Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9746, del 15-12-2023 (2023/11432)

RESOLUCIÓ de 2 d'octubre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte d'ampliació de l'explotació de recursos de la secció A), denominada Cova Negra II número RCA 819, en el terme municipal de Dénia (Alacant). Expedient: (1864027) 9/2019/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9746

Data del DOGV
:   15-12-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/11138


Data del document
:   02-10-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 2 d'octubre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte d'ampliació de l'explotació de recursos de la secció A), denominada Cova Negra II número RCA 819, en el terme municipal de Dénia (Alacant). Expedient: (1864027) 9/2019/AIA. [2023/11516]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1864027) 9/2019/AIA.  
Títol: Ampliació de l'explotació de recursos de la secció A), denominada Cova Negra II número RCA 819 TM de Dénia (Alacant).  
Promotor: Minera de Extracción de Áridos Zona Garganta, SL.  
Òrgan substantiu: ST d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Ref. Òrgan substantiu: MIVARI/2017/76/03.  
Localització: TM Dénia (Alacant).  
Objecte i descripció del projecte  
La mercantil Minera de Extracción de Áridos Zona Garganta, SL, promou el projecte d'ampliació de l'explotació de recursos de la secció A), denominada Cova Negra II, en el terme municipal de Dénia (Alacant), que engloba parcialment la parcel·la 251, propietat de l'Ajuntament de Dénia, amb el qual, l'empresa promotora, segons la informació facilitada, té subscrit un contracte d'arrendament per 10 anys, i la parcel·la 252 (titularitat del promotor de l'explotació), totes dues del polígon 14 del terme municipal esmentat. L'explotació objecte d'estudi està situada en el paratge denominat La Garganta, i l'accés és a través de la carretera N-332, aproximadament a uns 2.083 metres del nucli de Teulada i 2.815 m del nucli de Gata de Gorgos, en línia recta.  
  
L'explotació d'àrids Cova Negra II ocupa una superfície total de 20 ha (16 ha pertanyen a l'explotació actual, la qual compta amb una DIA favorable amb data 16 de maig de 1994, i 4 ha, de l'ampliació), i ocupa uns vessants que conformen una fondalada en una zona muntanyenca, i presenta un pendent mitjà del 45 % en seu vessant al nord, del 20 % en l'aiguafons i del 40 % en el vessant sud.  
En el buit miner actual, s'està duent a terme l'explotació a cota de plaça, la qual es pretén explotar fins a cota final 104 m, per a, progressivament, emplenar mitjançant estèrils inerts procedents del cribratge de residus de la construcció, fins a la cota 146 m. En el sòl de l'explotació, aflora mineral de roca calcària. La pedrera Cova Negra II té unes 3.296.543 tones de reserves i es calcula que el ritme de producció mitjà estimat serà de 183.141 t/any, i resultarà una vida útil estimada d'aproximadament 18 anys, sempre depenent de la demanda dels diferents àrids obtinguts en la planta de tractament.  
  
El sòl de la zona en explotació (16 ha) està qualificat de sòl no urbanitzable comú; el sòl de l'ampliació objecte d'avaluació (4 ha), adjacent a l'actual explotació, estava qualificat de sòl no urbanitzable de protecció forestal. Amb la finalitat de regularitzar la compatibilitat urbanística de l'activitat extractiva en l'àmbit de l'ampliació, i atés que existixen reserves explotables, es va presentar un pla especial. Aquest pla especial obté la declaració d'impacte ambiental favorable, per una resolució de data 25 de març de 2013 (13/2155-ZAV). Posteriorment, es va aprovar el Pla especial per a ampliar la pedrera Cova Negra II. Actualment, i després de l'aprovació definitiva del Pla especial per a l'ampliació de la pedrera Cova Negra II del municipi de Dénia, la pedrera i la seua superfície ampliable, es troben dins de la classificació urbanística denominada sòl rural Pedrera-G02 (Decret 112/2013, de 2 d'agost del Consell, de modificació del Decret 54/2013, de 26 d'abril, pel qual, de conformitat amb el que s'establix en l'article 102 de la Llei urbanística valenciana, se suspén la vigència del Pla general d'ordenació urbana de Dénia de 1972 i s'establix el règim urbanístic transitòriament aplicable, en tant que culmine el procediment d'aprovació del pla general en tràmit).  
  
És per això, respecte a l'estudi d'alternatives, que el promotor descarta l'alternativa d'una altra ubicació per a l'explotació i considera que no cal establir una localització diferent per tractar-se d'una zona ja afectada.  
El projecte d'explotació, descriu l'extracció integral d'àrids (calcàries dolomítiques massives del cretàcic superior) a cel obert mitjançant ús d'explosius. Els treballs preparatoris consistiran en les labors de desbrossament previ de la coberta vegetal (grossària mitjana 40 cm), en la nova zona per explotar, i s'obtindrà obtenint un volum de terra vegetal que serà apilat progressivament, i es destinarà posteriorment a les labors de restauració, i també a l'execució dels camins d'accés als nous fronts.  
  
En la fase d'arrancada de material, es fragmentarà la roca consolidada mitjançant voladures controlades seqüenciades, per a posteriorment carregar el material en camions mitjançant pales carregadores o retroexcavadores, i ser transportat a la planta de trituració situada dins del perímetre de la mateixa pedrera.  
En la zona de serra, objecte d'ampliació de la pedrera Cova Negra II, es duran a terme 5 bancs d'explotació d'alçària 16 m, pendent 85º sobre l'horitzontal i amplària de banc d'uns 29,5 m suficient per a obtindre posteriorment i després del desdoblat d'aquests, 10 bancs de restauració d'alçària 8 m, pendent de 35º sobre l'horitzontal i berma de 4 m.  
  
Tal com es descriu en el pla de restauració integral (PRI), a mesura que s'avance amb l'explotació, s'executarà la restauració de mode progressiu, i amb el menor desfasament de temps possible, segons les fases definides en el PRI.  
Tramitació administrativa  
Amb data 30 de gener de 2019, es rep en aquest òrgan ambiental una sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental del Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant, que s'acompanya de la següent documentació en format digital (DVD):  
- Estudi d'impacte ambiental (EIA).  
- Projecte d'explotació de la pedrera.  
- Pla de restauració integral (PRI).  
- Estudi d'integració paisatgística (EIP).  
- Anunci d'informació pública del DOGV núm. 9145, de data 6 d'agost de 2018, amb els informes i al·legacions presentats, durant aquest període.  
A continuació, es mostren resumidament els informes recaptats, per part del ST d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant:  
- Informe de l'Ajuntament de Dénia, de data 10 de setembre de 2018, el qual conclou textualment de la manera del següent:  
«S'informa en primer lloc que Minera de Extracción de Áridos Garganta, SL, no compta amb la disponibilitat dels terrenys municipals i en segon lloc s'emet una valoració negativa de la documentació presentada per:  
a) En el pla d'explotació no queda justificat si el volum de reserves totals d'1.220.942 m³ procedixen de la zona ampliada o conjuntament amb el pendent d'explotació en la zona autoritzada.  
b) En el la d'explotació no es justifica una relació de continuïtat en les labors amb la pedrera Cova Negra. Tampoc manifesta el promotor que existiria continuïtat amb la pedrera denominada Las Gargantas, propietat de Minera de Extracción de Áridos Garganta, SL. Haurien de reflectir-se en un plànol els drets miners en la zona amb la condició de conéixer els límits físics i d'interacció de les explotacions.  
c) L'estudi d'integració paisatgística no disposa d'un pla d'implementació de mesures correctores separat del PRI. Ni tampoc disposa d'infografies ni modelatges 3D.  
d) En l'EIA no s'han valorat els efectes sinèrgics que pogueren existir amb pedreres limítrofes, a manera d'agreujament dels impactes ambientals.  
En tercer lloc s'informa desfavorablement sobre el seu pla de restauració, ja que:  
a) Es desconeix la procedència, no es garantix l'origen dels residus inerts de restes de construcció per a assegurar la restauració plantejada, i ha de disposar-se de la condició de gestor de residus o l'autorització del Servei de Gestió de Residus de la Generalitat Valenciana, perquè no existix legalització d'abocador en aquests parcel·les 251 i 252 del polígon 14 de Dénia.  
b) No es restaura tota la pedrera. No es desdoblen els bancs situats al sud confrontant amb el terme municipal de Teulada que no seran objecte de desdoblament ni de rebliment mitjançant l'aportació d'estèrils. Quedaran escarpaments artificials amb altes velocitats d'escolament, que no possibilitaran el creixement de la vegetació ni l'arrelament d'aquesta. Aquest plantejament del promotor suposa un incompliment de la declaració d'impacte ambiental del PE Pedrera Cova Negra de 23 de març de 2013.  
c) No es preveu cap mesura correctora de la contaminació per partícules en suspensió en el PRI en la zona de la N-332.  
En quart lloc s'informa desfavorablement l'EIA, ja que:  
a) Són insuficients les mesures preventives de la contaminació de partícules en suspensió a l'entorn de la N-332 previstes en aquest estudi per ser molt genèriques.  
En cinqué lloc s'informa desfavorablement l'estudi d'integració paisatgística, ja que:  
a) No es preveuen els resultats ni les conclusions de la valoració de la integració paisatgística i visual, justificats mitjançant tècniques gràfiques de representació i simulació visual del paisatge que mostren la situació existent i la previsible amb l'actuació proposada abans i després de posar en pràctica les mesures proposades».  
- Escrit presentat pel promotor, Minera de Extracción de Áridos Zona Garganta, SL, amb data del document de 31 d'octubre de 2018, al qual adjunta un certificat de l'Ajuntament de Dénia, en el qual el secretari general certifica textualment el següent:  
«En relació a l'expedient de concessió de l'aprofitament d'extracció de pedra calcària en partida La Garganta, per la tècnica de contractació s'ha emés un informe que diu el següent:  
Amb data 9 de març de 2015 es va subscriure contracte per a l'explotació, mitjançant una concessió administrativa de l'aprofitament de pedra calcària en partida la Gola, del terme municipal de Dénia.  
Contra aquesta adjudicació va interposar recurs un contenciós administratiu Lorenzo Andrés Vallés, SL, el qual va ser estimat pel Jutjat Contenciós Administratiu número dos d'Alacant, mitjançant la Sentència número 292/2016.  
Amb data 24 de novembre de 2016, el Ple d'aquest ajuntament, va aprovar la moció per a complir aquesta sentència, per la qual cosa es va acordar la retroacció a l'inici de la licitació del procediment d'adjudicació, regint-se pels mateixos plecs particulars, encara que deixant sense efecte l'apartat 6 de la clàusula 3.2.1 del plec de clàusules administratives particulars.  
Una vegada anunciat nou procediment, resulta que es va presentar el nou propietari d'aquesta pedrera i anterior recurrent de l'adjudicació, l'empresa Mineria de Extracción de Áridos Zona Garganta, SL.  
Amb data 20 de febrer, la mesa de Contractació va obrir el sobre número 1 i amb data 23 de febrer de 2017 va obrir el sobre número 2, i es va acordar que es passara la documentació al tècnic de medi ambient perquè la valorara conformement als plecs.  
  
Amb data 18 de maig de 2017, la mesa de contractació va acordar desistir del procediment d'adjudicació de la concessió de l'aprofitament de pedra calcària de la pedrera situada en partida La Garganta i que s'iniciara una nova licitació, i es van redactar nous plecs actualitzats en els quals es recullen les determinacions proposades pel tècnic de medi ambient.  
Respecte al contracte existent signat amb José María del Valle González, com a representant de Pedrera Femenía, SL, es va formalitzar el dia 9 de març de 2015, i es va establir en la clàusula D que tindrà una duració de deu anys, i que podrà prorrogar-se per altres deu anys per mutu acord de les parts abans del venciment i en compliment de la sentència esmentada es va tornar a licitar, però no es va resoldre el contracte ni se'n va fer la liquidació».  
.Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX), de data 2 de gener de 2019, favorable, el qual conclou textualment indicant que:  
«Amb data 25 de juliol de 2018 es rep en aquesta confederació un escrit de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball en què sol·licita un informe a aquest organisme en relació amb l'assumpte de referència.  
Després de consultats els antecedents que consten en aquest organisme, es comprova que amb data 3 d'abril de 2012 (expediente 2011AM0341) es va emetre informe favorable per al pla especial de la pedrera tal com figura en la documentació presentada, i no hi ha res de nou per afegir al que ja s'ha informat».  
- Informe de la DG de Cultura i Patrimoni, emés amb data de 7 de febrer de 2019, favorable, el qual conclou textualment de la manera següent:  
«En temps pretèrit ja es va prospectar l'àmbit del projecte, i es va aportar la corresponent memòria i va poder comprovar-se que no existix afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions, per la qual cosa vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'informa favorablement, als efectes patrimonials recollits en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, sobre els projectes modificats d'ampliació de l'explotació de recursos de la secció A) Cova Negra II RCA 819. TM Dénia (Alacant) en el polígon 14, parcel·la 251 i 252 del TM de Dénia, i s'anticipa i es formalitza per la present amb caràcter definitiu l'informe patrimonial favorable al projecte sotmés a avaluació patrimonial (…)».  
  
- Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, amb data de 28 de febrer de 2019, el qual informa desfavorablement respecte del pla de restauració integral de l'ampliació de l'explotació; i al·lega que no garantix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, i demana que s'esmenen o justifiquen diverses deficiències tècniques relacionades amb la memòria, annexos i el pressupost del PRI.  
  
- Amb data de 12 de març de 2019, aquest òrgan ambiental, comunica al Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, textualment el següent:  
  
«En relació amb la petició d'informació de 28 de febrer de 2019 relativa a l'expedient 13/13-AIA relatiu a la DIA del Pla especial per a l'ampliació de la pedrera Cova Negra, s'informa el següent:  
  
El 25.03.2013 es va formular la DIA, exclusivament a l'efecte del Pla especial, i es van establir una sèrie de condicionants que s'havien de tindre en compte en el projecte d'explotació i restauració consegüent que s'havia de tramitar a través de l'òrgan substantiu per a poder formular l'avaluació d'impacte ambiental corresponent d'aquest projecte.  
En el condicionant 1 s'indica:  
Aquesta declaració versa sobre el Pla especial i el seu sentit favorable no pressuposa o condiciona, en absolut, el caràcter de la declaració següent, que avalua ambientalment el projecte d'explotació i les mesures correctores del PRI.  
Recentment, el 19.02.2019 s'ha rebut documentació del Servei Territorial d'Energia i Mines (S/Ref: MIVARI/2017/76/03) per a l'inici de l'avaluació d'impacte ambiental del Projecte d'ampliació d'explotació de recursos de la secció A) Cova Negra II núm. RCA 819, promogut per Minera de Extracción de Áridos Zona Garganta, SL.  
  
Així mateix, s'ha rebut l'informe desfavorable del PRI d'eixe Servei d'Ordenació i Gestió de data 28.02.2019.  
Com que s'acaba de rebre la documentació indicada, no ha pogut ser analitzada per a respondre a la qüestió que es planteja en l'escrit, que contestarà una vegada hagen sigut analitzats i comprovats els documents rebuts».  
- Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, amb data de 14 de febrer de 2020, el qual informa desfavorablement respecte del pla de restauració integral de l'ampliació de l'explotació, i al·lega que no garantix una possible gestió forestal ulterior de les superfícies afectades, i comunica que resulta imprescindible que s'incloga en el pressupost de restauració, l'excavació en desmunt i el transport al terraplé dels 430.077 m³, de desdoblament de bancs segons els perfils aportats pel promotor.  
- Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, amb data de 25 de març de 2020, el qual informa favorablement, i conclou textualment indicant que:  
«Des del punt de vista forestal i sense perjudici d'altres autoritzacions sectorials i informes, s'informa favorablement sobre el pla de restauració integral de l'ampliació de l'explotació de recursos de la secció A) denominada Cova Negra II del terme municipal de Dénia (Alacant) de febrer de 2020 (versió 3), ja que garantix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, per considerar que la restauració és adequada i compatible amb el resultat final previst i els objectius plantejats».  
- La resolució d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX), de data de 16 d'octubre de 2020, resol favorablement amb diverses condicions que s'han de complir, entre les quals cal destacar:  
«1. S'autoritza Minera de Extracción de Áridos Zona Garganta, SL, a fer els treballs d'extracció d'àrids en zona de policia del barranc de Teulada o de la Font de L'Horta, en les parcel·les 251 i 252 del polígon 14, Cova Negra II del terme municipal de Dénia (Alacant).  
  
2. Qualsevol altre tipus de treballs i obres que es realitzen en la zona de policia del llit, com puguen ser l'execució d'instal·lacions, construccions o d'apilaments, hauran de ser objecte d'una autorització independent per part d'aquesta Confederació Hidrogràfica segons establix l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic. A més, aquesta autorització no pressuposa la disponibilitat de recursos hídrics ni autorització per a abocaments de cap tipus al llit o al subsol.  
3. La separació entre el llit i la zona d'extracció ha de ser tal que impedisca l'accés de les aigües d'avingudes en aquesta última. Per a això s'ha de deixar, a partir de la línia que forma el marge del riu, i dins del terreny de propietat particular, com a mínim, una franja de 20 metres sense excavar. L'autoritzat es farà responsable de tots els possibles danys que puguen causar al llit del riu ell o terceres persones, en la confrontació de la seua finca amb el llit.  
4. L'autoritzat haurà d'adoptar mesures addicionals si s'estimen oportunes a fi d'evitar que es produïsquen arrossegaments de material que puguen arribar fins al llit.  
6. Els talussos definitius de l'excavació seran estables, i en tot cas amb pendents inferiors o iguals al talús un/un (talussos de pendent igual a 45°).  
7. S'han d'evitar excavacions que puguen entollar-se. Per a això, la seua profunditat serà tal que no arribe a una cota inferior al nivell de les aigües del llit.  
8. En l'aspecte mediambiental i en la prevenció d'incendis, s'haurà de respectar el que s'establix en la legislació vigent en aquests matèries.  
9. Segons el criteri establit per la Comissaria d'Aigües, es concedix aquesta autorització pel termini de dos anys, comptadors a partir de l'endemà de la recepció de la present resolució, passat el qual s'extingirà. El titular de l'autorització podrà sol·licitar una pròrroga de l'autorització prèviament a l'extinció de la vigència d'aquesta.  
10. Aquesta autorització està supeditada al compliment dels requisits que puguen establir-se per a la protecció del domini públic hidràulic que establisca la normativa aplicable, així com l'organisme de conca, sense dret a cap indemnització per part d'aquest.  
  
Per la qual cosa, aquesta autorització podrà ser revisada, quan de forma comprovada s'hagen modificat els supòsits determinants del seu atorgament, o en casos de força major a petició del peticionari, o quan ho exigisca l'adequació a la normativa aplicable; que no tindrà dret a cap indemnització. (analogia amb l'art. 65.1 a) i b) del TRLA).  
  
11. La inspecció i vigilància dels treballs i del compliment del condicionant d'aquesta autorització, les realitzarà el Servei de Policia d'Aigües i Llits Públics d'aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer…».  
Amb dates 2 i 22 de desembre de 2020, el Servei de Coordinació i Suport Tècnic (Sotssecretaria)remet a aquest òrgan ambiental una queixa formulada per part de la representant de l'empresa Extracción de Áridos Zona Gargante, SL, motivada per la impossibilitat d'accés per a l'obtenció d'informació sobre l'estat de l'expedient tramitat pel ST de Mines d'Alacant.  
Amb data 4 d'octubre de 2021, el ST d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant remet a aquest òrgan ambiental un escrit en què sol·licita informació sobre l'estat de tramitació de la declaració d'impacte ambiental, amb la finalitat de donar impuls a l'expedient administratiu d'aquest òrgan territorial.  
Amb data 28 de març de 2022, el promotor remet a aquest òrgan ambiental el contracte d'arrendament que el promotor té amb l'Ajuntament de Dénia, dels terrenys objecte de l'explotació per una duració de 10 anys (sense possibilitat de pròrroga), condicionat a l'obtenció prèvia dels permisos i autoritzacions pertinents, en què sol·licita que siga admés a tràmit com a documentació de l'expedient relacionat amb aquesta avaluació ambiental.  
Consideracions ambientals  
L'àrea de projecte està situada en el paratge de La Garganta, al sud del terme municipal de Dénia de la província d'Alacant. Els terrenys per a l'ampliació de l'actual pedrera presenten vegetació típica d'enclavament muntanyenc. Així mateix, es constata la presència d'un barranc en els voltants de la zona d'estudi, però que no presenta espècies característiques o diferenciades respecte als terrenys adjacents. La zona objecte d'aquesta avaluació ambiental, es troba escassament separada de la pedrera Las Gargantas II (totes dues de titularitat coincident) per una franja de terreny que coincidix amb el límit del terme municipal; la unió possibilitaria l'augment de l'aprofitament dels recursos miners, així com l'adaptació del pla de restauració minera amb la finalitat de millorar la rehabilitació final del buit.  
  
El paisatge és predominantment agrícola, forestal i amb zones de mineria actualment explotades i en explotació. La formació vegetal trobada és el matoll mediterrani, amb predomini de mates, arbustos o espècies llenyoses relativament baixes i ramificades des de la base, sobre substrat calcari.  
Vista la documentació aportada, respecte a l'avaluació d'alternatives tècnicament viables, la ubicació s'ha triat, primer per l'existència del recurs mineral, annex a la planta de tractament, i segon perquè és la zona que queda dins de les 20 ha autoritzades per a l'explotació.  
  
Les infraestructures més pròximes a la zona d'estudi són:  
- Línia ferroviària de la Generalitat Valenciana: Alacant-Dénia. Circula per l'oest de la zona d'estudi, a una distància mínima d'uns 100 m.  
  
- Carretera nacional N-332. Es tracta de la infraestructura de comunicació més important de l'àmbit d'estudi, i s'accedix a través de la pedrera Cova Negra I existent. S'ha delimitat, dins del perímetre d'estudi, una franja de protecció a la carretera de 25 m.  
- Línies elèctriques de baixa i alta tensió. No es preveu afecció, atés que la línia d'alta tensió discorre per l'oest del perímetre d'estudi, entre la carretera N-332 i la línia de ferrocarril.  
S'indica que el perímetre delimitat per a la pedrera Cova Negra II i la seua zona d'ampliació es troba en zona de policia del barranc de Teulada, la qual cosa ha fet necessària l'obtenció de l'autorització per part de l'organisme de conca competent, en aquest cas la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX). No es preveu afecció a espais que presenten perillositat per risc d'inundació segons el PATRICOVA.  
Una vegada consultat el visor cartogràfic d'IDEV, en l'àmbit d'actuació, no s'observa afecció a cap espai pertanyent a la Xarxa Natura 2000 o espais naturals protegits. Així mateix, no consta cap afecció directa a cap hàbitat d'interés ni a vies pecuàries. S'observa afecció a sòl forestal en una part de l'àmbit avaluat, i s'ha obtingut l'informe favorable corresponent, formulat per l'òrgan competent en matèria de sòl forestal.  
  
En general, les espècies de fauna presents en l'àmbit d'actuació són d'àmplia distribució i adaptades a l'existència de les activitats d'extracció mineres adjacents, per la qual cosa s'estima una sensibilitat rellevant. La majoria d'espècies de la zona es troben catalogades dins de la categoria d'espècie sota preocupació menor (LC). En general, per a les aus, es preveu la presència d'espècies capaces d'ocupar hàbitats antropitzats (cultius i activitats d'extracció mineres). S'afirma en la documentació aportada, que existixen cites recents en l'àmbit d'actuació, de l'espècie Aquila fasciata, catalogada com a espècie de fauna amenaçada.  
Vist l'EIA, la documentació aportada i la tipologia dels treballs que s'han d'executar, es preveuen afeccions potencials especialment en la fase d'explotació de la pedrera, que seran minimitzades o anul·lades en la fase de restauració.  
L'EIA del projecte preveu les mesures protectores i correctores encaminades a previndre, minimitzar, eliminar o compensar els impactes derivats de les accions realitzades durant l'explotació-restauració de l'ampliació de l'explotació en la pedrera d'àrids Cova Negra II. L'ampliació de l'explotació es proposa en la zona confrontant amb els terrenys actualment explotats. Els fronts oberts de la pedrera deterioren visualment l'enclavament; no obstant això, la configuració del relleu circumdant i el manteniment de part de les llomes que donen a la carretera reduïxen considerablement la visibilitat de l'activitat des de l'entorn, ja que aquesta queda envoltada quasi íntegrament per barreres naturals i la velocitat de pas per la carretera (i la configuració encaixonada d'aquesta) impedix situar-se en les zones de major visibilitat potencial. Aquesta configuració minimitza, al seu torn, l'afecció sobre l'entorn deguda al soroll i l'emissió de pols, ja que actua com a barrera natural.  
En la fase d'explotació, un dels impactes més significatius, serà l'afecció sobre l'atmosfera, a causa de l'emissió de gasos i contaminants de la maquinària intervinent, de la pols procedent de les voladures, al trànsit de la maquinària pesant, o de la càrrega i transport del material volat. Amb la finalitat de minimitzar aquests afeccions s'establixen les mesures següents:  
- Reg periòdic de les pistes i camins de trànsit de la maquinària.  
  
- Col·locació dels tubs d'escapament en la part superior de les cabines de la maquinària que minimitzen la generació de pols produïda per l'expulsió de gasos contaminants directament sobre el terreny.  
- Reducció de la velocitat de circulació en tot l'àmbit i col·locació de lona de protecció en la caixa del remolc dels camions externs que transport el material.  
- En el procés d'explosió es planteja el buit i es tria el cartutx de tal forma que es produïsca una arrancada important de material, però, al seu torn, es té la precaució de deixar el tram superior del buit lliure de càrrega explosiva, i evitar d'aquesta manera una excessiva emissió de pols i partícules.  
Respecte a la generació de sorolls i vibracions a conseqüència de les voladures controlades i de la maquinària que opera en l'explotació, es preveu la generació de nivells de soroll elevats puntualment. Per a reduir o minimitzar els possibles efectes negatius d'aquesta afecció, es minimitzarà la càrrega d'explosiu per unitat de microretard, es reduirà el nombre de barrinades, s'evitarà l'ús de cordó detonant a l'aire lliure, s'usaran silenciadors en els tubs d'escapament i es limitarà la velocitat dels vehicles, etc.  
Amb l'objectiu d'evitar o minimitzar l'afecció sobre els recursos hídrics existents, s'adoptaran les mesures següents:  
- Execució de cunetes de drenatge en bermes i a banda i banda del camí d'accés principal als bancs, així com baixants en els bancs, amb la finalitat de recollir les aigües d'escolament i canalitzar-ne una part cap a la plaça de pedrera, on seran aprofitades per les espècies vegetals introduïdes, a més de per infiltració en el terreny, contribuint a la recàrrega de l'aqüífer depressió de Benissa situat en la zona d'estudi.  
  
- Prohibició de realitzar qualsevol tipus d'abocament no autoritzat d'aigües brutes o contaminades directament a llits d'aigua o al sòl.  
L'afecció al sòl, a la capa vegetal i a la vegetació existent en la fase d'explotació també serà un impacte rellevant que s'ha de tindre en compte, atés que seran afectats inevitablement. A causa del clima de la zona i els pendents existents, el sòl presenta una cobertura vegetal escassa. La vegetació de l'àmbit i el seu entorn està caracteritzada pel seu baix port, composta fonamentalment per espècies arbustives. Per a minimitzar l'afecció, s'establixen les següents mesures:  
- Retirada del sòl vegetal i de les capes edàfiques superficials i apilament en lloc apropiat, senyalitzat i jalonat, en monticles d'alçària màxima de 2 m, perquè després servisca com a material de cobertura per a aportar en les labors de restauració.  
- Manteniment dels apilaments de terra vegetal retirada a l'inici de les labors d'explotació perquè conserven les propietats fisicoquímiques.  
  
- Jalonament de la zona d'afecció amb la finalitat d'evitar la destrucció innecessària de sòl fora de la superfície projectada per a explotar-restaurar.  
- Control del trànsit rodat i de les labors d'explotació-restauració per a evitar l'afecció a zones no destinades a això.  
- Prohibició de circular per les zones d'apilaments de materials o pels llocs no establits com a zones d'explotació.  
- Realització de les tasques de manteniment de la maquinària, posar de gasoil, canvis d'olis i bateries en instal·lacions independents fora de la zona d'explotació.  
- Revegetació de les zones afectades amb espècies autòctones i típiques de l'entorn en el qual es troba l'explotació.  
- Manteniment de la cobertura vegetal introduïda en les fases de restauració.  
Malgrat ser una zona adjacent a l'explotació actual, la fauna existent es veurà afectada especialment pel soroll i vibracions que es puguen produir procedents del trànsit de la maquinària intervinent en l'explotació, i puntualment per les voladures controlades. Per a reduir aquesta afecció sobre la fauna, s'establixen les següents mesures:  
- Cens de les espècies que puguen veure's afectades abans de l'inici del desbrossament.  
- Avaluació del perill real per a les cries els nius de les quals es troben dins de l'àrea afectada, prenent les mesures oportunes per a preservar la prole.  
- Establiment d'una coberta vegetal que cree un hàbitat perquè les espècies puguen colonitzar-la de nou, i fer ús dels seus recursos.  
  
- Creació artificial de xicotets buits en els antics fronts d'explotació perquè puguen ser utilitzats per les aus rupícoles de l'entorn.  
  
La generació de residus sòlids, arran dels treballs d'explotació, serà una afecció rellevant, sobre la qual es prendran mesures preventives, com ara:  
- Recollida selectiva dels residus de tipus urbà procedents dels menjars dels treballadors, per a la seua gestió pel servei municipal de fems.  
  
- La resta de residus generats en la pedrera i les seues instal·lacions seran recollits en el punt net que s'ha habilitat per a tal fi i seran gestionats per un gestor autoritzat. L'emmagatzematge en l'actuació es realitzarà d'acord amb el que es disposa en la normativa vigent en matèria de residus, i en el pla de gestió de residus el contingut dels quals es troba en el pla de restauració integral.  
Les excavacions de l'explotació i la generació de camins i accessos en el buit de l'explotació, modificaran les condicions paisatgístiques de la zona. Les mesures preventives que s'hauran d'aplicar, seran les següents:  
- Per a reduir la superfície afectada en el temps i en l'espai, s'ha optat per realitzar l'explotació-restauració de la pedrera per fases: dividir la superfície d'explotació-restauració en 5 fases descrites en el pla de restauració integral (PRI). Amb això s'aconsegueix accelerar el procés restaurador.  
- Remodelació topogràfica dels bancs d'explotació amb la finalitat de reduir les dimensions d'aquests i l'angle final de restauració, i facilitar així la integració paisatgística de l'explotació en el seu entorn.  
- Realització d'un reperfilatge de talussos en els nous talussos d'explotació per a dur a terme les labors de revegetació i aconseguir una millor integració paisatgística.  
- Realització del rebliment del buit miner mitjançant residus inerts seguint les indicacions de la DIA favorable ja emesa, i reduir així, el nombre de bancs de restauració i crear una naturalitat major.  
- Realització de treballs de millora paisatgística en les zones no revegetades dels antics fronts d'explotació, mitjançant l'envelliment de les roques del talús i la creació de xicotets buits que puguen ser utilitzats per l'avifauna rupícola com a zones de nidificació.  
  
- Revegetació amb espècies forestals típiques de la zona en bermes i talussos. En les bermes de l'actual explotació es plantaran espècies en brins o cordons de terra disposats i estesos sobre els bancs a manera de pantalla visual, i en les bermes de la zona d'ampliació s'estendrà terra vegetal i revegetarà. En talussos quasi verticals, per presentar característiques més adverses per a la colonització vegetal, es realitzarà una hidrosembra localitzada en les zones més favorables. En els talussos inclinats resultants de l'activitat extractiva en la zona d'ampliació de la pedrera en 4 ha s'aplicarà una hidrosembra en una primera fase i en una segona fase es plantaran espècies arbustives i arbòries autòctones.  
  
- Manteniment de la cobertura vegetal introduïda amb la finalitat d'assegurar l'èxit en la restauració (regs periòdics, control de necessitats de la vegetació, etc.).  
El projecte compta amb un pla de restauració integral (PRI) de l'espai natural afectat per les labors mineres de l'àmbit per explotar. L'objectiu primordial del PRI és restablir la funcionalitat de l'ecosistema forestal, i reconstruir el potencial biològic anterior a l'explotació, incloent-hi la introducció de les espècies amb la seua diversitat biològica, el funcionament i la morfologia del medi físic mitjançant una restauració geomorfològica, hidrologicoforestal i vegetal; per a controlar, d'aquesta manera, l'erosió i integrar l'activitat minera en el paisatge circumdant.  
  
A més, s'haurà de garantir una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada. La restauració de l'àmbit, es portarà de manera progressiva a mesura que avance l'explotació, en les 5 fases de treball previstes de duració variada (entre 3 i 4 anys) descrites en el PRI. La programació d'aquests fases s'ha projectat de tal manera que la realització de les labors de restauració s'inicie en el menor temps possible, amb la finalitat de fer una restauració progressiva i simultània en l'explotació minera.  
Entre els treballs de restauració es proposen, els següents:  
- La restauració geomorfològica de la pedrera en les cotes inferiors. Consistirà a emplenar el buit miner que s'està generant a cota de plaça de pedrera 104 m, fins a la cota 146 m només mitjançant l'aportació de residus inerts adequats (RIA), definits en el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, i se seguiran les indicacions de la DIA favorable ja emesa per a la pedrera Cova Negra I. El transport dels residus es realitzarà amb els mitjans disponibles en l'explotació, i el sistema d'abocament serà per tongades successives, de grossària uniforme i sensiblement paral·lel a l'esplanada final. Una vegada s'arribe a la cota de rebliment serà revegetat.  
- Construcció de xarxa de drenatge segons l'annex hidrològic.  
- Desdoblament de bancs d'explotació en la zona d'ampliació, amb alçàries de fins a 8 m i talussos amb angles de 35°, amb bermes de 4 m, i dotar les bermes i la plataforma interior amb les cunetes corresponents per a recollida de les aigües pluvials.  
- Reperfilatge de talussos amb angle d'inclinació final de màxim 35°, per a la revegetació posterior d'aquests.  
- En els escarpaments (antics talussos de l'explotació), d'alçària superior als 20 m, i talussos quasi verticals situats a la vora del límit amb el terme municipal de Teulada, el promotor indica que no és viable omplir-los. Es proposa en aquesta zona, emmascarar visualment el front, mitjançant la revegetació amb pantalles visuals que formen cordons o brins amb una amplària de 3m i alçària d'1 m de rebliment. No obstant això, tal com s'ha introduït anteriorment, aquest front és adjacent al capdavant de pedrera de la pedrera de Las Gargantas II i ambdues estan separades per una franja de terreny per on discorre el límit entre el terme municipal de Dénia i el Teulada. Aquest últim tramita una modificació de planejament que, en cas d'aprovar-se, farà possible l'ampliació de la pedrera Las Gargantas II i la unió d'ambdues, possibilitarà l'eliminació d'aquest front i millorarà de manera notable la configuració morfològica de la restauració, en reduir l'alçària dels fronts i dels bancs d'explotació.  
  
Si es donara el cas favorable per a l'execució de la unió de les dues pedreres, els antics talussos de l'explotació de la zona sud de la pedrera Cova Negra II (s'indica en l'EIA la inviabilitat d'emplenar-los i restaurar-los adequadament), desapareixerien després de l'explotació, i resultaran nous bancs d'explotació amb una alçària menor i, per consegüent, major viabilitat per a la restauració, en el vessant resultant de l'explotació conjunta.  
- S'utilitzarà la terra vegetal apilada en les labors prèvies de desbrossament per a la restauració i revegetació de les zones per restaurar. Aquests terres, seran esteses amb una grossària de 0,50 m en les bermes, les zones planes i plaça de pedrera; mentre que en talussos, la inclinació dels quals siga igual o inferior a 35º, la grossària serà de 0,40 m.  
- Implantació d'espècies vegetals autòctones, d'acord amb l'entorn forestal; en els talussos inclinats de la zona d'ampliació de la pedrera es realitzarà una hidrosembra incorporant espècies anuals i espècies autòctones de creixement més lent; en els cordons de terres estesos sobre les bermes de la pedrera actual i en les bermes de la zona d'ampliació, es plantaran espècies arbòries i arbustives; en les zones dels talussos resultants de l'explotació de la pedrera on s'acumula una major grossària de substrat (base del talús) es plantaran espècies arbòries i arbustives amb la finalitat d'integrar ecològicament la zona en composició i densitat, així com potenciar la presència de fauna que promoga la dispersió de llavors.  
  
- En les zones no revegetades, es realitzarà una millora de l'hàbitat per a l'avifauna rupícola, i es crearan de manera artificial xicotets buits que puguen ser utilitzats per aquests aus.  
- La zona per a instal·lacions i serveis auxiliars serà desmantellada i es restituiran les condicions naturals prèvies a l'explotació.  
L'EIA té un pla de vigilància ambiental (d'ara en avant PVA) que establix les pautes que s'han de seguir, els controls, els mesuraments que s'han d'efectuar i l'anàlisi dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la periodicitat corresponent. Totes les actuacions i/o mesuraments que es realitzen en l'aplicació del PVA tindran constància escrita en forma d'actes, lectures o butlletes d'estat, de manera que permeten comprovar-ne l'execució correcta i el respecte dels treballs a les condicions establides en la normativa vigent que siga aplicable. Aquesta documentació recollirà totes les dades i haurà d'estar a la disposició dels òrgans d'inspecció i vigilància.   
Consideracions jurídiques  
El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària conforme a l'annex I del Decret 162/1990, grup 3, c) Extracció de minerals no-metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per trituració, algeps, roques ornamentals), en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits establits en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en la resta de disposicions aplicables.  
L'article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, la competència en avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, inclosos els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
De conformitat amb la disposició addicional segona del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determina el nombre i la denominació de les conselleries i les seues atribucions, les referències incloses en les disposicions de caràcter general o en els actes administratius a les conselleries suprimides s'hauran d'entendre fetes als departaments que es creen en el decret esmentat, en funció de les competències que se'ls assignen.  
Per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables, el projecte d'ampliació de l'explotació de recursos de la secció A), denominada Cova Negra II núm. RCA 819 TM de Dénia (Alacant), promogut per la mercantil Minera de Extracción de Áridos Zona Garganta, SL, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'establix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, la documentació que consta en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
  
1. L'aprovació definitiva per part de l'Ajuntament de Teulada de la modificació del planejament urbanístic de l'àmbit que separa les pedreres Las Gargantas II (TM de Teulada) i Cova Negra II (TM Dénia) de manera que l'ús miner siga compatible en aquest àmbit, comportarà l'obligació del promotor de presentar en el termini de 6 mesos, davant l'òrgan substantiu, un projecte d'explotació que permeta la restauració conjunta de totes dues explotacions.  
2. L'activitat ha de sotmetre's al règim d'autorització o notificació regulat en l'article 13 de la Llei 34/2007, per ser considerada com a potencialment contaminadora de l'atmosfera (annex IV de la llei esmentada, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener).  
3. Quan les condicions climàtiques siguen desfavorables, especialment amb fortes ratxes de vent, s'hauran de paralitzar immediatament els treballs d'explotació que generen excés d'emissió de pols i partícules a l'atmosfera, i regar aquelles zones que es puguen veure més afectades. Els treballs es podran reprendre tan prompte com cessen les condicions ambientals adverses.  
4. Per a la reducció de la pols, els regs periòdics amb camió cisterna dels camins d'accés, zones de rodament, plaça de pedrera i pistes més transitades s'hauran de realitzar un mínim de 2 vegades al dia en els mesos d'estiu, i almenys 1 vegada al dia en els mesos restants.  
5. Han de realitzar, com a mínim, cada 5 anys auditories acústiques i de vibracions una entitat col·laboradora de l'administració en matèria de qualitat ambiental, i fer constar els resultats en un llibre de control que estarà a la disposició de les administracions competents. Les auditories s'han de realitzar en condicions normals de funcionament. En cas de superar els nivells sonors permesos per la llei, s'hauran d'aplicar les mesures correctores pertinents, l'eficàcia de les quals es verificarà amb una nova auditoria acústica immediatament posterior a l'aplicació d'aquests.  
6. Hauran de respectar-se els límits de l'explotació, i no es podran ocupar terrenys fora de l'àmbit d'actuació. En la mateixa línia, no ha d'acumular-se material extret fora del perímetre de l'explotació i restauració, ha de depositar-se en llocs que no generen impactes ambientals. L'accés a l'àrea d'abocament haurà de quedar limitat a l'empresa promotora, i s'hauran d'instal·lar els tancaments adequats per a evitar entrades o abocaments incontrolats.  
7. Està totalment prohibit realitzar qualsevol tipus d'abocament no autoritzat directament a llits d'aigua o al sòl i, en particular, els produïts pels canvis d'oli, combustibles i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats pel taller o per un gestor de residus autoritzat degudament d'acord amb el que es disposa en la normativa de residus.  
  
8. Per a la restauració geomorfològica del buit miner amb aportació de residus inerts adequats, s'iniciarà i tramitarà el procediment segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, i l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar. L'empresa promotora haurà de vigilar la naturalesa dels materials utilitzats com a rebliment, i portar un llibre de registre sobre el volum i la procedència que haurà d'estar disponible en les oficines adjuntes a l'explotació.  
9. Una vegada conclosos els treballs d'explotació i restauració i abans de l'abandó de l'activitat, s'hauran d'establir les mesures següents:  
- S'hauran de restaurar i revegetar els terrenys dels camins i pistes d'accés d'ús exclusiu de l'explotació.  
- El residu estèril excedent s'haurà d'entregar a un gestor autoritzat.  
- Els residus generats en l'explotació que hi romanguen (bidons, llandes, plàstics, vidres, cartells de senyalització, etc.) s'hauran d'entregar igualment a un gestor autoritzat.  
10. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i comprovar-ne l'eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents. Mitjançant aquests accions de control, es comprovarà que totes les instal·lacions de l'explotació disposen dels mecanismes i elements necessaris per a minimitzar els possibles riscos de contaminació a cursos d'aigua superficials o subterranis, els riscos de contaminació atmosfèrica i acústica, la correcta gestió dels residus, etc., tant en condicions normals de funcionament com en cas d'avaria o accident.  
  
El seguiment del compliment de les mesures descrites en la declaració d'impacte ambiental correspon a l'òrgan substantiu, d'acord amb el que s'establix en l'article 52 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, i concordants.  
En els termes establits en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i deixarà de produir els efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. Amb aquesta finalitat, el promotor haurà de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que s'establix en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 2 d'octubre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»