Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6202, del 09-02-2010 (2010/1120)

Informació pública de les bases particulars reguladores del concurs en procediment obert per a l'adjudicació del programa d'actuació integrada per gestió indirecta dels sectors ZO5 i ZO6, del sòl urbanitzable del Pla General d'Ordenació Urbana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6202

Data del DOGV
:   09-02-2010

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - B) LICITACIÓ I ADJUDICACIÓ DE CONTRACTES

Número del document
:   2010/1120


Data del document
:   21-01-2010

Organisme emissor
:   Ajuntament de Guardamar del Segura

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * Guardamar del Segura
    * contracte administratiu

Informació pública de les bases particulars reguladores del concurs en procediment obert per a l'adjudicació del programa d'actuació integrada per gestió indirecta dels sectors ZO5 i ZO6, del sòl urbanitzable del Pla General d'Ordenació Urbana. [2010/1120]
Maria Elena Albentosa Ruso, alcaldessa presidenta de l'Ajuntament de Guardamar del Segura, fa saber:
Que el Ple de l'Ajuntament en la sessió celebrada el 29 de desembre de 2009, va adoptar entre altres l'Acord següent:
Primer. Acordar l'inici del procediment de concurs per a l'adjudicació del programa d'actuació integrada per gestió indirecta dels sectors ZO-5 i ZO-6 del Sòl Urbanitzable del pla general d'Ordenació Urbana.
Segon. Aprovar les bases particulars reguladores del programa d'actuació integrada, que diu literalment el següent:
Bases particulars reguladores del concurs en procediment obert per a l'adjudicació del programa d'actuació integrada per gestió indirecta dels sectors ZO5 I ZO6 del sòl urbanitzable del pla general d'Ordenació Urbana de Guardamar del Segura.
Base I. Objecte del contracte
El present contracte té com a objecte el desplegament i execució del programa d'actuació integrada que s'especifica en les presents bases particulars, en les quals es regulen les condicions de caràcter tècnic, jurídic, econòmic i administratiu, per a la selecció d'una proposta de programa d'actuació integrada i d'un urbanitzador per al desenvolupament urbanístic dels sectors ZO5 i ZO6 del sòl urbanitzable ordenat detalladament del pla general. Especificant-se en l'annex I, apartat A.
Base II. Règim jurídic
(Art. 286.1.d del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).
El present contracte té naturalesa jurídica especial, i en tot el no previst en les presents bases particulars, seran aplicables la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana i el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat per decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell de la Generalitat, i les bases generals per a l'adjudicació de programes d'actuació integrada, de caràcter supletori, aprovades per Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.
Seran aplicables supletòria les disposicions contingudes en la legislació de contractes de les administracions públiques; Llei 30/2007, de 30 d'octubre, de Contractes del Sector Públic, (d'ara en avant LCSP) i en el Reglament General de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques, aprovat per Reial Decret 1098/2001, de 12 d'octubre, (d'ara en avant RGLCAP) així com les normes que regulen la contractació administrativa de les entitats locals que se li apliquen.
En cas de contradicció entre els documents contractuals abans citats, l'orde de prelació serà el següent: bases particulars de programació, bases generals de programació i contracte per al desplegament i execució del programa d'actuació integrada.
Base III. Ordenació urbanística vigent
(Art. 131.2.a de la Llei Urbanística Valenciana).
L'ordenació urbanística vigent en l'àmbit d'actuació és la que figura en l'apartat B de l'annex I.
1) L'ordenació urbanística dels sectors ZO5 i ZO6, està definida pel Pla General de Guardamar del Segura, en la seua revisió aprovada el 20 novembre 2006 i publicada en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant l'11 de gener 2007 i d'acord amb les fitxes de condicions de planejament i gestió dels sectors ZO5 i ZO6 corresponents del pla general, a les que ens remetem.
S'adjunta com a plànol número 1, l'ordenació segons el pla general d'ordenació urbana (plànols OP-40).
Base IV. Memòria de necessitats i objectius del programa d'actuació integrada.
(Art. 131.2.b de la Llei Urbanística Valenciana).
1. Memòria de necessitats
La proposta de programació serà d'acord amb l'objectiu prioritari de l'ordenació que consistix a dotar de les infraestructures necessàries a uns sòls classificats com urbanitzables.
2. Objectius de la programació
a) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa. En aquest sentit l'urbanitzador estarà obligat a:
· Demanar, dels corresponents registres (de la Propietat i Cadastre), tota la informació de les finques i titulars de drets i deures inclosos en l'actuació.
· Fitar i delimitar les parcel·les aportades a la reparcel·lació amb caràcter previ a la redacció del projecte.
· En cas d'existir, efectuar un estudi fefaent de les parcel·les semiconsolidades, amb proposta de solució en els termes que preveu el capítol III, del títol I, de la Llei Urbanística Valenciana.
· Presentar per a la seua aprovació el projecte de reparcel·lació.
· Pagar als creditors nets abans que la reparcel·lació accedisca al Registre de la Propietat.
· Inscriure en el Registre de la Propietat les noves finques resultants, especialment les destinades al domini públic.
· Fer constar en el Registre de la Propietat les afeccions existents (carreteres, muntanya pública, barrancs i altres).
· Cancel·lar les finques cadastrals aportades a la reparcel·lació i inscriure les resultants en el Cadastre.
· Qualssevol altres actuacions necessàries per a la transformació jurídica de les finques afectades.
b) Urbanitzar completament les dos unitats d'execució que constituïx l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals que es precisen, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa (es definiran, a nivell general, aquelles obres necessàries per a garantir els servicis urbanístics i la seua connexió amb les infraestructures generals).
Si altres actuacions es veren beneficiades per l'execució d'obres previstes en les presents bases, i en funció del grau de desenrotllament d'aquestes a la data de l'aprovació del programa de actuació integrada dels sectors ZO5 i ZO6, serà aplicable pel que fa a les compensacions que corresponguen el que disposa la legislació urbanística valenciana a aquest efecte.
c) Connectar i integrar adequadament la urbanització amb les xarxes d'infraestructures d'energia, comunicacions i servicis públics existents, devent per a això:
· Aportar informes de les administracions sectorials les competències de les quals resulten afectades per l'actuació (Ministeri de Foment i altres).
· Presentar, si és el cas, estudis i informes favorables per a realitzar les connexions amb les corresponents companyies subministradores (llum, aigua, gas, telefonia i altres).
· En relació amb l'informe tècnic emés sobre les condicions de connexió dels sectors ZO5 i ZO6 del Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar del Segura, així com de les infraestructures necessàries comunes amb mes sectors, i percentatge de participació del sector en les dites infraestructures, es deurà:
«Enllaç de servicis urbanístics amb la xarxa primària, connexió i integració en l'entorn territorial
Segons l'article 157 de la Llei Urbanística Valenciana (LUV), els projectes d'urbanització per a actuacions integrades han de resoldre totes les necessitats connexió i integració de l'actuació en el seu entorn territorial o urbà i les altres exigències establides en el corresponent programa; a més han de resoldre l'enllaç dels servicis urbanístics amb els de la xarxa primària i acreditar que tenen capacitat suficient per a atendre'ls.
Segons les previsions del pla general d'ordenació urbana, els plans directors d'aigües, en tràmit per a la seua aprovació, i una altra documentació municipal, les infraestructures en què han de participar el ZO-5 i ZO-6 són les següents:
Aigua potable, ha de col·laborar en el finançament de les infraestructures següents:
Sistema de depòsits format per un depòsit de 10816 m³ en les Raboses i un de 7000 m³ previst a cota 75 junt a la base militar, a més dels seus elements accessoris (alimentació des de conducció del Taibilla i connexió als sectors). Participen en 1,93% el ZO-5 i en 19,66% el ZO-6, 21,59% en total
Canonada de fosa dúctil de 400 mm en el sector ZO-6 des del depòsit a cota 75 fins al ZO-3 (1130 m). Participa només el ZO-6 en 50,3%.
Canonada de fosa dúctil de 600 mm en el sector ZO-6 (tram depòsit Raboses - N-332, 800 m). Participa només el ZO-5 en 6,77%.
Sanejament d'aigües residuals, ha de col·laborar en el finançament de les infraestructures següents:
Estació de bombament centre i conducció d'impulsió de la mateixa fins a la depuradora. Participa en 13,82% el ZO-6.
Connexió de la xarxa de residuals del vessant oest del sector ZO-6 amb el bombament centre. Participa el ZO-6 en el 17,67%.
Evacuació d'aigües pluvials, ha de col·laborar en el finançament de les infraestructures següents:
Col·lector de pluvials de la conca A, tram des de ZO-6 al riu. Participa el ZO-6 en el 63,82%.
Col·lector de pluvials de la conca A, tram interior al ZO-6. Participa en el 87,82%
Col·lector de pluvials de la conca E, tram ZO-6-Camí de l'Estany. Participa el ZO-6 en el 17,67%.
Canal col·lector de pluvials de la conca E, tram Camí de l'Estany-Riu Segura. Participa el ZO-6 en el 15,51%.
Xarxa viària:
Segons les fitxes de planejament i gestió dels sectors, el ZO-5 i ZO-6 han de finançar conjuntament una rotonda i un pont amb pas rodat i de vianants sobre la N-332, valorats respectivament en 721215 euros i 1502530 euros. La rotonda està inclosa, no obstant això, en el projecte de desdoblament de la N-332 (via Parc), per la qual cosa la partida prevista per a aquesta es pot destinar a altres elements de les infraestructures de connexió i integració, com l'abonament de la part proporcional corresponent del cost d'execució de la rotonda de l'avinguda del Perú (44,41% participació), millores en el pont o altres.
El projecte d'urbanització ha d'incloure el projecte i valoració del pont sobre la N-332 que mencionen les fitxes.
Perquè el sector dispose dels servicis urbans indispensables, de totes les infraestructures comunes enumerades, és imprescindible que siguen executades prèvia o simultàniament al desenrotllament dels sectors ZO-5 i ZO-6 les que s'enumeren a continuació, per la qual cosa es requerix el seu projecte d'execució:
Depòsit de 7000 m³ a cota 75 m s.n.m. en les proximitats de la base militar, inclosa impulsió, D 400 mm, i equip d'elevació des de les conduccions de la Mancomunitat del Taibilla i la connexió D 500 mm, d'eixida.
Canonada de fosa dúctil de 400 mm en el sector ZO-6 des del depòsit a cota 75 fins al ZO-3.
Canonada de fosa dúctil de 600 mm en el sector ZO-6 (tram depòsit Raboses-N-332, 800 m). No és imprescindible per al sector, però no es pot diferir la seua execució, ja que discórre pels carrers d'aquest.
Col·lector de pluvials de la conca A (segons pla director), tram des de ZO-6 al riu.
Estació de bombament Centre i conducció d'impulsió d'aquesta fins a la depuradora.
Connexió de la xarxa de residuals del vessant oest del sector ZO-6 amb el bombament centre o solució provisional autoritzada per l'Ajuntament.
Col·lector de pluvials de la conca A (segons pla director), tram interior al ZO-6.
Col·lector de pluvials de la conca E des del sector ZO-6 fins al riu o una solució provisional per a evacuar fins a llit públic les aigües pluvials del vessant oest del sector.Pont sobre la N-332.
De la resta d'infraestructures en què participen estos sectors hi ha la possibilitat que siguen executades amb posterioritat, mentre no siguen imprescindibles pel desenrotllament de nous sectors.
Les obres d'infraestructures comunes a diversos sectors enumerades anteriorment es poden incloure en el projecte d'urbanització o en documents independents, encara que coordinats amb el projecte d'urbanització, però en tot cas hauran d'estar valorades de manera independent de la resta de l'obra, perquè es puga repartir el cost entre els distints sectors afectats. Al projecte d'urbanització caldrà adjuntar una valoració amb tots els costos d'urbanització, en la que s'incloga la part proporcional de les obres d'infraestructures comunes a diversos sectors.
A continuació s'inclou una taula amb els costos estimats per a les obres d'infraestructures comunes. Els costos indicats són simplement orientatius, havent de determinar el cost real amb la redacció del projecte d'execució i la baixa en l'adjudicació del mateix, si és procedent.
En la taula s'indica el preu d'execució material de cada obra (PEM), el de licitació (PL) IVA inclòs, el percentatge de participació de cada sector en cada infraestructura i la part del cost resultant a suportar per cada sector:
A més de l'anterior, els costos d'urbanització han d'incloure l'aportació per ampliació d'infraestructura de depuració, que ha de ser valorada en un informe emés per l'entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana.
d) Suplementar les infraestructures i espais públics o reserves dotacionals en el que és necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servicis existents i exigibles reglamentàriament.
e) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació a favor de l'administració gratuïtament. A estos efectes:
· L'urbanitzador efectuarà la seua inscripció en el Registre de la Propietat i en traslladarà a l'administració la corresponent certificació acreditativa.
· Les entregarà en perfectes condicions, una vegada concloses les obres d'urbanització.
f) Cedir l'aprofitament que legalment corresponga, amb destinació al patrimoni públic de sòl a favor de l'administració actuant de forma gratuïta.
g) Ordenar el repartiment equitatiu de les càrregues i beneficis de l'actuació entre els afectats.
h) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora, incloent un cronograma en què s'indique expressament el termini d'edificació dels terrenys propietat de l'urbanitzador o d'altres propietaris adherits a la seua iniciativa de programa.
Tot això de conformitat amb allò que s'ha establit en apartat C de l'annex I.
i) El programa podrà incloure altres objectius complementaris el cost del qual serà assumit per l'urbanitzador sense repercutir-ho als propietaris de terrenys afectats, com ara la realització, baix condicions i terminis específics, d'obres particulars que revisten especial interés social, restauració paisatgística, o d'obres públiques accessòries susceptibles de concessió i que, per raons tècniques, hagen d'executar-se junt amb les principals del programa. L'edificació dels terrenys propietat de l'urbanitzador o d'altres propietaris adherits a la seua iniciativa en terminis més breus que els establits pel programa amb caràcter general es considera sempre objectiu.
Base V. Paràmetres urbanístics
(Art. 131.2.c de la Llei Urbanística Valenciana).
Els paràmetres urbanístics són els establits en les fitxes de planejament i gestió del pla general per als sectors ZO-5 i ZO-6, fent l'excepció que al tractar-se de sectors ordenats detalladament i no hi estar permeses variants, d'acord amb l'apartat IX de les presents bases, alguns apartats d'aquestes no resulten d'aplicació, en especial quant a la necessitat estudi d'impacte ambiental.
Base VI. Criteris i objectius territorials
(Art. 131.2.d de la Llei Urbanística Valenciana).
a) L'actuació integrada vindrà referida a la programació de les unitats d'execució dels sectors ZO5 i ZO6.
Base VII. Criteris d'ordenació urbanística
(Art. 131.2.d de la Llei Urbanística Valenciana).
Els criteris d'ordenació urbanística són els que s'establixen en l'apartat F de l'annex I.
Base VIII. Objectius d'edificació privada
(Art. 131.2.e) Llei Urbanística Valenciana).
1. Les condicions de les parcel·les edificables, el volum i forma dels edificis, les condicions estètiques de l'edificació, així com la reserva d'aparcaments, són els establits en el pla general que siguen aplicables i en concret en a l'apartat G de l'annex I.
2. S'establix l'obligació de simultaniejar la urbanització i l'edificació en el percentatge mínim establit en l'apartat J de l'annex I.
Base IX. Prescripcions tècniques dels documents d'ordenació i gestió
(Art. 131.2.f de la Llei Urbanística Valenciana).
· Amb caràcter general.
Es consideren prescripcions tècniques mínimes que hauran de respectar-se en la redacció dels documents d'ordenació i gestió les establides en la Llei Urbanística Valenciana i Reglament de desplegament, així com les establides en el pla general.
1. Informes bàsics a tindre en compte
Abans de l'adjudicació del programa els licitadors hauran de presentar a l'Ajuntament informe o resguard acreditatiu de la seua sol·licitud de:
a) D'acord amb el que disposa el pla general, «tots els sectors hauran d'acreditar la disponibilitat d'aigua abans de la programació del sòl».
b) Informe de l'Entitat Publica de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana, relatiu a la capacitat suficient del servici de depuració per a assumir els cabals ocasionats amb l'actuació urbanística i, si és el cas, millores o ampliacions que hagen d'escometre's amb caràcter previ a la connexió, d'acord amb la Llei 2/1992, de 26 de març, de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana.
d) Autorització de Carreteres del Ministeri de Foment.
f) Altres informes, permisos i autoritzacions necessaris per a l'adequat desenvolupament del programa.
Els documents que presente el licitador hauran d'atendre al contingut dels dits informes i autoritzacions
2. Sobre el document de planejament
No es permeten variants a l'ordenació detallada, excepte en la necessària adaptació a la rotonda sud del traçat definitiu de la Via parc, en execució pel Ministeri de Foment, segons pla aportat per l'esmentat Ministeri, que s'adjunta com a annex II.
3. Sobre el document de gestió
3.1. La reparcel·lació per a la nova divisió de finques ajustada al planejament respectarà els principis següents:
«Són principis inspiradors de la reparcel·lació els següents:
1. La llibertat de pactes entre els propietaris i l'urbanitzador, a l'efecte de consensuar reparcel·lacions voluntàries. Estos pactes tindran com a únic límit l'observança de la normativa aplicable i del planejament.
2. La justa valoració dels béns i drets aportats.
3. L'adjudicació d'aprofitament subjectiu als propietaris serà directament proporcional a la superfície de les finques d'origen que aquells aporten a la reparcel·lació. Aquest principi es traduirà en les regles següents:
b) En cas de discordança entre els títols i la realitat física prevaldrà esta sobre aquells en l'expedient de reparcel·lació, en els termes que preveu el ROGTU.
c) Si és el cas, el dret dels propietaris serà equivalent a l'aprofitament que haja sigut objecte de reserva. En el cas que la reserva d'aprofitament s'haja constituït en virtut de conveni per a la determinació del preu just d'una expropiació, l'eficàcia del conveni no requerirà aprovació municipal. En cap cas, l'administració pot oposar-se a la materialització de l'aprofitament corresponent a reserves que van ser en el seu moment aprovades per ella.
4. Quan un propietari aporta diverses finques a la reparcel·lació, independentment de la seua localització, es tractarà d'agrupar l'aprofitament generat per totes elles i es procurarà concentrar la seua adjudicació en el menor nombre de finques possible, localitzant-les de forma contigua o, almenys, pròxima entre si, en la mesura que siga tècnicament viable i no es perjudique l'interés públic o el dret de tercers.
5. El projecte de reparcel·lació procurarà el manteniment en el procés urbanitzador del nombre més gran de propietaris possible, i se reduirà al màxim els supòsits d'indemnització substitutòria d'adjudicació. Per això, es procurarà que l'ordenació detallada establisca, en la mesura que ho permeten les característiques constructives de les tipologies edificatòries previstes, una parcel·la mínima d'acord amb els drets derivats de les superfícies de les finques originàries. La consecució d'aquest principi no pot comportar, en cap cas, el menyscabament de la millor ordenació urbanística, en funció de l'interés públic».
3.2. Els aspectes bàsics a tindre en compte en la reparcel·lació són:
a. El projecte de reparcel·lació amb la memòria de quotes que presente l'urbanitzador vindrà acompanyat dels documents que acrediten haver complit el deure d'informació als propietaris, regulat en l'article 166 de la Llei Urbanística Valenciana.
Tal acreditació, s'efectuarà per mitjà de còpia de les comunicacions remeses als propietaris i del document acreditatiu de la recepció d'aquelles pels seus destinataris. A tals efectes, la comunicació es remetrà al domicili dels propietaris que conste en el Cadastre.
b. Al projecte de reparcel·lació s'acompanyarà còpia de les sol·licituds de pagament en metàl·lic que reba l'urbanitzador, d'acord amb l'article 167.3 de la Llei Urbanística Valenciana i de la certificació registral de domini i càrregues.
c. Per mitjà del projecte de reparcel·lació s'ajustarà la delimitació de l'Àrea de Repartiment i l'aprofitament tipus, establits pel planejament d'aplicació.
Es garantirà als propietaris inclosos en la mateixa Àrea de Repartiment un aprofitament tipus subjectiu igual o semblant, amb independència de l'aprofitament objectiu que permeta el pla.
d. En el projecte de reparcel·lació es definirà l'àrea reparcelable.
e. Els béns de titularitat pública tindran la consideració prevista en l'article 399 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, en relació amb l'article 171 de la Llei Urbanística Valenciana.
3.3. La documentació mínima del projecte de reparcel·lació serà l'establida en els articles 175 i 176 de la Llei Urbanística Valenciana i article 411 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.
Base X. Prescripcions tècniques del projecte urbanització
(Art. 131.2.h de la Llei Urbanística Valenciana).
El projecte d'urbanització ha de definir i valorar totes les obres necessàries per a dotar a totes les parcel·les del sector dels servicis urbans d'accés rodat i de vianants, subministrament d'aigua potable, sanejament d'aigües, tant residuals com pluvials, subministrament d'energia elèctrica, telecomunicacions i gas; així mateix, haurà de contemplar la pavimentació dels vials, l'enllumenat de vials i espais públics, jardineria, reg, mobiliari urbà i senyalització i abalisament per a ordenació del tràfic. Les obres a definir inclouran les exteriors al sector necessàries per a assegurar el funcionament correcte de les xarxes de servicis urbans, amb la connexió a les xarxes externes al sector i assegurant la seua integració territorial.
Les infraestructures existents que discórreguen pel sector s'hauran de reposar en canalitzacions subterrànies que discórreguen per espais amb qualificació de viari públic.
El projecte d'urbanització haurà de definir els detalls tècnics amb precisió suficient perquè puga ser executat, eventualment, sota la direcció de tècnic diferent del seu redactor original, havent de complir el que establix l'article 101 de la LCSP. No podrà modificar les previsions del pla que desenrotlla. En cap cas, podrà contindre determinacions sobre ordenació, règim del sòl o de l'edificació.
Comprendrà tots i cada un dels documents assenyalats en l'article 156.1 de la Llei Urbanística Valenciana i en l'article 350 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.
Hauran de respectar-se, amb caràcter mínim en la redacció del projecte de les obres d'urbanització, les establides en la Llei de Contractes del Sector Públic, Llei 30/2007, de 30 d'octubre, de Contractes del Sector Públic, d'ara en avant LCSP, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 2/2000, de 16 de juny.
Així mateix, i en el no regulat en les presents bases particulars, el projecte d'urbanització s'ajustarà al que disposa l'article 349 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística (en relació amb el 157 de la LUV) respecte a les obres incloses en el projecte d'urbanització. Quant a la documentació del projecte d'urbanització, caldrà ajustar-se al que disposa l'article 350 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística (en relació amb l'article 156 de la LUV) sobre la documentació integrant d'aquest.
1. Projecte d'urbanització
En la memòria es descriurà i justificarà l'àmbit de l'actuació i així mateix s'inclourà la justificació del compliment de les condicions d'integració de l'actuació amb el seu entorn.
El pressupost haurà de desglossar-se en les partides relacionades en l'article 303.1 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística (ROGTU), i s'indicarà, per a cada una d'aquestes, els mesuraments corresponents, preus unitaris i preus descompostos, amb la fixació expressa del pressupost d'execució material de les obres d'urbanització (PEM).
El projecte d'urbanització es redactarà amb el contingut mínim exigit en la normativa urbanística valenciana, incloent en tot cas els mesuraments parcials i el detall de les unitats d'obra.
El projecte ha d'incloure: demolicions, xarxa viària (amb moviments de terres, formació d'esplanades, ferms i paviments), xarxes de distribució d'aigua potable, sanejament d'aigües residuals i evacuació d'aigües pluvials, xarxa d'enllumenat públic, xarxes de subministrament d'energia elèctrica, xarxa de telecomunicacions, mobiliari urbà, senyalització (horitzontal i vertical), sistema d'arreplega de residus sòlids i jardineria.
El pressupost ha d'incloure els costos de les obres de connexió i integració, inclòs el suplement per ampliació de la infraestructura de depuració, que ha de ser determinat per l'entitat de sanejament.
El pressupost de licitació serà el resultat d'aplicar sobre el pressupost d'execució material els gastos generals (com a màxim, el 13% del PEM) i el benefici industrial de l'empresari constructor (com a màxim, el 6% del PEM), més l'impost sobre el valor afegit.
2. Annexos
El projecte ha d'incloure com a mínim els següents annexos:
2.1. Justificació d'aparcaments.
2.2 Alçament topogràfic específic, subscrit per tècnic competent, en el que se definiran les característiques de l'espai físic sobre el qual es desenrotlla l'actuació i els seus elements més significatius. En el projecte es grafiarà l'alçament topogràfic a escala 1:1.000 o superior, amb les cotes de rasant en l'àmbit de programació i el seu entorn incloent les cotes de la carretera N-332, així com el traçat de cada un dels servicis fins a la seua connexió amb la xarxa existent. Les cotes estaran referides al nivell del mar (nivell mitjà del mediterrani a Alacant).
2.3. Programa de treballs: Inclourà el programa previst per a l'execució de l'obra urbanitzadora des del seu inici fins que es finalitze, amb desglossament mensual referit a l'execució parcial de cada un dels capítols, conforme al termini proposat per a la seua execució.
2.4. Programa de control de qualitat: desenrotllarà el programa de les proves a realitzar per a controlar la qualitat d'execució de les distintes unitats d'obra. El seu desglossament s'efectuarà de manera coherent amb el programa de treballs, determinant el cost mensual per aquest concepte i la definició de les proves a realitzar desagregades per capítols, i es distingirà si són assajos previs, de control de materials, d'execució o de recepció.
2.5. Estudi geotècnic i estudi d'identificació de sòls: els distints tipus de sòl s'identificaran, catalogaran i grafiaran sobre l'alçament topogràfic en funció dels usos previstos en el projecte d'urbanització, distingint entre terra vegetal, farciments i sòls urbanitzats (en aquest últim cas s'identificarà el tipus de ferm, la seua composició i estat de conservació). S'indicarà la seua aptitud per a integrar-se en les unitats d'obra definides en el projecte i els tractaments que precisen durant l'execució de les obres, i se'n prioritzarà la reutilització sempre que siga possible; el tractament a realitzar es justificarà i definirà la qualitat del producte obtingut i els assajos que fan falta per al seu control.
2.6. Càlculs justificatius de les xarxes de distribució de servicis públics: de cada una d'elles es presentarà el corresponent annex de càlcul, la solució adoptada serà justificada, així com el dimensionament. Es determinarà la legislació aplicable en cada cas.
2.7. Inventari preliminar de construccions, plantacions i instal·lacions la demolició de la qual, destrucció o eradicació exigisca la urbanització, havent d'estar previst en el projecte d'urbanització el procés de demolició així com en l'estudi de seguretat i salut.
2.8. Estudi de seguretat i salut que haurà de preveure el tancament i la senyalització exterior de tot el sector mentre dure l'execució de la urbanització.
2.9. Annex que contemple les desviacions i obres provisionals necessàries durant l'execució de les obres, així com els accessos provisionals a les obres, camins a utilitzar per la maquinària d'obra en l'entorn del sector i zones d'arreplega.
2.10. Estudi de tràfic.
2.11. Càlculs estructurals de les obres de pas i de les edificacions i estructures que formen part de la infraestructura urbana.
3. Xarxa viària
Els vials tindran voreres amb un una amplària mínima de 2 metres, dels quals haurà de quedar lliure per al pas almenys 1,5 metres, que no han de ser ocupats amb elements de mobiliari urbà, fanals o escocells.
Haurà de contemplar-se una xarxa de carrils bici tal com s'exposa en el pla adjunt corresponent, amb ample mínim de 2 metres, quan s'integre en la secció dels vials, i de 2,5 metres quan travesse zones verdes. Els carrils bici aniran pavimentats, amb el mateix tractament en tot el sector quant a pavimentació, color (roig o verd), i senyalització.
En els vials de 12 metres d'amplària, la secció transversal estarà composta per:
Si tenen carril bici: una vorera de 4'5 metres (que incloga el carril bici), una calçada de 5'5 metres per a tràfic rodat, i una altra vorera de 2 metres.
Si no tenen carril bici: dos voreres de 2,5 metres i una calçada de 7 metres per a tràfic rodat i aparcament.
En els vials de 14 metres d'amplària la secció transversal estarà composta per dos voreres de 2,55 metres i una calçada de 8,9 metres, que incloga dos bandes d'aparcament i un carril de circulació.
En els vials de 16 metres del ZO-6:
Si no tenen carril bici: dos voreres, dos bandes d'aparcament i dos carrils de circulació
Si tenen carril bici una de les bandes d'aparcament mencionades se substituirà per carril bici.
Del vial que discorre junt amb la carretera N-332 en el ZO6, l'últim tram del nord ha de ser de doble sentit de circulació, fins a connectar amb el camí de l'Estany (en l'entrada del complex esportiu les Raboses, de manera que s'assegure la connexió en ambdós sentits des del dit camí a la resta del sector. El mateix s'ha d'aplicar al tram de vial que discorre junt amb l'esmentada carretera en el ZO5 des del pont fins a l'extrem sud del sector, connectant amb doble sentit amb la trama viària del nucli urbà.
El tram de vial perimetral del ZO5 que discorre junt amb el nucli urbà entre el pont i l'extrem sud del sector ha de tractar com a espai d'ús exclusivament de vianants, tractat amb plantació d'espècies vegetals, de manera que s'evite en la mesura que es puga l'excavació en el talús limítrof amb nucli urbà i l'afecció als edificis contigus existents.
El vial que discorre pel límit entre el ZO6 i el ZO8 tindrà una secció formada per una calçada central de 8 metres d'amplària i dos franges laterals de 8,5 metres d'amplària. S'haurà d'executar la franja lateral que queda dins del sector ZO6 i la calçada central. La calçada central haurà de mantindre la continuïtat del camí actual i tindrà dos carrils de 3,5 metres per a la circulació de vehicles en ambdós sentits i dos voreres d'emergència de 0,5 metres. La franja lateral de 8,5 metres que queda dins del sector ZO6 integrarà una banda de vianants de 2 metres junt amb la línia de fatxada, un carril bici de 2,5 metres i espècies arbòries i arbustives, i es cuidarà que estes no perjudiquen la visibilitat als encreuaments. Entre la calçada central i la franja lateral es disposarà un element de separació que impedisca l'entrada de vehicles i dissuadisca l'encreuament de vianants fora dels passos habilitats. S'haurà de justificar una solució per al tractament de les superfícies que impedisca l'erosió en zones amb pendents majors de l'1,5%.
Els ferms estaran dimensionats per a una categoria mínima de tràfic pesat T31 en els vials principals i T41 en la resta, tal com es definix en la norma 6.1-IC de seccions de ferm, o equivalents.
4. Xarxa d'aigua potable
4.1. Canonades d'aigua potable:
Els diàmetres nominals a utilitzar en canonades d'abastiment estaran inclosos dins de la gamma següent: 100, 150, 200, 250, 300, 400, 500, 600, 700, 800, 1000 mm. Queden descartats els 125 i 175 mm i seran de fosa dúctil. Per a canonades de polietilé, els diàmetres exteriors seran: 25, 32, 40, 50, 63, 75 i 90.
Vàlvules de sectorització de la xarxa d'aigua potable
Vàlvules de comporta per a diàmetre > 200 mm.
Vàlvula de palometa per a diàmetres > 200 mm.Obra civil
Rases.
Per a canonades de diàmetres iguals o superiors a 100 mm hauran de respectar-se les següents dimensions, amb la consideració que en els nínxols per a les unions entre tubs haurà d'ampliar-se la profunditat i amplària de la rasa en funció del tipus de junta empleada.
Arquetes.
Les arquetes podran ser prefabricades o realitzades en obra, i en aquest últim supòsit podran ser d'encofrat perdut o no.
S'hauran de realitzar de formigó armat sempre que hagen d'ubicar-se davall calçada, i disposaran de marcs i trapes de fosa per a suportar les càrregues corresponents segons norma Europea EN124. Si no és davall calçada podrà realitzar-se en formigó sense armar o en rajola.
Farcit de les rases i reposició del ferm
Una vegada acabada l'obra i realitzada les proves i comprovacions pertinents es procedirà al tapat de les rases amb els materials i procediments descrits en els plans tipus de rasa d'aigua, ja siga per a vorera, calçada normal, protecció en encreuament, i encreuament de carretera nacional. El tipus, material, color i aparença de vorera, asfalt o llamborda haurà de ser el normalitzat per l'Ajuntament i que guarde homogeneïtat amb les zones limítrofs.
En cas de realitzar excavacions amb demolició del ferm asfàltic, es procedirà prèviament a tallar el paviment amb màquina talladora de disc, per a posteriorment executar l'excavació.
Una vegada realitzada l'excavació, es procedirà a la reposició del ferm asfàltic, per a això es realitzarà un reg d'emprimació, per a posteriorment reposar el ferm asfàltic amb una capa d'un centímetre de grossària de betum fluidificat en calent, amb una dosificació mitjana de 25 kg/cm². Posteriorment a l'estesa del betum, es compactarà lasuperfície a fi de crear una zona consistent i al mateix nivell que l'adjacent.
Marcs i tapes de fosa.
Les tapes de registre que s'instal·laran hauran de complir les normes EN-124 i UNE 36-118 Fosa de grafit esferoïdal. Tipus i condicions de recepció i subministrament de peces modelades, XZX 7180 (1/76), UNE 41-300 Dispositius de cobriment i tancament per a zones de circulació utilitzades per vianants i vehicles i fabricades amb ampliació de la normativa de control de qualitat TZV-3681. Com a cas excepcional es podran col·locar tapes de registre de ferro colat de 12,5 tn de resistència per a instal·lar en voreres, zones de vianants o jardins on estiga garantit que no existisca trànsit.
Registre redó de ø 800 mm de 12,5 tn i pas de ø 600 mm: Registre d'inspecció circular en fosa dúctil segons la norma UNE 36-118 amb resistència a la ruptura major o igual a 12'5 tn; amb cota de pas de 600 mm, marcat segons la norma UNE 41-300, classe B-125, amb revestiment de pintura bituminosa i constituïda per:
Marc redó de 800 mm, d'altura 35 mm.
Tapa circular amb relleu antilliscant en la part superior.
Registre redó ø 850 mm de 40 tn i pas de ø 600 mm: registre d'inspecció circular en fosa dúctil segons la norma UNE 36-118 amb resistència a la ruptura major o igual a 40 tn, amb cota de pas de 600 mm, marcat segons la norma UNE 41-300, classe D-400, amb revestiment de pintura bituminosa i constituïda per:
Marc redó de 850 mm, d'altura 100 mm, proveït de quatre orificis de 20 mm de diàmetre d'ancoratge, situat en un circule de trepant de 740 mm de diàmetre. Dotat d'una junta de polietilé, que evite soroll i impedisca el contacte directe metall-metall.
Tapa circular proveïda de clau de bloqueig sobre marc, amb relleu antilliscant en la part superior, proveïda de superfície de suport mecanitzada. El tancament es realitzarà per mitjà de la randa de tres pestanyes situades en la superfície interior de la tapa, en les corresponents guies del marc.
3.2. Connexions d'aigua potable:
Esquema general d'una connexió tipus per a edifici de vivendes
Les connexions en xarxes en servici seran sempre de presa en càrrega per a no afectar a la resta d'usuaris.
4. Xarxa de sanejament d'aigües residuals
La xarxa d'aigües residuals haurà de ser dissenyada de manera que totes les connexions de clavegueram es realitzen a col·lectors secundaris, no es podrà realitzar cap connexió directament al col·lector principal existent junt amb el traçat de la carretera N-332.
4.1. Connexions de clavegueram
Seran de propietat privada i els elements que la formen són:
a) Arqueta d'arrancada. Estarà situada dins del límit de fatxada sempre que siga possible i no serà competència del servici; les comeses de l'arqueta seran:
Localització i registre de l'arrancada de la connexió i boca d'accés per a neteja.
Ubicació d'elements de sifó que impedisquen el pas de males olors cap a l'interior de la propietat.
b) Conducte: tram de canonada que discorre des de l'arqueta d'arrancada, fins a la xarxa de clavegueram.
c) Entroncament: és el punt d'unió del conducte de la connexió amb la xarxa de clavegueram i s'efectuarà per mitjà de:
1) A un pou de registre de la xarxa de clavegueram.
2) Directament al col·lector de la xarxa de clavegueram per mitjà d'unió elàstica al col·lector per mitjà de broca i junta.
Amb independència de l'anterior, i a fi d'evitar obstruccions i facilitar les labors de neteja i manteniment, s'establix com el diàmetre mínim de connexió de sanejament el següent (segons manuals)
Material canonada de connexió Diàmetre mínim
PVC (sanejament) 200
200 Una connexió de sanejament no podrà ser de diàmetre superior al del col·lector de la xarxa de clavegueram a què aboque. En l'execució de connexions de sanejament (i amb les limitacions de diàmetre mínim segons manuals), es normalitzen els següents diàmetres (en mm):

Relació d'altres servicis (encreuaments i paral·lelisme)
En el traçat, la connexió de sanejament haurà de mantindre, respecte de les conduccions de la resta de servicis, les distàncies d'encreuament i paral·lelisme que la legislació i les ordenances municipals contemplen en cada moment.
En tot cas les connexions de sanejament hauran de creuar per davall de les conduccions d'aigua potable, amb una separació entre arestes de 0,40 m com a mínim. Així mateix, les connexions de sanejament hauran de mantindre una separació de paral·lelisme respecte de les connexions d'aigua potable de 0,40 m. com a mínim.
Arquetes d'arrancada
In situ
Les arquetes a instal·lar seran del tipus sifòniques, segons el plànol.Connexions a la xarxa de clavegueram
L'entroncament d'una connexió a la xarxa de clavegueram es procurarà que siga sempre a través de pou de registre; no obstant, aquesta no haurà de condicionar l'increment de nombre de pous a la xarxa.
El entroncament indicat haurà de reunir les condicions d'estanqueïtat i elasticitat, per a qualsevol de les solucions que s'adopten (excepte en els casos de connexions a col·lectors existents en què es puga aplicar una unió elàstica/estanca)
Els tipus d'entroncaments en la xarxa de clavegueram seran:
Amb entroncament en pou
Excepte en pous prefabricats que disposen dels corresponents orificis, la perforació dels pous, haurà d'efectuar-se per mitjà de perforació amb maquinària adequada de gran broca. La incorporació del conducte de connexió del pou s'efectuarà de manera que s'igualen les cotes de clau del dit conducte amb la del col·lector de la xarxa de clavegueram. En qualsevol cas es recomana que la cota hidràulica del conducte de connexió no quede a una altura de més de 0,80 m respecte de la base del pou.
La unió del pou de registre i de la canonada es realitzarà per mitjà de junta elàstica/estanca. Per mitjà de la perforació de la paret del pou i la col·locació d'un cércol o peça elàstica a través de la qual s'incorpora el conducte de connexió (l'orifici en la paret del pou pot vindre preparat en pous prefabricats). Per mitjà de la introducció del conducte de connexió en el pou a través d'un maniguet amb junta elàstica embotit en la paret del pou.
En el cas que el conducte de connexió tinga una rasant obligada tal que la incorporació al pou haguera d'efectuar-se a una altura sobre el fons del pou superior a 0,80 m, s'haurà de realitzar un pou de ressalt adossat de manera que es force l'entrada de la connexió per davall de 0,80 m sobre fons de pou.
Amb entroncament a col·lector
Quan s'efectua directament a la canonada del col·lector de la xarxa de clavegueram, sense passar per un pou de registre sempre s'haurà de perforar la paret del col·lector trepant amb maquinària adequada, de broca gran. En funció del diàmetre del col·lector a què s'incorpora la connexió, s'establix la següent relació de diàmetres.
Diàmetre col·lector Diàmetre màxim de connexió
D 300 mm D 200 mm
D 350 mm D 200 mm
D 400 mm D 200 mm
D 500 mm D 250 mm
En el cas que no puga aplicar-se esta relació de diàmetres, la incorporació a la connexió haurà d'efectuar-se a través de pou. La unió de la connexió al col·lector ha de realitzar-se per mitjà de:
Junta elàstica/estanca: per mitjà del trepant de la paret del col·lector i la col·locació d'un cércol o peça elàstica a través de la qual s'introduïx el conducte de connexió.
4.2. Conduccions de clavegueram
Tubs i accessoris per a albellons i col·lectors (BD7).
Tubs de PVC llis.
Tubs de PVC per a l'execució d'obres de drenatge. S'han considerat els tipus següents:
- Tub de PVC injectat per a unió elàstica amb anella elastomérica.
- Tub de PVC de formació helicoïdal per a anar formigonat i per a unió elàstica amb massilla.
- Tub de PVC de formació helicoïdal per a unió elàstica amb massilla.
La superfície ha de ser de color uniforme i no ha de tindre fissures. Els extrems han d'acabar amb un tall perpendicular a l'eix i sense rebaves.
Tub de PVC injectat: tub rígid, injectat, de clorur de polivinil no plastificat, amb un extrem llis i bisellament i un altre embocat. Les juntes han de ser estanques segons els assajos prescrits en la UNE 53-332. Han de superar els assajos de resistència a l'impacte, a la tracció i de pressió interna descrits en la UNE 53-112. Cada tub ha de portar marcades com a mínim cada 3 m, de forma indeleble i ben visible les dades següents:
- Designació comercial.
- Sigles PVC.
- Diàmetre nominal en mm.
- UNE 53-332.
Grossària de la paret:Diàmetre nominal Gruix nominal
(mm) (mm)
110 3,0
125 3,1
160 4,0
200 4,9
250 6,1
315 7,7
400 9,8
500 12,2
630 15,4
710 17,4
800 19,6
Densitat > 1.350 kg/m³
< 1.460 kg/m³
Temperatura de reblaniment VICAT > 79°C
Comportament front la calor (variacions en sentit longitudinal) < 5%
Allargament fins a la ruptura > 80%
Resistència a la tracció > 45 MPa
Toleràncies:
- Diàmetre exterior mitjà:
- 110 mm < DN < 250 mm + 0,3% DN mm
- 315 mm < DN < 800 mm + 1 mm
- Grossària de la paret:
Gruix nominal Tolerància en el gruix
(mm) (mm)
3,0 + 0,5 - 0,0
3,1 + 0,5 - 0,0
3,9 + 0,6 - 0,0
4,9 + 0,7 - 0,0
6,1 + 0,9 - 0,0
7,7 + 1,0 - 0,0
9,8 + 1,2 - 0,0
12,2 + 1,5 - 0,0
15,4 + 1,8 - 0,0
17,4 + 2,0 - 0,0
19,6 + 2,2 - 0,0
- Longitud + 10 mm
La verificació de les mesures s'ha de fer d'acord amb la norma UNE 53-332.
Tub de PVC injectat per a unió amb anella elastomérica: en l'interior de l'embocadura ha d'haver-hi una junta de goma. (DN = diàmetre nominal en mm) longitud mínima de l'embocadura, sense comptar l'allotjament de l'anella elastomèrica:
Diàmetre nominal Longitud mínima de l'embocadura
(mm) (mm)
110 46
125 50
160 59
200 70
250 86
315 101
400 122
500 146
630 178
710 199
800 222
Tub de formació helicoïdal: tub rígid, format amb l'enrotllament d'una banda nervada amb les vores conformades. La unió del costat ha d'estar soldada químicament. La cara interior del tub ha de ser llisa. La cara exterior del tub ha de ser nervada. En els tubs per a anar formigonats, els nervis han de tindre forma de T. El tub, quan siga autoportant, ha de resistir sense deformacions les càrregues interiors i exteriors que rebrà quan estiga en servici.
Característiques del costat de PVC:
- Densitat > 1.350 kg/m³
< 1.460 kg/m³
- Coeficient de dilatació lineal a 0°C > 60 milionèsimes/°C
< 80 milionèsimes/°C
- Temperatura de reblaniment Vicat > 79°C
- Resistència a la tracció simple 500 kp/cm²
- Allargament a la ruptura > 80%
- Absorció d'aigua < 1 mg/cm²
- Opacitat 0,2%
Normativa de compliment obligatori:
Tub de PVC injectat per a unió amb anella elastomèrica o per a unió encolada de DN < 315 mm:\* UNE 53-332-90 «Plàstics. Tubs i accessoris de poli (clorur de vinil) no plastificat per a canalitzacions subterrànies, soterrades o no i empleades per a l'evacuació i desaigües. Característiques i mètodes d'assaig».
Tub de formació helicoïdal o tub injectat per a unió encolada de DN > 315 mm:
Pous de registre prefabricats de PVC
Les especificacions dels elements que ho componen són les següents:
Con de reducció
Material: polietilé d'alta densitat (PEAD)
Color: negre
Càrrega de compressió: 130 kN
Resistència química: conforme ISO/TR 10844
Estructura: reforçada amb nervis multidireccionales.
Junta d'estanqueïtat
Material: EPDM.
Color: negre.
Pes: 8 kg.
Normativa de referència: UDI-WI-662-6.
Duresa. 55 Shore.
Densitat: 1,1 kg/cm³
Resistència tracció: 9 Mpa.
Allargament ruptura: > 375%.
Unió: vulcanitzada
Cos
Material: PVC-U.
Color: teula.
RCE: 8 kN/m²
Resistència a l'impacte: PRR<10%, UNE EN 744.
Normativa referència: prEN 13549.
Resistència diclorometano: 15º C, 30 minuts UNE EN 580.Punt Vicat: > 78 ºC, UNE 53359.
Estructura: corrugada circumferencial de doble capa.
Barrots
Material: metàl·lics amb protecció anticorrosiva.
Fixació: Sistema tipus penjada a suport injectats en con
Suports: a paret lateral amb protecció de cautxú
El projecte haurà d'incloure i valorar una inspecció per mitjà d'un equip dotat de càmera de televisió per a comprovar els pendents i l'estat interior de les conduccions de sanejament, a més de la neteja prèvia.
Rasa
5. Distàncies entre servicis
Taula de recopilació normativa:
Paral·lel (P). S'entén per separació horitzontal o distància en paral·lel entre dos canonades a la mesura entre la projecció en planta de les generatrius exteriors més pròximes d'ambdós.Encreuament (C). S'entén per separació vertical o distància en l'encreuament entre dos canonades a la mesura entre la projecció en perfil o frontal de les generatrius exteriors més pròximes d'ambdós.
Ubicació canalització
1. Profunditat: per a la protecció de les canonades contra els efectes de les càrregues mecàniques, s'adopten diferents profunditats de rasa amidades respecte a la generatriu superior del tub, i que oscil·len entre 0,7 i 1,3 metres. No ha de canalitzar-se a excessiva profunditat, ja que dificultarà l'accessibilitat a vàlvules, la derivació de noves connexions i el manteniment o reparació. En general es considera una profunditat adequada en voreres d'1 metre, i en calçades d'1,15 o superior.
2. Disposició relativa: quant a la correlació de les canalitzacions en l'ample de vorera, es disposen, en general, les canalitzacions elèctriques pròximes a fatxades i les d'enllumenat públic, semàfors i altres d'habitual gestió municipal pròximes a la línia de rastell. Les xarxes d'aigua i gas quedaran en posició intermèdia, aquesta última a menor profunditat. Les xarxes de distribució d'aigua no han de quedar massa pròximes a fatxades, per les dificultats d'instal·lació d'arquetes i la derivació de connexions, així com per la interferència amb fonamentacions, i també per a minimitzar els riscos sobre les edificacions en cas de ruptures.
Es considera, per a xarxes de distribució fins a diàmetre 300 mm inclusivament, i en casos en què la distribució d'espais ho permeta, adoptar el següent criteri respecte a la distància horitzontal entre la generatriu més pròxima de la canonada i la línia d'edificació corresponent, fatxada o fonamentació, per mitjà de la fórmula:
d = 0,5 + 1,5 D
d = distància a fatxada
D = diàmetre de la canonada en metres
3. Distàncies entre servicis: en urbanitzacions noves, les distàncies de les xarxes d'aigua respecte a altres servicis han de ser: Encreuament (C) = 40 cm. Paral·lel (P) = 40 cm.
En cas d'encreuaments amb la xarxa de clavegueram, es recomana efectuar-ho per damunt d'aquesta. Si comporta una excessiva complicació, ha d'estudiar-se la modificació de la secció de col·lector, mantenint-ne les condicions de funcionament hidràulic, i d'acord amb els responsables del servici de sanejament.
En el cas que l'encreuament entre servicis no es realitze perpendicularment, ha d'evitar-se el cavalcament entre canalitzacions en més de 3 metres, ja que invadiria l'espai lliure vertical.
Nota: s'entén per cavalcament tota la longitud (L), en la que ambdós canalitzacions estan situades a menor distància que la de seguretat (d):
- 40 cm en noves urbanitzacions.
4. Accés a canalitzacions: és molt important mantindre lliure l'espai comprés entre la generatriu superior de la canonada d'aigua i la cota de terreny, en l'amplària de seguretat definida anteriorment. Ha d'evitar-se la superposició de canalitzacions en voreres de menor amplària de la necessària per a complir les distàncies de seguretat.
En cas necessari és preferible abordar el problema des del punt de vista de proteccions especials, sense abandonar les línies generals de repartiment del subsòl. És de gran importància esta facilitat d'accés per les raons següents:
· Raons d'explotació: els elements singulars de la xarxa, com a vàlvules, desaigües, connexions, així com els diferents diàmetres de les canonades, imposen la necessitat comptar amb espai suficient, ja que requerixen un nombre més gran d'actuacions que altres servicis, i per tant impliquen una necessitat major d'aconseguir un repartiment adequat i un accés directe des de la superfície.
· Raons de seguretat: la senyalització i l'accessibilitat de les xarxes és un factor determinant per la seguretat dels treballadors.
· Interferència en l'excavació amb línies elèctriques.
· Obertura de rases amb apuntalament en el cas de no poder accedir directament per a evitar el despreniment de terres, o d'altres canalitzacions.
6. Xarxa de pluvials
En el disseny de la xarxa de pluvials s'ha de tindre en compte, amb caràcter de mínims, les condicions del pla director de pluvials municipal quant a la determinació de les precipitacions de disseny i la capacitat de desaigüe associada.
El col·lector principal del vessant est, paral·lel a la carretera N-332, ha d'estar dimensionat per a recollir les aigües pluvials del sector ZO-6, ZO-3 i ZO-7, s'ha de prolongar fins al punt d'abocament en el riu Segura. El seu dimensionament haurà de ser coherent, a més de amb el pla director, amb el tram existent aigües dalt (ja executat en el sector ZO-3), de manera que el tram de col·lector del ZO-6 tinga la capacitat suficient per a assumir el cabal de disseny del tram del ZO-3.
Per a la conca oest s'ha de preveure l'evacuació de pluvials fins al riu Segura a través del sector ZO-8. Del col·lector general de la dita conca (que recull les aigües del ZO-9 i ZO-8 i part del ZO-6) s'haurà de completar l'execució del tram que permeta evacuar les aigües del sector ZO-6 fins al riu. En el tram entre el camí de l'Estany i el riu es pot optar per una solució provisional consistent en l'adequació del canal de drenatge existent per als terrenys agrícoles Lladrona de l'Estany de manera que es possibilite l'evacuació d'aigües sense produir perjudicis als terrenys limítrofs.
7. Xarxes de subministrament d'energia elèctrica, telecomunicacions i gas
S'ajustaran a la normativa específica; totes les canalitzacions quedaran davall rasant.
Haurà de contemplar-se els elements de les dites infraestructures que requerisquen l'ocupació de terrenys, com ara centres de transformació, armaris, etc., que no podran ocupar sòl rotacional públic, vials o zones verdes computables.
8. Xarxa d'enllumenat
8.1. Criteris de disseny
El nombre de centres de comandament d'enllumenat que es projecte en una unitat d'execució haurà de ser el mínim possible. En el cas d'unitats d'execució limítrofs, haurà de realitzar-se un estudi per a una instal·lació comuna d'enllumenat públic que s'executarà per fases.

\* \* \* \* \*
El centre de comandament haurà d'ubicar-se en sòl públic, centrat respecte al sector a il·luminar i connectat a la xarxa de distribució en baixa tensió. Cada centre de comandament tindrà capacitat per a la instal·lació de 8 circuits d'eixida, amb una potència total màxima instal·lada de 43,64 kW. La connexió al centre de comandament haurà de projectar-se d'acord amb el reglament de baixa tensió, amb conductors de coure, de 25 mm² de secció, com a mínim, i aïllament de polietilé reticulat de 0,6/1 kV. L'apagada i encesa dels circuits es realitzarà per mitjà de rellotge astronòmic i comandament manual C1 general, u per circuit, excloent-se fotocèl·lula i rellotge elèctric.
Els punts de llum hauran d'emplaçar-se equidistants dels escocells contigus i, en els encreuaments del viari, junt amb els passos de vianants i fora de la corba del rastell.
Els circuits elèctrics hauran de projectar-se de manera que en cada carrer existisquen, almenys, dos circuits alimentant alternativament els punts de llum, a fi de reduir els efectes de l'apagat per avaria. La secció dels conductors haurà de ser de 10 mm², com a màxim. En casos de viari de gran longitud podrà utilitzar-se conductors de major secció, sempre que es justifique adequadament. Les càrregues dels circuits trifàsics hauran de quedar equilibrades. Les zones verdes hauran de tindre circuits independents dels del viari.
Les instal·lacions d'enllumenat públic hauran de dissenyar-se de manera que la contaminació lumínica emesa cap a la volta celeste siga la mínima possible, d'acord amb el pla corresponent.
A l'efecte d'estalvi energètic, haurà de preveure's la reducció del flux lluminós des de les 00:00 hores fins a l'apagat, per mitjà de la instal·lació d'un dispositiu electrònic en totes i cada una de les lluminàries de potència igual o superior a 150 W.
Hauran d'utilitzar-se fonts de llum l'eficàcia o del qual rendiment lluminós siga el més elevada possible, sempre que resulte adequada la temperatura i rendiment de color. En l'enllumenat viari hauran d'utilitzar-se preferentment llums de vapor de sodi d'alta pressió (VSAP) tipus plus, súper o equivalent. En zones verdes i de vianants hauran d'utilitzar-se preferentment llums d'halogenurs metàl·lics (HM) que oferixen una millor reproducció cromàtica.
Els estàndards i nivells mínims de qualitat luminotècnica que s'establixen per a cada tipus de via estan basats en les recomanacions de la Comissió Internacional de l'Enllumenat (CIE) i són els següents:
Em és el nivell mitjà d'iluminancia horitzontal en servici.
L és el nivell de luminancia en servici.
U0 és el quocient entre la luminancia mínima i la mitjana.
UL és el quocient entre la luminancia mínima i la màxima al llarg de línies paral·leles a la circulació de la carretera.TU és la pèrdua de visibilitat causada per l'enlluernament pertorbador procedent de les lluminàries.
En les interseccions i encreuaments de les vies de tràfic rodat, els nivells mínims hauran de ser de l'orde d'un 10% a un 20% superiors als corresponents a la classe de via el nivell lluminós de la qual siga major entre les que confluïxen a l'encreuament.
En carrers amb edificabilitat comercial hauran d'incrementar-se els anteriors nivells de Em en 5 lux. En zones verdes haurà de mantindre's un nivell mínim d'enllumenat de seguretat de Em = 10 lux.
El càlcul dels nivells d'enllumenat en els projectes deurà realitzar-se en dos fases:
1. Càlcul del nivell de luminancia (L, UL, U0 i TU) en la calçada o zona destinada a la circulació d'automòbils, sense tindre en compte les bandes d'aparcament, si és el cas.
2. Càlcul del nivell d'iluminancia (Em, Emín/m'i Emín/Emáx) en tota l'amplària del carrer (calçada, bandes d'aparcament i voreres), excepte el bulevard central, si és el cas.
A títol indicatiu, en la taula següent es detallen els principals paràmetres de la instal·lació d'enllumenat en els carrers amb les seccions transversals indicades en el punt 2.
A és l'amplària del carrer.
h és l'altura del suport, bàcul o columna.
S és la separació entre punts de llum.
w és la longitud del braç del bàcul.
A fi d'augmentar la seguretat viària, hauran de replantejar-se els punts de llum del carrer de manera que, junt amb els passos de vianants, s'implante u, com a mínim. En el cas que el pas de vianants encreuament tres carrils hauran de disposar-se dos punts, com a mínim, o reforçar-se el nivell d'enllumenat amb la instal·lació de punts llum de tipus diferent dels del carrer.
Hauran d'emprar-se lluminàries de distribució asimètrica per a la il·luminació de calçats i carrers en general i lluminàries de distribució simètrica per a l'enllumenat de voreres, zones verdes i carrers de vianants. Podran utilitzar-se projectors per a la il·luminació de rotondes i elements singulars.
Quan els punts de llum se situen entre escocells, hauran d'utilitzar-se preferentment suports tipus bàcul, a fi de reduir l'efecte de pantalla dels arbres.
8.2. Materials
8.2.1. Lluminàries.
Hauran de projectar-se lluminàries de primera qualitat, de fabricants que disposen de certificació de sistema de qualitat PGI 9007. A més, els models concrets de lluminàries hauran de disposar del corresponent certificat d'homologació d'AENOR, o organisme comunitari equivalent, del compliment de la norma constructiva EN 60069.
Per a altures de muntatge (h) iguals o superiors a 8 m hauran de projectar-se lluminàries asimètriques o projectors, de les següents característiques:
Grau de protecció del bloc òptic (norma EN 60712): IP 66 (IP 65 per a projectors).

Grau mínim de protecció del conjunt: IP 447 (IP 557 per a projectors).
Resistència als impactes (norma EN 50621): IK 08.
Seguretat elèctrica: classe II. (classe I per a projectors).
Carcassa d'alumini injectat.
Reflector d'alumini electroabrillantado o metal·litzat al buit.
Difusor de vidre temperat.
Portalàmpades de porcellana reforçada.
Per a altures de muntatge inferiors a 8 m hauran de projectar-se lluminàries simètriques, de les següents característiques:
Grau mínim de protecció del bloc òptic: IP 65.
Grau mínim de protecció del conjunt: IP 439.
Seguretat elèctrica: classe II.
Carcassa metàl·lica, de policarbonato o polièster reforçat amb fibra de vidre.
Difusor de policarbonato.
Reflector d'alumini electroabrillantado o metal·litzat al buit.
Podran projectar-se lluminàries diferents de les especificades anteriorment en casos especials i sempre que estiga degudament justificat.
8.2.2. Làmpades.
Les làmpades hauran de ser de descàrrega, de vapor de sodi a alta pressió (VSAP) en les lluminàries asimètriques i de vapor de sodi a alta pressió (VSAP) o halogenurs metàl·lics (HM) en les simètriques. Hauran de procedir de fabricants amb certificació de sistema de qualitat CHK 7282. Les làmpades de vapor de sodi a alta pressió hauran de complir amb la norma UNE 20.449.
8.2.3. Equips auxiliars.
Els equips auxiliars utilitzats per al funcionament dels llums de descàrrega s'entenen com un conjunt únic amb la lluminària. Les seues característiques de funcionament són interdependents, per la qual cosa no s'admetrà el subministrament separat d'estos equips i les lluminàries.
Les reactàncies o estabilitzadors hauran de ser, en general, del tipus de xoc, instal·lades en sèrie amb la làmpada. Hauran de ser de doble nivell, amb accionament per mitjà de dispositiu electrònic, i complir les normes UNE 60.922 i 60.923.
Els condensadors hauran d'instal·lar-se en paral·lel amb la làmpada per a limitar el corrent i aconseguir un factor de potència superior a 0,95. Hauran de complir les normes UNE 61.048 i 61.049.
Els arrancadors o ignitors podran ser de dos tipus: de superposició o independent i de reactància amb transformador d'impulsos. Hauran de complir les normes UNE 60.926 i 60.927.
Les lluminàries de doble nivell hauran d'incloure un element electrònic programable que realitze la commutació.
8.2.4. Suports.
Els suports hauran de complir amb les especificacions del Reial Decret 2642/1.985 i les del Reglament particular dels certificats de conformitat per a canelobres metàl·lics d'acer per a enllumenat exterior i senyalització de tràfic, d'AENOR. Hauran de procedir de fabricants que disposen de certificació de sistema de qualitat FRQ 4237.
Hauran d'utilitzar-se preferentment suports de model AM-10, de les característiques dimensionals definides en la taula següent:
\* \* \* \* \*

h és l'altura nominal del suport
e és la grossària de la xapa
d és el diàmetre en punta del suport
w és la longitud del braç del bàcul
A fi d'obtindre una bona uniformitat de l'enllumenat, la relació que ha d'haver-hi entre l'altura del suport i la potència del llum és la següent:
Potència de la làmpada (W) Altura del suport (m)
150 = 9
250 10
400 = 12
L'angle d'inclinació del braç dels bàculs haurà de ser de 5º. L'angle d'inclinació de les creus que s'utilitzen en les columnes podrà ser de 0º a 15º.
La utilització de suports, materials i/o dimensions diferents de les especificades anteriorment s'haurà de justificar degudament en cada cas.
8.2.5. Conductors.
Els conductors de força hauran de ser de coure recuit, amb aïllament de polietilé reticulat, tipus RV 0,6/1 KV, fabricats segons la norma UNE 21.123. Hauran de projectar-se cables multipolars per a les seccions de 6 i 10 mm² i unipolars per a seccions iguals o superiors a 16 mm². Els conductors de connexió de les lluminàries amb la caixa de borns dels suports hauran de ser de les mateixes característiques que els de força, de 2,5 mm² de secció.
El conductor de protecció hauran de ser de coure recuit, amb aïllament tipus RH 0,75 kV, de 16 mm² de secció, fabricat segons la norma UNE 20202. Tots els conductors hauran de procedir de fabricants que disposen de certificació de sistema de qualitat IOO 6324.
8.2.6. Caixes de connexió.
Hauran de ser de polièster reforçat amb fibra de vidre o de fosa, grau de protecció IP 43, com a mínim. Hauran de disposar de bases portafusibles, fusibles i borns de connexió de llautó. Els fusibles hauran de ser de 4 A per a les làmpades de 150 W i de 6 A per a les de 250 i 400 W.
8.2.7. Connexió i caixa general de protecció.
La caixa general de protecció (CGP) haurà d'estar formada per un contenidor de polièster reforçat amb fibra de vidre normalitzat, amb una envoltant formada per una fornícula d'obra. L'equip de protecció haurà d'estar format per fusibles d'alt poder de ruptura, de 250 A d'intensitat nominal, muntats en esquema normalitzat tipus 10.
L'equip de mesura haurà de ser de mesura directa, fins una potència total de 43,64 kW i estar format per un comptador d'energia activa, un comptador d'energia reactiva, un interlínia de verificació, una base amb cartutxos fusibles calibrats i una fulla de neutre.
8.2.8. Quadro de protecció i maniobra.
El quadre de protecció i maniobra (CPM) haurà d'ubicar-se junt amb la CGP corresponent. L'envoltant del CPM haurà d'estar formada per un armari de polièster reforçat amb fibra de vidre, amb teuladell per a ventilació i una porta, muntat el conjunt sobre sòcol de formigó prefabricat o de polièster reforçat amb fibra de vidre. Haurà de tindre un índex de protecció IP 55. Hauran d'utilitzar-se envoltants de fabricants amb certificació de sistema de qualitat LQP 4269. En cas de quedar exempt el conjunt, haurà de quedar cobert per tancament d'obra.
8.2.9. Canalitzacions.
Les canalitzacions aniran com a mínim a 60 centímetres de profunditat i hauran d'estar formades per dos tubs polietilé de doble capa, corrugada l'exterior i llisa la interior, fabricats d'acord amb la norma EN 23.509-1-9, classe 450 N grau Normal, de 90 mm de diàmetre nominal com a mínim, protegits amb prisma de formigó en massa tipus HM 20/P. En els encreuaments de calçada les canalitzacions aniran formigonades i estaran formades per tres tubs.
S'instal·larà una cinta senyalitzadora que advertisca de l'existència de cables d'enllumenat exterior, situada a una distància mínima del nivell del sòl de 0,10 metres i a 0,25 metres per damunt del tub.
Les arquetes de registre de punt de llum i d'encreuament hauran de ser de formigó en massa tipus HM 200/P. El marc i la tapa hauran de ser de fosa dúctil, de 12,5 t de resistència (classe B) i fabricades segons la norma EN-124. Les arquetes de registre seran de 40 × 40 centímetres i una profunditat mínima de 40 centímetres. Les arquetes dels canvis de direcció i encreuament seran de 50 × 50 centímetres com a mínim. Es col·locarà almenys una arqueta per bàcul o columna i en cada canvi de direcció
8.2.10. Fonamentacions.
La fonamentació dels suports es realitzarà amb formigó en massa tipus HM 20/P.
Per a altures de muntatge nominals superiors a 12 m s'haurà de calcular i dimensionar la fonamentació en cada cas.
Els perns d'ancoratge hauran de ser d'acer, classe F.111, complint les especificacions de la norma UNE 36762.
9. Jardineria i reg
La topografia de les zones verdes ha de quedar totalment definida, tant en planta com en altimetria, amb un nivell de detall semblant al de la topografia base del terreny natural utilitzada en el projecte. La topografia final de les zones verdes ha de respectar l'estructura abancalada del terreny natural i s'aprofitarà esta per a delimitar espais distints en els distints bancals, zones amb distint tipus d'enjardinament, zones de joc, etc. També es respectarà les espècies vegetals d'interés i s'integraran en l'enjardinament. S'haurà de dissenyar un tractament adequat per als bords de les zones verdes que resolga la seua connexió amb els vials (entrades per diversos punts) i de manera que els desnivells entre la zona verda i el vial queden protegits contra l'erosió (murets, plantacions) i s'evite el perill de caigudes en desnivells majors d'1,5 metres, escalonant-los, amb berma intermèdia. Si queden zones dins de la parcel·la verda amb el terreny natural per davall de l'altura dels vials limítrofs caldrà resoldre l'evacuació d'aigües pluvials, amb embornals connectats a la xarxa o omplint amb terres fins al nivell del carrer inferior.
A part dels itineraris ciclistes de la xarxa proposada, es disposarà itineraris de vianants.
En les zones de PJL limítrofs amb muntanya pública el projecte ha de contemplar la plantació d'arbratge autòcton (pins, alzines, garroferes, oliveres, etc.) així com la xarxa de reg corresponent.
En el disseny de les zones verdes es buscarà que tinguen la màxima capacitat d'infiltració possible (s'ha de reduir al mínim els paviments impermeables, i evitar el tractament amb làmines impermeables...) per a reduir al màxim els volums de pluvials a evacuar.
Es plantejarà el tractament d'algunes zones amb geotèxtils que eviten la proliferació de males herbes que consumisquen aigua de la dotació de reg de les plantacions, però aquest tractament (geotèxtils) ha de ser permeable per a facilitar la infiltració.
S'utilitzarà espècies vegetals autòctones en l'enjardinament de, almenys, les zones verdes contigües a la muntanya pública.
Les superfícies tractades amb grava i geotèxtil han de tindre un grossària de grava de al menys 7 cm.
Es disposarà alineacions d'escocells amb arbres de port suficient per a aconseguir itineraris ombrejats que travessen tot el sector:
L'arbratge disposat a les bandes d'aparcament aniran situats en escocells o jardineres d'1 metre d'ample per 1,8 metres de llarg com a mínim, per a evitar que els arbres siguen danyats pels morros dels cotxes. L'arbratge es disposarà a les bandes d'aparcament en voreres d'amplària menor o igual a 2,5 metres. En cas d'arbratge ubicat a les bandes d'aparcament, els escocells estaran espaiats 18 metres o més.
Les espècies d'arbres que es proposen per a alineacions en vials han de ser alguna de les següents:
Xicranda equisetifolia
Tipuana tipu
Melia acederach
Acer Negundo Pseudoplatano
Schinus terebinthifolius
A les zones verdes, a part d'arbratge, també convé disposar espècies vegetals arbustives.
S'ha de contemplar el cobriment amb vegetació dels talussos en el perímetre del sector, tant en desmunte com en terraplé, així com la xarxa de reg corresponent.
S'ha de disposar zones de jocs per a xiquets en les zones verdes.
Les fonts no es poden abastir de la xarxa de reg, han de tindre connexió independent des de la xarxa d'aigua potable.
S'ha de disposar boques de reg en diversos punts del sector, preferentment un en cada parcel·la destinada a zona verda. Les boques de reg han d'estar protegides de manera que no siguen manipulables per persones alienes al personal de manteniment municipal.
La profunditat de la xarxa de reg davall les voreres ha de ser de 50 cm com a mínim.
La xarxa de reg general es projectarà amb canonada de 10 atmosferes de pressió nominal. En els punts de reg les connexions es faran amb T mixtes i goters autocompensants.
Es projectarà i s'executarà les canalitzacions necessàries per a abastir a totes les xarxes de reg amb aigua de la depuradora, amb les arquetes necessàries per a fer les connexions. Segons les previsions dels servicis tècnics municipals, la xarxa principal d'abastiment d'aigua de reg procedent de la depuradora ha de travessar el sector segons el pla en l'annex 2, amb canonades diàmetres de 250 i 200 mm, el material d'aquesta podrà ser de polietilé o PVC. Mentres no estiga disponible l'abastiment d'aigua depurada, la xarxa de reg s'abastirà de connexions de la xarxa d'aigua potable i les connexions indicades estaran situades junt a la conducció general d'aigua depurada, per a facilitar el canvi d'un abastiment a l'altre.
El reg es disposarà en sectors, l'obertura i tancament dels quals es controlarà per mitjà d'electrovàlvula amb programador. Cada electrovàlvula tindrà un bypass amb claus de tancament per a possibilitar la manipulació manual en cas necessari.
Es dissenyarà la xarxa de reg de manera que cada rotonda, tram de carrer o jardí constituïsca un sector manipulable (almenys a mà) de manera independent dels altres.
9. Mobiliari urbà
Entre altres coses ha de contemplar la dotació de contenidors de residus sòlids urbans (de càrrega lateral, de 3200 litres de capacitat de color gris), de reciclatge de paper (de 3200 litres de color blau) i d'envasos (de 3200 litres de color groc) en les quantitats següents:
ZO5: 10 de residus sòlids urbans, 5 de paper i 5 d'envasos.
ZO6: 42 de residus sòlids urbans, 21 de paper i 21 d'envasos.ANNEX 1
Plànol de carrils bici proposats (en roig)
En blau, el carril bici previst pel projecte de Via ParcANNEX 2
Xarxa general d'aigües depurades per a reg
En blau: diàmetre interior 250 mm
En verd: diàmetre interior 200 mm
Base XI. Preu de licitació
(Art. 286.1.h del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).
El preu de licitació, que tindrà caràcter de màxim, i que servirà de base per al càlcul de la garantia provisional, d'acord amb el que preveu l'article 140.1 de la Llei Urbanística Valenciana, s'establix en la quantitat de 35.075.592 euros més IVA, de conformitat amb l'annex I, apartat I.
Base XII. Terminis de desplegament i execució del programa
(Art. 131.2.i de la Llei Urbanística Valenciana i art. 286.1.i del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).
S'establixen, en l'apartat J de l'annex I, els següents terminis màxims per a l'execució de les següents actuacions per part de l'urbanitzador:
a) La presentació del text refós corresponent al projecte d'urbanització haurà de produir-se en el termini màxim de dos mesos des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de l'adjudicació, o si és el cas de les modificacions que s'imposen en l'acord d'adjudicació.
b) L'inici del procediment de pública concurrència per a la selecció de l'empresari constructor haurà de tindre lloc en el termini d'un mes des de la formalització del contracte entre l'urbanitzador i l'administració actuant.
c) El projecte de reparcel·lació haurà de sotmetre's a informació al públic per l'urbanitzador en el termini màxim de sis mesos des de la finalització del termini per a l'opció per modalitat de retribució previst en els articles 166 de la Llei Urbanística Valenciana i Reglament. A aquest efecte, l'urbanitzador haurà de presentar davant de l'administració actuant acreditació justificativa de la pràctica de les comunicacions regulades exigibles.
d) La presentació dels textos refosos corresponents al projecte de reparcel·lació haurà de produir-se en el termini màxim de dos mesos des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de les modificacions a introduir en el projecte inicialment formulat.
e) L'inici de les obres d'urbanització haurà de produir-se en el termini de tres mesos des de l'aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació, acreditant-se per mitjà d'acta de replantejament subscrita per la direcció de les obres i, almenys per un tècnic municipal. A estos efectes, l'urbanitzador haurà d'acreditar, en l'acta de replantejament, el pagament als creditors nets del compte de liquidació o bé la consignació de la dita quantitat en la Tresoreria Municipal.
f) Les obres d'urbanització hauran de finalitzar en el termini màxim de trenta-sis mesos des del seu inici. La finalització de les obres s'acreditarà per mitjà del corresponent certificat final d'obres expedit pel director facultatiu.
Base XIII. Capacitat per a ser urbanitzador
1. Podran participar en el concurs per a la selecció i adjudicació del present programa d'actuació integrada totes les persones, naturals o jurídiques, espanyoles o estrangeres, que tinguen plena capacitat d'obrar, siguen o no propietàries dels terrenys afectats i reunisquen les condicions de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles segons aquestes bases.
2. En cap cas podran ser urbanitzadors ni promoure programes d'actuació integrada les persones en què concórrega alguna prohibició de contractar de les previstes en l'article 49 de la LCSP.
Base XIV. Solvència econòmica i financera
(Art.122 de la Llei Urbanística Valenciana).
La justificació de la solvència econòmica i financera de l'urbanitzador s'acreditarà per un o alguns dels mitjans següents:
a) informe d'institucions financeres o, si és procedent, justificant l'existència d'una assegurança d'indemnització per riscos professionals.
b) Si es tractara de persones jurídiques, presentació dels comptes anuals o d'un extracte en el cas en què la publicació d'aquestes siga obligatòria en la legislació del país on l'aspirant a urbanitzador estiga establit.
c) Declaració sobre el volum global de negocis i, si és procedent, sobre el volum de negocis relacionat amb el desenrotllament i la promoció d'actuacions semblants que són objecte de concurs, corresponent com a màxim als tres últims exercicis.
2. Si per raons justificades l'urbanitzador no estiguera en condicions de presentar les referències sol·licitades per l'Ajuntament, podrà acreditar la seua solvència econòmica i financera per mitjà de qualsevol altre document que l'administració considere suficient, podent basar-se en la solvència d'altres entitats, amb independència dels vincles jurídics que tinguen establits entre ells. A aquests efectes, les agrupacions d'interés urbanístic podran acreditar la seua solvència econòmica i financera amb l'acreditació de la titularitat registral dels drets sobre els terrenys que van servir de base per a la seua constitució.
3. La justificació de la solvència econòmica i financera de les agrupacions d'interés econòmic, unions temporals d'empreses o altres agrupacions de persones naturals o jurídiques que decidisquen concórrer conjuntament al concurs podran basar-se en els requisits de solvència de, almenys, un dels seus membres.
Base XV. Solvència tècnica i professional
(Art. 123 de la Llei Urbanística Valenciana).
La justificació de la solvència tècnica i professional de l'urbanitzador s'acreditarà per un o més dels mitjans següents:
a) Presentació d'una relació dels programes d'actuació integrada, o instruments o contractes relacionats amb el planejament i la gestió urbanística semblants, promoguts i gestionats pel concursant.
b) Indicació de l'equip tècnic, estiga o no integrat en l'estructura organitzativa de l'urbanitzador, que vaja a participar en la gestió del programa d'actuació integrada, i especialment dels responsables del control de qualitat.
c) Titulacions acadèmiques i professionals del personal de direcció de l'urbanitzador.
d) Declaració que indique la mitjana anual de personal, amb menció, si és el cas, del grau d'estabilitat en l'ocupació i la plantilla del personal directiu durant els tres últims anys.
e) Declaració del material, instal·lacions i equip tècnic amb què compte l'urbanitzador per al compliment dels seus compromisos.
f) Declaració de les mesures adoptades per a controlar la qualitat durant el desplegament i l'execució del programa d'actuació integrada, amb inclusió dels mitjans d'estudi i investigació de què es dispose.
g) Declaració de les mesures de gestió mediambiental que el concursant està disposat a aplicar durant el desplegament i execució del programa d'actuació integrada.
2. Si per raons justificades en cada cas concret, l'urbanitzador no estiguera en condicions de presentar la documentació sol·licitada per l'Ajuntament, podrà acreditar la seua solvència tècnica i professional basant-se en la solvència d'altres entitats, amb independència dels vincles jurídics que tinguen establits entre ells, hauran de demostrar en aquest cas davant de l'Ajuntament que comptarà amb els mitjans necessaris per a l'execució del programa d'actuació integrada, i presentaran els compromisos o el documents de naturalesa anàloga que hagen subscrit entre ambdós. L'anterior s'aplicarà, en tot cas, quan concórrega a la licitació una agrupació d'interés urbanístic.
3. La justificació de la solvència tècnica i professional de les agrupacions d'interés econòmic, unions temporals d'empreses o altres agrupacions de persones naturals o jurídiques que decidisquen concórrer conjuntament al concurs podrà basar-se en els requisits de solvència de, almenys, un dels seus membres.
Base XVI. Garanties
1. Els que desitgen participar en el procediment de licitació d'un programa d'actuació integrada hauran de constituir en la forma i als efectes previstos en el Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques, una garantia provisional equivalent al 2% de l'estimació aproximada de les càrregues del programa, IVA no inclòs, la qual puja a la quantitat de sis-cents tres mil sis-cents díhuit euros(603.619 euros) que s'establix en l'apartat K de l'annex I.
2. La garantia provisional respondrà del manteniment de les propostes de programa pels licitadors fins a l'adjudicació, i de la proposta de l'adjudicatari fins a la formalització del contracte per al desplegament i execució dels programes d'actuació integrada.
3. Les proposicions que es retiren, sense causa justificada, amb anterioritat al transcurs del termini de què disposa l'Ajuntament per a l'adjudicació del programa d'Actuació sense que esta s'haja resolt, no tindran dret a la devolució de la garantia provisional. La renúncia de l'adjudicatari a la formalització del contracte per al desplegament i execució del Programa comportarà la pèrdua de la garantia provisional.
3. La garantia provisional serà confiscada a aquells licitadors que retiren injustificadament la seua proposició abans de l'adjudicació definitiva.
4. La prestació de la garantia provisional s'acreditarà de la manera següent:
Per mitjà de resguard de la Tresoreria Municipal, quan s'haja constituït en diners, en valors públics o en valors privats.
Per mitjà d'aval o pòlissa d'assegurança de caució, ingressat en la Tresoreria Municipal
5. La garantia definitiva, a constituir en la forma i als efectes previstos en la LCSP, s'establix en un 10% del valor de les càrregues d'urbanització, IVA no inclòs, del programa d'actuació integrada aprovat. S'ingressarà en termini màxim de 15 dies a comptar de la notificació de l'acord d'aprovació i adjudicació del programa.
6. Procedirà elevar la garantia definitiva al 20% en els supòsits d'aprovació de programes d'actuació integrada en els que el pressupost trobe incurs en presumpció de temeritat calculada en els termes establits en la legislació de contractes de les administracions públiques.
7. Transcorregut el termini de dotze mesos des que s'entenguen rebudes les obres d'urbanització de conformitat amb allò que s'ha previst en aquestes bases, procedirà la devolució de la garantia definitiva.
Base XVII. Presentació de proposicions
1. Els que desitgen prendre part en la licitació hauran de presentar en el Registre General de l'Ajuntament de Guardamar del Segura, en el termini de tres mesos, a comptar de la data d'enviament de l'anunci de licitació al Diari Oficial de la Unió Europea, data que constarà en la publicació de l'anunci de concurs, les seues proposicions, integrades per tres sobres, identificats en l'exterior amb la indicació de la licitació a què concórreguen i firmats pel licitador o persona que ho represente i amb indicació del nom i dels cognoms o de la raó social del proponent amb la següent documentació en idioma castellà o valencià:
Sobre número 1 relatiu a la documentació personal.
Sobre número 2 relatiu a la proposició juridicoeconòmica.
Sobre número 3 relatiu a l'alternativa tècnica.
2. El Sobre número 1 relatiu a la documentació personal, que es presentarà tancat, contindrà els següents documents, originals o còpies dels mateixos que tinguen caràcter d'autèntiques d'acord amb la legislació vigent:
Aquells que acrediten la personalitat jurídica del concursant i, si és procedent, la seua representació.
Els documents que acrediten els requisits de solvència tècnica i professional, econòmica i financera, d'acord amb allò que s'ha exigit en les presents bases i en les particulars reguladores del concurs.
Declaració responsable de no trobar-se sotmés a cap de les prohibicions per a contractar establides per la legislació reguladora de la contractació administrativa, incloent expressament la circumstància de trobar-se al corrent en el compliment de les obligacions tributàries i amb la Seguretat Social imposades per les disposicions vigents.
Resguard acreditatiu de la garantia provisional.
Acreditació d'haver satisfet la taxa per la tramitació de programes i documents que els integren, de conformitat amb el que establix l'ordenança fiscal reguladora corresponent.
Els concursants estrangers hauran d'adjuntar una declaració de sotmetiment expresse a la jurisdicció dels jutjats i tribunals espanyols de qualsevol orde, per a totes les incidències que, de manera directa o indirecta, pogueren sorgir durant el procediment d'adjudicació i durant el desplegament i execució del programa d'actuació integrada, amb renúncia expressa, si és procedent, al fur jurisdiccional estranger que poguera correspondre-li.
Declaració jurada o acta notarial acreditativa d'haver-se practicat o intentat practicar els avisos a què es referix l'article 134.4 de la Llei Urbanística Valenciana (LUV).
Si concorreguera una societat mercantil, haurà de presentar escriptura de constitució inscrita en el Registre Mercantil. Si es tractara d'una agrupació d'interés urbanístic, es presentarà escriptura pública de constitució, així com inscripció en el Registre d'agrupacions d'Interés Urbanístic dependent de la Conselleria competent en Urbanisme.
Els que compareguen o firmen proposicions en nom d'un altre o en representació de societat o persona jurídica, presentaran escriptura de poder inscrita, si és el cas, en el Registre Mercantil o registre públic corresponent.
Quan l'oferent actue en nom propi i siga empresa individual, haurà de presentar DNI o una fotocòpia legalitzada d'aquest.
En cas de concórrer a la licitació diverses empreses, compromeses a la constitució d'una unió temporal, cada una d'aquestes haurà d'acreditar la seua personalitat jurídica i capacitat, amb l'indicació dels noms i de les circumstàncies dels empresaris que subscriuen les proposicions, la participació de cada una, i amb la designació de la persona o de l'entitat que, durant la vigència del contracte, ha d'ostentar la representació de la unió davant de l'administració, així com el compromís formal de constituir-se en unió temporal d'empreses en cas de resultar adjudicataris.
Cada concursant no podrà presentar més d'una proposició, ni formular variants. Tampoc podrà subscriure cap proposta en unió temporal amb altres si ho ha fet individualment o figurar en més d'una agrupació. L'incompliment d'estes normes donarà lloc a la no-admissió de totes les propostes de programa presentades per aquest.
Així mateix, els licitadors hauran d'incorporar a les seues propostes de programa una acta notarial acreditativa del sotmetiment a informació pública pel termini d'un mes dels documents establits en l'article 293.1 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística. A aquest efecte, els concursants protocol·litzaran els documents assenyalats anteriorment per mitjà d'acta autoritzada per un notari amb competència territorial en el municipi afectat i depositarà una còpia d'aquests en la seu de l'Ajuntament, i els exposaran al públic pels seus propis mitjans, inserint un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en un diari no oficial d'àmplia difusió a la localitat, només a l'efecte de la presentació d'al·legacions.
Base XVIII. Contingut mínim de l'alternativa tècnica
El sobre número 3, relatiu a l'alternativa tècnica, que es compondrà al seu torn en dos sobres: en obert documents de l'alternativa tècnica sotmesos a exposició publica en relació al que disposa l'article 134 de la LUV (elements assenyalats amb la lletra a i f de l'art.126 de la LUV) i 293 del ROGTU; en sobre tancat, restants documents de l'alternativa tècnica que siguen objecte de valoració i puntuació. Contindrà la documentació següent, i es presentaran tres còpies en paper i una en suport informàtic:
a) Identificació del document de planejament que regule l'ordenació detallada a desenrotllar.
b) Àmbit de l'actuació integrada: consistirà en un pla de l'ordenació sobre la base de l'alçament topogràfic que inclourà tots els sòls limítrofs de l'entorn, inclús pertanyents a un altre sector, àrea de repartiment, o classe de sòl, la inclusió del qual és necessària en l'execució de la urbanització per a fer viable l'actuació. Aquest plànol estarà inclòs en el CD del document de planejament i servirà per al replantejament de les alineacions, a l'efecte del que disposa la LCSP i el seu reglament.
c) Justificació del compliment de les condicions d'integració de l'actuació amb l'entorn.
d) Existència o no d'agrupació d'interés urbanístic i, si és el cas, estatuts i acords socials d'aquesta.
e) Terminis que es proposen per al desenrotllament de l'actuació integrada, i es determinarà tant el corresponent a les obres d'urbanització com a les obres d'edificació dels solars resultants.
f) Projecte d'urbanització, amb el contingut i forma detallats en estes bases.
A més, s'haurà d'aportar un projecte d'edificació quan l'urbanitzador oferisca com a compromís voluntari l'edificació simultània a la urbanització.
g) Enunciat dels objectius complementaris que es proposen conforme a l'article 124.2, amb indicació expressa, si és el cas, dels compromisos d'edificació simultània a la urbanització que estiga disposat a assumir per damunt del mínim legal.
h) Mesures de control de qualitat i compliment de les normes de qualitat ambiental, si és el cas.
i) Inventari preliminar de construccions, plantacions i instal·lacions la demolició del qual, destrucció o eradicació exigisca la urbanització.
j) Estimació preliminar i general d'aquells gastos d'urbanització variables l'import del qual, inclús sent repercutible els propietaris, no es puga determinar per la concurrència d'ofertes.
Haurà de contindre's el compromís del licitador d'edificar de forma simultanieja a l'execució de la urbanització un percentatge mínim establit en l'apartat J de l'annex I
Base XIX. Proposició juridicoeconòmica
El sobre número 2 relatiu a la proposició juridicoeconòmica, el qual es presentarà tancat, contindrà la documentació següent:
Regulació de les relacions de l'urbanitzador amb els propietaris i, en particular, la modalitat de retribució al promotor, així com la informació suficient que permeta als propietaris conéixer les conseqüències econòmiques que els comporte la proposta i l'elecció de cada modalitat de retribució, i en concret:
Expressió de les magnituds urbanístiques rellevants establides pel planejament que incidisquen en la determinació dels drets d'adjudicació, com ara dimensions de parcel·la mínima de resultat, aprofitament subjectiu i superfície mínima de terreny d'origen necessaris per a resultar adjudicatari de parcel·la resultant o de quota indivisa.
Import global de les càrregues d'urbanització i del coeficient de canvi.
Informació sobre la possibilitat d'optar per la modalitat de retribució en diners, i mode, condicions i termini per a l'exercici d'eixa opció de retribució.
Estimació preliminar de la repercussió unitària per metre quadrat dels gastos variables i de la indemnització individualitzada que corresponga als interessats per construccions i plantacions que hagen de desaparéixer o per altres conceptes.
Acreditació de la titularitat i identificació gràfica i registral dels terrenys, dins de l'àmbit de l'actuació i a disposició de l'urbanitzador, siguen de la seua propietat o d'altres propietaris amb què tinga contracte suficient, que hagen de quedar afectes, amb garantia real inscrita en el Registre de la Propietat, al compliment de les obligacions pròpies de l'urbanitzador indicat, en ocasió de la firma del contracte, per a assegurar l'execució dels objectius imprescindibles o complementaris del programa, i s'haurà d'incloure la següent documentació referida a eixos terrenys:
Certificació registral de domini i càrregues de data no anterior a 15 dies a la data de presentació de la proposició juridicoeconòmica.
En el cas que els terrenys no estiguen inscrits en el Registre de la Propietat a nom de l'aspirant a urbanitzador, haurà d'aportar els títols que acrediten el seu dret de propietat o les escriptures públiques atorgades amb tercers que li legitimen o li atorguen poder prou per a afectar les finques amb caràcter real i inscriure eixa afecció en el Registre de la Propietat.
Identificació gràfica de les finques a afectar per mitjà de plànol cadastral.
Full resum de les dades econòmiques rellevants.
Documentació necessària per a determinar amb claredat les magnituds econòmiques del programa, diferenciant els aspectes següents:
Pressupost d'execució material i de licitació de l'obra d'urbanització, amb l'abast previst en l'article 168.1.a i b de la LUV, el qual haurà de desglossar-se en les següents partides, en les quals s'indicarà els mesuraments i els preus unitaris:
Pavimentació de calçades, aparcaments, voreres i xarxa de vianants.
Tractament dels espais lliures, amb inclusió de la jardineria, l'arbratge i l'ornamentació.
Mobiliari urbà.
Senyalització.
Xarxes de distribució d'aigua potable, de reg i d'hidrants contra incendis.
Xarxa de clavegueram per a aigües residuals i sistema de depuració.
Sistema d'evacuació d'aigües pluvials.
Xarxa de distribució d'energia elèctrica, gasificació i comunicacions.
Xarxa d'enllumenat públic.
Obres d'enllaç dels servicis urbanístics amb els de la xarxa primària de dotacions públiques i la resta d'obres de connexió i integració de l'actuació en el seu entorn territorial o urbà.
Seguretat i salut.
Gastos generals.
Benefici industrial.
Impost sobre el valor afegit.
Quadro de preus descompostos.
Gastos de gestió: gastos de gestió de l'urbanitzador, calculats en un percentatge del que represente la suma de les partides corresponents a conceptes anteriors.
Benefici de l'urbanitzador: benefici empresarial de l'urbanitzador, calculat en un percentatge de la suma dels conceptes expressats en els apartats anteriors, que en cap cas podrà superar el 10%.
Altres càrregues d'urbanització: de conformitat amb el que disposa l'article 168 de la LUV.
No s'inclouran les indemnitzacions que procedisquen ni els gastos variables a què es referix l'article 126.j de la llei indicada, l'estimació del qual preliminar ha de constar en l'alternativa tècnica i fixar-se amb caràcter definitiu en el projecte de reparcel·lació.
S'haurà d'incloure dins d'aquest concepte la valoració dels sòls limítrofs externs afectats pel desenrotllament del programa.
Coeficient de canvi: part alíquota de l'aprofitament objectiu, expressada en tant per u, que correspon a l'urbanitzador en concepte de retribució en sòl per les càrregues d'urbanització, aplicable respecte als propietaris acollits a la dita modalitat de retribució. Havent d'expressar-se el càlcul del coeficient d'acord amb les fórmules contingudes en l'article 306 del Reglament de la LUV.
Preu del sòl a l'efecte de canvi: preu del sòl a què, en coherència amb el coeficient de canvi, es descomptaran de les càrregues d'urbanització els terrenys d'aquells propietaris que retribuïsquen amb ells a l'urbanitzador.
Finançament: condicions de finançament oferides per l'urbanitzador per al pagament de les quotes d'urbanització a aquells propietaris que decidisquen acollir-se a elles, recolzades, si és el cas, per una entitat financera degudament registrada.
La proposició juridicoeconòmica es presentarà degudament firmada i datada.
No s'acceptaran aquelles proposicions que tinguen omissions, errors o ratllades que impedisquen conéixer clarament tot allò que l'Ajuntament estime fonamental per a la proposició juridicoeconòmica.
- Cada aspirant a urbanitzador haurà de presentar, a més, les seues propostes i la documentació annexa en suport informàtic en format PDF estructurat de la mateixa manera i amb el mateix contingut establit en l'Orde de la Conselleria de Territori i Vivenda de 26 abril de 2007 (DOGV de 30.05.2007).
El model de proposició a presentar s'ajustarà al següent:
(Nom i cognoms) - amb DNI - en nom propi o representació de la mercantil - amb CIF - i domicili social en - i inscrita en el Registre Mercantil de - amb el número ?, davant de l'Ajuntament de Guardamar del Segura, compareix i com millor procedisca en dret:
Manifesta
Que per acord del Ple de l'Ajuntament, en data - va ser aprovat l'inici del concurs per al desplegament i execució del programa d'actuació integrada dels sectors ZO5 i ZO6 del sòl urbanitzable ordenat detalladament del Pla General del Municipi de Guardamar del Segura per mitjà de gestió indirecta.
Que, d'acord amb el que establix l'article 133 de la Llei 16/2005, Urbanística Valenciana, per la present sol·licitud formule la proposició per a l'adjudicació del programa d'actuació integrada, de conformitat amb l'alternativa tècnica i la proposició juridicoeconòmica que s'acompanyen a la present sol·licitud.
Per allò que s'ha exposat,
Sol·licite
Que es tinga per presentat el present document i s'accepte incondicionalment la totalitat de les clàusules contingudes en les bases generals i particulars de programació, sense cap excepció, s'obliga, per al supòsit de resultar seleccionat urbanitzador, al compliment del contracte indicat d'acord amb la següent oferta econòmica, desglossat per cada unitat d'execució:
Pressupost de licitació (PL) - .
Cost de projectes (CP) - .
Gastos de gestió de l'urbanitzador (GG)- .
Benefici empresarial de l'urbanitzador (BE) - .
Càrregues d'urbanització (CU) - .
Coeficient de canvi - .
Preu del sòl a l'efecte de canvi - .
Finançament - .
Data i firma del proponent - .
(Totes les quantitats aniran quantificades en euros -IVA exclòs- i expressat en lletra i número).
Base XX. Admissibilitat de variants
(Art. 131.2.g, de la Llei Urbanística Valenciana).
D'acord amb el que establix l'article 131.2.g de la Llei Urbanística valenciana, no s'admeten variacions en l'ordenació detallada establida en el pla general, excepte en la necessària adaptació a la rotonda sud, del traçat definitiu de la Via Parc, en execució pel Ministeri de Foment, segons el pla aportat pel Ministeri, que s'adjunta com a annex II (en els servicis tècnics municipals es facilitara en format DWG.).
Base XXI. Criteris d'adjudicació
(Art. 286.1.j del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).
Els criteris d'adjudicació són els establits en l'apartat O de l'annex I.
1. De conformitat amb el que establix l'article 135 de la LUV i 312 i següent del ROGTU, la puntuació de l'alternativa tècnica representarà un 50% de la valoració en relació amb la proposició juridicoeconòmica, que representarà un 50%.
2. L'adjudicació del programa es realitzarà en favor de la proposició més avantatjosa d'acord amb els criteris establits en l'apartat O de l'annex I que acompanya les presents bases i que són:
Per a l'alternativa tècnica:
La resolució adequada de la integració de l'actuació en el seu entorn. Representarà un 30% de la valoració de l'alternativa tècnica.
La qualitat tècnica de les resolucions proposades per a la urbanització. Aquest criteri representarà un 40%.
Vivendes sotmeses a algun règim de protecció que es comprometa a promoure l'urbanitzador. Aquest criteri suposarà un 5%.
Inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana dins de l'àmbit del programa, com a objectius complementaris d'aquest, d'acord amb les directrius establides en els articles 30 a 35 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Aquest criteri suposarà un 5%.
Termini d'execució del programa d'actuació integrada. Aquest criteri suposarà un 5%.
Compromís d'edificació simultània a la urbanització dels solars resultants de l'actuació per damunt d'un mínim legalment exigible. Aquest criteri suposarà un 5%.
Compromisos addicionals assumits voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador. Aquest criteri suposarà un 5%.
Mitjans per al control de cada una de les prestacions que constituïxen l'objecte del programa Aquest criteri suposarà un 5%.
- Puntuació mínima de l'alternativa tècnica
La puntuació mínima que hauran de superar l'alternatives tècniques que es presenten als efectes de l'article 286.K del ROGTU serà del 70% de les unitats de valoració atribuïbles a aquesta.
Per a la proposició juridicoeconòmica:
1) La valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie representarà un 20%.
2) Major proporció de terrenys propis o d'associats que hagen de quedar afectes amb garantia real inscrita en el registre de la propietat al compliment de les obligacions especials d'edificació derivats de l'aprovació del programa. Aquest criteri representarà un 45%.
3) Import de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat. Aquest criteri representarà un 25% de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
4) Compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a costa seua per l'urbanitzador. Aquest criteri suposarà un 10%.
Base XXII. Adjudicació del programa
(Art. 286.1.g del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).
1. El programa d'actuació integrada s'aprovarà condicionat a l'efectiva realització de les obres assenyalades en l'apartat P de l'annex I.
2. Amb anterioritat a la firma del contracte amb l'Ajuntament l'adjudicatari del programa d'actuació integrada haurà de presentar resguard acreditatiu d'haver constituït la garantia definitiva en els termes que preveu la base XVI de les presents bases particulars i aportar certificació positiva de trobar-se al corrent de les seues obligacions tributàries i amb la Seguretat Social i resguard acreditatiu d'haver constituït la garantia definitiva del cost de les indemnitzacions, preus justos i gastos de reallotge necessaris per a realitzar l'actuació, la totalitat del cost de les obres d'urbanització complementàries i un 7% del cost de les obres d'edificació.
Base XXIII. Formalització del contracte
1. En el termini d'un mes, a partir de la notificació de l'acord d'aprovació i adjudicació del programa d'actuació integrada a l'adjudicatari, es procedirà a la formalització en document administratiu del contracte per al desplegament i execució del programa d'actuació integrada. El document de formalització serà firmat per l'alcalde, l'urbanitzador i el secretari de la corporació a l'efecte de fedatari públic; hi s'annexarà un exemplar de les bases particulars de programació.
2. El contracte podrà elevar-se a escriptura pública quan ho sol·licite alguna de les parts. En tot cas, els gastos derivats del seu atorgament seran assumits per l'urbanitzador.
3.Si per causa imputable a l'urbanitzador no poguera formalitzar-se el contracte dins del termini indicat, l'Ajuntament podrà acordar la resolució del mateix, seguint a aquest efecte el procediment establit en el Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques.
Base XXIV. Compliment
1. El contracte s'entendrà complit amb motiu de l'adequada execució de la totalitat de les prestacions hi incloses, extingint-se una vegada l'urbanitzador haja procedit al seu total compliment per mitjà de la recepció de les obres d'urbanització a favor de l'Ajuntament.
2. Una vegada finalitzades les obres d'urbanització, l'urbanitzador realitzarà oferiment formal a l'Ajuntament de la recepció de les obres d'urbanització, prèvia remissió per l'urbanitzador de totes les certificacions d'obres, les factures emeses per l'empresari constructor i la documentació que justifique el pagament efectiu de les obres.
3. Perquè puga operar la recepció definitiva de les obres, de forma tàcita o expressa, haurà d'haver-se liquidat prèvia i definitivament el programa.
4. L'Ajuntament disposarà d'un termini de tres mesos per a inspeccionar les obres d'urbanització i, si és el cas, requerir a l'urbanitzador l'esmena d'aquelles deficiències apreciades, amb indicació del termini per al seu compliment, que es consignarà en una acta de recepció provisional. A l'acte de recepció assistiran, en tot cas, un facultatiu designat per l'Ajuntament, el facultatiu encarregat de la direcció de les obres, l'urbanitzador i el contractista, ambdós assistits, si ho estimen oportú, per un facultatiu.
Una vegada esmenades les deficiències apreciades, l'Ajuntament alçarà una acta de recepció definitiva que acreditarà el compliment del contracte i la seua extinció, començant llavors el termini de garantia.
5. La recepció de les obres d'urbanització s'entendrà produïda als tres mesos del seu oferiment formal a l'Ajuntament sense resposta administrativa expressa, o des que queden obertes a l'ús públic.
6. El termini de garantia serà de dotze mesos des del moment que s'entenguen rebudes per l'Ajuntament. Durant eixe període, el contractista respondrà dels defectes constructius que es manifesten. Finalitzat aquest període, procedirà la devolució de les garanties prestades per l'adjudicatari.
Base XXV. Resolució
1. Són causes de resolució del contracte les previstes en la Llei de Contractes del Sector Públic, així com les derivades de la incapacitat legal sobrevinguda de l'urbanitzador i les altres previstes en la legislació general aplicable a les seues relacions amb l'administració.
2. Són també causes de resolució del contracte les següents:
a) La mort o incapacitat sobrevinguda de l'Urbanitzador o l'extinció de la seua personalitat jurídica.
b) La declaració de fallida, de suspensió de pagaments, de concurs de creditors o d'insolvent fallit en qualsevol procediment o l'acord de lleva i espera.
c) La falta de prestació en termini de la garantia definitiva.
d) La no formalització del contracte en termini.
e) La demora injustificada en el compliment dels terminis fixats en les bases generals i particulars de programació, i la resta de terminis establits en la Llei Urbanística Valenciana i les normes que la despleguen.
f) La inactivitat injustificada de l'Urbanitzador durant un període de sis mesos consecutius o nou alterns en el desplegament i execució del programa d'actuació. S'entendrà produïda la inactivitat o l'abandó quan el desplegament i execució del programa d'actuació haja deixat de desenrotllar-se o no es desenrotlle amb la regularitat adequada o amb els mitjans humans o materials precisos per a la seua normal execució en termini. No obstant això, quan es done aquest supòsit, l'Ajuntament, abans de procedir a la resolució, requerirà a l'urbanitzador perquè regularitze la situació en el termini de cinc dies a comptar del requeriment, llevat que la precisió de la seua execució exigisca un termini major.
g) La imposició d'alguna sanció a l'urbanitzador per infraccions urbanístiques o mediambientals greus o molt greus en relació amb l'àmbit programat serà causa de resolució del contracte. A aquest efecte, es requerirà que la resolució del corresponent expedient sancionador haja guanyat fermesa o lloc fi a la via administrativa.
h) L'obstaculització per l'urbanitzador de l'exercici dels drets i deures urbanístics dels afectats per la programació. S'entén inclòs dins d'esta causa de resolució l'incompliment per l'urbanitzador de l'obligació de facilitar informació perquè els propietaris puguen optar per la modalitat de retribució i perquè estos puguen exercitar plenament els drets que la Llei Urbanística Valenciana els atorga.
i) La resolució anticipada de l'adjudicació per a la seua gestió directa per causa justificada d'interés públic, sense perjuí de les compensacions econòmiques a què això done lloc i que haurà d'avaluar l'acord corresponent.
j) La suspensió de llicències en l'àmbit programat, l'aprovació de plans o projectes incompatibles amb el desenrotllament del programa, així com les resolucions administratives que impedisquen prosseguir-ho o paralitzen el seu desenrotllament material o econòmic per inactivitat de l'administració durant més de sis mesos i de manera rellevant, tenint dret l'urbanitzador a instar la resolució amb les compensacions procedents.
k) La renúncia de l'urbanitzador davant d'una retaxació de càrregues fundada en causa legal que implique un increment de l'import de les càrregues previst en la proposició juridicoeconòmica superior al 20%.
l) La realització per l'urbanitzador de pràctiques manifestament restrictives de la competència en el mercat immobiliari relacionades amb el programa d'actuació. S'entendrà per pràctiques manifestament restrictives de la competència la inobservança de les regles d'exclusió d'entitats en la selecció de l'empresari constructor, els acords de repartiment de mercat i aquelles altres que, d'alguna altra manera, defrauden o falsegen la lliure competència.
m) El descobriment de condicions territorials no tingudes en compte a l'acordar el programa d'actuació i que facen legalment inviable la prossecució d'aquesta, sense perjudici de les compensacions que procedisquen, si és el cas, o de la possibilitat d'esmenar les seues previsions, si això fóra possible, sense desvirtuar-les substancialment.
n) Incórrer el contractista, durant la vigència del contracte en alguna de les prohibicions de contractar previstes en l'article 20 de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques.
o) Les reiterades deficiències en l'execució del contracte.
p) L'incompliment greu dels deures essencials de l'urbanitzador directament imposats per esta llei.
q) L'incompliment d'alguns dels compromisos oferits.
r) La caducitat del programa per transcurs del termini total per a escometre-ho i, si és el cas, la pròrroga.
s) El mutu acord entre l'Ajuntament i l'urbanitzador, sense perjuí de les indemnitzacions que, si és el cas, procedisquen en benefici dels propietaris de terrenys o altres afectats.
t) La subcontractació total o parcial de prestacions que siguen objecte del contracte sense l'autorització prèvia expressa de l'Ajuntament.
u) La suspensió, per causa imputable a l'Ajuntament, de la iniciació del contracte per un termini superior a sis mesos a partir de la data assenyalada en aquest per al seu començament.
v) El desistiment o la suspensió del contracte per un termini superior a un any acordada per l'Ajuntament.
3. Per a la resolució del Contracte entre l'Ajuntament i l'urbanitzador caldrà ajustar-se al que disposa la Llei Urbanística Valenciana en article 143 i la Llei de Contractes el Sector Públic.
4. L'Ajuntament, al resoldre l'adjudicació, podrà acordar que l'urbanitzador continue l'execució del programa davall les mateixes condicions, durant el temps indispensable per a evitar perjudicis a l'interés públic.
Base XXVI. Prerrogatives de l'administració
(Art. 286.1.e del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).
Les presents bases particulars s'interpretaran de conformitat amb els principis establits en la legislació urbanística valenciana, i primarà, en qualsevol cas, aquelles interpretacions que redunden en l'interés públic i la utilitat general, així com les que realitze la pròpia administració en l'exercici de les seues potestats.
L'Ajuntament ostenta totes les prerrogatives que, en general, reconeix la legislació de contractes de les administracions públiques, entre elles, les d'interpretar el present contracte administratiu especial, resoldre els dubtes que oferisca el seu compliment, modificar els termes de l'adjudicació per causes imprevistes o no previstes en les presents bases i que siguen d'interés públic, acordar la seua resolució i determinar els efectes d'esta, de conformitat amb les causes, procediment i efectes establits en la Llei Urbanística Valenciana i en el ROGTU.Base XXVII. Jurisdicció competent
(Art. 286.1.f del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).
És competent l'orde jurisdiccional contenciós-administratiu per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució, i execució del contracte administratiu especial entre l'administració i l'agent urbanitzador seleccionat en pública concurrència.ANNEX II
Plànols OP-40
Tercer. Publicar anunci de concurs, amb el seu contingut reglamentari, el qual s'inserirà al tauler d'anuncis i en els següents diaris oficials:
Diario Oficial de la Unión Europea, en primer lloc.
Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (aquest anunci no podrà inserir-se abans de la data en què es remeta a la Comissió Europea per a la seua publicació en el Diari Oficial de la Unió Europea).
La publicació s'efectua perquè els interessats puguen presentar les seues proposicions en un termini no inferior a tres mesos, comptadors des de la data d'enviament de l'anunci al Diari Oficial de la Unió Europea.
Data d'enviament al Diari Oficial de la Unió Europea: 21 de gener del 2010
Guardamar del Segura, 21 de gener de 2010.- L'alcaldessa presidenta: Maria Elena Albentosa Ruso.