZI i, per a les que comporten una alteració de la rasant actual del viari superior a 30cm, requeriran l'avaluació dels projectes i plans amb què es desenvolupen amb motiu de l'aprovació del Pla de mobilitat; aquests projectes i plans seran objecte d'informe pel departament competent en matèria d'inundabilitat prèviament a l'aprovació definitiva (possible construcció de vies ciclistes i per a vianants, nous traçats de vies ciclistes, millora del disseny urbà mitjançant reordenació o projectes de conversió en zones preferents per a vianants, per a les quals seria aplicable l'article 21 de la normativa del PATRICOVA). Correspondrà al departament que instrueix l'expedient sol·licitar un informe a l'administració hidràulica (article 14 bis 5, RD 638/2016, pel qual es modifica el reglament del DPH) si per les dates de tramitació es considera aplicable.  
Així mateix, les actuacions que incidisquen en instal·lacions o serveis prestats per administracions diferents de la local, hauran de consensuar-se amb les administracions titulars corresponents. Aquest és el cas dels trams de xarxa ciclista planificada per la carretera CV-375 de titularitat provincial (via per a ciclistes de la CV-375 entre la Pobla de Vallbona i l'Eliana) o altres que, a priori, discorren en l'entorn o sobre la xarxa de séquies que conformen el límit entre el sòl urbà i l'urbanitzable sense desenvolupar o el sòl no urbanitzable comú (carril bici Rascanya-Benissanó). En relació amb el primer, assenyala la Diputació en l'informe propi que hi ha alternatives de connexió que no requeririen noves ocupacions de sòl.  
El PMUS proposa, per al seguiment dels diversos indicadors globals, altres agrupats segons àmbits d'actuació, indicadors d'accidentalitat i indicadors ambientals, però no concreta els valors finals que s'han d'aconseguir. S'aprecia falta de concordança en alguns dels indicadors de les taules finals i en els recollits en les fitxes corresponents a les línies estratègiques/accions (MP, MB). En relació amb els indicadors ambientals, no s'especifica cap procediment o metodologia per al seguiment de la petjada de carboni i no s'inclouen indicadors de seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat.  
  
Segons els criteris exposats i una vegada vistos els informes emesos, es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de la Pobla de Vallbona en funció de les propostes realitzades, a partir de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que la pràctica totalitat de les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable del municipi (amb una única afecció al sòl no urbanitzable per la configuració de vies per a ciclistes i vianants disponibles), i sense perjudici de la incardinació posterior del PMUS de la Pobla de Vallbona amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com puga ser el Pla d'acció territorial metropolità de València o el Pla de mobilitat metropolità de València (PMoMe), les previsions i les actuacions del qual no són objecte del PMUS (encara que s'esmenten); per tant, l'avaluació ambiental, així com la de les actuacions que se'n deriven, es realitzarà d'acord amb la legislació vigent per al procediment d'avaluació ambiental corresponent.  
F) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica d'acord amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental. En concordança amb això, l'article 46 de la LOTUP especifica els plans i programes que seran objecte de l'avaluació ambiental i territorial estratègica. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits que s'hi preveuen i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la Llei; tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
G) Proposta d'acord  
Una vegada analitzada la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Vallbona, cal considerar que aquesta actuació s'emmarca en l'article 46.3c de la LOTUP, per considerar que es tracta d'un pla que, una vegada establit un marc per a l'autorització de projectes en el futur, no compleix els altres requisits esmentats en l'apartat 1 de l'article 46.  
És per això que, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP i d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Vallbona no té incidència significativa negativa en el model territorial del municipi de la Pobla de Vallbona, no afecta espais protegits, ni de la XN2000, ni sòls forestals; les propostes d'aquest pla, excepte pel que fa als itineraris per a ciclistes i vianants, se centren en l'àmbit del sòl urbà o urbanitzable, i s'han tingut en compte les consultes realitzades. Per tant, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Vallbona no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Vallbona, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes negatius significatius sobre el medi ambient, de manera que correspon continuar la tramitació del programa segons la normativa sectorial d'aquest, i amb el compliment de les determinacions següents:  
1. El PMUS atendrà les consideracions realitzades pel Servei de Mobilitat Urbana en l'informe del 19 de maig de 2020 i considerarà les qüestions assenyalades en l'informe del 7 de maig de 2020 de la Diputació de València. El PMUS es remetrà al Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació definitiva del pla per l'Ajuntament amb la incorporació, si és procedent, de les determinacions que s'hi indiquen.  
  
2. El PMUS haurà d'atendre les consideracions assenyalades pel Servei de Planificació (Subdirecció General de Mobilitat) en l'informe del 24 de maig de 2021 relatives a les vies de caràcter supramunicipal que discorren pel terme, i corregir i completar el PMUS amb el que s'indica en l'informe.  
3. El PMUS atendrà els requeriments recollits en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, rebut el 6 de maig de 2020, per la qual cosa incorporarà un capítol dedicat a la infraestructura verda, amb el contingut que s'indica en aquest informe.  
4. Els projectes que desenvolupen les actuacions del PMUS que estiguen situats en els àmbits afectats pel risc d'inundabilitat i que puguen suposar una alteració morfològica de la rasant en més de 30 centímetres, hauran de requerir un informe del Servei d'Ordenació del Territori de l'àrea competent en matèria d'inundabilitat, ateses les consideracions realitzades en l'informe rebut el 12 de maig de 2020.  
  
5. El PMUS recollirà i representarà gràficament les vies pecuàries en el terme municipal i tindrà en consideració les lleis sectorials que les regulen (Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries).  
6. En la redacció definitiva del PMUS de la Pobla de Vallbona es concretaran els aspectes següents:  
6.1. Incorporar indicadors per al seguiment mediambiental del PMUS. En particular, incorporar la metodologia i el càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats.  
6.2. Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
6.3. Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que cal aconseguir (valors numèrics, no sols previsió d'increment o reducció).  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Vallbona en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Segons el que s'ha exposat anteriorment, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Vallbona, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Es notifica als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que es consideren pertinents en el seu dret.  
Us ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
Això se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i amb reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 14 de juny de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 26 d'octubre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.