Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7502, del 10-04-2015 (2015/3073)

RESOLUCIÓ de 9 de març de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 48/14-AIA Chiva, Cheste, Gestalgar, 118/13-AIA Formentera del Segura i 143/14-AIA Favara.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7502

Data del DOGV
:   10-04-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/3073


Data del document
:   09-03-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Formentera del Segura
    * Favara
    * Chiva
    * Cheste
    * Gestalgar
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 9 de març de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 48/14-AIA Chiva, Cheste, Gestalgar, 118/13-AIA Formentera del Segura i 143/14-AIA Favara. [2015/3073]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 48/14-AIA Chiva, Cheste, Gestalgar, 118/13-AIA Formentera del Segura i 143/14-AIA Favara.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 48-2014-AIA  
Títol: Captació d'aigües subterrànies del sondeig Toyuelo II a Gestalgar i conducció a la bassa Urrea a Cheste.  
Promotor: Ajuntament de Cheste.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Cheste.  
Localització: Chiva, Cheste, Gestalgar.  
1. Descripció del projecte, alternatives i justificació  
L'objecte del projecte és pal·liar el dèficit hídric de la zona de Cheste-Chiva per mitjà d'incorporació tant a la xarxa d'aigua potable com a la xarxa de reg dels cabals que s'extrauran del sondeig Toyuelo II ubicat a Gestalgar i que actualment no està explotat.  
Per a aconseguir els objectius pretesos s'instal·larà un equip de bombament necessari per a extraure 130 l/s de l'esmentat sondeig. Estos cabals es dirigiran fins a la bassa Urrea en el terme municipal de Cheste, per mitjà d'una conducció soterrada que tindrà una longitud lineal de 10.300,6 metres. El material emprat per a la canonada serà polietilé d'alta densitat i diàmetres de 400 mm en els primers 4.770 metres i 355 mm en la resta.  
Des de la bassa Urrea i per mitjà d'obres complementàries, les aigües es conduiran fins als depòsits de distribució de reg i aigua potable de Cheste (obres no incloses en el present projecte).  
S'han estudiat les alternatives següents:  
- Alternativa 0. No realitzar el projecte. Esta alternativa queda descartada a causa de l'estat deficitari en què es troben les masses d'aigua subterrànies en la zona de Cheste'Chiva.  
- Alternativa 1. Traçat de la canonada de forma íntegra en el terme municipal de Cheste per a evitar el pas pel Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva.  
A causa de les fortes pendents trobades, esta alternativa suposaria la generació d'elevats desmunts i terraplens que agreugen la dificultat tècnica de l'obra i suposen un increment dels costos.  
- Alternativa 2. Utilitza camins i vies de servici per al traçat de la conducció. Presenta menor pendent mitjà.  
Les dos alternatives estudiades afecten terrenys agrícoles i forestals; ambdós alternatives afectarien la zona ZEPA Alt Túria i serra del Negrete. Les zones amb afecció a terreny natural són majors en l'alternativa 1 que en la 2.  
Finalment, s'opta per l'alternativa 2 com la millor a causa de la menor complexitat tècnica de l'obra a realitzar el que comporta una disminució dels impactes ambientals generats.  
Segons l'alternativa elegida les actuacions previstes són:  
- Col·locació d'equip de bombament en el sondeig Toyuelo II.  
- Subministrament d'energia i potència a l'equip de bombament per mitjà de la instal·lació d'un grup electrogen de 810/800 kVA i depòsit de gasoil de 1.000 litres.  
- Instal·lació de depòsit de capçalera metàl·lic de 573 m³ de planta circular i altura de 4 metres.  
- Obertura de rases i instal·lació de conduccions, tapament de canonades, col·locació d'elements accessoris (arquetes...).  
- Condicionament de camí de servici: la conducció requerix l'habilitació de camí de servici per al seu manteniment i reparació. De manera general les obres a realitzar seran l'adequació de la rasant i la formació de la capa de rodament. Els talussos de desmunt seran d'1:1 i els terraplens de 2:1 per a terrenys tipus terra i trànsit i 1:3 per a terrenys tipus roca. L'amplària del camí de servici serà de 4 metres.  
  
En els casos en què la conducció discórrega per camins o sendes existents, es procedirà al seu condicionament segons les característiques anteriors. En els casos on no hi haja senda ni camí es realitzarà la seua obertura.  
Serà necessària l'obertura de nova via de servici en 1.678,15 metres, l'ampliació de camins en una longitud total de 2.207,69 metres i la realització d'actuacions de condicionament sense ampliar longitud ni amplària en un total de 6.414,63 ml.  
En els encreuaments amb barrancs es construiran guals per a permetre el pas del camí de servici, i es col·locarà roca escullera per a protecció dels terraplens laterals a la traça de la canonada.  
- S'instal·laran connexions d'aigua per a utilització en cas d'incendi en l'entorn del Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva.  
Les característiques principals del traçat són:  
- PK-1 fins a PK-34: camí de servici a camps de cultiu. Sòl rocós dur al principi i conglomerat amb trams solts després.  
- PK-34 fins a PK-50: vessant amb sotabosc abundant i algun pi d'escassa rellevància. Sòl conglomerat de duresa mitjana.  
- PK-50 fins a PK-65: vessant de gran desnivell per ser el tram de descens fins al barranc del Toyuelo. Sotabosc abundant i algun pi d'escassa rellevància. Sòl conglomerat de duresa mitjana.  
- PK-65 fins a PK-96: senda estreta i amb pendent relatiu amb sotabosc abundant en els laterals i algun pi d'escassa rellevància. Sòl tou.  
  
- PK-96 fins a PK-130: camí de servici a camps de cultiu. Estreta i amb pendent relativa. Sotabosc abundant en els laterals i algun pi d'escassa rellevància. Sòl tou.  
- PK-130 fins a PK-147: vessant suau. Plantes herbàcies típiques de sòl argilós al principi i algun pi de grandària mitjana cap al final. Sòl tou.  
- PK-147 fins a PK-180: senda estreta i amb pendent relativa paral·lela al fons del barranc Escoba amb sotabosc abundant en els laterals i algun pi d'una certa rellevància. Sòl tou.  
- PK-180 fins a PK-244: camí estret i amb pendent relativa paral·lel al fons del barranc Escoba amb sotabosc abundant en els laterals i algun pi d'una certa rellevància. Sòl tou.  
- PK-244 fins a PK-252: vessant pronunciat de pujada des del fons del barranc Escoba fins a la zona de cultiu denominada El Collado de Chiva. Abundant sotabosc i algun pi de grandària mitjana cap al final. Es travessa zona boscosa evolucionada per abandó d'antics camps de cultiu. Sòl tou.  
- PK-252 fins a PK-281: camps agrícoles, cultivats o en guaret. Comença la zona de baixada fins a Urrea. Sòl tou.  
- PK-281 fins a PK-321: camí de servici a camps de cultiu. Camps cultivats en els laterals i amb accés pla. Sòl tou.  
- PK-321 fins a PK-328: primer encreuament del barranc del Cuchillo. Hi ha un camí de baixada fins al llit, un camp de cultiu a l'altre costat i una rampa de pujada que és camí de servici del propietari del camp. El llit té una caixa d'uns tres metres de profunditat i cinc d'amplària amb abundant mala herba de ribera. Sòl tou.  
  
- PK-328 fins a PK-350: camps agrícoles, cultivats o en guaret. Escassa vegetació al principi i quelcom de mala herba típica de marge cap al final. Sòl tou.  
- PK-350 fins a PK-352: encreuament de la carretera comarcal Chiva-Gestalgar, CV-379.  
- PK-352 fins a PK-383: camí de servici a camps de cultiu. Camps cultivats en els laterals i amb accés pla. Sòl tou.  
- PK-383 fins a PK-518: camí de servici a camps de cultiu. Es tracta d'un tram de camí ample. Camps generalment cultivats en els laterals i amb accés pla. Sòl mitjà o dur al principi, tou en la zona intermèdia i mitjà cap al final.  
- PK-518 fins a PK-541: camps agrícoles, cultivats o en guaret. Comença l'última zona fins a la bassa d'Urrea. Sòl mitjà amb vegetació de vora en part del tram.  
2. Elements ambientals significatius de l'entorn del projecte  
Se citen els elements ambientals pròxims a l'àrea d'actuació així com aquells que són directament afectats pel projecte:  
- Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva.  
- ZEPA: Alt Túria i serra del Negrete.  
- Sòl forestal comú (PATFOR). Sòl forestal estratègic (MUP Sierra de Chiva).  
- PORN de la conca hidrogràfica de l'Albufera.  
- Llits hídrics: barrancs del Toyuelo, Cuchillo, Escoba, Sapo.  
- Hàbitats (codi i definició UE): 5330 matolls termomediterranis i preestèpics, romerars, 1520\* vegetació gipsícola ibèrica, 6220\* zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero'Brachypodietea (\*hàbitats prioritaris).  
- Espècies prioritàries: Aquila fasciata.  
- Elements del patrimoni cultural valencià: jaciment iber El Cuchillo.  
- Vies pecuàries: carrerassa de Bugarra (terme municipal de Chiva).  
- Paisatge: paisatge de rellevància regional Gorges del Túria i entorn de Chera.  
3. Tramitació administrativa. Informes sectorials  
El 31 de març de 2014 l'Ajuntament de Cheste remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació tècnica del projecte i estudi d'impacte ambiental als efectes d'inici de la tramitació ambiental del projecte.  
El 29 d'abril de 2014 es requerix a l'Ajuntament de Cheste l'esmena de la documentació remesa.  
El 4 de juliol de 2014 es rep la documentació sol·licitada i l'11 de juliol s'inicia el tràmit de consulta als organismes afectats pel projecte, per tal determinar el contingut i l'abast de l'estudi d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 8 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, pel qual es va aprovar el text refós de la Llei d'Impacte Ambiental de Projectes.  
  
S'indiquen a continuació els organismes consultats junt amb la data d'emissió d'informe:  
- Servici Territorial de Medi Ambient de València.  
- Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
- Subdirecció General de Medi Natural (26.09.2014).  
- Ajuntament de Gestalgar.  
- Ajuntament de Chiva.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (14.08.2014).  
Es destaquen els aspectes rellevants següents dels informes emesos:  
- Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer: s'indica que s'està tramitant una modificació de la concessió d'aigües del pou situat en la partida Toyuelo per a incloure regadius consolidats i abastiment a Cheste.  
L'estat general de les aigües on s'ubica el sondeig és bo i per això la seua utilització per als usos descrits pot contribuir a l'estat quantitatiu de la massa d'aigua subterrània Buñol-Cheste, i així s'assolixen els objectius mediambientals que figuren en el pla hidrològic.  
  
En relació amb l'afecció als llits afectats (Toyuelo, Escoba, El Cuchillo), han de complir-se una sèrie d'indicacions com ara evitar l'afecció a la vegetació de ribera, garantir el drenatge superficial de les aigües cap als llits mantenint els marges nets, reduir al màxim la plataforma de treball, evitar l'afecció als llits per abocaments contaminants, procedir a la reposició dels llits i zones de servitud i evitar la reducció de la capacitat de desaigüe en zona de flux preferent.  
  
Amb caràcter general, les actuacions previstes hauran de complir la legislació vigent d'aigües i hauran de sol·licitar-se les autoritzacions administratives corresponents.  
- La Subdirecció General de Medi Natural emet resolució sobre la valoració de repercussions de la Xarxa Natura 2000.  
El projecte afectarà la zona d'especial protecció per a les aus de l'Alt Túria i la serra del Negrete, així com al Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva.  
Consultat el banc de dades de biodiversitat, es troben cites de l'espècie Aquila fasciata, espècie inclosa en el catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades com a vulnerables. No obstant això, no es localitzen nidificacions pròximes a la zona d'obres i per això no s'esperen afeccions a l'espècie.  
Tampoc no es veuran afectades microreserves de flora, reserves de fauna o zones incloses en plans de recuperació de fauna.  
El 23 de setembre de 2014 es remet informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental a l'Ajuntament de Cheste. L'informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental incidix fonamentalment en l'anàlisi de les distintes actuacions del projecte sobre l'espai afectat, per tal de determinar amb la major exactitud possible els seus efectes sobre el medi ambient, en la realització d'una rigorosa anàlisi d'alternatives i en la justificació de la solució elegida.  
El 3 de novembre de 2014 l'Ajuntament de Cheste remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació de l'expedient i indica l'inici de la fase d'informació pública.  
La informació pública es va realitzar per mitjà d'inserció d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, de data 25 de novembre de 2014. Segons el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament de Cheste, durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions.  
Respecte a la consulta realitzada als organismes prèviament consultats, es van remetre els informes següents:  
- La Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per mitjà d'informe del 21 de novembre de 2011, indica que el projecte és sostenible mediambientalment i considera vàlid l'informe emés en data 14 d'agost de 2014.  
  
- El 28 de novembre de 2014, el Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe en els termes següents: part del traçat transcorre sobre el Paisatge de Rellevància Regional PRR15, Gorges del Túria i entorn de Chera (Directriu 53 del Decret 1/2011, pel qual s'aprova l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana), sobre la ZEPA Alt Túria i serra del Negrete i sobre el Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva.   
L'informe indica que l'estudi d'integració paisatgística és suficient per a valorar l'actuació i indica que, en tot cas, el paisatge afectat és un paisatge d'elevat valor.  
- El Servici de Vida Silvestre de la Subdirecció General de Medi Natural indica el 5 de desembre de 2014 que, revisada la documentació aportada, considera vàlida l'anàlisi de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emés el 26 de setembre de 2014 i no considera necessari presentar al·legacions.  
El 12 de gener de 2015 es remet escrit a l'Ajuntament de Chiva en què es reitera la necessitat d'emetre un informe pel fet que una part del projecte afectarà el Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva. Esta sol·licitud d'informe va tindre entrada en l'Ajuntament de Chiva el 14 de gener de 2015.  
Atés que fins a la data de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental (d'ara en avant DIA), no s'ha rebut contestació sobre allò que s'ha indicat es prosseguix amb el procediment.  
- Documentació que incorpora l'expedient:  
Escrit de la comunitat de regants -Aguas de Cheste'Chiva en què es compromet a adaptar els cultius i el nombre d'hectàrees regades als cabals efectivament disponibles, i també procurar la conservació del mosaic de cultius en la zona regable i tractar de protegir i conservar els cultius amb menors demandes d'aigua no consolidant hectàrees de regadiu per a les quals no hi haja cobertura legal, requisits establits en l'apartat 1 de la Declaració d'Impacte Ambiental, de 31 de gener de 2011, per a l'expedient 14-2009-AIA «Obres de regulació de recursos en la comunitat de regants de Cheste ?Chiva».  
Còpia de notificació de condicions d'expedient de concessió d'aigües subterrànies en la partida Toyuelo en el terme municipal de Gestalgar.  
Còpia de resolució de l'expedient de concessió d'aigües subterrànies renovables de diversos sondejos ubicats en el terme municipal de Cheste (València) amb destinació a reg sol·licitat per la comunitat de regants Nuevos Regadios de Cheste i Chiva.  
4. Consideracions ambientals  
4.1 Identificació i valoració d'impactes  
De la descripció del medi realitzada en l'estudi d'impacte ambiental es destaca el següent:  
- Recursos hídrics: el pou Toyuelo II capta l'aigua de la massa d'aigües de les muntanyes el nivell d'explotació de les quals és baix i per això l'extracció proposada de 4 hm³/any, segons els estudis realitzats, no és previsible que afecte significativament el balanç hídric global.  
Quant al funcionament del sondeig, l'estudi hidrogeològic conclou que el sondeig Toyuelo II no presenta una òptima localització hidrogeològica i, encara que en absència d'altres extraccions és capaç d'aportar un cabal puntual de 130 l/s, no es descarta que puga presentar problemes en una situació d'explotació continuada, especialment en èpoques de sequera. En este sentit, el xicotet descens residual trobat fa recomanable la realització d'un cabal addicional de llarga duració.  
D'una altra banda, l'estudi de cabals conclou:  
Els descensos residuals en ambdós cabals són de 17 cm i de 12 cm que ens pareixen excessius i traduïxen un lleuger buidatge de l'aqüífer... es comprova que en les últimes 8 hores de bombament s'ha produït un descens de 9 cm superiors a 1 cm/hora... fa presumir un cert continu buidatge de l'embassament subterrani.  
Tot allò que s'ha exposat ens conduïx a ser previnguts quant a la capacitat d'explotació de Toyuelo 2 i a recomanar un detallat estudi hidrogeològic de l'extrem oriental de la unitat hidrogeològica de les muntanyes.  
- Medi biòtic:  
Flora: es descriu la zona d'estudi com una zona amb vegetació mediterrània on es troben espècies com ara el P. halepensis, Thymus vulgaris, Lavandula latifolia, etc. En les zones pròximes a cursos d'aigua es troba vegetació de ribera formada per xops, salzes i vegetació herbàcia.  
En la serra de Chiva i a causa de la reiteració d'incendis forestals es troben espècies adaptades a esta circumstància com ara Quercus ilex, Pinus halepensis. En els fons de barrancs es troben exemplars de Fraxinus ornus, espècie endèmica de la Comunitat Valenciana.  
Fauna: es destaquen tres comunitats faunístiques. La comunitat lligada a la massa forestal alberga espècies com ara Carduelis carduelis o Elaphe scalaris; en la comunitat lligada a les zones de matoll es localitzen espècies com ara Malpolon monspessulanus o Lacerta lepida, i finalment cal indicar les comunitats faunístiques que van motivar la designació de la zona com a Xarxa Natura 2000 de les quals se citen les espècies Circus pygargus, Falco peregrinus, així com Hieraaetus fasciatus.  
- Paisatge: atenent l'estudi d'integració paisatgística, l'actuació es realitzarà en un paisatge de marcat caràcter rural format, d'una banda, per camps de secà l'orografia dels quals és suau i, d'una altra, per un sector forestal de fisiografia abrupta amb abundància de barrancs.  
Consultat l'estudi de paisatge del municipi de Cheste, es localitza com a unitat de paisatge d'alt valor paisatgístic la serra de Chiva i contraforts.  
Respecte a la incidència de l'obra sobre el paisatge, a l'acabament de l'obra els canvis sobre el paisatge s'observaran en les zones on s'haja procedit al desbrossament de vegetació, en les zones de nova obertura de la via de servici i en la instal·lació del depòsit metàl·lic i estructures annexes.  
Segons l'atles de paisatge de la Comunitat Valenciana arreplegat en el PAT d'infraestructura verda i paisatge, la zona d'estudi es troba entre les unitats de paisatge regional UPR 06.39 peu de mont de Cheste-Chiva i la Vall dels Alcalans i UPR 5.36, serres i valls del Túria.  
- Patrimoni cultural: el projecte de prospecció arqueològica i etnològica realitzat indica com a element del patrimoni cultural més pròxim a l'àrea d'actuació el jaciment d'El Cuchillo, en el terme municipal de Cheste, d'adscripció ibèrica.  
Respecte a la possible afecció a béns paleontològics i altres elements del patrimoni cultural, en data de març de 2014 es va sol·licitar permís de prospecció arqueològica i es va sol·licitar informe d'afeccions de naturalesa paleontològica davant de la Direcció General de Patrimoni Cultural.  
- Xarxa Natura 2000: ZEPA Alt Túria i serra del Negrete: inclou àrees muntanyoses caracteritzades per una abrupta topografia que comprén una zona estructurada al voltant del riu Túria i afluents a este en què apareixen boscos riparis i formacions pròpies de penyals, alberga 18 espècies incloses en l'annex I de la Directiva 79/409/CEE entre les quals destaca l'àguila cuabarrada.  
Durant la realització de les obres no s'afectaran hàbitats prioritaris. Quant a les aus presents en la zona, no és previsible l'afecció directa si bé es proposa com a mesura preventiva l'establiment d'un calendari d'obra que evite molèsties a les aus en l'època de reproducció.  
  
- Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva: declarat per Decret 108/2010, del Consell de la Generalitat, el paratge comprén espais abruptes d'alt valor paisatgístic.  
La zona afectada pel projecte discorre paral·lela a la carretera CV-379 i travessa un poc menys de 2 km de zona de bosc mediterrani. No obstant això, s'aprofita l'existència de camins rurals i sendes per a la instal·lació de la canonada a fi de minimitzar l'impacte sobre el paratge.  
  
Els impactes més importants detectats són:  
- Fase d'obres: el moviment de terres per a la instal·lació de la canonada en rasa i l'habilitació del camí de servici provocarà un augment de sòlids en suspensió, augment de contaminants i augment dels nivells sonors i induïx una disminució de la qualitat de l'aire i molèsties a la fauna.  
La presència de maquinària i la necessitat d'establir zones d'aplec de materials pot generar risc de contaminació per abocaments accidentals o vessaments que afecten, a més, la flora i la fauna.  
En les zones on siga necessari realitzar camí de servici o ampliar l'existent es produirà una afecció permanent a la vegetació i efectes indirectes sobre la fauna.  
Quant al paisatge, es preveu la generació d'impactes moderats a causa de l'alteració fisiogràfica que es produirà en l'àmbit d'actuació, a l'eliminació de la vegetació existent, al canvi o eliminació d'elements com ara murs, parcel·les, camins, a la introducció de noves formes (talussos, camins), i a la introducció de nova vegetació.  
  
Quant a la visibilitat de les actuacions, l'impacte es considera lleu pel fet que l'obres només seran visibles en zones molt puntuals.  
- Fase de funcionament: la possibilitat d'escapaments i fugues de les instal·lacions seran els efectes esperables més rellevants.  
Com a conclusió, l'estudi d'impacte ambiental indica que els impactes generats en el procés constructiu són en general compatibles pel fet que en la fase de disseny s'ha procurat la minimització dels impactes ambientals.  
4.2 Establiment de mesures protectores i correctores  
En les mesures protectores i correctores que s'exposaran de forma sintètica, s'inclouen les propostes en la documentació inicial remesa, així com les propostes en la documentació exposada a informació pública en què s'han tingut en compte les consideracions dels organismes afectats pel projecte i les indicades en l'informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental.  
Són les següents:  
- Qualitat de l'aire: es realitzaran regs periòdics per a evitar dispersió de pols, s'evitarà realitzar obra en període nocturn, la maquinària tindrà un manteniment adequat.  
- Sòl: arreplega de terra vegetal per a la seua utilització en la restauració ambiental, revegetació de talussos, disposició de malla antierosió degradable.  
En la via de servici, el control de l'erosió s'aconseguirà dotant-lo d'un pendent lleuger des del centre fins als seus marges per a afavorir l'evacuació d'aigües pluvials.  
En els encreuaments amb barrancs i en els punts de pendent elevat s'executarà escullera de protecció; en els punts d'encreuament de llits es construirà gual de protecció.  
- Recursos hídrics: en cas d'abocament accidental es restaurarà la zona afectada i es derivaran els residus convenientment arreplegats a gestor autoritzat.  
S'impermeabilitzarà el sòl on s'ubiquen els parcs de maquinària on es portaran, així mateix, les labors de proveïment i canvis de lubricant de la maquinària.  
- Llits hídrics: en compliment de l'informe de la Comissaria d'Aigües s'inclou en l'estudi d'impacte ambiental la garantia del drenatge superficial de les aigües als llits i es mantindran nets els marges de la via de servici. Per això, en l'execució de les vies de servici que discorren per llits i barrancs s'executaran guals de protecció amb pendent del 4 % per a facilitar el drenatge i el curs natural de l'aigua.  
  
Es reduirà la plataforma de treball de la maquinària i dels accessos, que afectaran únicament el terreny estrictament necessari. Les zones d'arreplega i d'instal·lacions auxiliars durant l'obra es localitzaran fora dels llits, i es reduïx l'ocupació en estes zones exclusivament a la via de servici.  
A fi de garantir que no hi ha cap afecció als llits per aterraments i abocaments, les zones d'arreplega, enderrocs, instal·lacions auxiliars, se n'ubicaran fora, en zones on el pendent topogràfic no facilite l'escolament i on no obstruïsquen escolaments naturals.  
  
Finalitzades les obres, es restauraran llits i zones de servitud i les obres es limitaran a l'estrictament necessari per a instal·lar la canonada i executar els guals previstos.  
La no-afecció a les formacions de ribera es garantirà per mitjà de la limitació de la superfície d'ocupació.  
- Flora: es realitzaran replantacions i regeneracions segons la zona afectada. Es disposaran hidrants en el paratge natural municipal perquè puguen ser utilitzats en cas d'incendi.  
- Fauna: limitació de la velocitat dels vehicles d'obra, ajust del calendari d'obres fora del període de reproducció de les aus, elecció de materials adequats a fi de no causar dany a la fauna.  
  
- Paisatge: adequació en disseny de l'edifici que albergarà l'equip de bombament a l'entorn, realització de revegetacions, ubicació de zones d'arreplega en llocs d'escàs valor ambiental.  
- Mesures protectores i correctores de caràcter general: senyalització de la zona d'obra, instal·lació de sistema d'emmagatzematge de residus degudament preparats després de la gestió per gestor autoritzat, control de zones de maniobres, d'acumulació de runes i altres aplecs per a evitar compactacions, i protegir les condicions edàfiques.  
  
- Mesures específiques de control de l'erosió en la via de servici: en els trams de l'actuació que passen per barrancs i zones de pendents elevats, una vegada executada la instal·lació de la canonada i de la via de servici, s'instal·laran malles antierosió orgàniques per a evitar la pèrdua del sòl, estabilitzar talussos i facilitar la restauració de la vegetació natural i es revegetarà la zona amb espècies arbustives autòctones.  
  
- Gestió de residus: s'utilitzaran materials d'obra que no continguen substàncies contaminants, i preferentment procedents de materials reciclatges. S'utilitzaran preferentment envasos retornables. Tots els subproductes o residus generats en l'obra seran portats a un gestor autoritzat.  
En la zona d'obra s'habilitaran contenidors i bidons per a l'emmagatzematge de qualsevol tipus d'olis o lubricants usats. Estos bidons seran evacuats periòdicament als llocs corresponents per al seu tractament adequat.  
4.3 Programa de vigilància ambiental: a fi de complir amb les mesures protectores i correctores s'establixen deu punts de control i vigilància: superfícies afectades per les obres, conservació dels camins existents, instal·lacions d'obres, treballs de desbrossament, gestió de materials d'obra i terres, restauració paisatgística dels terrenys, protecció de la fauna, protecció d'aigües superficials, recursos hídrics, qualitat atmosfèrica i acústica i correcta gestió de residus d'obra.  
  
Estos controls es duran a terme per mitjà de comprovacions visuals. La freqüència dels controls serà diària o setmanal, depenent del paràmetre controlat.  
A l'acabament de les obres es verificarà la correcció de les mesures de restauració i es realitzarà un seguiment de la seua efectivitat per un període de 5 anys segons cronograma inclòs en l'estudi d'impacte ambiental, en què s'inclou la revisió de la conservació de la via de servici, 2 vegades a l'any, i el control de la vegetació, una vegada a l'any després del període estival.  
4.4 Consideracions de l'òrgan ambiental  
A fi de realitzar una valoració en els aspectes més importants del projecte així com establir una suficient motivació a la present declaració d'impacte ambiental es realitza l'anàlisi següent:  
- Terme municipal de Gestalgar: en esta zona la canonada es dirigix cap al barranc del Toyuelo que és creuat a través de camí. A continuació, gira a l'est buscant el barranc Escoba, entorn d'intricada orografia i de valor ambiental on es localitzen espècies de flora com ara Fraxinus ornus, Celtis australis o Arbutus unedo i la qualitat paisatgística de l'entorn és molt elevada.  
Abandonat el camí indicat cal construir un camí de servici amb pendents del 20 al 25 % per a instal·lar la canonada i procedir al seu manteniment. Este camí ha de superar una zona d'elevada qualitat ambiental amb vegetació d'interés que haurà de respectar-se. Per això, hauran d'estudiar-se totes les alternatives possibles a fi d'evitar l'evident impacte que es causarà amb la realització de l'obra.  
  
Quant al pas pel barranc Escoba, seria desitjable no habilitar camí de cap servici i que el traçat respectara les característiques del llit i el seu entorn així com la seua vegetació.  
Una vegada superat el barranc Escoba, el traçat enllaça amb el camí de Los Oviches amb trams transitables i trams en mal estat, per la qual cosa la canonada pot situar-se sense crear excessius impactes ambientals.  
Cal indicar que en la visita a la zona per tècnics de medi ambient de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient es constata que, encara que la zona és àrea de campeig de l'àguila cuabarrada és improbable l'afecció sobre l'espècie. Quant a la resta de fauna, les restes trobades indiquen que la zona és utilitzada com a corredor de fauna, i, per això, en l'apartat de condicionants ambientals d'esta DIA es proposaran mesures preventives.  
Relatiu a hàbitats i vegetació d'interés, la conducció discorrerà (segons les bases cartogràfiques de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient) en l'entorn de l'hàbitat prioritari (1520 vegetació gipsícola ibèrica). Es constaten els afloraments d'algeps i vegetació lligada a estos sense que puga confirmar-se la presència de l'hàbitat. No obstant això, l'ajust de la traça al camí fa prou improbable la generació d'impactes de rellevància.  
Finalment, la conducció pren la direcció del barranc del Sapo i busca la senda que haurà d'ampliar-se. Encara que no es detecten espècies vegetals d'especial rellevància ambiental, l'entorn paisatgístic és d'alt valor i en part visible des de la CV-379. La vegetació que sustenta este paisatge és vegetació mediterrània en bon estat i vegetació de ribera.  
En l'últim tram del traçat s'endinsa en el MUP Sierra de Chiva.  
  
Una vegada aconseguit el paral·lelisme amb el barranc del Sapo, la traça s'adapta al nivell del fons del barranc per la qual cosa es disminuïxen els impactes sobre el terreny però augmenten sobre la vegetació. En l'estudi d'impacte ambiental s'habiliten mesures com la reducció de la pista de treball i altres que hauran de complir-se estrictament per a evitar impactes significatius.  
- Chiva. Comença el recorregut en el barranc del Sapo, Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva i MUP serra de Chiva.  
El Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva és afectat en la perifèria d'este. Ha de tindre's en compte que no és una infraestructura visible que afecte significativament la zona de protecció del domini públic hidràulic pel qual discorre.  
Sol·licitat informe en distintes dates a l'òrgan competent (Ajuntament de Chiva), no s'ha pronunciat respecte d'això.  
Revisats els aspectes ambientals de la normativa que regula el paratge natural (Decret 108/2010, de 9 de juliol, del Consell), l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'integració paisatgística inclouen les mesures preventives i correctores exposades en els articles 15 i 17 del Decret (adequada integració paisatgística de les obres, restauració de talussos i terraplens?).  
Quant a la compatibilitat de la infraestructures amb la normativa que regula el paratge, haurà de ser l'òrgan competent qui es manifeste respecte d'això.  
En relació amb els hàbitats que poden ser afectats en el llit del barranc, en l'àmbit la cartografia de la CITMA es localitza l'hàbitat 1520 (vegetació gipsícola) i 6220 (zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea). Quant al primer hàbitat no s'han localitzat espècies pròpies de l'hàbitat que indiquen la seua presència; quant al segon, l'abundància de l'hàbitat en l'àmbit mediterrani no implicaria, en cas de resultar afectat, una afecció rellevant a l'hàbitat en el seu conjunt.  
  
Referent a les espècies vegetals, es destaquen les pinedes de Pinus halepensis i herbassars així com vegetació típica de ribera de barranc (Juncus sp., Salix sp., etc.).  
Una vegada abandonada la cua del barranc el traçat de la conducció es dirigix per zona de mosaic amb alternança de camps agrícoles amb xicotetes zones de vegetació forestal. L'afecció directa a terreny natural és puntual.  
- Cheste. La conducció discorre per zones forestals i zones de mosaic amb afeccions puntuals a llits d'aigua com el barranc del Cuchillo. L'abundant presència de camins agrícoles afavorix la minimització de la generació d'impactes ambientals.  
Altres aspectes que cal mencionar són:  
- Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera: el projecte es desenrotllarà en l'àmbit del PORN en l'últim quilòmetre de traçat de la conducció. El projecte no afectarà de forma negativa el règim hídric del llac, si bé pel fet que pot disminuir la pressió sobre la dita conca hidrogràfica, podria generar impactes indirectes de signe positiu.  
- Sostenibilitat en l'ús del recurs aigua: segons l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, el projecte és sostenible. No obstant això, i atenent l'estudi de cabal i hidrogeològic i a fi d'evitar impactes ambientals innecessaris, s'aconsella un estudi amb major índex de profunditat del sondeig.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que siga adoptada per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I.i. Annex I.7.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en el Reial Decret Legislatiu 1/2008, pel qual es va aprovar el text refós de la Llei d'Impacte Ambiental de Projectes i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot l'anterior, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:  
1. Amb caràcter previ a la realització de les obres:  
a) Per tal de garantir la sostenibilitat del recurs aigua i evitar la creació d'impactes ambientals innecessaris, s'hauran de prendre en consideració les conclusions dels estudis de cabal i hidrogeològic, segons allò que s'ha exposat en l'apartat de consideracions ambientals d'esta declaració d'impacte ambiental.  
b) S'obtindran els informes o autoritzacions que siguen procedents per a garantir el respecte al Decret 108/2010, del Consell, pel qual es declara l'enclavament denominat Sierra de Chiva com a Paratge Natural Municipal.  
En el cas que en aplicació de la normativa que regula el paratge siga necessària la modificació del traçat de la infraestructura, es remetrà al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental la dita modificació, als efectes de procedir a la seua valoració ambiental i emetre resolució modificativa.  
c) S'obtindran els permisos que siguen procedents en relació amb l'afecció a terreny forestal, forest d'utilitat pública, via pecuària, domini públic hidràulic i les seues zones de protecció.  
2. Es respectaran el contingut de l'informe que s'emeta en matèria de patrimoni cultural, així com la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià.  
3. Atesa la repercussió ambiental del pas de la infraestructura en la baixada i pujada pel barranc Escoba la instal·lació de la canonada es realitzarà en superfície sense habilitar cap camí de servici.  
En el cas que de manera justificada no siga tècnicament viable esta solució, en la fase de replantejament de l'obra s'estudiaran detingudament sobre el terreny la ubicació de la canonada, el camí de servici, i també les solucions alternatives i es remetrà al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental la solució que finalment s'adopte justificada amb plànols, perfils, reportatge fotogràfic, simulacions, etc., als efectes de realitzar un nou pronunciament.  
En qualsevol cas, es respectaran els exemplars de Fraxinus ornus que es localitzen en el barranc.  
4. S'habilitaran rampes en les rases per a permetre l'eixida de la fauna que haja pogut quedar atrapada. Es revisaran diàriament canonades i rases i es facilitarà l'eixida a la fauna que haja pogut quedar atrapada en el seu interior.  
5. No es podrà utilitzar el foc per a desfer-se de residus vegetals. Hauran de complir-se estrictament les mesures de prevenció d'incendis forestals i diàriament i cada vegada que canvien les condicions meteorològiques, revisar les alertes de la Conselleria de Governació.  
6. En l'entorn de llits es compliran de manera estricta les mesures preventives i correctores de l'estudi d'impacte ambiental (reducció pista de treball, respecte a la vegetació de ribera i altres) i proposades per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
7. En les àrees més sensibles (entorn de llits, zones forestals on és necessari obrir pista de treball), s'utilitzarà la maquinària que necessite menors requeriments d'espai.  
8. Es comunicarà al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental i a la Secció Forestal del Servici Territorial de València la data d'inici de les obres.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 9 de febrer de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 118/9058-MGO.  
Títol: Planta de valorització de residus no perillosos.  
Promotor: Ecogestión de Residuos y Valoraciones, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Formentera del Segura.  
Localització: c/ Isaac Peral, número 3, polígon industrial Los Nazarios, del terme municipal de Formentera del Segura (Alacant).  
Descripció del projecte  
L'objecte del present projecte és la sol·licitud de la llicència ambiental d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, per a la planta de valorització de residus no perillosos (d'ara en avant RNP) amb capacitat inferior a 10 t/dia.  
  
L'activitat ocupa diverses parcel·les i es desenrotlla en dos naus industrials situades al c/ Isaac Peral, número 3, polígon industrial Los Nazarios, del terme municipal de Formentera del Segura (Alacant) compta amb certificat de compatibilitat urbanística favorable.  
La parcel·la de 5.365 m² situada en sòl urbà d'ús industrial, destina 4.163 m² a la planta de valoració i 1.202 m² a ús d'aparcament.  
  
Les instal·lacions de la planta de valoració amb un tanca perimetral de 2 m d'altura amb pals i reixa metàl·lica, i en direcció al nucli urbà (orientació sud-oest), hi ha una pantalla acústica, de pols i visual aproximadament de 8 m d'altura, en el qual es distingixen les àrees següents:  
  
Nau tancada:  
La superfície útil de la nau tancada és de 1.145 m² (consta de planta baixa de 1.035 m² i planta entresolat de 110 m²). Està destinada a oficines, emmagatzematge, arreplega de residus valoritzats (reutilitzables) i metalls classificats com ara: coure, ferro, alumini, acer inoxidable,...  
No s'emmagatzemaran materials combustibles dins d'esta nau.  
Nau oberta:  
La superfície és de 1.089 m², en la qual es reben, pesen, classifiquen els residus, s'emmagatzemen les peces de gran pes (bigues metàl·liques) i altres materials que no es poden emmagatzemar a la intempèrie (cartó, fusta, paper i plàstic). Esta nau disposa d'un pont grua polispast de 6.300 kg de càrrega màxima.  
Superfície exterior:  
Està composta per l'accés a la planta, arreplega de ferralla classificada i altres materials classificats amb una superfície de 1.853 m², es disposa a més d'una zona de contenidors tancats i hermètics de residus no acceptats en planta (perillosos) amb una superfície de 186 m², que són arreplegats per empreses gestores autoritzades.  
Descripció del procés productiu.  
1. Els camions accedixen a la planta i se situen sobre la bàscula de pesatge. Es realitzarà una inspecció visual del contingut del contenidor i es registra la procedència dels residus.  
2. Es procedix a la descàrrega i s'establixen unes quantes zones d'arreplega.  
- Aplec de materials separats  
Fustes, ferralles, metalls no ferris, paper, cartó, plàstic... Estos es depositen directament en els contenidors per a la seua gestió, emmagatzematge i venda posterior.  
- Era de recepció d'aplec de RNP mixtos  
Estos residus es depositaran sobre la plataforma impermeable de formigó, seran classificats per al seu posterior processament en la nau oberta (zona coberta).  
3. Els residus són classificats per al posterior aplec en la zona corresponent.  
4. En el cas que continguen residus perillosos, estos es disposaran en contenidors metàl·lics estancs sobre una superfície impermeable, i seran retirats per gestor autoritzat.  
Els processos de valorització es realitzaran sobre els RNP i seran:  
- Tractament previ i classificació  
Es realitzarà una classificació manual dels RNP que arriben mesclats, com ara: perfils metàl·lics, ferralles, trossos d'instal·lació elèctrica i llanterneria (separació de coure, llautó acer i semblants).  
- Desmuntatge  
Es realitzarà un desmuntatge de residus provinents de fusteries metàl·liques (separació del vidre del marc), equips elèctrics (separació del coure en alternadors i motors elèctrics, etc.). Es realitzarà tant en la nau oberta com en la tancada.  
- Compactació i paletització  
Els materials que reben este tractament són: cartó, paper i plàstic.  
  
- Emmagatzematge temporal del residu  
S'emmagatzemaran temporalment de forma separativa en contenidors específics paletitzats o a granel per a la seua posterior expedició a gestor autoritzat, venda i/o reciclatge. Es realitzaran en les següents zones segons el tipus de material:  
Coure, llautó, alumini, acer inoxidable, s'emmagatzemaran en la nau tancada.  
Paper, cartó, fusta i perfils metàl·lics reutilitzables s'emmagatzemaran en la nau oberta.  
Ferralla classificada, vidre s'emmagatzemaran a granel o en contenidors en la superfície exterior.  
Quant a l'equip necessari per a l'exercici de l'activitat, es disposa de:  
Grua polispast, camió caixa oberta amb ploma, plataforma de balança, portapalets manipulació de càrregues i compressor d'aire.  
Adequació de la instal·lació segons projecte  
L'activitat disposa de subministrament elèctric, aigua, sanejament i arreplega de fems.   
L'evacuació d'aigües residuals es realitzarà a la xarxa general de sanejament municipal.  
Tota la planta de valorització es troba pavimentada amb sòl de formigó remolinat de 15 cm impermeable, per tal d'evitar la contaminació del sòl en cas d'abocament accidental, i en este cas es facilitaria la neteja del possible vessament accidental.  
Tipologia de residus admesos  
La codificació dels residus per als quals se sol·licita l'autorització administrativa d'emmagatzematge temporal corresponent, segons l'Orde MAM/304/2002, de 8 de febrer, per la qual es publiquen les operacions de valorització i eliminació de residus i la llista Europea de Residus, són els següents:  
Residus no perillosos  
030105: serradura, borumballes, retalls, fusta, taulers de partícules i xapes diferents dels mencionats en el codi 030104.  
170201: fusta.  
170202: vidre.  
170203: plàstic.  
170401: coure, bronze, llautó.  
170402: alumini.  
170403: plom.  
170404: zinc.  
170405: ferro, acer.  
170406: estany.  
170407: metalls mesclats.  
Tramitació administrativa  
Amb data 24 d'octubre de 2013, va tindre entrada en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, escrit de la Direcció Territorial d'Alacant de la mateixa conselleria, pel qual es traslladava un ofici de l'Ajuntament de Formentera del Segura, de l'expedient de sol·licitud de llicència ambiental per a l'activitat «Planta de valorització de residus no perillosos», situada al c/ Isaac Peral, número 3, polígon industrial Los Nazarios, del terme municipal de Formentera del Segura, a fi d'obtindre la declaració d'impacte ambiental preceptiva, en compliment del que disposa l'article 51 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
El dit expedient consta de: projecte per a llicència ambiental, estudi d'impacte ambiental, certificat de compatibilitat urbanística i certificat d'informació pública.  
El tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental es va dur a terme per mitjà de la inserció de l'anunci corresponent en el BOP número 138, amb data 23 de juliol de 2013, i la publicació d'un edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament, sense haver-se presentat al·legacions.  
El 13 de gener de 2015, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza consulta al Servici d'Ordenació del Territori, sobre la compatibilitat de l'activitat amb el risc d'inundació.  
El 5 de febrer de 2015, es rep l'informe de PATRICOVA.  
Afeccions legals  
Consultada la cartografia CITMA, es constata que la parcel·la en què pretén implantar-se l'activitat es troba en zona amb risc d'inundació 2, segons el vigent Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre el Risc d'Inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), l'informe del Servici d'Ordenació del Territori indica que la planta de valorització de residus no perillosos no es troba afectada per risc d'inundació, de conformitat amb les determinacions normatives del Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana, ja que l'àmbit d'este polígon té una rasant de les obres d'urbanització tal que determina la seua no inundabilitat.  
  
Consideracions ambientals  
- Les principals afeccions associades a l'activitat seran les següents:  
  
1. Producció de sorolls i vibracions.  
Les principals fonts de soroll són:  
- Operacions de càrrega/descàrrega de ferralla.  
- Entrada/eixida de vehicles de transport.  
- Compressor.  
Les mesures correctores proposades en l'estudi són les següents:  
- L'activitat funcionarà en horari diürn i està situada en polígon industrial.  
- Hi ha una barrera acústica en la direcció al nucli urbà (panell de 8 m d'altura).  
El projecte no aporta estudi acústic, però indica que el soroll que transmet l'activitat és inferior a 70 db(A) que és el màxim establit en la legislació vigent.  
- La instal·lació dels equips sobre elements elàstics per a minimitzar les vibracions.  
2. Afecció al sòl  
Quant als possibles vessaments o fugues accidentals per la descàrrega dels residus o pels contenidors usats per al seu emmagatzematge, tant en la part exterior com la interior de la nau, l'establiment disposa de solera de formigó impermeabilitzada, per la qual cosa no hi haurà lloc a possibles filtracions al subsòl, amb les mesures preventives i correctores següents:  
- En l'era de recepció (abocament de contenidors), estos poden presentar accidentalment aigua contaminada, però s'evita la possible contaminació al sòl amb la impermeabilització de la plataforma i la neteja de possibles vessaments accidentals de lixiviats amb absorbents com ara serradura de fusta o semblants, que es depositaran en contenidor específic per a la seua gestió per empresa autoritzada.  
- Quant als abocaments accidentals a causa dels processos de càrrega dels contenidors de residus perillosos, la mesura preventiva és la disposició d'estos sobre una plataforma de formigó impermeable i, a més, si ocorre algun vessament accidental es netejarà amb material absorbent i seran posteriorment depositats sobre contenidors per a la seua retirada per gestor autoritzat.  
S'hauran d'adoptar mesures complementàries ja que estes són insuficients, quant a mesures preventives de possibles vessaments o fugues accidentals i per lixiviats davant de la possibilitat de pluja.  
3. Emissions  
L'impacte que l'activitat pot produir és per l'emissió de pols procedent del trànsit rodat dins de la planta, la combustió dels motors dels vehicles en moviment i el transvasament dels residus entre contenidors. Es preveuen com a mesures correctores:  
- Realització d'inspeccions periòdiques als vehicles i maquinària.  
- S'humitejarà a base de polvorització d'aigua les zones de trànsit rodat i les zones de transvasament de contenidors.  
Consideracions legals  
L'activitat projectada queda subjecta a la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de Residus i Sòls Contaminats, així com a la Llei de Residus, i a la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, i queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent en medi ambient.  
En matèria acústica, el Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, exigix, en l'art. 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 6.c.2, annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
2. L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.  
  
4. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'activitat de «Planta de valorització de residus no perillosos», promoguda per Ecogestión de Residuos y Valoraciones, SL, ubicada al c/ Isaac Peral, número 3, polígon industrial Los Nazarios, del terme municipal de Formentera del Segura (Alacant), sempre que este es desenrotlle d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
1. Els residus admesos en l'activitat seran els relacionats en la part expositiva d'esta resolució o qualsevol altre codi LER que l'òrgan competent en matèria de gestió de residus considere susceptible d'autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en què s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental, d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
2. Els contenidors o els materials a granel situats en l'àrea exterior que emmagatzemen residus que, per grandària o pes, siguen susceptibles de ser arrossegats pel vent, disposaran de tapa o lona per a evitar la seua dispersió.  
3. Quant a l'emmagatzematge de residus perillosos:  
3.1. La zona projectada d'emmagatzematge de residus perillosos es disposarà sota coberta, i es farà per a això una marquesina en la zona d'arreplega proposada (si es realitza amb tancament perimetral haurà d'estar dotada de sistema de ventilació). Es pot modificar la dita zona introduint els residus perillosos dins de la nau tancada o oberta.  
  
3.2. S'evitaran mescles entre residus perillosos de diferent naturalesa, així com entre residus perillosos i no perillosos.  
3.3. Disposarà a més de cubetes o algun sistema de contenció davant de possibles vessaments accidentals que hauran de buidar-se amb la suficient freqüència perquè no se n'isquen.  
4. A fi d'una adequada evacuació i tractament de les aigües residuals generades en el normal exercici de l'activitat, es connectarà a la xarxa de clavegueram del polígon. Les instal·lacions i paràmetres de qualitat de l'aigua d'abocament s'ajustaran a l'ordenança d'abocament de l'entitat pública de sanejament d'aigües residuals o, en cas de ser més restrictiva, a l'ordenança municipal d'abocaments de l'Ajuntament de Formentera del Segura. Si és necessari s'aplicaran els tractaments previs pertinents per a complir amb els límits que s'hi establisquen.  
  
5. El programa de vigilància ambiental haurà d'incorporar el control periòdic de les condicions d'impermeabilització de la solera de la instal·lació. S'inclourà un control documental de la recepció i entrega dels residus, així com la seua quantitat, naturalesa i codi d'identificació. La documentació del programa de vigilància ambiental estarà a disposició de les autoritats competents.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per ser una acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 9 de febrer de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 143/9067-EOI.  
Títol: Arreplega, transport, emmagatzematge i tractament de residus no perillosos, residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE) i perillosos (només emmagatzematge).  
Promotor: Waste Treatment, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Favara.  
Localització: polígon industrial de Favara, c/ Albufera, parcel·la 13-B, del terme municipal de Favara (València).  
Descripció del projecte  
L'objecte del present projecte és la sol·licitud de la llicència ambiental, d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, per a l'arreplega, transport, emmagatzematge i tractament de residus no perillosos, RAEE i perillosos (només emmagatzematge) amb una capacitat d'emmagatzematge de 45 t. L'activitat s'exercirà en una nau industrial situada en el polígon industrial de Favara, c/ Albufera, parcel·la 13-B, del terme municipal de Favara (València).  
Segons el certificat municipal l'activitat projectada és compatible amb la normativa urbanística.  
S'assigna a la instal·lació el número d'identificació mediambiental (NIMA) 4332290623.  
L'empresa està inscrita en el registre general de gestors autoritzats de residus de la Comunitat Valenciana amb:  
- Núm. 1556/A/RNP/CV. Autorització administrativa per a desenrotllar operacions de tractament de RNP (operació de valorització/eliminació R13/D15).  
- Núm. 12/V/RAE/CV. Autorització administrativa per a desenrotllar operacions de tractament de RAEE.  
- Núm. 720/A/RTP/CV. Autorització administrativa per a desenrotllar operacions d'emmagatzematge temporal de RP.  
El projecte de llicència ambiental inclou més residus (codis LER) que els autoritzats per la Direcció General de Qualitat Ambiental, que sol·liciten l'autorització per a la gestió dels residus indicats en el dit projecte.  
La superfície útil total ocupada per la instal·lació serà de 2571,65 m² distribuïts de la manera següent:  
- Activitat 2.490,00 m².  
- Oficines 57,60 m².  
- Lavabos i vestuaris 24,05 m².  
La instal·lació compta amb un pati exterior descobert i molls de càrrega per a la maniobra de vehicles en tasques de càrrega/descàrrega.  
L'activitat a desenrotllar consistirà en l'arreplega, transport i emmagatzematge de residus no perillosos, perillosos, residus d'aparells elèctrics i electrònics, després d'això es procedirà a la seua classificació, condicionament a través de la separació de materials i components per a la seua posterior reutilització, reciclatge, valorització i, si és el cas, eliminació en abocador.  
Quant als residus i RAEE no perillosos que es pretén gestionar, són els següents:  
- Aparells elèctrics i electrònics.  
- Paper-cartó.  
- Plàstic.  
- Vidre.  
- Ferro i altres metalls.  
- Fusta i residus vegetals.  
- Tèxtil.  
- Residus de la construcció i demolició.  
Es disposarà de contenidors i gàbies metàl·liques per a introduir els distints tipus de residus, una vegada plens seran arreplegats des dels distints punts d'origen i seran transportats a les instal·lacions on es pretén instal·lar l'activitat.  
La varietat dels residus a gestionar és àmplia, ja que els clients provenen de tallers de reparació de vehicles xapa i pintura, arts gràfiques, mobles, etc.  
Descripció del procés productiu  
1. El paper, cartó, plàstic, tèxtil, ferro i altres metalls es classifiquen i condicionen en bales a través de l'ús de la màquina compactadora, posteriorment s'emmagatzemarà i vendrà a altres empreses.  
2. El vidre s'emmagatzemarà i es traslladarà a instal·lacions de reciclatge i valorització autoritzades.  
3. La fusta i residus vegetals s'emmagatzemaran en contenidors metàl·lics i es traslladarà a instal·lacions de reciclatge i de valorització autoritzades.  
4. Els residus de la construcció i demolició es classificaran i separaran manualment i en alguns casos es contractarà una màquina trituradora. No hi ha instal·lació fixa de valoració (triturat).  
5. Els RAEE, el seu procediment general a seguir serà: recepció, classificació segons categoria i tipus de residu, pesada per grups i especejament de components.  
5.1. El plàstic generat en el procés de desmuntatge es tractarà a través del seu triturat per a la seua posterior venda i reutilització, els components considerats com a perillosos es procedirà a la seua entrega a gestor autoritzat.  
5.2. Els residus de televisors i monitors necessiten un tractament especialitzat ja que els tubs de rajos catòdics tenen en el seu interior fòsfor, i esta una és substància perillosa, així com el vidre dels televisors i monitors que contenen plom en la seua composició.  
El tractament d'estos aparells tindrà les fases següents:  
- Separació del tub catòdic de la pantalla, per mitjà de procés mecànic i aspiració del fòsfor a través d'aspiració mecànica o serà depositat en un depòsit de seguretat i posterior trasllat per al seu tractament.  
  
- Emmagatzematge de les pantalles de vidre, per al seu posterior trasllat per a la valorització o tractament.  
L'empresa procedirà a la pesada de les distintes fraccions de residus resultants, per a poder conéixer els percentatges de valorització obtinguts.  
Els residus resultants seran entregats a gestor autoritzat.  
5.3. Quant als grans electrodomèstics es pretén l'autorització per al tractament dels frigorífics de ciclopentà i CFC.  
L'emmagatzematge es realitzarà en zona impermeabilitzada, coberta i dotada de sistemes d'arreplega de vessaments amb un depòsit d'arreplega de possibles abocaments.  
Els gasos que s'han de tractar com a CFC són principalment R11, R22 i R134a.  
Els frigorífics es tractaran segons el que marque en les indicacions com a pentà o ciclopentà i els que no tinguen estes indicacions o hi haja dubtes seran tractats com a frigorífics amb CFC.  
S'extrauen els següents components: clorofluorocarburs (CFC), hidroclorofluorocarburs (HCFC), hidrofluorocarburs (HFC) i hidrocarburs (HC).   
L'empresa farà entrega dels dits gasos, oli del compressor, material plàstic del frigorífic a gestors autoritzats.  
Després del desmuntatge i manipulació dels RAEE, els residus obtinguts (frigorífics descontaminats) seran entregats a gestors autoritzats de RP, per a procedir al seu triturat.  
S'exigirà el coneixement dels percentatges de valorització obtinguts sobre les quantitats de frigorífics entregats. L'empresa segons projecte disposa de personal qualificat per a realitzar operacions en aparells de refrigeració.  
6. L'emmagatzematge dels residus perillosos (d'ara en avant RP):  
- Notificació del trasllat de RP a la Conselleria de Medi Ambient.  
  
- Arreplegada dels RP en les empreses clients (productors de RP), amb els vehicles propis (autoritzats) del promotor, s'arreplegaran en bidons de 200 l, contenidors flexibles (big-bags), bidons GRG.  
- Etiquetatge i elaboració dels documents de control i seguiment (DCS).  
- Pesatge i classificació per al seu posterior emmagatzematge.  
- Amb la quantitat suficient de RP emmagatzemats, es traslladaran a la planta final de tractament.  
A més, es generaran residus assimilables a urbans procedents de les oficines que seran arreplegats pel servici municipal.  
La maquinària a utilitzar per l'empresa és la següent:  
- Camió.  
- Bàscula.  
- Premsa compactadora.  
- Carretó elevador.  
- Molí triturador de plàstic o premsa.   
- Màquina de tractament TV/monitors.  
Adequació de la nau segons projecte  
L'activitat disposa de subministrament elèctric, abastiment d'aigua i xarxa general de clavegueram.  
La nau disposa d'una fossa sèptica d'oxidació total soterrada amb registre abans del seu desaigüe a la xarxa municipal.  
En la zona d'emmagatzematge de RP s'instal·larà una presa d'aigua per a actuar amb major rapidesa davant d'un possible abocament.  
La solera és de formigó remolinat amb una grossària mínim estimada de 15 cm, la qual està impermeabilitzada i amb pendents. En les zones de treball, la solera es pintarà amb pintura impermeable per a evitar possibles filtracions al terreny.  
La superfície destinada per a l'emmagatzematge temporal de RP i RAEE perillosos és de 100 m², la capacitat d'emmagatzematge és menor de 45 t, de les quals 30 t són olis usats (emmagatzemats en depòsits) i com a màxim 15 t per a la resta de RP com ara tintes, dissolvent (es realitzaran en bidons GRG, fins a una altura màxima de 3 altures) i residus elèctrics (frigorífics), és una zona degudament impermeabilitzada, i està dotada de pendents fins a un engolidor i arqueta impermeabilitzada i enregistrable, la qual desemboca a una fossa impermeabilitzada amb capacitat de 1.000 l, per als possibles vessaments de líquids perillosos, que en este cas seria posteriorment buidada per personal especialitzat, a més compta amb cubetes i depòsits d'arreplega d'abocaments.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 11 de juliol de 2013, va tindre entrada en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, escrit de la Direcció Territorial de València de la mateixa conselleria, pel qual es traslladava documentació de l'Ajuntament de Favara, el qual remet expedient de sol·licitud de llicència ambiental per a l'activitat d'arreplegada, transport, emmagatzematge i tractament de residus no perillosos, residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE) i perillosos (només emmagatzematge), a fi d'obtindre la declaració d'impacte ambiental preceptiva, en compliment del que disposa l'article 51 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
El 29 de juliol de 2013, es registra en la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial nova documentació remesa per l'Ajuntament de Favara.  
El dit expedient consta de: projecte de llicència ambiental, projecte d'explotació de l'activitat, estudi d'impacte ambiental, certificat de compatibilitat urbanística i certificat d'informació pública.  
El 9 de desembre de 2014, des del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental es requerix documentació a l'Ajuntament de Favara per a poder completar l'expedient i paral·lelament es realitza consulta al Servici d'Ordenació del Territori, per estar l'activitat afectada pel risc d'inundació 2, segons el vigent Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre el Risc d'Inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), i se sol·licita informe sobre la compatibilitat de l'activitat amb el dit risc.  
El 22 de desembre de 2014, es registra en la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la documentació remesa per l'Ajuntament de Favara.  
El 20 de gener de 2015, es registra en la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial l'informe remés pel Servici d'Ordenació del Territori.  
El tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental es va dur a terme per mitjà de la inserció del corresponent anunci en el BOP núm. 198, amb data 21 d'agost de 2013, i la publicació d'un edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament, sense haver-se presentat al·legacions.  
  
Afeccions legals  
Consultada la cartografia CITMA, es constata que en la parcel·la en què pretén implantar-se l'activitat es troba en zona amb risc d'inundació 2, segons el vigent Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre el Risc d'Inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
  
Consideracions ambientals  
- Les principals afeccions associades a l'activitat seran les següents:  
  
1. Producció de sorolls  
Les principals fonts de soroll són:  
- Operacions d'entrada/eixida de camions.  
- Carretó elevador.  
- Molí triturador de plàstic.  
Les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi són les següents:  
- L'estudi acústic presentat estima que amb els elements constructius existents asseguraran un aïllament acústic suficient, de tal manera que les transmissions a l'exterior seran inferiors als límits màxims permesos per a zona industrial, segons la legislació vigent en matèria acústica.  
La maquinària susceptible de produir vibracions és la compactadora per al plàstic i cartó i el triturador de plàstic, i el seu funcionament és discontinu i eventual, l'estudi d'impacte ambiental no preveu la producció de cap tipus de vibracions ja que estes són absorbides per l'obra civil per ser de poca importància.  
2. Afecció al sòl  
Tota la nau industrial on es produirà la manipulació i emmagatzematge dels distints tipus de residus tindrà una solera de formigó.  
  
La zona de manipulació i desmuntatge dels RAEE i residus perillosos s'impermeabilitzarà i condicionarà amb pendent cap a un engolidor i arqueta enregistrable de 50x50x50 cm connectada a una fossa de 1.000 l impermeable i soterrada, per a l'arreplega de possibles abocaments accidentals. A més, la zona d'emmagatzematge de RAEE considerats com a perillosos (frigorífics) compta amb cubetes d'arreplega d'abocaments.  
Al voltant de les zones de treball (RAEE), la solera es pintarà amb pintura impermeable per a evitar possibles filtracions al terreny.  
3. Afecció a les aigües  
Les mesures correctores per a evitar l'afecció a les aigües superficials i subterrànies, proposades pel projecte seran les següents:  
Les aigües residuals procedents dels lavabos i vestuaris no s'aboquen directament, l'activitat disposa d'una fossa sèptica impermeable d'oxidació total instal·lada en obra quan va ser construït l'edifici, abans del seu desaigüe a la xarxa municipal.  
Quant a les aigües residuals procedents del possible tractament de residus no s'aboquen, l'activitat disposa d'arqueta interior d'arreplega i d'una fossa sèptica d'arreplega impermeable, que seran arreplegades per gestor autoritzat.  
En la zona d'emmagatzematge de RP es disposarà d'una presa d'aigua per a resoldre amb major rapidesa qualsevol vessament d'algun líquid tòxic o corrosiu.  
4. Emissions  
Les mesures preventives i correctores que el projecte proposa per a evitar l'afecció a l'atmosfera per possibles accidents degut als gasos refrigerants, són:  
- En el procediment de valorització de frigorífics, els gasos refrigerants i l'oli han de ser arreplegats adequadament del circuit refrigerant durant el tractament dels aparells.  
- Disposar de personal qualificat per a la manipulació dels dits gasos.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 6.c, annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
2. L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.  
  
4. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'activitat d'arreplega, transport, emmagatzematge i tractament de residus no perillosos, residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE) i perillosos (només emmagatzematge), promoguda per Waste Treatment, SL, ubicada en el polígon industrial de Favara, c/ Albufera, parcel·la 13-B, del terme municipal de Favara (València), sempre que este es desenrotlle d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
1. Els residus admesos en l'activitat seran els relacionats en les distintes autoritzacions administratives de la part expositiva d'esta resolució o qualsevol altre codi LER que l'òrgan competent en matèria de gestió de residus considere susceptible d'autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en què s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
  
2. Davant de la possibilitat d'abocaments accidentals, la instal·lació disposarà:  
2.1. Recipients d'emmagatzematge estancs i de gran resistència.  
2.2. Materials absorbents (sepiolites, material tèxtil, etc.), per a la retenció i eliminació dels possibles abocaments accidentals, provinents del carretó elevador, vehicles de transport o de l'emmagatzematge de residus. El material utilitzat així com el residu hauran de ser emmagatzemats i gestionats d'acord amb la seua naturalesa i perillositat.  
2.3. La fossa de 1.000 l impermeable d'arreplega de possibles vessaments situada en la zona d'arreplega de residus i RAEE perillosos, haurà de mantindre's neta i buidar-se amb una freqüència suficient que garantisca que no es produiran vessaments.  
3. A fi d'una adequada evacuació i tractament de les aigües residuals generades en el normal exercici de l'activitat, es connectarà a la xarxa de clavegueram del polígon. Les instal·lacions i paràmetres de qualitat de l'aigua d'abocament s'ajustaran a l'ordenança d'abocament de l'entitat pública de sanejament d'aigües residuals o, en cas de ser més restrictiva, a l'ordenança municipal d'abocaments de l'Ajuntament de Favara. Si és necessari s'aplicaran els tractaments previs pertinents per a complir amb els límits que s'hi establisquen.  
4. Es portarà un registre documentat del programa de vigilància ambiental als efectes d'acreditar l'execució i l'adopció de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. Este registre documentat inclourà, a més, el resultat dels controls i autocontrols periòdics legalment exigibles en el control d'abocaments d'aigües residuals, a més, tota la documentació acreditativa relativa a accidents, fugues o vessaments, la seua arreplega i gestió posterior, i també haurà d'incorporar el control periòdic de les condicions d'impermeabilització de la solera de la nau. La documentació del programa de vigilància ambiental estarà a disposició de les autoritats competents.  
  
5. Atés que la ubicació de la instal·lació es troba afectada per risc d'inundació 2, s'aplicarà l'artículo 24 de la normativa urbanística del PATRICOVA, ja que l'activitat proposada té una alta vulnerabilitat davant del risc d'inundació (s'incrementa pel fet que la instal·lació inclou l'emmagatzematge de residus perillosos).  
Per tractar-se de sòl urbà, correspon a l'Ajuntament de Favara la verificació de la incidència del risc d'inundació i la imposició, si és procedent, de condicions d'adequació de l'activitat.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, o la detecció de qualsevol impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per ser una acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 6 de febrer de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 9 de març de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.