Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4907, del 21-12-2004 (2004/12598)

ORDRE de 2 de desembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla Zonal de residus de la Zona XIII.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4907

Data del DOGV
:   21-12-2004

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2004/12013


Data del document
:   02-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * Alacant
    * programa d'actuació
    * residu
    * gestió de residus

ORDRE de 2 de desembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla Zonal de residus de la Zona XIII. [2004/12877]
  
El Títol II de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana regula la planificació, competència de la Generalitat, l'objectiu de la qual és coordinar l'actuació de les diferents administracions públiques en nom a una adequada gestió dels residus.
  
En l'àmbit autonòmic es preveuen dos tipus de plans, el Pla Integral de Residus i els plans zonals, aquestos dos d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars, mitjançant els quals es distribueixen en el territori de la Comunitat Autònoma el conjunt d'instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instruments de desenvolupament i millora del Pla Integral de Residus, són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, podent modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla Integral que no tinguen caràcter vinculant o normatiu.
  
Mitjançant aquestos dos plans autonòmics la Generalitat garanteix una adequada direcció de la gestió de residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
La documentació del Pla Zonal està constituïda per un document d'informació que inclou una memòria informativa, una anàlisi i un diagnòstic, i un document d'ordenació constituït per la memòria justificativa, les prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus i els plànols d'ordenació.
  
Havent elaborat per la Conselleria de Territori i Habitatge el Pla de la Zona XIII, de conformitat amb el procediment d'aprovació previst en l'article 31 de la Llei de Residus de la Comunitat Valenciana, ha estat sotmés a informació pública per termini d'un mes, i, simultàniament, s'han sol·licitat els informes dels ajuntaments dels municipis inclosos en la zona i d'aquelles administracions sectorials que pogueren resultar afectades pel pla.
  
Així mateix, el pla ha estat sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental regulat per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana, sent objecte de declaració d'impacte ambiental favorable per resolució de la Direcció General de Gestió del Medi Natural de data 9 de novembre de 2004.
  
Vist el resultat de la informació pública i les al·legacions presentades, així com els informes emesos pels ajuntaments dels municipis inclosos en la corresponent zona i pels òrgans de l'administració sectorial interessada, s'han introduït en el Pla totes les millores que resulten del mencionat tràmit, dels informes presentats i de la declaració d'impacte ambiental.
  
D'acord amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, correspon al conseller competent al Medi ambient l'aprovació del pla zonal mitjançant ordre. Es publica íntegrament, pel seu caràcter vinculant, el Document d'Ordenació del Pla.
  
Les competències en la matèria s'assignen a la Conselleria de Territori i Habitatge pel Decret 8/2004, de 3 de septembre, del president de la Generalitat Valenciana. El Decret 133/2004, de 3 de septembre, del Govern Valencià, configura a aquesta com el màxim òrgan encarregat de la direcció i execució de la política del Govern Valencià en matèria de medi ambient, corresponent a la Direcció General de Qualitat Ambiental exercir les funcións en matèria de residus.
  
En virtut de quant antecedeix, a proposta de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de conformitat amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
ORDENE
  
Aprovar el Pla Zonal de residus de la Zona XIII, que s'incorpora com annex I de la present ordre.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
El Pla Zonal de residus de la Zona XIII entrarà en vigor l'endemà al de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 2 de desembre de 2004
  
El conseller de Territori i Habitatge
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANNEX I
  
PLA ZONAL DE RESIDUS DE LA ZONES XIII
  
DOCUMENT D'ORDENACIÓ
  
Pla zonal de residus de la zones XIII del PIR
  
Novembre 2004
  
1. MEMÒRIA JUSTIFICATIVA
  
1.1. INTRODUCCIÓ
  
1.1.1. Antecedents
  
1.1.2. Àmbit territorial
  
1.1.3. Tipologia dels residus
  
1.1.4. Abast i objectius
  
1.1.5. Principis pels quals es regirà el pla zonal
  
1.2. ANÀLISI TERRITORIAL PER A LA SELECCIÓ DE ZONES APTES PER A LA IMPLANTACIÓ D'INFRAESTRUCTURES DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ
  
1.2.1. Sòls geològicament aptes
  
1.2.2. Condicionants del transport
  
1.2.3. Zones protegides
  
1.2.4. Metodologia per a la localització de zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
1.2.5. Zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions d'eliminació de residus
  
1.3. ANÀLISI I DIAGNÒSTIC DE LA SITUACIÓ ACTUAL
  
1.3.1. Residus urbans
  
1.3.2. Residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliària (RCD domiciliaris)
  
1.3.3. Residus de zones verdes i àrees recreatives públiques
  
1.3.4. Residus perillosos domèstics
  
1.3.5. Residus voluminosos
  
2. PRESCRIPCIONS NECESSÀRIES PER A LES OPERACIONS DE GESTIÓ DE RESIDUS
  
PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS URBANS
  
2.1.1. Característiques de la recollida
  
2.1.2. Infraestructures
  
2.2. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS VOLUMINOSOS
  
2.2.1. Infraestructures
  
2.3. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS PERILLOSOS D'ORIGEN DOMÈSTIC
  
2.3.1. Característiques de la recollida
  
2.3.2. Infraestructures
  
2.4. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS DE CONSTRUCCIÓ D'OBRA MENOR I REPARACIÓ DOMICILIÀRIA (RCD DOMICILIARIS)
  
2.4.1. Característiques de la recollida
  
2.4.2. Proposta de tractament
  
2.5. MODEL ECONÒMIC
  
2.6. CONDICIONS QUE HAN DE COMPLIR LES ENTITATS SUPRAMUNICIPALS PER A GARANTIR L'EFICÀCIA DE LA SEUA ACTUACIÓ EN L'EXECUCIÓ DEL PLA ZONAL
  
2.7. TERMINI D'EXECUCIÓ DEL PLA
  
2.8. MESURES DE COMPENSACIÓ
  
2.9. MESURES D'ÀMBIT MUNICIPAL
  
2.9.1. Ordenances municipals
  
2.9.2. Promoció i educació ambiental
  
2.10. CRITERIS PER AL DESENVOLUPAMENT DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
3. BASES TÈCNIQUES PER A L'ELABORACIÓ DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
3.1. INSTAL·LACIONS QUE S'HAN D'INCLOURE EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
3.2. TERMINIS DE CONSTRUCCIÓ, EXPLOTACIÓ I MANTENIMENT POSTCLAUSURA DE LES INSTAL·LACIONS
  
3.3. DOCUMENTACIÓ QUE S'HA DE PRESENTAR EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
3.3.1. Memòria del projecte de gestió
  
3.3.2. Avantprojecte d'instal·lacions
  
3.3.3. Pla de gestió
  
3.3.4. Estudi economicofinancer
  
3.3.5. Document de síntesi
  
3.4. CRITERIS D'ADJUDICACIÓ DEL CONCURS
  
3.4.1. Taxes econòmiques que s'han de repercutir
  
1. MEMÒRIA JUSTIFICATIVA
  
1.1. INTRODUCCIÓ
  
1.1.1. Antecedents
  
La Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, adequa al dret intern la Directiva 91/156/CEE on s'abandona la classificació clàssica dels residus en dues úniques modalitats (general i perillós) i estableix una norma única per a tots aquests. L'objectiu és incentivar la reducció en origen i donar prioritat a la reutilització, el reciclatge i la valorització dels residus sobre altres tècniques de gestió. La nova llei és aplicable a tot tipus de residus. En matèria de competències, es manté el repartiment constitucional entre Estat, comunitats autònomes i entitats locals.
  
Correspon a les comunitats autònomes l'elaboració de plans autonòmics de residus. Aquests plans s'integraran en un Pla nacional de residus. La Llei 10/1998 estableix el contingut mínim dels plans autonòmics i els seus objectius.
  
La Generalitat Valenciana, s'avança a la Llei 10/1998 i aprova per mitjà del Decret 317/1997, de 24 de desembre, modificat pel Decret 32/1999, de 2 de març, el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana. Aquest pla, que inclou la totalitat de tots els residus, és l'instrument director i coordinador de totes les actuacions que es realitzen a la Comunitat Valenciana en matèria de gestió de residus.
  
D'altra banda, la necessitat de plasmar la política de residus de la Generalitat Valenciana en una llei de residus queda emmarcada en l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana en el qual s'estableixen competències per a dictar normes addicionals de protecció del medi ambient. La Llei 10/2000 de residus de la Comunitat Valenciana, publicada en el DOGV del 15 de desembre de 2000, estableix el règim jurídic de la producció i la gestió dels residus. Entre els seus objectius es troba el fet de desenvolupar instruments de planificació, inspecció i control que afavorisquen la suficiència, la seguretat i l'eficiència de les activitats de gestió de residus.
  
En el títol II de la Llei de residus de la Comunitat Valenciana es regula la planificació dels residus. En l'àmbit autonòmic es preveuen dos tipus de plans, el Pla integral de residus i els plans zonals. Ambdós d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars. Per mitjà d'aquests plans es distribueixen en el territori el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instrument de desenvolupament i la millora del Pla integral de residus. Són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, poden modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla integral que no tinguen caràcter vinculant. Per mitjà d'aquests plans zonals es garanteix una adequada direcció de la gestió dels residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
Els plans zonals estan constituïts per dos tipus de documents: el document d'informació i el document d'ordenació. El present document constitueix el document d'ordenació, vinculant per la Llei 10/2000, del Pla zonal de residus de la zona XIII del PIR de la Comunitat Valenciana i inclou una memòria justificativa i unes prescripcions.
  
1.1.2. Àmbit territorial
  
L'àmbit d'aplicació del Pla zonal que pertany a la zona XIII del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIR), comprén el territori nord-occidental de la província d'Alacant, i en concret, inclou la totalitat de la comarca de l'Alt Vinalopó i part de les comarques de l'Alcoià i el Vinalopó Mitjà.
  
La zona es correspon amb l'Àrea 22 definida en el PIR, i està formada pels següents 14 municipis: Banyeres de Mariola, Beneixama, Biar, el Camp de Mirra, Cañada, Castalla, Elda, Monòver, Onil, Petrer, Pinoso, Salinas, Sax i Villena, segons es mostra en el següent plànol de localització.
  
La superfície de l'àmbit d'aplicació del pla és de 1.287,6 km², mentre que el total de la població empadronada segons el padró municipal de l'any 2003 és de 177.883 habitants, la qual cosa suposa una densitat de població mitjana de 138 hab/km².
  
Aquesta zona representa el 22,13% del territori de la província d'Alacant i el 5,53% de la Comunitat Valenciana, mentre que quant a la població, aquests valors són respectivament de l'11,17 i del 4,02%.
  
El total de la població de l'àmbit d'estudi considerant els residents habituals i els estacionals és de 214.441 habitants equivalents.
  
1.1.3. Tipologia dels residus
  
El present Pla zonal de residus afectarà els residus urbans o municipals definits per la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, s'entén com a tals:
  
a) Els generats en els domicilis particulars, comerços, oficines i serveis
  
b) Tots aquells que no tinguen la qualificació de perillosos i que per la seua naturalesa o composició puguen assimilar-se als produïts en els anteriors llocs o activitats
  
Tindran aquesta consideració els següents residus:
  
- Els residus sanitaris dels grups I i II generats en les activitats sanitàries i hospitalàries, segons el Decret 240/1994 del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió de residus sanitaris.
  
- Els residus procedents de la neteja de vies públiques, zones verdes, àrees recreatives i platges.
  
- Animals domèstics morts.
  
- Vehicles abandonats, regulats per la seua normativa especial corresponent.
  
- Mobles i efectes.
  
Residus i runes procedents d'obres menors de construcció i reparació domiciliària.
  
S'exclouen de l'àmbit d'aplicació del present pla els següents residus:
  
- Residus perillosos de qualsevol tipologia, excepte els domèstics.
  
- Residus d'activitats agrícoles i ramaderes.
  
- Residus industrials de qualsevol naturalesa i procedència.
  
Així mateix, queden exclosos del present pla:
  
- Les emissions a l'atmosfera, regulades en la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció del medi ambient atmosfèric.
  
- Els residus radioactius, regulats per la Llei 25/1964, de 29 d'abril, d'energia nuclear.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a les aigües continentals al mar, regulats per la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües i la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a la xarxa integral de sanejament regulats per la Llei 2/1992, de 26 de març, de sanejament de les aigües residuals de la Comunitat Valenciana.
  
1.1.4. Abast i objectius
  
Com a objectiu general del Pla zonal, es pretén dotar la Generalitat Valenciana d'un instrument actualitzat per al desenvolupament de les estratègies i prescripcions de la Unió Europea i de l'Estat espanyol en matèria de residus, com també per a la posada en pràctica i millora de les previsions del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
El Pla zonal de la zona XIII persegueix els següents objectius específics.
  
- Reducció de la generació de residus urbans.
  
- Potenciació de la recollida selectiva d'alguns materials.
  
- Valorització màxima dels residus.
  
- Eliminació segura dels residus no valoritzables.
  
- Establiment de mesures per a la consecució dels objectius anteriors.
  
- Determinació de les infraestructures necessàries per a la gestió dels residus urbans objecte del Pla zonal, com també les seues característiques generals.
  
- Identificació de zones aptes per a la implantació de les distintes infraestructures segons criteris d'aptitud geològica, espais protegits, infraestructures i sòls urbans.
  
- Determinació del termini d'execució de les infraestructures.
  
- Establiment de criteris de compensació a favor dels municipis en què s'implanten infraestructures de valorització o eliminació de residus urbans.
  
- Establiment de condicions que garantisquen l'eficàcia d'actuació de les mancomunitats, consorcis i altres formes d'agrupació per al desenvolupament de les operacions de la gestió dels residus.
  
- Definició de criteris per al desenvolupament de projectes de gestió, en allò relatiu tant a, la documentació que s'ha de presentar com a la valorització d'aquesta.
  
1.1.5. Principis pels quals es regirà el pla zonal
  
El Pla zonal assumeix els principis en què es fonamenta l'estratègia de la Unió Europea en matèria de residus en base a la qual s'ha desenvolupat la legislació nacional i autonòmica vigent.
  
A més s'assumeixen en aquest Pla zonal els fonaments que han regit el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, com també els del Pla nacional de residus urbans que continuen plenament vigents.
  
3.8.7.2. Principis bàsics
  
Els principis i fonaments del Pla són els següents:
  
- Principi de prevenció
  
- Principi de responsabilitat del productor
  
- Principi de proximitat
  
- Principi d'autosuficiència
  
- Principi de subsidiarietat
  
- Principi de responsabilitat compartida
  
PRINCIPI DE PREVENCIÓ
  
La producció de residus ha de reduir-se, i quan siga possible, evitar-se, a través del desenvolupament i posada en funcionament de tecnologies netes, per mitjà de la implantació de processos productius no contaminants com també la utilització de matèries primeres alternatives que produïsquen menor quantitat de residus o de menor perillositat.
  
Principi de responsabilitat del productor
  
Totes aquelles activitats que impacten en el medi ambient, en general, i els productors de residus, en particular, han de pagar tots els costos derivats de les seues accions, màximament quan aquestes deriven de la posada en el mercat de productes en el procés d'elaboració i de la distribució dels quals es generen residus.
  
Els agents econòmics són considerats com els primers responsables de la producció de residus i de la seua repercussió en el medi ambient, i per a aconseguir la internalització dels costos ambientals per la seua banda, s'ha d'aplicar el principi que «qui contamina, paga».
  
PRINCIPI DE PROXIMITAT
  
Els residus han de gestionar-se el més prop possible del seu origen.
  
S'aplicarà el principi de proximitat, es promocionarà la ubicació de les instal·lacions en el lloc més pròxim i adequat possible al punt de generació dels residus, sempre que les instal·lacions disposen de massa crítica de residus que s'han de tractar, minimitzant en la mesura que es puga el trasllat innecessari d'aquests.
  
S'ha d'intentar que el problema de gestió de cada residu es resolga en el lloc on es genera, aspecte en ocasions inviable per la xicoteta quantitat produïda en alguns casos, per la qual cosa s'ha de buscar el centre de gravetat de la producció dels residus que s'han de tractar.
  
Principi d'autosuficiència
  
Quant a la creació d'una xarxa integrada d'instal·lacions de valorització i eliminació de residus que permeta a les zones objecte del Pla zonal ser autosuficients en matèria de tractament d'aquells residus per als quals hi ha massa crítica que ho justifique.
  
Principi de subsidiarietat
  
Pel qual la Generalitat Valenciana intervindrà només en la mesura en què els objectius de l'acció pretesa no puga ser aconseguida pels agents involucrats, i, per consegüent, puga aconseguir-se millor, a causa dels efectes de l'acció incorporada, a nivell autonòmic.
  
PRINCIPI DE RESPONSABILITAT COMPARTIDA
  
Que consisteix que tots els agents, administració autonòmica, corporacions locals, empreses públiques i privades i ciutadans, treballen d'una forma concertada i en col·laboració, ja que podran solucionar-se els problemes plantejats en la producció i la gestió dels residus.
  
3.1.4.1. Principis jeràrquics
  
A més dels principis marcats en l'apartat anterior, el Pla zonal assumeix l'estratègia comunitària en matèria de residus:
  
a) S'estableix la següent jerarquia d'operacions de gestió de residus:
  
1. Prevenció
  
2. Reutilització
  
3. Reciclatge
  
4. Valorització
  
5. Eliminació final de les fraccions no valoritzables
  
b) Es procurarà reduir els trasllats de residus.
  
c) S'establiran nous i millors instruments de gestió de residus, per exemple, instruments reglamentaris i econòmics, estadístiques fidedignes i comparables sobre residus, etc.
  
1.2. ANÀLISI TERRITORIAL PER A LA SELECCIÓ DE ZONES APTES PER A LA IMPLANTACIÓ D'INFRAESTRUCTURES DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ
  
1.2.1. Sòls geològicament aptes
  
Des d'un punt de vista exclusivament tècnic en la implantació d'instal·lacions d'eliminació de residus urbans, la selecció de l'emplaçament ha d'incloure consideracions en els següents àmbits:
  
- Geològiques
  
- Hidrogeològiques
  
- Hidrològiques
  
Les condicions naturals de l'emplaçament s'han de considerar des del punt de vista de la seguretat, donant suport o reforçant les mesures de disseny i enginyeria de la instal·lació sempre amb l'objectiu de la protecció de la salut pública i del medi ambient d'una manera integrada.
  
Des d'un punt de vista de la geologia de l'emplaçament, es prioritzaran aquells amb substrats impermeables de potència suficient (almenys equivalents a una permeabilitat estimada (K) inferior o igual a 1,0 x 10-9 m/s en un gruix major o igual a 1 metre, segons s'estableix en Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit a abocador), sense fissuració o carstificació del terreny i allunyats de zones inundables o amb un altre tipus de risc geològic (lliscaments, erosió, etc.). Així mateix, la naturalesa química de les roques ha de ser considerada amb atenció, s'han d'evitar aquelles en què es puguen donar reaccions químiques amb possibles infiltracions i afavorir aquells que poden actuar com a captadors d'elements perillosos com els metalls pesats. Des d'aqueix punt de vista resulten òptimes per a garantir l'estanquitat del depòsit les formacions geològiques argiloses o margoses.
  
Les condicions hidrogeològiques de l'emplaçament són un altre factor fonamental. Seran preferibles zones sense aqüífers d'importància. La localització de formacions argiloses, la presència d'aqüitards o aqüicludes davall l'emplaçament, ofereix un grau de seguretat natural addicional.
  
Les consideracions hidrològiques són les que poden suposar un major desafiament des del punt de vista del disseny. S'han d'evitar terrenys potencialment inundables o aquells situats en rambles o subjectes a elevat risc d'erosió. Ha de considerar-se la sensibilitat de les aigües receptores a aquesta escorrentia.
  
No pot ubicar-se un abocador a terrenys de domini públic hidràulic, s'inclouen els llits de corrents naturals continus, brolladors, llacs, llacunes, tolles, embassaments, canals, i espais ocupats per extensions permanents amb presència de làmina lliure públics o privats, com també les riberes, marges, les seues zones de servitud i policia d'acord a el que ha establit el títol primer del Reial decret legislatiu 1/2001 que aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
1.2.2. Condicionants del transport
  
Les comunicacions per carretera és un dels factors que més influeixen en la selecció d'emplaçaments per a ubicar instal·lacions de tractament i eliminació de residus urbans. En la zona d'estudi hi ha diverses vies de comunicació entre les comarques objecte d'aquest Pla zonal. A continuació s'analitzen quines són les més adequades per al transport de residus urbans.
  
- Autovia A-31 (antiga carretera nacional N-330) que comunica de forma ràpida i directa els principals nuclis de població de la zona XIII, és a dir, Elda, Petrer, Sax i Villena.
  
A més d'aquest eix principal de comunicació hi ha altres infraestructures de comunicació a través de les següents carreteres autonòmiques importants:
  
- CV-80: uneix les poblacions de Castalla i Sax
  
- CV-81: uneix les poblacions de Villena, Cañada, Beneixama i Banyeres
  
- CV-83: uneix les poblacions de Pinoso i Monòver.
  
Altres vies de menor importància són:
  
- CV- 803: Banyeres-Onil
  
- CV-804: Banyeres-Biar
  
- CV-799: Villena-Biar-Onil
  
- CV-807: Cañada-Biar
  
- CV-794: Camp de Mirra-Biar
  
- CV-814: Villena-CV-80
  
- CV-817: Castalla-Petrer
  
- CV-830: Sax-Salinas-CV-83
  
- CV-833: Sax-Elda
  
- CV-835: Elda-Monòver
  
L'autovia A-31, que constitueix un eix central per a la zona XIII, divideix el territori d'actuació en dos; la zona nord-est que agrupa set poblacions: Banyeres de Mariola, Beneixama, Biar, el Camp de Mirra, Cañada, Castalla i Onil; i la zona sud-oest que comprén les poblacions de Monòver, Pinoso i Salinas. Malgrat la divisió que representa aquesta via ràpida, permet, pel seu accés a totes les poblacions, una ràpida comunicació fins a qualsevol punt ubicat en les voltants de l'eix central.
  
A continuació es mostra un plànol esquemàtic amb les principals vies de comunicació descrites:
  
1.2.3. Zones protegides
  
S'han delimitat com a zones no aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus les àrees que compten amb algun tipus de protecció ambiental, i en concret s'han considerat les següents:
  
- Xarxa Natura 2000:
  
Llocs d'importància comunitària (LIC)
  
Zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA)
  
- Espais naturals protegits
  
- Zones humides catalogades
  
- Microreserves
  
La delimitació d'aquestes àrees s'ha recollit en el corresponent plànol d'informació, i apareixen com a zones desfavorables per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus.
  
1.2.4. Classificació urbanística del sòl
  
S'ha identificat la classificació urbanística del sòl a fi d'excloure com a zona no apta per a la ubicació d'infraestructures de tractament i eliminació de residus les següents categories:
  
- Sòl urbà
  
- Sòl urbanitzable programat
  
- Sòl urbanitzable no programat
  
1.2.5. Metodologia per a la localització de zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
La metodologia utilitzada per a la selecció de possibles àrees d'abocament de residus s'ha fonamentat en tres cartografies de base:
  
- Cartografia de zones geològiques de baixa permeabilitat aptes per a la implantació d'infraestructures d'eliminació.
  
- Cartografia amb la classificació urbanística del sòl: urbà, urbanitzable i no urbanitzable.
  
- Cartografia d'àrees d'interés natural: LIC, ZEPA, espais naturals protegits, zones humides i microreserves.
  
La superposició de totes elles ha donat com a resultat una nova cartografia d'espais potencialment favorables, i fora de les zones d'exclusió per motius de classificació urbanística o per àrees d'interés natural.
  
Per a cada una de les cartografies de base s'han utilitzat els següents criteris:
  
- Cartografia de litologies aptes per a l'abocament.
  
Es partix del mapa litològic de la Comunitat Valenciana a escala 1:50.000, elaborat per la COPUT, en el qual cada litologia s'ajusta a la naturalesa de cada roca.
  
En un primer pas es contrasten aquestes litologies amb els mapes geològics 1: 200.000 i 1:50.000 de la sèrie MAGNA de l'Instituto Geológico y Minero de España, amb la finalitat de tindre criteris litològics, genètics i estructurals d'aquests.
  
D'aquesta manera se seleccionen aquelles litologies que per les seues característiques genètiques, litològiques i texturals poden ser considerades inicialment com a impermeables, com argiles, margues i combinacions d'aquestes. S'han identificat els materials corresponents a:
  
- Materials del Keuper. Margues, argiles i guixos.
  
- Margues irisades i guixenc del triàsic
  
- Margues de l'eocé i del miocé.
  
Aquestes litologies donen lloc a un primer grup d'espais potencials d'abocament perquè es caracteritzen per una porositat alta i una permeabilitat pràcticament nul·la, constituint barreres impermeables que eviten que es puga produir contaminació per lixiviació.
  
A més s'han tingut en compte altres criteris per a la selecció de zones aptes d'ubicació de les instal·lacions, com:
  
- Vulnerabilitat d'aqüífers
  
- Caràcter impermeable de les litologies associades
  
- Riscos geològics i hidrològics
  
- Superfície major a 10 hectàrees
  
- Configuració natural del terreny
  
- Proximitat a àrees sensibles
  
- Proximitat a camins ramaders o a jaciments arqueològics
  
- Cartografia amb la classificació urbanística del sòl
  
Aquesta cartografia mostra la figura urbanística del sòl segons la següent classificació:
  
- Sòl urbà
  
- Sòl urbanitzable programat
  
- Sòl urbanitzable no programat
  
A aquesta classificació afegim la limitació que estableix el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana que indica que ?no es permetrà la ubicació de nous abocadors amb caràcter general, a una distància inferior a 2.000 metres de sòl classificat com a urbà, i en cap cas a menys de 500 metres d'aquest?.
  
De la combinació d'aquest criteri i de la classificació urbanística s'obté una cartografia per a ser integrada amb la resta de cartografies bàsiques.
  
- Cartografia d'àrees d'interés natural
  
Es basa en la representació dels següents espais:
  
- Xarxa Natura 2000 (LIC i ZEPA)
  
- Espais naturals protegits
  
- Zones humides
  
Microreserves amb un perímetre de protecció de 500 m
  
Una vegada obtingudes aquestes tres capes d'informació cartografiada, s'ha procedit a la superposició, i s'ha obtés una cartografia única d'emplaçaments favorables per a la ubicació d'instal·lacions d'eliminació de residus.
  
1.2.6. Localització de zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions d'eliminació de residus
  
Els emplaçaments identificats i seleccionats es relacionen en el plànol a escala 1:50.000 denominat com ?zones favorables per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus?.
  
La llegenda d'aquest plànol diferència amb color verd aquelles zones favorables des del punt de vista litològic, ambiental i urbanístic. La zona que resulta exclou les àrees protegides existents, com també l'afecció dels nuclis urbans.
  
Aquesta cartografia és de caràcter orientatiu i exigeix la realització, en qualsevol cas, d'estudis geològics, geotècnics i hidrogeològics que permeten verificar la idoneïtat de l'emplaçament, com també visites de camp que confirmen el seu interés.
  
1.3. ANÀLISI I DIAGNÒSTIC DE LA SITUACIÓ ACTUAL
  
1.3.1. Residus urbans
  
Per al càlcul de la producció de residus urbans s'ha partit de les següents bases de càlcul:
  
- Població equivalent, que correspon a l'estimació de la població generadora de residus segons la població resident habitual i l'estacional o flotant.
  
- Taxa anual de creixement de la població 1%
  
- Ràtio de producció de residus: 1,06 kg/hab/dia
  
Segons aquestes bases de càlcul, la previsió de producció de residus a la zona XIII és la següent:
  
La situació actual dels components dels residus urbans, es consideren les fraccions components dels residus de la bossa tot un i la recollida selectiva és la següent:
  
ESTIMACIÓ DE LA PRODUCCIÓ PER CADA
  
FRACCIÓ DEL RESIDU. SITUACIÓ ACTUAL
  
Components % composició Total (t/any)
  
Matèria orgànica 39,4 32.996
  
Vidre 6,9 5.814
  
Paper i cartó 20,2 16.933
  
Envasos lleugers 23,1 19.277
  
Altres 10,4 8.687
  
Total 83.707
  
En l'actualitat hi ha una antiga planta de compostatge propietat de l'empresa Reciclados y Servicios del Mediterráneo, SL a Villena, que data de finals dels anys 70 i que funciona en precari des d'algun temps pel baix percentatge de recuperació de materials i l'escassa qualitat del compost final.
  
Al costat, VAERSA ha construït per iniciativa de la Generalitat Valenciana una nova planta de compostatge que disposa de modernes instal·lacions capaces de garantir un adequat tractament de residus urbans via de recuperació de materials i compostatge en túnels, amb una mínima incidència ambiental sobre l'entorn.
  
1.3.2. Residus de construcció d'obres menors i reparació domiciliària (RCD domiciliaris)
  
Per al càlcul de la producció de residus inerts de construcció i reparació domiciliària (RCD domiciliaris) s'ha utilitzat de base la informació del Pla zonal de RCD de la Comunitat Valenciana, on es determinen unes ràtios de producció de RCD expressats en tones per habitant equivalent i any. A partir d'aquestes dades, amb una ràtio per a la zona XIII de 0,8 t/hab/any, s'estima que només un 8% correspon a residus de construcció i reparació de naturalesa domiciliària, i el resultat de l'estimació de la producció és el de la següent taula:
  
1.3.3. Residus de zones verdes i àrees recreatives públiques
  
La producció de residus de zones verdes i àrees recreatives públiques s'ha calculat a partir de la ràtio de 7 kg per habitant i any. L'evolució estimada d'aquest tipus de residus és la següent:
  
1.3.4. Residus perillosos domèstics
  
Les ràtios utilitzades per al càlcul de la producció a partir de diferents estadístiques, es mostren en la següent taula:
  
Tipus de residu Ràtio (kg/hab/any)
  
Piles 0,3
  
Piles botó 0,0009
  
Fluorescents 0,25
  
Perillosos en general 0,4
  
Amb aquestes ràtios, la situació actual de producció de piles i fluorescents és la següent:
  
PRODUCCIÓ DE RESIDUS DE PILES
  
I FLUORESCENTS. SITUACIÓ ACTUAL
  
Municipi Piles normals Piles botó Fluorescents
  
 (kg/any) (kg/any) (kg/any)
  
Banyeres de Mariola 2.558 8 2.131
  
Beneixama 767 2 640
  
Biar 1.427 4 1.189
  
el Camp de Mirra 176 1 147
  
Cañada 406 1 338
  
Castalla 2.907 9 2.423
  
Elda 17.948 54 14.957
  
Monòver 4.332 13 3.610
  
Onil 2.304 7 1.920
  
Petrer 14.127 42 11.772
  
Pinoso 2.205 7 1.838
  
Salinas 447 1 373
  
Sax 3.374 10 2.812
  
Villena 11.354 34 9.461
  
TOTAL 97.205 697 53.610
  
La previsió d'evolució dels residus perillosos domiciliaris de tipus general (envasos de neteja, pintura, dissolvents, etc), és la següent:
  
1.3.5. Residus voluminosos
  
Els residus voluminosos que tenen el seu origen en els domicilis, activitats comercials i de serveis, són aquells residus urbans que pel seu gran volum i alguns components perillosos (CFC), necessiten una recollida i un tractament específic.
  
Aquests residus presenten una variada tipologia de composició i característiques molt heterogènies que s'han dividit en els següents grups.
  
- Mobles i efectes domèstics no elèctrics.
  
- Residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE) que al seu torn es classifiquen en tres línies:
  
- Línia Blanca
  
- Línia Marró
  
- Línia Grisa
  
3.9.4.0. Residus d'ordinadors
  
Les ràtios utilitzades (font: SIDEDISA) per al càlcul de la producció de residus d'ordinador són els següents:
  
 Un. ordinador/ kg. ordinador/ kg. residus
  
 hab. hab. ordinador/
  
 hab. any
  
C.Valenciana 0,11 1,89 0,27
  
1.8.0.1. Línia marró
  
La producció de residus d'equips de línia marró s'ha calculat a partir del nombre d'unitats de televisors, cadenes HIFI i vídeo per habitatge segons l'enquesta contínua de pressupostos familiars realitzada per l'INE, tenint en compte el nombre d'habitants mitjà per habitatge.
  
Equips Ràtio Vida Pes mitjà (kg)
  
 penetració mitjana
  
 llars equips (anys)
  
Televisió 0,99 15 32
  
Cadena HIFI 0,61 12 4
  
Vídeo 0,75 12 2
  
La producció de residus s'ha estimat a partir del següent càlcul:
  
Prod. residus = nombre habitatges \* hab /habitatges\* ràtio de penetració \* pes /vida mitjana
  
A partir d'aquestes dades s'obtenen unes ràtios de producció per habitant de:
  
 kg/hab any
  
Televisor 0,81
  
Cadena HIFI 0,03
  
Vídeo 0,09
  
La producció de residus de línia marró (kg/any) en la situació actual és la següent:
  
PRODUCCIÓ DE RESIDUS DE LÍNIA MARRÓ.
  
 SITUACIÓ ACTUAL (kg)
  
Municipi Televisors Cadena Vídeo Total
  
 HIFI línia
  
 marró
  
Banyeres de Mariola 6.421 522 237 8.007
  
Beneixama 2.093 78 233 2.403
  
Biar 3.922 573 471 4.468
  
Camp de Mirra (el) 481 18 53 552
  
Cañada 1.106 41 123 1.270
  
Castalla 7.191 151 582 9.103
  
Elda 48.946 1.813 5.438 56.197
  
Monòver 92.560 831 1.312 13.562
  
Onil 6.499 224 830 7.213
  
Petrer 38.524 1.427 4.280 44.231
  
Pinoso 6.806 644 971 6.904
  
Salinas 1.220 45 136 1.401
  
Sax 9.512 446 1.022 10.563
  
Villena 30.961 1.147 3.440 35.547
  
TOTAL 148.158 6.498 94.374 766.424
  
8.6.9.6. Línia blanca
  
El càlcul de la producció de residus de la línia blanca s'ha realitzat amb les ràtios calculades per a la Comunitat Valenciana a partir de l'estudi del sector ANFEL. L'estimació d'unitats de residus ja inclou el criteri de vendes i interval de vida mitjana.
  
9.7.1.9. Matalassos
  
El càlcul dels residus de matalàs produïts s'efectua a partir del nombre d'habitatges tenint en compte les següents dades:
  
Núm. llits/habitatge Freqüència Pes kg
  
 renovació anys
  
5 25 15
  
Tenint en compte l'ocupació per habitatge (2,6 hab/habitatge) la ràtio obtinguda de producció és d'1,15 kg/hab i any.
  
L'evolució de la producció de matalassos (kg/any) és la següent:
  
2.9.7.8. Mobles
  
Per al càlcul d'altres mobles i efectes voluminosos s'ha pres la ràtio de 2 kg/hab i any utilitzat en altres zones de semblants característiques. Mostra que l'evolució de la producció de residus (kg/any) és la següent:
  
2.4.6.5. Total residus voluminosos
  
En conclusió, l'estimació actual de producció de residus voluminosos i equips elèctrics i electrònics en els municipis de la zona XIII és la següent:
  
2. PRESCRIPCIONS NECESSÀRIES PER A LES OPERACIONS DE GESTIÓ DE
  
RESIDUS
  
La planificació de la gestió dels residus de la zona XIII es guia per la següent jerarquia de principis:
  
- Prevenció i reducció de la generació.
  
- Valorització dels materials continguts en els residus, inclosa la reutilització.
  
- Eliminació controlada dels rebutjos no valoritzables.
  
2.1. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS URBANS
  
2.1.1. Característiques de la recollida
  
Es proposa un sistema de recollida mixt, establint un calendari per a la implantació de la recollida selectiva de matèria orgànica:
  
- En vorera, on es recullen a contenidors els residus en massa, la fracció orgànica a partir de l'any 2010 i la fracció restant.
  
- En àrea d'aportació, on es recull el vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
Per tant, es proposa el següent calendari per a la implantació de la recollida selectiva per a la zona XIII:
  
S'implantarà un sistema gradual de recollida selectiva de matèria orgànica en dues fases:
  
- A partir de l'any 2006, es recollirà selectivament la matèria orgànica dels grans productors (mercats, hipermercats, edificis institucionals, hotels, grans restaurants).
  
- A partir de l'any 2010, es recollirà selectivament la matèria orgànica en tots els municipis.
  
Els contenidors de recollida selectiva de matèria orgànica es destinaran a la nova planta de reciclatge i compostatge de Villena, incorporant directament els residus al procés de compostatge, mentre que els contenidors de la fracció restant es recolliran a vorera i encara que la destinació siga també la mateixa planta, s'incorporaran a la línia de selecció, de forma que es recuperen les fraccions existents (paper- cartó, envasos, plàstic, metalls fèrric i no fèrrics, etc) que no han sigut separades en origen.
  
2.1.2. Infraestructures
  
D'acord amb l'anàlisi realitzada en els apartats anteriors, les infraestructures que es proposaran per a la gestió de residus urbans que permetran disposar de la capacitat necessària per a la valorització i eliminació dels residus generats en les zones XIII, complint amb els objectius marcats.
  
Per a això, les instal·lacions i sistemes de tractament que es proposen segueixen els criteris establits pel PIR i pel Pla nacional de residus urbans.
  
Així, a partir de la proposta del PIR per a la zona XIII, la Conselleria de Medi Ambient va promoure, a través de l'empresa pública VAERSA, una planta de compostatge amb abocador de rebutjos annex en el terme municipal de Villena.
  
Aquesta planta ja es troba operativa en l'actualitat, i per la seua recent construcció, com també per les tecnologies usades, no requereix cap modificació funcional, amb l'única adaptació que més endavant s'indica.
  
Partint de les instal·lacions actuals i de la gestió actual dels distints tipus de residus en la zona XIII es fan les següents propostes:
  
- Recollida selectiva de matèria orgànica en productors singulars l'any 2006 i establiment de sistemes de recollida selectiva per a tots els municipis a partir de 2010.
  
- Recollida selectiva d'envasos lleugers, vidre i paper-cartó en àrees d'aportació .
  
- Recollida selectiva d'altres tipus de residus urbans en diferents tipus d'ecoparc.
  
- Adaptar el funcionament de la nova planta de reciclatge i compostatge de Villena a partir de la recollida selectiva de matèria orgànica en origen, la qual cosa permetrà reduir el treball en les línies de selecció inicial, o mantindre les possibilitats actuals i incrementar la capacitat de tractament per si fóra necessari de manera puntual.
  
- Incorporar una incineradora d'animals domèstics morts, en ubicació independent de la planta de compostatge de VAERSA, o que s'hi annexa.
  
Tenint en compte aquestes premisses, es proposen com a mínim les següents infraestructures:
  
- Instal·lacions de valorització
  
La planta de compostatge gestionada per VAERSA en l'entorn dels Cabezos, en el municipi de Villena, haurà de comptar, independentment de les tecnologies seleccionades, amb les següents línies:
  
- Línia de tractament exclusiva de la matèria orgànica recollida selectivament.
  
- Línia de selecció i classificació de la fracció restant i residu en massa fins que s'implante plenament la recollida selectiva de matèria orgànica.
  
- Línia de condicionament i trituració de residus de poda i jardineria.
  
Estacions de transferència
  
No es requereix la construcció d'estacions de transferència ja que tots els municipis, amb l'excepció de Pinoso, es troben a una distància en temps inferior als 30 minuts en trajecte d'anada a la planta de tractament actual. No obstant això, per als municipis de major producció com Elda, Petrer o Monòver pot plantejar-se algun tipus de transferència per a optimar el transport.
  
Instal·lacions d'eliminació
  
La planta de compostatge de VAERSA disposa d'un abocador de rebutjos recentment autoritzat per la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2.2. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS VOLUMINOSOS
  
2.2.1. Infraestructures
  
Es proposa la construcció d'una planta de classificació i tractament de residus voluminosos, de vida útil 20 anys. Aquesta planta tindrà una capacitat suficient per a cobrir el tractament dels residus voluminosos segons les quantitats mostrades en l'apartat 1.3.5. del present document.
  
La planta haurà de disposar com a mínim de:
  
- Transferència de línia blanca amb CFC a gestor autoritzat.
  
- Tractament de línia blanca sense CFC consistent en el desballestament d'elements que dificulten el tractament posterior.
  
- Tractament de línia marró: desballestament i separació de pantalles i parts electròniques i entrega a gestor autoritzat o bé entrega completa a gestor autoritzat.
  
- Tractament de mobles i efectes a partir de la trituració i valorització dels diferents elements.
  
2.3. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS PERILLOSOS D'ORIGEN DOMÈSTIC
  
2.3.1. Característiques de la recollida
  
La recollida dels residus perillosos d'origen domiciliari es realitzarà a través dels ecoparcs existents o que es proposen instal·lar a cadascun dels municipis seguint criteris de localització amb màximes distàncies.
  
Els distints tipus d'ecoparc que es proposen responen a les següents característiques:
  
En la taula de la següent pàgina es resumixen els residus admissibles en un ecoparc tipus i els components més freqüents que solen albergar aquests:
  
2.3.2. Infraestructures
  
En l'actualitat els ecoparcs existents se situen en els següents municipis:
  
- Castalla
  
- Elda
  
- Sax
  
Tenint en compte les instal·lacions existents i prenent com a criteri de localització de no superar els 5 km des del centre de producció fins a l'ecoparc més pròxim, els ecoparcs necessaris en la zona són:
  
Municipi Tipus
  
 d'Ecoparc Nombre estimat
  
Banyeres de Mariola Tipus C 1
  
Beneixama Tipus B 1
  
Biar Tipus B 1
  
Camp de Mirra (el) Tipus A 1
  
Cañada Tipus B 1
  
Castalla Tipus C (Adaptació de l'existent)
  
Elda Tipus D (Adaptació de l'existent)
  
Monóver Tipus D 1
  
Onil Tipus C 1
  
Petrer Tipus D 1
  
Pinoso Tipus C 1
  
Salinas Tipus B 1
  
Sax Tipus C (Adaptació de l'existent)
  
Villena Tipus D 1
  
Complementàriament a la xarxa d'ecoparcs descrita, els projectes de gestió podran plantejar ecoparcs addicionals per a nuclis de població de suficient entitat, amb els mateixos criteris anteriors, sempre que la distància a l'ecoparc més pròxim supere el valor de referència dels 5 km.
  
2.4. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS DE CONSTRUCCIÓ D'OBRA MENOR I REPARACIÓ DOMICILIÀRIA (RCD DOMICILIARIS)
  
2.4.1. Característiques de la recollida
  
La recollida dels residus de construcció d'obra menor i reparació domiciliària (RCD domiciliaris) es realitzarà en els distints tipus d'ecoparc plantejats.
  
2.4.2. Proposta de tractament
  
Com a tractament per als RCD domiciliaris a partir de la disposició a ecoparc, es proposen les següents tres alternatives:
  
- Gestió a través de gestor autoritzat.
  
- Tractament en la planta de classificació de residus voluminosos, sotmetent els residus a una classificació per a recuperar alguns materials i triturar la fracció no valoritzable.
  
- Abocament en cel·la apropiada en la instal·lació d'eliminació proposada en aquest Pla zonal.
  
Siga quina siga l'alternativa elegida, els RCD domiciliaris han de ser sotmesos a classificació prèvia i trituració abans de l'abocament.
  
2.5. MODEL ECONÒMIC
  
Els projectes de gestió de residus hauran d'incloure els estudis i compromisos economicofinancers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions que s'han de realitzar.
  
En la memòria econòmica es distingiran clarament dos apartats:
  
a) Les inversions per a la construcció de les instal·lacions previstes en el Pla zonal.
  
b) Els costos d'explotació dels serveis de valorització i eliminació dels residus.
  
En l'apartat relatiu a les inversions, la memòria econòmica especificarà les amortitzacions de les inversions amb inclusió de tots els costos, que serà a vint anys per a l'obra civil, obres d'urbanització i edificacions i de deu anys per a la maquinària fixa i mòbil.
  
En el cas que el Projecte de gestió comprenga altres inversions, es justificaran degudament els terminis d'amortització que s'apliquen a les inversions proposades.
  
En aquests supòsits es proposarà el termini, forma i condicions en què revertiran les instal·lacions a l'administració.
  
En el Projecte de gestió es fixarà el cànon per tona que s'ha de cobrar per la gestió de cadascun dels residus. En el càlcul d'aquest cànon es tindrà en compte a més de les amortitzacions de les inversions, les despeses de manteniment, despeses d'explotació, fiances, assegurances i per al cas d'abocadors, el manteniment de les mesures de control i vigilància per un període de trenta anys a partir de la seua clausura. Es tindrà en compte també, la variabilitat dels cànons enfront de variacions del tonatge de residus que s'han de gestionar.
  
Així mateix, es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25%, el 50%, el 70% o el 85% del total.
  
2.6. CONDICIONS QUE S'HAN DE COMPLIR PER LES ENTITATS SUPRAMUNICIPALS PER A GARANTIR L'EFICÀCIA DE LA SEUA ACTUACIÓ EN L'EXECUCIÓ DEL PLA ZONAL
  
Els municipis que es troben integrats en el Pla zonal de la zona XIII poden agrupar-se en consorcis o mancomunitats per a l'execució del Pla zonal de conformitat amb el que estableix la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, i d'acord amb la legislació de règim local.
  
L'entitat supramunicipal que es constituïsca actuarà com a administració competent per a la tramitació i adjudicació dels projectes de gestió, de conformitat amb el que disposen els articles 36 i 37 de la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.
  
El consorci o mancomunitat que es constituïsca haurà d'estar integrada per municipis inclosos dins de l'àmbit territorial del Pla zonal, que representen almenys a més del 50 per cent de la població total de la zona, d'acord amb el nombre d'habitants de dret de l'última rectificació patronal vàlidament aprovada abans de la data de la seua constitució.
  
En tot cas haurà de quedar oberta la incorporació de qualsevol dels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla zonal.
  
El consorci o mancomunitat que es constituïsca haurà de disposar de plena capacitat i recursos tècnics i econòmics suficients per a garantir la correcta execució i desenvolupament de les previsions que conté en el Pla zonal i haurà d'estar constituït abans que transcórrega el termini de tres mesos des de l'aprovació definitiva del Pla zonal.
  
Des del mateix moment en què es constituïsca el consorci o mancomunitat assumirà la responsabilitat de la valorització i eliminació de tots els residus urbans o municipals aportats pels municipis integrants, amb total independència de la tramitació en paral·lel del corresponent projecte de gestió, i sense que els possibles retards en aquest procediment, fins i tot per causa aliena al consorci o mancomunitat, l'eximisca de la dita obligació.
  
L'entitat supramunicipal que es constituïsca tindrà com a finalitat principal l'execució de les previsions contingudes en aquest Pla zonal i aquelles altres que assumisca en aplicació de la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.
  
Si es constituïx un consorci, pot estar integrat, a més de pels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla zonal, per la Generalitat Valenciana i per la Diputació Provincial d'Alacant.
  
Els seus estatuts determinaran els seus fins de conformitat amb el que estableix aquest Pla zonal, com també les particularitats del seu règim orgànic, funcional i financer.
  
Si s'opta per una mancomunitat, aquesta pot estar integrada únicament pels municipis compresos en l'àmbit territorial del Pla zonal.
  
Els seus estatuts establiran els seus fins, de conformitat amb el que estableix aquest Pla zonal, com també el seu règim orgànic, funcional i economicofinancer.
  
2.7. TERMINI D'EXECUCIÓ DEL PLA
  
En la taula adjunta es mostren els terminis d'execució per a implantar cada una de les infraestructures plantejades en el present Pla zonal.
  
El pla tindrà una vigència de 20 anys, transcorreguts els quals ha de revisar-se en la seua integritat. No obstant això, si es produeixen canvis tecnològics o legislatius que ho aconsellen, pot revisar-se abans del terme de la seua vigència.
  
2.8. MESURES DE COMPENSACIÓ
  
A continuació s'exposen les opcions que s'han de triar, que poden presentar-se en el Projecte de gestió quant a les mesures de compensació, a favor d'aquells municipis en el terme municipal dels quals s'ubiquen les instal·lacions d'eliminació i valorització dels residus.
  
Mesures econòmiques:
  
- Reducció de la càrrega econòmica que comporta la prestació del servei mancomunat de gestió dels residus (reducció de la taxa de gestió de residus).
  
- Compensacions directes en la gestió de residus:
  
0,6 € o més per tona de residus tractats a la planta de reciclatge i compostatge.
  
1,2 € o més per tona de residus eliminats en la instal·lació d'eliminació - abocador de rebutjos.
  
30.000 € o més anuals destinades a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern independent.
  
Mesures de caràcter ambiental:
  
- Finançament per a la creació de zones verdes dins del municipi afectat.
  
- Finançament per a la reforestació d'àrees de bosc del terme municipal que han sofert un incendi.
  
- Ajudes per a realitzar auditories ambientals o implantar l'Agenda 21 local.
  
Mesures de promoció i educació ambiental:
  
- Desenvolupar des de l'aula mediambiental de la planta de reciclatge i compostatge de Villena la coordinació i planificació de tots els programes informatius i educatius que tinguen per objectiu la divulgació del Pla zonal i l'educació dels ciutadans en la gestió dels residus.
  
- Jornades de portes obertes de les instal·lacions de gestió dels residus.
  
- Col·loquis i debats amb la participació de les associacions civils per a explicar que consisteix el nou model de gestió dels residus.
  
- Qualsevol altra mesura que comporte una millora ambiental en els municipis de la zona.
  
2.9. MESURES D'ÀMBIT MUNICIPAL
  
2.9.1. Ordenances municipals
  
Les ordenances municipals hauran d'adaptar-se a les prescripcions i objectius del Pla zonal per a afavorir la seua implantació i garantir els següents objectius de gestió:
  
- La necessitat i conveniència de separació de les fraccions de residus.
  
- La recollida selectiva de matèria orgànica, vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
- La recollida selectiva d'altres categories de residus urbans en ecoparcs.
  
- L'adequada recollida de la resta de fraccions dels residus urbans.
  
- La correcta eliminació dels materials de rebutjos que no han pogut recuperar-se, reciclar-se ni valorar-se.
  
2.9.2. Promoció i educació ambiental
  
Per a la consecució dels objectius d'un programa integrat de gestió municipal de residus, és imprescindible la participació dels ciutadans i dels agents socials implicats. Per a això, l'administració competent, amb la col·laboració dels municipis, ha d'impulsar la realització d'una campanya de conscienciació social destinada no sols a donar informació sinó també a promoure l'educació mediambiental en els municipis.
  
8.4.7.3. Objectius de la campanya de conscienciació social
  
Els objectius de la campanya de conscienciació social seran els següents:
  
- Aconseguir que els ciutadans entenguen la problemàtica dels residus i coneguen els diferents factors implicats (aspecte cognoscitiu).
  
- Crear consciència en els ciutadans sobre l'impacte ambiental d'una gestió inadequada dels residus i de la necessitat d'aplicar un model més correcte, encara que aquest exigisca un major esforç (aspecte emocional).
  
- Conscienciar sobre les implicacions ambientals de la compra i l'ús de qualsevol producte o servei.
  
- Donar a conéixer el model de gestió de residus i el paper dels diversos agents socials en la cadena de consum: productors, distribuïdors, venedors i consumidors (què han de fer i què poden fer).
  
- Aconseguir que els ciutadans deprenguen a distingir les diferents fraccions dels residus que han de separar en origen, principalment la matèria orgànica i els residus perillosos, i la manera en què han d'entregar-la als sistemes de recollida selectiva.
  
- Canviar els hàbits quotidians, en un percentatge prou significatiu dels ciutadans, pel que fa a la reducció (evitar els embalatges superflus, envasos no retornables, productes d'un sol ús, etc.), la recollida selectiva de les fraccions valoritzables i la recollida selectiva dels residus especials.
  
- Incentivar l'ús i el consum de productes de menor impacte ambiental o que provenen del reciclatge.
  
- Aconseguir que els distribuïdors i venedors tinguen l'incentiu i la sensibilitat per a participar activament en el model de gestió, mirar d'oferir als seus clients la possibilitat de generar menys residus (productes sense embalatges superflus, productes que no generen residus especials, etc.), col·laborar en la seua valorització (envasos i embalatges retornables o reciclables, etc.) i afavorir la compra de productes reciclats i d'eco balanç positiu.
  
- Proporcionar als diversos agents socials un sistema d'informació àgil i fonamentat sobre els diversos condicions que afecten el Pla zonal de residus, que els done suport i evite la circulació d'idees tòpiques i inexactes.
  
- Coordinar la participació en la recollida selectiva segons les característiques locals de cada municipi.
  
Aquests objectius generals de la campanya de conscienciació hauran d'ajudar a aconseguir els objectius quantitatius del Pla zonal de residus.
  
8.7.4.0. Planificació cronològica de la campanya
  
Segons la seua distribució en el temps, han de desenvolupar-se dos tipus d'elements de comunicació:
  
- Comú i simultanis, per a tot el territori en què s'aplicarà el Pla zonal. Aquests elements corresponen bàsicament a la fase inicial de la campanya i al seguiment i són principalment les actuacions en els mitjans de comunicació (TV, premsa i ràdio), les inauguracions de les instal·lacions de tractament, la presentació oficial del pla, les exposicions, etc.
  
- Específics per als municipis, de manera que cada municipi els distribuïsca segons la seua planificació cronològica. Corresponen a la fase de posada en marxa del programa en el municipi. Aquests elements són principalment: la distribució de correu personalitzat als habitants del municipi, la distribució de material (tríptic de sensibilització, guia de segregació, mitjans de segregació interna), les visites porta a porta, etc.
  
La campanya tindrà tres fases ben diferenciades: inicial, de posada en marxa, i de seguiment; (cada una amb uns elements de comunicació concrets i diferents).
  
- Fase inicial
  
És una fase fonamentalment descriptiva. Per la importància que els ciutadans coneguen la gestió dels residus sòlids urbans i la recollida selectiva, es crearà una sèrie d'actuacions de comunicació general perquè termes com residus, recollida selectiva, reciclatge, etc., passen a formar part de les inquietuds i preocupacions de la major part de la població. Al mateix temps, aquesta actuació contribuirà a crear una certa expectativa per a la posada en marxa del nou sistema de recollida i gestió.
  
Per a aquesta campanya, s'utilitzaran diversos elements de comunicació com:
  
- Articles de premsa
  
- Realització d'un vídeo sobre el Pla de gestió en general
  
- Preparació d'una exposició itinerant de caràcter general sobre residus oberta al públic
  
- Exposicions en les instal·lacions de gestió que s'inauguren i jornades de portes obertes
  
Sessions informatives per a associacions i col·lectius específics; particularment per a aquells que han de participar en la recollida porta a porta
  
- Preparació de material didàctic per als escolars
  
- Edició i distribució d'un tríptic de sensibilització
  
La campanya de comunicació es dirigirà a tots els ciutadans, però hi haurà elements concrets per a determinats grups o col·lectius que, per les seues característiques, es faran per mitjà de canals de comunicació específics. Per exemple, es preveu la preparació de material adequat per a la premsa, els escolars, les associacions de veïns, els comerços, les oficines i els mercats, entre altres.
  
- Posada en marxa de la campanya
  
La posada en marxa de la campanya requereix unes actuacions de comunicació amb un contingut molt concret que ha de coordinar-se amb la posada en marxa del sistema de recollida de residus. Per aquest motiu, els elements de comunicació que es dissenyen es distribuiran als ajuntaments, de forma que cada un els distribuïsca a la població uns dies abans de la posada en marxa de la recollida.
  
Entre els diferents elements de comunicació que es poden realitzar per a aquesta etapa es troben:
  
- Enviament d'una carta de les autoritats locals, que demane la participació ciutadana i informe del dia en què comence a funcionar el nou sistema de recollida.
  
- Visites porta a porta per a la conscienciació ciutadana.
  
- Col·locació de cartells informatius en els portals sobre la ubicació dels contenidors de la recollida selectiva.
  
- Reunions o visites informatives a comerços, mercats, escoles, bars i restaurants.
  
- Distribució adhesiva entre els comerços, escoles i altres agents col·laboradors, amb la figura i el color del contenidor previst per a la recollida de cada fracció.
  
També és important, com un element més de comunicació, la publicació o la difusió a través de la premsa local dels primers resultats del programa.
  
- Seguiment
  
Aquesta és, sens dubte, la fase més llarga de la campanya. El seu objectiu és consolidar la segregació en origen i la participació per part dels ciutadans i col·lectius. Els propòsits que persegueix aquesta fase s'indiquen a continuació:
  
- Les enquestes als ciutadans per a conéixer el grau de participació i el grau de satisfacció amb el servei.
  
- Augmentar la participació.
  
- Millorar la qualitat dels residus segregats.
  
- Evitar la desmotivació dels ciutadans, passada la primera fase de la campanya.
  
Durant aquesta fase, a més de la informació als ciutadans, s'hauran de continuar:
  
- Les accions recordatòries dels materials sol·licitats als punts d'entrega.
  
- Els programes d'educació a les escoles amb l'organització de tallers de reciclatge, de compostatge, jornades sobre ecologia, etc.
  
2.10. CRITERIS PER AL DESENVOLUPAMENT DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
En desenvolupament d'aquest Pla zonal es poden presentar els següents projectes de gestió de residus:
  
- Residus urbans, de jardineria i voluminosos, que inclouran les següents actuacions:
  
Explotació, i adaptació si és el cas, de la nova planta de compostatge de Villena i de l'abocador de rebutjos que s'hi annexa.
  
Construcció i explotació de la incineradora d'animals domèstics morts
  
Construcció i explotació de la xarxa d'ecoparcs.
  
Construcció i explotació de la Planta de classificació i tractament de residus voluminosos.
  
El projecte de gestió es regirà per les bases tècniques incloses en l'apartat 3 del present document.
  
- Altres projectes de gestió que les administracions competents consideren necessaris.
  
3. BASES TÈCNIQUES PER A L'ELABORACIÓ DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
En el cas d'optar per la prestació indirecta de residus, les mancomunitats, consorcis, o agrupacions que puguen constituir-se, que no hagen aprovat unes bases tècniques reguladores dels concursos per a l'adjudicació dels projectes de gestió corresponents, podran, voluntàriament, acordar la publicació de les bases tècniques que a continuació s'indiquen, amb l'abast, l'estructura i el contingut que s'hi estableixen.
  
L'objecte d'aquest apartat és concretar l'abast, l'estructura i el contingut de la documentació que s'ha de presentar per a prendre part en el concurs de projectes de gestió de residus urbans després de l'aprovació del present Pla zonal de la zona XIII de la Comunitat Valenciana.
  
3.1. INSTAL·LACIONS QUE S'HA D'INCLOURE EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
El projecte de gestió de la zona XIII de la Comunitat Valenciana ha d'incloure les següents infraestructures i activitats:
  
1. Construcció i explotació dels ecoparcs relacionats en l'apartat 2.3.2., comptant amb els existents que figuren en el mateix apartat, com també altres existents o en procés d'autorització a la data del concurs. S'inclouran els costos de gestió dels diferents tipus de residus depositats, en particular, els residus perillosos domiciliaris a través de gestor autoritzat, com també el transport dels residus inerts i voluminosos fins a les instal·lacions plantejades en el present Pla zonal o a gestor autoritzat.
  
2. Explotació, i adaptació si és el cas, de la nova planta de compostatge de Villena i de l'abocador de rebutjos que s'hi annexa.
  
3. Construcció i explotació d'una planta de classificació i tractament de residus voluminosos. En aquest centre es diferenciaran els distints tipus de residus, destinant a la valorització les fraccions susceptibles d'aprofitament. Les fraccions no valoritzables (inerts i no inerts), separats els possibles residus perillosos que s'entreguen a gestors autoritzats, es destinaran a eliminació. Aquesta planta pot disposar de forma optativa d'una línia de classificació de RCD domiciliaris.
  
4. Construcció i explotació d'una incineradora d'animals domèstics morts.
  
5. Transport fins a les instal·lacions d'eliminació de rebutjos de les fraccions no valoritzables dels RCD domiciliaris.
  
3.2. TERMINIS DE CONSTRUCCIÓ, EXPLOTACIÓ I MANTENIMENT POSTCLAUSURA DE LES INSTAL·LACIONS
  
Els terminis màxims de redacció del projecte, obtenció de llicències i la resta d'autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat, com també la construcció de les instal·lacions, seran:
  
- Incineradora d'animals domèstics morts: 1 any
  
- Planta de classificació i tractament de residus voluminosos: 2 anys
  
- Ecoparcs: 3 anys
  
Els períodes màxims de prova de les instal·lacions, una vegada finalitzada la seua construcció i fins a la seua posada en servei efectiu, seran:
  
- Instal·lacions de valorització: 6 mesos
  
- Instal·lacions d'eliminació: 3 mesos
  
Per la seua banda, la vida útil de les instal·lacions, o període d'explotació d'aquestes, es limita a 20 anys, comptats des de la seua data d'entrada en servei efectiu.
  
Finalment, l'adjudicatari haurà de fer-se càrrec del desmantellament final de les instal·lacions al final de la seua vida útil, així com també del manteniment postclausura dels abocadors, durant un període mínim de 30 anys, de conformitat amb el que estableix el Reial decret 1481/2001.
  
3.3. DOCUMENTACIÓ QUE S'HA DE PRESENTAR EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
Els projectes de gestió presentats hauran de contindre la documentació que seguidament es relaciona:
  
- Memòria del projecte de gestió
  
- Avantprojecte d'instal·lacions
  
- Pla de gestió
  
- Estudi economicofinancer
  
- Document de síntesi
  
Es presentarà una única oferta base i totes aquelles variants sobre aquesta que s'estimen convenients. Cada una de les variants ha de presentar la mateixa estructura de documents, es remeten expressament, per a aquells apartats el contingut dels quals siga idèntic al de l'oferta base, a aquesta última. Si no es procedix d'aquesta forma, les variants no seran valorades en aquests apartats.
  
Seguidament es concreta el contingut de cadascun dels documents:
  
3.3.1. Memòria del projecte de gestió
  
S'inclourà com a mínim els següents aspectes:
  
a) Àmbit territorial i categories o tipus de residus que s'han de gestionar.
  
b) Localització de les infraestructures projectades sobre els terrenys previstos, indicant qualificació del sòl, superfície utilitzada i, si és el cas, disponibilitat d'aquests.
  
c) Calendari d'execució de les instal·lacions, com també terminis de final d'obres i entrada en servei d'aquestes.
  
d) Termini total de duració de la gestió del servei.
  
3.3.2. Avantprojecte d'instal·lacions
  
Definirà amb grau de detall d'avantprojecte les infraestructures previstes per a les operacions de tractament de residus urbans, en particular, per a la incineradora d'animals domèstics morts i la planta de classificació de residus voluminosos.
  
La dimensió de les capacitats de les instal·lacions es realitzarà partint de les dades de generació de residus urbans que figuren en el Pla zonal. No obstant això, considerant una estacionalitat anual en l'aportació de residus a les distintes instal·lacions, aquestes es dissenyaran de forma que siguen capaces d'admetre fins a un 50% més de la seua capacitat nominal durant un període no inferior a 4 mesos.
  
Així mateix, en previsió de possibles increments de les taxes de generació de residus, com a conseqüència del creixement urbanístic de les zones cobertes pel Pla zonal i de l'augment de la població atesa, les instal·lacions de residus urbans hauran de ser capaces d'admetre fins a un 35% més de residus en règim continu sobre la seua capacitat nominal, al llarg de tot l'any, sense perjudici de les puntes estacionals abans indicades, i sense menyscabament algun de minves de rendiment dels processos de classificació.
  
Les instal·lacions, excepte els ecoparcs, es grafiaran a escala 1:2.500. Per als ecoparcs, es presentaran plànols model per a cadascun dels tipus d'ecoparc a escala mínima 1:500.
  
3.3.3. Pla de gestió
  
S'estructura de la forma que seguidament s'indica:
  
0.6.2.0. Modelització del servei
  
Inclourà els següents continguts:
  
1. Logística del funcionament de les instal·lacions ofertes, concretant els fluxos de residus expressats en tones anuals entre les diferents instal·lacions, i els rendiments de cada una d'elles, al llarg de tota la vigència del contracte.
  
Així mateix, s'indicaran els punts de descàrrega de residus procedents dels serveis de recollida municipals diferenciant segons el tipus de residu, i els dies i horaris d'obertura de les instal·lacions, a l'efecte de recepció de residus d'una banda, i a l'efecte de tractament d'aquests, per un altre. Aquest apartat es presentarà amb el suport gràfic necessari per a la seua fàcil comprensió, s'aportarà un diagrama de flux de les instal·lacions per a cada any de servei.
  
2. Descripció succinta de les tècniques o tecnologies de valorització i eliminació que s'han d'emprar, incloent la justificació numèrica del compliment dels objectius de valorització i de reducció de matèria orgànica a abocador anteriorment enunciats. Per a això s'adjuntaran balanços de massa i energia referits a les entrades de residus urbans en les instal·lacions de valorització, en els que es concretaran:
  
- Materials recuperats en la classificació prèvia.
  
- Productes de la valorització de matèria orgànica (compost i biogàs).
  
- Pèrdues de procés per evaporació i lixiviació.
  
- Rebutjos de la valorització de matèria orgànica (primari i secundari).
  
- Fraccions residuals de la valorització energètica.
  
- Produccions bruta i neta d'energia tèrmica i elèctrica o combustibles.
  
3. Organigrama general del personal assignat al projecte de gestió, concretant la seua adscripció als diferents centres de treballs, com també la coordinació entre aquests i la supervisió per la direcció de l'empresa adjudicatària. S'indicarà el nombre de treballadors de cada categoria laboral, els diferents horaris i torns de treballs, com també el personal de reserva per a vacances, absentisme i puntes estacionals.
  
4. Projecte d'explotació de les instal·lacions, diferenciant entre les de valorització, les d'eliminació i els ecoparcs, en els quals s'inclourà el pla de manteniment de maquinària i equips de cada una d'elles. Contindrà així mateix una determinació dels consums d'aigua (potable, reg i altres usos), energia (electricitat, gas i fuel), com també la forma de subministrament, i la disponibilitat d'aquests serveis en les proximitats de les instal·lacions.
  
5. Pla de qualitat del compost, referenciat al compliment de la normativa vigent en matèria de fertilitzants i afins, com també els paràmetres de control i la freqüència d'anàlisi que s'ha de realitzar, a més de l'entitat externa a la qual se li confiarà l'elaboració i el seguiment d'aquest pla.
  
5.6.1.2. Reglament de servei
  
El pla de gestió es completarà amb un reglament del servei, que regule tècnicament, administrativament i econòmicament les relacions entre l'adjudicatari i el consorci, com també amb els usuaris del servei, tant municipis que integren del consorci, com empreses externes al contracte en qüestió.
  
En particular, es consideraran aspectes tals com la proposta d'ordenances municipals per a residus urbans objecte del projecte de gestió, la classificació dels diferents residus admissibles i els cànons aplicables a cada categoria, la retribució del servei, la reversió de terrenys, les instal·lacions i la maquinària, etc.
  
9.6.2.1. Campanya de conscienciació social
  
Es realitzarà d'acord amb les directrius establides en l'apartat 2.9.2. del Pla zonal, i en qualsevol cas haurà de guiar-se pel compliment dels següents objectius generals:
  
- Fomentar la minimització, a través del consum responsable o per mitjà d'accions concretes entre els sectors locals que poden afavorir la disminució en la producció de residus específics derivats de les seues activitats, que tinguen la consideració d'urbans, i per tant s'incloguen en el projecte de gestió.
  
- Potenciar la recollida selectiva, fomentant la implantació de sistemes de separació de residus en origen, que afavorisquen actituds entre els col·lectius locals que permeten la posterior reutilització i reciclatge, a través de mesures de promoció i difusió dirigides a la ciutadania en general.
  
La campanya de comunicació ambiental haurà de contemplar els següents nivells d'implicació:
  
- Informació ambiental, sobre l'actual problemàtica generada pels residus urbans, amb especial insistència en els domiciliaris.
  
- Sensibilització pública, dirigida a la ciutadania en general, a fi de complir els objectius de conscienciació social indicats en l'apartat 6.1.1.3. del Pla zonal.
  
- Formació a col·lectius concrets, en especial a aquells que puguen tindre una influència més directa amb les problemàtiques locals detectades i que puguen ajudar amb un canvi d'actitud a millorar o corregir la situació.
  
- Actuacions concretes, que contribuïsquen a minimitzar la producció de residus urbans, millorar i estendre la recollida selectiva en origen.
  
- Avaluació i seguiment, dels èxits obtinguts en relació amb els objectius proposats en la campanya.
  
Les actuacions concretes que es proposen en la campanya de comunicació ambiental, d'acord amb els anteriors nivells d'implicació, hauran d'especificar:
  
Objectius
  
Destinataris
  
Línia d'actuació: informar, sensibilitzar, formar, actuar, avaluar
  
Temporització
  
Recursos humans
  
Altres recursos
  
Pressupost
  
3.3.4. Estudi Economicofinancer
  
Considerarà la totalitat dels costos d'inversió i amortització de les instal·lacions, com també els d'explotació d'aquestes durant tota la seua vida útil, que serà com a mínim de 20 anys.
  
S'inclouran a més els costos de desmantellament final de les instal·lacions de valorització, com també els de manteniment postclausura de les instal·lacions d'eliminació de residus, en cas d'optar per la tècnica d'abocament controlat, durant els 30 anys posteriors al tancament.
  
Les amortitzacions es calcularan pel mètode francés de quotes constants, considerant un tipus d'interés referenciat al deute de l'Estat espanyol en un termini de 10 a 20 anys. Les amortitzacions s'aplicaran linealment, amb un termini de 20 anys per a l'obra civil, i 10 anys per a la maquinària i equips. En qualsevol cas, les reinversions i costos de manteniment hauran d'assegurar almenys una reposició íntegra de la maquinària i els equips durant el període de vigència del contracte.
  
Els pressupostos d'inversions de totes les instal·lacions inclouran totes les possibles fases de construcció, com també els costos de disponibilitat dels terrenys i execució de nous accessos o adequació dels existents, a més dels costos de redacció del projecte, control de qualitat i direcció facultativa de les obres, com també els d'obtenció de qualssevol llicències i autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat.
  
D'acord amb les xifres de producció de residus previstes en el Pla zonal, s'establiran de forma clara les anualitats d'inversió previstes indicant els costos d'amortització, personal, reposició de maquinària i equips, manteniment, explotació, comunicació ambiental, i la resta de costos, com també els possibles ingressos previstos per venda de subproductes, combustibles o energia.
  
L'estudi economicofinancer contindrà els següents annexos:
  
a) Proposta de cànons que s'han de repercutir
  
Es presentaran els següents cànons diferenciats:
  
Cànon de valorització de residus urbans en massa, en euros per tona que entra en les instal·lacions de valorització.
  
Cànon de valorització de matèria orgànica selectiva, en euros per tona que entra en les instal·lacions de valorització.
  
Cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona que entra en les instal·lacions d'eliminació.
  
Cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D en euros per any d'explotació.
  
Cànon d'incineració d'animals domèstics morts, en euros per unitat de pes.
  
Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona que entra en el centre de classificació, fins i tot transport i gestió per gestor autoritzat extern o en instal·lació d'eliminació.
  
En els càlculs de tots aquests cànons es consideraran els costos financers de les inversions i les amortitzacions d'aquestes, com també els costos d'explotació, incloent personal, manteniment, consums d'energia, combustibles, aigua i la resta de serveis, assegurances de les instal·lacions i avals econòmics, com també els costos de desmantellament final de les instal·lacions, i en el cas de plantejar l'abocament com a sistema d'eliminació, els costos del manteniment postclausura durant un període de 30 anys des del tancament.
  
Així mateix es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25%, el 50%, el 70% o el 85% del total.
  
Igualment, es podran proposar disminucions d'aquests cànons com a conseqüència de la recepció de residus assimilables a urbans que puguen ser tractats conjuntament amb aquests en les instal·lacions projectades, repercutint així els costos fixos d'aquestes en un tonatge major de residus, i produint per tant un abaratiment dels cànons que ha de satisfer l'adjudicatari. En aquest supòsit, hauran d'indicar-se les quantitats de residus externs a gestionar conjuntament amb els residus urbans, i la seua evolució prevista al llarg de la vigència del contracte.
  
En qualsevol cas, s'ha de reservar el dret d'admetre residus assimilables a urbans procedents de tercers, en la forma que reglamentàriament es determine.
  
D'altra banda, es proposaran taules o fórmules que expressen la variabilitat de tots aquests cànons enfront d'increments del tonatge de residus que s'han de gestionar, des d'un 80% fins a un 120% dels valors nominals que figuren en el Pla zonal o siguen així considerats, segons procedisca, amb intervals del 5% (80%, 85%, 90%, 95%, 100%, 105%, 110%, 115% i 120%).
  
Finalment, s'indicaran expressament per a cadascun dels cànons els períodes d'aplicació d'aquests, que no podran ser superiors en cap cas a la vigència de la concessió, limitada a 20 anys, ni tampoc proposar cap tipus de cànon durant el període de proves de les instal·lacions, anterior a l'inici efectiu de l'explotació d'aquestes.
  
b) Fórmula de revisió de preus
  
Es proposarà una fórmula polinòmica de revisió de preus, com a màxim de 6 sumands, que es referirà a l'estructura de costos prevista per al projecte de gestió, i els índexs d'actualització de la qual hauran de ser inequívocs i de publicació oficial (INE, BOE, etc.) amb suficient periodicitat. Com a mínim hauran de considerar-se com a variables els costos de personal, els costos d'energia o combustibles, i l'IPC.
  
Aquesta fórmula polinòmica pot ser idèntica per a tots els cànons abans descrits, o diferenciada per a cadascun d'aquests.
  
c) Compensacions econòmiques municipals
  
S'inclouran com a mínim les següents compensacions econòmiques als municipis que alberguen les instal·lacions de valorització o eliminació de residus:
  
- Compensacions directes:
  
0,6 € per tona de residus que entra en les instal·lacions de valorització.
  
1,2 € per tona de residus que entra en les instal·lacions d'eliminació.
  
30.000 € anuals destinades a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern i independent que designa el consorci.
  
- Compensacions indirectes:
  
Finançament d'accions i mesures ambientals, centrades en la implantació de l'Agenda 21 local i altres directament relacionades amb la millora de la qualitat ambiental del municipi.
  
3.3.5. Document de síntesi
  
Es presentarà un document de síntesi de tots els documents anteriors, que, amb una extensió no superior a 50 pàgines, es redactarà en termes assequibles perquè el públic en general la comprenga i resumirà els aspectes tècnics, econòmics i ambientals més destacats del Projecte de gestió de residus urbans.
  
Disposarà del suport gràfic adequat per a permetre la seua fàcil lectura, com també la identificació inequívoca dels tractaments aplicats als diferents fluxos de residus objecte del projecte de gestió.
  
3.4. CRITERIS D'ADJUDICACIÓ DEL CONCURS
  
Els criteris que, convenientment ponderats, serviran de base a l'adjudicació del concurs objecte d'aquestes bases tècniques, en concret, la instal·lació del forn incinerador d'animals morts, els ecoparcs i la Planta de classificació i tractament de residus voluminosos, seran els següents:
  
a) SOLVÈNCIA TECNICOTECNOLÒGICA
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència tecnicotecnològica, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, seran valorades per la seua major experiència en el camp de la gestió de residus urbans, en general, i per la seua major experiència en construcció i explotació d'instal·lacions semblants a les ofertes, i per la major capacitació tècnica del personal operatiu a la Comunitat Valenciana, en particular.
  
b) SOLVÈNCIA ECONOMICOFINANCERA
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència economicofinancera, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, no rebran cap valorització per aquest concepte.
  
c) SOLUCIÓ TÈCNICA PROPOSTA
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista tècnic i tecnològic en la documentació presentada:
  
1) Major aprofitament dels recursos continguts en els residus
  
Màxima recuperació de materials, a través d'obtenció de subproductes, o màxima producció d'energia, directament o indirectament a través de combustibles procedents de residus.
  
Nombre més gran de materials que s'han de recuperar, i majors rendiments unitaris de cada procés de recuperació.
  
Mínima generació de rebutjos finals de les instal·lacions destinats a eliminació.
  
Nombre més gran d'etapes de tractament, i majors rendiments unitaris de cada procés de tractament.
  
2) Menors consums de recursos externs als residus
  
Menor consum d'aigua de procés.
  
Menor consum d'electricitat.
  
Menor consum, si és el cas, de gas o altres combustibles.
  
3) Menor afecció ambiental de les instal·lacions de tractament
  
Menor generació de lixiviats i olors, segons la tecnologia de tractament proposada.
  
Menors emissions atmosfèriques resultants de la valorització de residus proposada.
  
Millor aspecte general de les instal·lacions, per introducció de barreres verdes i zones enjardinades.
  
4) Millor campanya de comunicació ambiental
  
Majors amplitud, diversitat, intensitat i recursos econòmics, tant del pla com del programa.
  
Millors mesures per a aconseguir l'acceptació de les instal·lacions pel públic en general, a través de l'organització de fòrums cívics i jornades de portes obertes.
  
5) Millor programa de vigilància ambiental de les instal·lacions
  
Nombre més gran i freqüència de paràmetres ambientals que s'han de controlar.
  
Major garantia d'imparcialitat, objectivitat i transparència, per la participació de laboratoris homologats o organismes acreditats.
  
Les ofertes que no acrediten prou el compliment dels rendiments mínims de valorització i límits màxims d'eliminació abans indicats, o el compliment de les normatives vigents d'aplicació a les operacions de valorització i eliminació, seran desestimades.
  
3.4.1. Taxes econòmiques que s'han de repercutir
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista econòmic i financer en la documentació presentada:
  
a) Menor cànon de valorització de residus urbans en massa, en euros per tona que entra en les instal·lacions de valorització.
  
b) Menor cànon de valorització de matèria orgànica selectiva, en euros per tona que entra en les instal·lacions de valorització.
  
c) Menor cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona que entra en les instal·lacions d'eliminació.
  
d) Menor cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D, en euros per any d'explotació.
  
e) Cànon d'incineració d'animals domèstics morts, en euros per unitat de pes.
  
f) Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona que entra en el centre de classificació, fins i tot transport i gestió per gestor autoritzat extern o en instal·lació d'eliminació.
  
Les ofertes que no presenten la totalitat dels cànons descrits, o encara havent presentat no es troben prou acreditats en base a les corresponents anàlisis de costos, tant fixos com variables, no seran valorades per aquest apartat.