Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6830, del 31-07-2012 (2012/7554)

ACORD de 29 de juny de 2012, del Consell, de declaració del projecte València Dinamitza, presentat pel València, Club de Futbol i la mercantil Newcoval, com a Actuació Territorial Estratègica.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6830

Data del DOGV
:   31-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/7554


Data del document
:   29-06-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç

Tipus de document
:   Acord

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * València
    * pla d'urbanisme

ACORD de 29 de juny de 2012, del Consell, de declaració del projecte València Dinamitza, presentat pel València, Club de Futbol i la mercantil Newcoval, com a Actuació Territorial Estratègica. [2012/7554]  
  
  
El Consell, en la reunió del dia 29 de juny de 2012, va adoptar l'acord següent:  
La figura de les actuacions territorials estratègiques està regulada a la Comunitat Valenciana per la Llei 1/2012, de 10 de maig, de la Generalitat, de Mesures Urgents d'Impuls a la Implantació d'Actuacions Territorials Estratègiques. És un instrument singular per a desenrotllar l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, i facilitar la implantació en el territori d'iniciatives empresarials que presenten una rellevància supramunicipal quant als seus efectes sobre la generació de renda, ocupació i dinamització del teixit productiu de la Comunitat Valenciana i que siguen, al mateix temps, demostratives quant a la seua compatibilitat amb la Infraestructura Verda del territori i de la seua integració en la morfologia del territori i del paisatge.  
Per això, i per la seua especial transcendència sobre el territori de la Comunitat Valenciana, estes actuacions requerixen la declaració del Consell com a Actuació Territorial Estratègica, prèvia a la redacció del pla i la seua posterior aprovació. La dita declaració va acompanyada d'un informe que definix els condicionants ambientals, urbanístics i funcionals que ha de complir i els assigna un procediment de tramitació específic a fi d'assegurar la transparència en el procés, la participació pública i la identificació de les accions necessàries que permeten accelerar la seua implantació a fi de produir, de manera immediata, efectes positius des del punt de vista econòmic, ambiental i social.  
  
En el cas de València Dinamitza, es tracta d'un projecte empresarial de gran magnitud i impacte supramunicipal que proposen el València, CF, i la mercantil Newcoval, SL en dos àmbits territorials diferents de la ciutat de València amb la finalitat següent:  
1. Generar unes rendes per al territori d'uns 1.200 milions d'euros (incloent-hi la inversió directa, indirecta i induïda), el que suposa aproximadament el 1,2% del PIB de la Comunitat, i una creació de 3.500 ocupacions (entre directes i indirectes). Esta inversió és immediata i es desenrotllarà completament en un període entre cinc i deu anys, depenent de la conjuntura econòmica.  
2. Crear un espai urbà comú davall la marca paraigua del València, CF, que aglutine espais simbòlics i funcionals per als aficionats, turistes i públic en general a través d'espais de trobada i fites i elements simbòlics, tant en l'antic com en el nou estadi de futbol: monuments, espais emblemàtics per als aficionats, el museu del club i altres espais museístics, la seu social i les seues oficines, etc.  
  
3. Dotar la ciutat de València, i a la seua àrea metropolitana, d'espais comercials d'elevada qualitat i diferenciació que permeten completar i posar en valor un dels millors estadis de futbol cinc estrelles de la Unió Europea, amb capacitat d'acollida per a esdeveniments esportius de primer rang europeu i mundial.  
4. Crear nous espais de centralitat urbana i territorial que contribuïsquen a l'equilibri de la ciutat de València i el seu entorn urbà, per mitjà de la implantació d'usos i activitats comercials, educatives, hoteleres, assistencials, culturals i financeres relacionades amb firmes d'elevat prestigi internacional.  
5. Associar l'espai del nou camp de futbol, situat en l'avinguda de les Corts Valencianes, amb altres components d'excel·lència del territori com ara Fira València, el Palau de Congressos, i en general, amb els usos i activitats de l'eix territorial estratègic de la CV-35 (autovia de Llíria-Ademuz) per a potenciar el turisme cultural, esportiu i de negocis.  
6. Millorar l'ordenació actual i desenrotllar una peça urbana fonamental per a la ciutat, per la seua centralitat i permeabilitat, com ho és l'espai de l'antic Mestalla, com a gran element de connexió de l'eixamplament de la ciutat de València amb l'avinguda d'Aragó, els espais de l'entorn de l'avinguda de Blasco Ibáñez i els del nord de la ciutat de València.  
7. Augmentar la superfície de zones verdes de la ciutat de València i les connexions dels àmbits d'execució de l'Actuació Territorial Estratègica amb la infraestructura verda urbana de la ciutat, amb l'horta i amb els espais marítims.  
8. Exercir la responsabilitat social corporativa dels promotors de l'Actuació Territorial Estratègica, i recuperar les plusvàlues generades per al conjunt de la societat, a través de la inversió en projectes de millora de la qualitat de vida de la ciutadania i de l'espai urbà. Estos projectes es desenrotllaran en benefici dels ciutadans de l'entorn de les actuacions, i seran gestionats conjuntament per la Generalitat i l'Ajuntament de València.  
El Consell és l'òrgan competent de la Generalitat per a l'adopció del present acord, de conformitat amb el que disposen els articles 2 i 3 de la Llei 1/2012.   
Per això, una vegada analitzada i avaluada tota la informació aportada pels promotors, a proposta del conseller d'Economia, Indústria i Comerç i de la consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, el Consell   
  
ACORDA  
  
Primer  
Declarar la proposta València Dinamitza presentada pel València, CF i la mercantil Newcoval, SL, Actuació Territorial Estratègica en els termes regulats per la Llei 1/2012.  
  
Segon  
De conformitat amb l'article 3.4 de la Llei 1/2012, es designa la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient òrgan responsable de la tramitació i aprovació de l'instrument de planificació que es derive d'esta actuació, en què es procurarà aconseguir el màxim consens social, requerint en tot cas la conformitat expressa de l'Ajuntament de València.  
  
Tercer  
De conformitat amb l'article 3.4 de la Llei 1/2012, es designa l'Ajuntament de València òrgan responsable de la tramitació i aprovació dels instruments de gestió i execució de l'esmentada planificació.  
  
  
Quart  
De conformitat amb l'article 3.4 de la Llei 1/2012, es designa la Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç i l'Ajuntament de València òrgans responsables del seguiment i control de l'execució de l'Actuació Territorial Estratègica.  
  
Cinqué  
El desenrotllament d'esta Actuació Territorial Estratègica es durà a terme complint les condicions expressades en l'informe elevat al Consell que s'adjunta com a annex a este acord. L'incompliment de les condicions esmentades donarà lloc a la caducitat de l'actuació, amb els altres efectes previstos en l'article 5.3 de la Llei 1/2012.  
  
Sisé  
Condicionar la present declaració a la formalització pel promotor de l'Actuació Territorial Estratègica de les garanties requerides per l'article 3.4 de la Llei 1/2012 esmentada, en els termes indicats en l'apartat 11 de l'informe annex, i la quantia dels quals s'establix en el 2% del cost estimat de les obres públiques d'urbanització necessàries per a l'Actuació, dins del termini de 15 dies des de la notificació d'este acord.  
  
  
Seté  
Condicionar la present declaració a la resolució del Programa d'Actuació Integrada 'Mestalla', adjudicat per gestió directa a AUMSA el 9 d'abril de 2007.  
  
Valencia, 29 de juny de 2012  
  
El vicepresident i secretari del Consell,  
JOSÉ CISCAR BOLUFER  
  
  
ANNEX  
  
Informe de compatibilitat de la proposta d'actuació territorial estratègica València Dinamitza  
  
28 de juny de 2012  
  
Índex  
1. DOCUMENTACIÓ APORTADA  
2. MODEL TERRITORIAL VIGENT  
2.1. Zona A: 'Antic Mestalla'  
2.2. Zona B: 'Corts Valencianes'  
3. DESCRIPCIÓN DE LA PROPOSTA I JUSTIFICACIÓ DE LA SEUA ADEQUACIÓ A LA FIGURA DE L'ACTUACIÓ TERRITORIAL ESTRATÈGICA   
4. CRITERIS I CONDICIONANTS TERRITORIALS, AMBIENTALS I FUNCIONALS A CONSIDERAR EN L'ACTUACIÓ  
  
4.1. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General d'Obres Públiques, Projectes Urbans i Habitatge.  
4.2. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial.  
4.3. Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç. Direcció General de Comerç i Consum.3  
4.4. Delegació del Govern d'Espanya. Àrea de Foment.  
4.5. Consell Valencià d'Esports.  
4.6. Conselleria de Governació. Secretaria Autonòmica de Governació. Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències.  
4.7. Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR).  
4.8. Govern d'Espanya. Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
4.9. Agència Valenciana de Turisme.  
4.10. Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació. Servici d'Infraestructures i Gestió Patrimonial.  
4.11. Conselleria de Sanitat. Agència Valenciana de Salut.  
4.12. Ajuntament de València.   
5. ABAST DE L'INFORME AMBIENTAL I DEL PLA DE PARTICIPACIÓ PÚBLICA I CONSULTES   
5.1. Abast de l'Informe Ambiental.   
5.1.1. Utilització racional del sòl, disseny de la Infraestructura Verda Urbana i qualitat dels espais públics.   
5.1.2. Millora de l'ordenació i implantació d'infraestructures, equipaments i dotacions públiques.   
5.2. Participació pública i consultes.   
5.2.1. Identificació de les administracions públiques i del públic interessat.   
5.2.2. Modalitats de participació pública i consultes.   
6. IDENTIFICACIÓ DELS DOCUMENTS URBANÍSTICS I ESTÀNDARDS APLICABLES   
6.1. Zona A: 'Antic Mestalla'.   
6.1.1. Modificació del Pla General.   
6.1.2. Projecte d'Urbanització.   
6.1.3. Projecte de Reparcel·lació.   
6.1.4. Llicències de demolició.   
6.1.5. Llicències d'edificació i ambientals.   
6.2. Zona B: 'Corts Valencianes'.   
6.2.1. Modificació del Pla General.   
6.2.2. Cessió de sòl amb destí GEL-4.   
6.2.3. Llicència d'edificació i ambiental.   
7. SEQÜÈNCIA DE TRAMITACIÓ   
8. ÒRGANS RESPONSABLES D'ELABORAR I TRAMITAR ELS DOCUMENTS URBANÍSTICS I AMBIENTALS   
9. ÒRGANS RESPONSABLES DEL SEGUIMENT I CONTROL DE L'EXECUCIÓ DEL PROJECTE   
10. GARANTIES EXIGIBLES AL PROMOTOR   
11. COMPENSACIÓ DE DOTACIONS I RESPONSABILITAT SOCIAL CORPORATIVA DEL PROMOTOR   
12. TERMINI   
13. RENÚNCIA I INCOMPLIMENT   
  
  
1. DOCUMENTACIÓ APORTADA  
El 31 de maig de 2012, la mercantil Newcoval, SL va presentar en la Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç, Direcció General d'Economia, amb registre d'entrada 14.061, l'avanç de la proposta esquemàtica de pla, denominada València Dinamitza, per a valorar la seua viabilitat com a Actuació Territorial Estratègica i, si és el cas, iniciar el procediment establit en la Llei 1/2012, de 10 de maig, de Mesures Urgents d'Implantació d'Actuacions Territorials Estratègiques (d'ara en avant, Llei 1/2012). La Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç, a instàncies del promotor, formula una consulta sobre la viabilitat de la seua iniciativa, la qual va tindre la seua entrada en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient l'1 de juny de 2012, amb registre d'entrada 88647/2000.  
Esta iniciativa està promoguda per la mercantil Newcoval, SL, amb CIF B-98406168 i domicili als efectes de notificacions en el carrer Abadia Sant Martí núm. 2 de València.  
La documentació aportada consta de memòria justificativa i plans.  
  
En data 22 de juny de 2012 va tindre entrada en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient documentació complementària consistent en un estudi de viabilitat financera, en una anàlisi de l'estructura de la propietat i de les infraestructures i en una proposta de pla de participació pública.  
  
2. MODEL TERRITORIAL VIGENT  
La proposta es planteja sobre dos àmbits de la ciutat de València, classificats com a sòl urbà i ordenats actualment per mitjà de sengles modificacions del Pla General de València:  
2.1. Zona A: antic Mestalla  
Zona qualificada com a EDA (edificació oberta), per a ús residencial plurifamiliar. L'ordenació actual és el resultat de la modificació puntual Mestalla del Pla General de València, aprovada definitivament el 22 de novembre de 2007, que acompanyava el PAI promogut per AUMSA per al desenrotllament de la zona on es localitza l'actual camp de futbol de Mestalla i que, en virtut dels protocols i convenis subscrits entre la Societat Esportiva València, CF, i l'Ajuntament de València, es trasllada a la zona de l'avinguda de les Corts Valencianes. L'Ajuntament de València, per mitjà de la gestió directa de la seua empresa municipal AUMSA, pretenia el desenrotllament urbanístic de l'àmbit per mitjà de la transformació de l'ús dotacional esportiu privat de la parcel·la del camp de futbol a l'ús residencial. A estos efectes, l'ordenació vigent planteja una sèrie d'edificacions en alçada per a ús residencial que es complementen amb equipaments públics de servici als veïns de la zona.  
  
D'altra banda, l'execució de la sentència núm. 1274/2002 del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana -confirmada per la STS de 16 de desembre de 2005-, per la qual es va anul·lar la Modificació del Pla General aprovada el 5 de febrer de 1999, obliga a la demolició de part de l'edifici destinat actualment a camp de futbol.  
2.2. Zona B: Corts Valencianes  
Zona qualificada com GSP-1\*, dotacional esportiu privat, i GSP-1, dotacional esportiu, sotmeses ambdós a la normativa de la zona GSP-1 del Pla General, amb les especificacions derivades de la modificació puntual «Dotacions esportives». El planejament actual deriva dels acords adoptats entre el València, CF, i l'Ajuntament de València amb vista a incorporar l'ús privat en la parcel·la dotacional a fi de destinar-la a la implantació de l'estadi de futbol de la societat esportiva. Així mateix, com a part de la necessària compensació per la pèrdua de l'ús públic de la parcel·la, es reserva una part d'esta per al dit ús dotacional GSP-1, amb el compromís del València, CF, de la construcció d'un poliesportiu municipal sobre esta. La dita operació urbanística va comportar també la reclassificació d'altres sòls dotacionals públics de propietat del València, CF, per al seu destí com a equipaments esportius per a la ciutat de València, que compensaven el dèficit provocat amb la modificació, entre els quals es troben el denominat GEL-4 que també s'incorpora a la proposta presentada.  
  
En l'actualitat no ha sigut executat l'equipament esportiu previst en la parcel·la d'ús dotacional públic GSP-1\*, i la seua localització, segons la documentació presentada pel promotor, no es considera la més idònia per la falta de solejada de la dita parcel·la. Tampoc s'han conclòs les obres del nou camp de futbol, la qual cosa impedix l'execució de la sentència núm. 1274/2002 del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana ja que la demolició de l'antic estadi requerix de la simultània posada en funcionament del nou estadi de futbol en l'avinguda de les Corts Valencianes.  
  
3. DESCRIPCIÓ DE LA PROPOSTA I JUSTIFICACIÓ DE LA SEUA ADEQUACIÓ A LA FIGURA DE L'ACTUACIÓ TERRITORIAL ESTRATÈGICA  
La proposta València Dinamitza, presentada pel València, CF, SAE, en col·laboració amb la mercantil Newcoval, SL, planteja una iniciativa empresarial en dos àmbits discontinus de la ciutat de València: els entorns de l'actual camp de Mestalla, en l'avinguda d'Aragó, i del nou camp del València, CF, en l'avinguda de les Corts Valencianes. De manera sintètica es proposa:  
a) En la zona de l'actual camp de futbol de Mestalla, una reordenació urbana que permeta la creació d'un espai multifuncional on convisquen diferents usos, especialment terciaris, així com dotacions sanitàries, educatives i culturals orientades al servici de la població i dels espais urbans de l'entorn. Estos usos terciaris estaran relacionats, segons la documentació presentada, amb l'activitat comercial de segments diferenciats i exclusius, així com altres equipaments culturals, assistencials, educatius i hotelers davall el paraigua de marques de reconeguda prestigi nacional i internacional.  
b) En la zona del nou camp del València, CF, es planteja una remodelació d'usos de l'illa on s'ubica esta instal·lació per a qualificar el nou camp de futbol del València, que té un significat emblemàtic i estratègic tant per a la ciutat com per al conjunt de la Comunitat Valenciana. Esta nova ordenació està basada en el desenrotllament d'usos i activitats comercials i en la construcció d'un espai de futur del València, CF, incloent-hi una àrea museística, cultural i comercial que gire al voltant d'un equip de futbol com el València, CF, d'àmplia i reeixida, trajectòria esportiva en l'àmbit nacional i internacional.  
  
L'actuació proposada, a pesar de la seua discontinuïtat territorial, presenta unicitat projectual per les raons següents :  
a) En primer lloc, per la institució i la marca esportiva i social València, CF, aglutinant de l'actuació, la qual té un reconeixement internacional àmpliament contrastat i valorat.  
b) En segon lloc, per la connexió sentimental i funcional de l'antic camp de Mestalla amb la persistència d'espais oberts relacionats amb l'empremta del terreny de joc, i el nou camp en l'avinguda de les Corts Valencianes, on el club ubicarà una sèrie de fites emblemàtiques que permetran conjugar el passat amb el present i el futur del València, CF.  
  
c) En tercer lloc, per la relació dels usos i activitats instal·lats en els dos emplaçaments de l'actuació, desenrotllant, entre altres, àmbits comercials tematitzats, exclusius i complementaris. Este caràcter singular de la superfície comercial la convertix en un element de dinamització del seu entorn i no de competència amb les activitats comercials ja implantades en les seues respectives àrees d'influència.  
Per tant, i a pesar de la seua discontinuïtat física, la proposta constituïx una actuació amb un elevat grau de connexió i sinergia entre les parts, i com a tal ha de ser avaluada als efectes de l'article 1.3 de la Llei 1/2012.  
Una vegada establida la unicitat de l'actuació presentada, procedix la seua avaluació respecte dels requisits de les actuacions territorials estratègiques regulats en la Llei 1/2012:  
a) Respecte de la seua congruència amb l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, l'actuació s'emmarca en el context dels objectius estratègics de projecció de l'àrea metropolitana de València dins dels grans espais urbans europeus. En concret, València Dinamitza està relacionada amb la potenciació d'algunes de les vocacions identificades per l'Estratègia Territorial per a l'Àrea Funcional de València, entre les quals destaquen: els clústers esportius i de la salut, el turisme esportiu, cultural i de negocis, així com l'atracció d'empreses del sector financer de gran relleu. En general, totes les activitats que conté València Dinamitza tenen un impacte d'abast supramunicipal que, en alguns casos, inclús arriba a l'esfera internacional.  
  
D'altra banda, i respecte del compliment dels principis directors de la dita estratègia, esta és una actuació urbana que contribuïx al reequilibri de l'àrea metropolitana de València, a la creació de zones de nova centralitat i la potenciació dels actius urbans estratègics. No obstant això, cal combinar adequadament els usos residencials i econòmics en estes àrees i resoldre, en tots els casos i de manera flexible i eficient, el problema de les dotacions urbanes que puguen afectar la qualitat de vida i la cohesió social de la població, evitant la creació d'espais urbans aïllats del context social en què s'inserixen.  
  
b) Respecte de l'interés general de l'actuació, les xifres aportades pels promotors sumen una inversió directa de 626,25 milions d'euros d'inversió en dos fases:  
1. La primera, d'una duració de 5 anys, amb una inversió de 427,25 milions d'euros, dels quals les administracions públiques, via impostos, llicències o taxes, rebrien aproximadament uns 46 milions. Esta inversió directa generarà, de forma addicional, per proveïdors i servicis auxiliars, un total de 384,4 milions de renda indirecta i induïda.  
  
2. Respecte de la segona fase, s'aporta només l'import total d'inversió, 199,5 milions d'euros, i la seua estimació de renda indirecta i induïda, aplicant els mateixos coeficients que la primera fase, seria d'uns 180 milions d'euros.  
Quant a l'ocupació, s'aporta la dada d'un total (per a la primera fase) de 1.050 ocupacions directes (fase de construcció i permanents) i unes 1.300 indirectes, a les quals s'afegirien 483 directes i 600 indirectes en la segona fase.  
En resum, i comptabilitzant inversió i ocupació (directe i indirecte), l'actuació generaria una renda d'uns 1.191 milions d'euros (que és aproximadament 1,2% del PIB de la Comunitat Valenciana) i 3.433 ocupacions. Per tant, si es complixen les previsions del promotor, l'impacte quant a generació de renda i ocupació seria de transcendència supramunicipal, com exigix la Llei 1/2012.  
A més, i segons l'article 1.3.b de la Llei 1/2012, es requerix l'elaboració dels estudis de viabilitat econòmica de l'actuació, i de sostenibilitat per a les hisendes locals i autonòmiques respecte de la seua capacitat de manteniment dels nous equipaments, infraestructures i servicis derivats de l'actuació:  
1. Respecte de l'Informe de viabilitat econòmica de l'actuació, presentat pels promotors en documentació annexa, es pot considerar complet, exhaustiu i amb la metodologia adequada. És un informe econòmic global que inclou totes les actuacions en les dos zones, que van més enllà de les estrictament aportades per la proposta, la qual cosa té la seua lògica econòmica i es considera acceptable. No obstant això, moltes de les partides d'ingressos i de gastos estan condicionades per la gestió del projecte i del compliment dels requisits que s'exigixen en la declaració del Consell, per la qual cosa serà necessari realitzar un nou estudi en la fase de planificació que preveja amb més precisió la viabilitat de l'actuació.  
2. Respecte de l'informe de sostenibilitat sobre l'impacte de l'actuació sobre l'estructura pressupostària de les hisendes públiques, en principi, tenint en compte la informació de què pot disposar-se en esta fase preliminar, es pot pensar que l'actuació no tindrà un impacte substancial, positiu o negatiu, en la comptabilitat d'un Ajuntament com el de València, ja que només se li afig a la ciutat un 0,09% de sostre edificable. No obstant això, de conformitat amb el que disposa l'article 15.4 del Text refós de la Llei de Sòl, el document de planejament haurà d'incloure el document de sostenibilitat econòmica que identifique l'impacte en les hisendes públiques de l'Ajuntament de València i de la Generalitat, i en el manteniment de les infraestructures necessàries o la posada en marxa i la prestació dels servicis resultants.  
  
c) Respecte de la integració territorial de l'actuació, en la documentació presentada s'aprecia que els àmbits urbans en què es desenrotlla l'actuació compten amb sistema de transport públic sostenible de gran capacitat en les seues proximitats (metro, autobús, futura plataforma reservada de transport), encara que cal millorar les connexions de vianants i ciclistes amb els espais que componen la infraestructura verda urbana, tot això sense perjuí dels condicionants que s'exigisquen en els informes sectorials de mobilitat.  
d) Respecte de la seua localització selectiva, els dos àmbits d'implantació de l'actuació compten amb una elevada accessibilitat urbana, metropolitana i regional, que es veurà incrementada quan es culminen els projectes ferroviaris que ADIF té previstos, encara que sense concreció de dates i en un marc financer complex.  
D'altra banda, l'actuació pot beneficiar-se de la proximitat de components d'excel·lència del territori, com ara:  
1. En l'entorn del nou camp de futbol, situat en un eix territorial estratègic i de qualitat urbana com és la CV-35, autovia de Llíria i Ademús, hi ha elements singulars com Fira València, el Palau de Congressos, mitjans de transport sostenible de gran capacitat, una zona hotelera d'alta gamma, el Parc Tecnològic, la Universitat de València i el seu parc científic, etc.  
2. L'entorn del vell Mestalla compta amb la proximitat a la zona de la Universitat Politècnica de València i de la Universitat de València, al port i la seua terminal de creuers, les zones de platja urbana, la futura estació de l'AVE, la presència pròxima de l'Horta de València, etc.  
e) Respecte de l'efectivitat de l'actuació, els promotors es comprometen a realitzar de forma immediata una subfase, dins de la primera fase exposada en la documentació presentada, en l'estudi econòmic, consistent en el desenrotllament dels usos terciaris annexos al nou camp de futbol del València, CF, i l'execució del poliesportiu GEL-4, inversió que produirà efectes sinèrgics amb la ja anunciada pel València, CF, quant a la culminació del nou estadi. Este compromís es materialitza en la documentació presentada.  
Una vegada acabada esta subfase, es completaria en la seua totalitat la fase primera en un període aproximat de cinc anys, incloent-hi tot el comercial de l'avinguda de les Corts Valencianes, el també espai comercial de l'avinguda d'Aragó i la demolició i urbanització de l'entorn del vell Mestalla. En tot cas, en l'apartat 7 d'este informe s'exposa la seqüència total de l'actuació i els seus terminis concrets.  
  
f) Respecte de la rellevància de l'actuació, la mateixa marca del València, CF, i els usos proposats pel promotor tenen cabuda en l'epígraf 2n de l'article 1.3.f de la Llei 1/2012. És a dir, equipaments terciaris, culturals, turístics, sanitaris o assistencials que siguen referència destacada d'una oferta a escala suprarregional o regional.  
En este sentit, la proposta planteja la implantació d'un clúster d'ensenyances empresarials, d'instal·lacions sanitàries exclusives, així com d'un complex hoteler de gamma alta, que li atorga un alt valor estratègic a l'actuació de conformitat amb el que establix l'esmentada Llei 1/2012.  
Conclusió:  
Ponderant tots els aspectes que componen el projecte València Dinamitza, si s'executa en el sentit que proposen els seus promotors i complint tots els condicionants que s'exigisquen en la declaració del Consell, es pot concloure que el dit projecte s'adapta als requisits de la Llei 1/2012 per a les Actuacions Territorials Estratègiques.  
No obstant això, al tractar-se d'un projecte amb fortes repercussions sobre la qualitat de vida dels habitants del seu entorn, s'hauran d'arbitrar fórmules pertinents per a aconseguir un elevat consens entre el conjunt d'administracions públiques i d'agents territorials involucrats en este.  
  
Així mateix, per les característiques del projecte es requerirà la conformitat expressa de l'Ajuntament de València en relació amb tots els aspectes que afecten l'elaboració dels documents de planificació, gestió i execució d'esta actuació.  
  
4. CRITERIS I CONDICIONANTS TERRITORIALS, AMBIENTALS I FUNCIONALS A CONSIDERAR EN L'ACTUACIÓ  
  
Formulada consulta als organismes afectats, per a la consideració dels aspectes territorials, ambientals i funcionals en el desenrotllament de l'actuació, s'han evacuat els informes següents:  
4.1. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General d'Obres Públiques, Projectes Urbans i Habitatge.  
Emés el 12 de juny de 2012 pel servici de Projectes d'Infraestructures, advertix que no s'ha aportat estudi de mobilitat urbana i transport públic i que el dit document haurà de continuar la seua tramitació de conformitat amb el que establix la seua legislació reguladora, una vegada s'haja inclòs el dit estudi.  
4.2. Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial.  
Rebut el 26 de juny de 2012, conclou que la proposta no constituïx variació fonamental de les estratègies, directrius o propostes del planejament general vigent que puguen tindre efectes significatius sobre el medi ambient, sempre que s'ajuste a allò que s'ha descrit en la documentació presentada, i per tant no requerix del seu sotmetiment al procés d'avaluació ambiental complet establit en la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, sense perjuí que els projectes d'urbanització pogueren estar sotmesos al procés d'avaluació ambiental.  
  
4.3. Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç. Direcció General de Comerç i Consum.  
Emés el 12 de juny de 2012, advertix de la necessitat de dotar de major nombre d'aparcaments en la zona de Mestalla.  
4.4. Delegació del Govern d'Espanya. Àrea de Foment.  
Emés l'11 de juny, en el qual s'indica que es remet amb data 11 de juny de 2012 a la Direcció General de Ferrocarrils del Ministeri de Foment per a l'emissió de l'informe previst en l'article 7.2 de la Llei 39/2003, de 17 de novembre, del Sector Ferroviari.  
4.5. Consell Valencià d'Esports.  
Emés amb data 14 de juny de 2012, sense objeccions.  
f. Conselleria de Governació. Secretaria Autonòmica de Governació. Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències.  
  
Emés el 13 de juny de 2012, en sentit favorable, si bé, en relació amb les activitats a ubicar-hi, advertix que si estan afectades pel Reial Decret 393/2007, de 23 de març, hauran d'elaborar i presentar en l'Ajuntament de València el Pla d'Autoprotecció que haurà de registrar-se en el Registre Autonòmic de Plans d'Autoprotecció.  
  
4.7. Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR).  
Emés el 18 de juny de 2012, informa de la viabilitat del tractament en el sistema públic de sanejament i depuració de Pinedo de les aigües residuals generades amb la proposta, sempre que es complisquen els condicionants allí imposats:  
a) L'execució de les infraestructures pot afectar la xarxa de col·lectors que discorren per l'avinguda de Suècia, de titularitat municipal, per la qual cosa hauran de complir-se les condicions que a este efecte impose el Cicle Integral de l'Aigua de l'Ajuntament de València.  
b) L'execució de les infraestructures necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuarà a compte i risc del promotor.  
c) Serà condició indispensable per a la futura autorització de connexió de l'actuació al sistema públic de sanejament i depuració la comprovació tant de la capacitat de tractament del sistema públic com la suficiència de la capacitat hidràulica de la xarxa de col·lectors del sistema de Pinedo.  
d) Abans de l'execució de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant de 804.287,27 €, o la quantitat resultant en funció de la realitat de l'actuació finalment executada.  
4.8. Govern d'Espanya. Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Rebut el 22 de juny de 2012, es pronuncia en el sentit següent:  
  
a) Afecció de llits fluvials. No es localitza cap llit fluvial.  
b) Sanejament i depuració. Es recorda la prohibició d'abocament a llit fluvial públic sense autorització administrativa.  
c) Incidència en el règim de corrents. La zona no presenta risc d'inundació, per la qual cosa les actuacions no suposen incidència en el règim de corrents. No obstant això, es recorda que les activitats vulnerables a les avingudes i aquelles que suposen una reducció significativa de la capacitat de desaigüe no poden autoritzar-se en la zona de flux preferent.  
d) Disponibilitat de recursos hídrics. En principi, amb les concessions de què disposa l'Ajuntament de València, la disponibilitat de recursos hídrics estaria garantida per a l'activitat que es pretén, sempre que la demanda d'usos a implantar estiga en l'entorn de les dotacions habituals per als usos comuns de la zona urbana (abastiment, reg de zones verdes i usos terciaris). No obstant això, per a l'emissió de l'informe de l'article 15.3 del Reial Decret Legislatiu 2/2008, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de Sòl, article 19.2 de la Llei 4/2004 d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge i article 25.4 del RD 1/2001, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües, s'haurà de presentar un estudi que justifique la demanda requerida pel conjunt d'usos a implantar, desglossada el més detalladament possible.  
e) Afecció al domini públic. S'ha inclòs en l'àmbit de l'antic Mestalla part de la parcel·la de domini públic de patrimoni de l'Estat, referència cadastral 4550588XQ2147Q4575RG, que actualment es destina a pàrquing públic i rampa d'accés al soterrani de l'edifici, per la qual cosa no pot ser qualificada com a zona verda pública. Esta zona haurà de tindre la qualificació que corresponga perquè siga compatible l'ús que actualment se li dóna i que justifica la seua adscripció a l'ús públic de l'edifici.  
4.9. Agència Valenciana de Turisme.  
Rebut el 21 de juny de 2012, indica que s'haurà d'aclarir el destí de la parcel·la hotelera de l'avinguda de les Corts Valencianes i en el cas que finalment s'opte per la implantació d'un nou establiment hoteler de quatre estrelles s'aconsella maximitzar la prudència en l'operació atés que els indicadors estadístics relatius al sector hoteler a la ciutat de València reflectixen una disminució en l'ocupació per a les categories quatre i cinc estrelles en 2011 i una disminució dels ingressos per habitació fins a abril de 2012.  
4.10. Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació. Servici d'Infraestructures i Gestió Patrimonial.  
Rebut el 21 de juny de 2012 en sentit favorable a la proposta esquemàtica presentada, condicionat al fet que es complisquen les observacions assenyalades en els punts 1, 2, 3 i 4 de l'apartat 2.2 de l'informe:  
a) La implantació de l'ús específic en galeria comercial i aparcament del subsòl no podran minorar la qualitat ni funcionalitat de l'ús dotacional educatiu, tenint en compte a més les limitacions i servituds que siguen procedents per a la preservació de l'ús dotacional esmentat.  
  
b) La ocupació del subsòl hauria d'assegurar la instal·lació de la infraestructura educativa, amb total separació i independència d'este. Caldrà tindre en compte les condicions de l'edificació, realitzant un avantprojecte d'edificació unitari, supervisat per esta administració educativa que comprenga el centre educatiu i la galeria i l'aparcament situats davall rasant, i definint les instal·lacions necessàries per a preservar la seguretat estructural, protecció contra incendis, de seguretat d'utilització, salubritat i protecció enfront del soroll, entre altres. Este document tindrà caràcter de projecte bàsic pel que fa a la galeria comercial, aparcament i centre docent i s'hi haurà de definir el funcionament independent dels distints usos. L'avantprojecte o projecte bàsic possibilitarà la redacció dels projectes d'execució que se'n derivaren.  
  
c) Es garantirà l'accés, des de vial públic, de vianants i vehicles de subministrament i servicis.  
d) Es compliran els requisits i paràmetres urbanístics establits per esta conselleria, atenent les necessitats sobrevingudes pel desenrotllament del sòl urbà de l'edifici Tabaquera i Mestalla (227 alumnes).  
  
4.11. Conselleria de Sanitat. Agència Valenciana de Salut.  
Rebut el 22 de juny de 2012, en sentit favorable, si bé es reserva la possibilitat de confrontar els distints condicionants que s'exigixen a les parcel·les sanitàries, al llarg de la tramitació de l'expedient.  
  
4.12. Ajuntament de València.  
Atorgat el tràmit d'audiència a l'Ajuntament de València, este emet un informe en data 25 de juny de 2012, del qual es destaquen les observacions següents:  
a) Zona antic Mestalla. S'atorga una valoració positiva de l'ordenació proposada per ser més atractiva que l'actual, amb un plantejament de major transparència i permeabilitat, junt amb la integració en una única illa de la gran zona verda publica i els equipaments públics, obertura la zona de l'eixamplament a l'avinguda d'Aragó i suggerix noves relacions amb altres parts de la ciutat.  
No obstant això, puntualitza destacant que la proposta presenta possibles divergències amb el conveni subscrit l'any 2004 entre l'Ajuntament de València i el València, CF, així com amb l'esborrany de conveni acordat amb la mercantil Expo Grupo, SA, per a transferència d'edificabilitat privada de la denominada parcel·la de Jesuïtes a la parcel·la municipal de l'avinguda d'Aragó 35.  
Es referix a continuació a l'increment d'edificabilitat residencial, al seu parer, no ben justificada, i a la titularitat municipal de part dels terrenys inclosos dins de l'àmbit, obtinguts de forma onerosa, que hauran de considerar-se als efectes de repartiment. S'exposa que, en el cas que la proposta empare l'increment d'edificabilitat proposat, s'haurien de concretar els mecanismes de participació de la comunitat en les plusvàlues que es pogueren generar.  
Es referix igualment al tractament de la galeria comercial davall rasant, considerant que la possibilitat dels usos lucratius davall sòl dotacional públic exigixen una nova qualificació urbanística amb identificació de l'ús i de la intensitat corresponent, per la qual cosa s'hauria de tractar com a edificabilitat computable a tots els efectes. Això sense confondre amb els aprofitaments davall rasant, no computables, referits als usos vinculats a l'ús específic de la parcel·la (aparcaments, etc.).  
  
Es procedix al càlcul comparatiu de les dotacions públiques proposades, respecte de les actualment vigents. A este efecte, s'establix un àmbit comparatiu idèntic i el resultat del dit còmput oferix una minva de les dotacions públiques actuals, si bé matisa que la dita pèrdua de sòl dotacional es veuria àmpliament compensada amb la zona verda pública resultant de la transferència de l'edificabilitat de la parcel·la de Jesuïtes.  
b) Zona Corts Valencianes. L'informe indica que «qualsevol reordenació en l'entorn del nou estadi hauria de partir del reconeixement de la seua singularitat arquitectònica i de la seua individualitat». Es discrepa per tant de la proposta que la nova edificació abrace l'estadi, atés que resta singularitat al dit equipament. A este efecte, entén que en fases posteriors ha de procedir-se a avaluar diferents alternatives d'ordenació de l'edificabilitat sobre rasant, junt amb l'anàlisi paisatgística corresponent, a fi de garantir la compatibilitat de la nova edificació amb la singularitat compositiva de l'estadi.  
Analitza els aprofitaments destinats als usos de les parcel·les actuals de l'illa i suggerix que la parcel·la GSP-1 actual es destine a ús terciari, argumentant que no es destina a l'ús dotacional privat més del 50% de l'aprofitament de l'illa. Per mitjà de l'anàlisi comparativa individualitzada d'ambdós parcel·les, analitza els possibles efectes que l'atribució de nous aprofitaments podria tindre en actuacions municipals anteriors. Respecte de la parcel·la GSP-1\*, atés que va ser objecte d'una permuta amb el València, CF, encara no formalitzada, per la qual cosa es planteja que hauria de condicionar-se l'aprofitament màxim de 70.160,11 m²t proposat que quede justificat en el document de planejament corresponent que la compatibilitat d'este nou ús comercial no tinga incidència en el valor de la parcel·la, a fi de no comprometre les actuacions anteriors de l'Ajuntament. Respecte de la parcel·la GSP-1, de propietat municipal, es planteja la qualificació d'ús terciari, la qual cosa suposaria una desafectació automàtica per virtut de la modificació de planejament i la seua conversió en bé de naturalesa patrimonial amb la consegüent possibilitat de ser alienat de conformitat amb la normativa patrimonial.  
  
Així mateix es referix a la minva de sòl dotacional públic que es produïx amb el canvi de qualificació previst en la parcel·la GSP-1.  
  
5. ABAST DE L'INFORME AMBIENTAL I DEL PLA DE PARTICIPACIÓ PÚBLICA I CONSULTES  
5.1. Abast de l'informe ambiental  
L'informe evacuat per la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial conclou que la proposta presentada no constituïx variació fonamental de les estratègies, directrius o propostes del planejament general vigent que puguen tindre efectes significatius sobre el medi ambient, sempre que s'ajuste a allò que s'ha descrit en la documentació presentada, i per tant no requerix del seu sotmetiment al procés d'avaluació ambiental establit en la Llei 9 2006/, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, i sense perjuí que els projectes d'urbanització pogueren estar sotmesos al procés d'avaluació ambiental.  
  
No obstant això, d'acord amb el que establixen els articles 3.2.b) i 4.1 de la Llei 1/2012, a fi d'elaborar una ordenació urbanística que realitze un adequat tractament de l'espai urbà i millore la qualitat de vida de la ciutadania, analitzada la proposta en el seu context territorial, el promotor de l'actuació haurà d'elaborar simultàniament a l'instrument de planejament un informe ambiental que analitze i pondere almenys els aspectes següents:   
- Un esbós del contingut, objectius principals de l'actuació, aspectes rellevants de la situació actual del medi ambient urbà i la seua possible evolució en cas de no desenrotllar l'actuació. En este cas, s'entén que són elements del medi ambient urbà la qualitat atmosfèrica (sorolls, il·luminació, emissions C02), la qualitat de l'aigua (sistema d'evacuació i depuració de aigües residuals i pluvials), la mobilitat urbana, l'accessibilitat, el paisatge urbà, el patrimoni cultural i els espais lliures i dotacionals públics i la seua connexió amb altres parts de la ciutat.  
  
- Identificació de problemes ambientals rellevants existents en l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, com per exemple, si hi ha problemes de qualitat de l'aire, de nivells de contaminació acústica, de carència d'espais lliures o dotacions públiques, d'elements de mobilitat sostenible, etc.).  
- Els objectius de qualitat ambiental de l'àmbit de l'actuació, amb especial referència als arreplegats en els àmbits internacions (per exemple, incidència en l'increment o no en emissions de gasos d'efecte d'hivernacle - Protocol de Kyoto) o en el Conveni Europeu del Paisatge, o en l'Estratègia del Medi Ambient Urbà) en l'àmbit nacional (Estratègia de Desenrotllament Sostenible, Estratègia de Mobilitat Sostenible, Estratègia del Medi Ambient Urbà) i qualssevol altres que tindre relació amb l'actuació.   
- Possibles efectes significatius en el medi ambient urbà de l'actuació, en especial quant a salut humana, aigua, aire, factors climàtics, patrimoni cultural, béns materials, paisatge i interrelació d'estos factors.   
- Les mesures per a previndre, reduir i, en la mesura que siga possible, contrarestar qualsevol efecte negatiu significatiu identificat conforme a l'apartat anterior.   
- Justificació de l'alternativa que es vaja a desenrotllar.   
- Descripció de mesures per al seguiment dels efectes sobre el medi ambient i del funcionament de les mesures per a previndre, reduir o contrarestar.  
- Un resum no tècnic de la informació facilitada en virtut dels paràgrafs precedents.   
Estos objectius es concreten a través d'un conjunt de criteris territorials i ambientals estratègics, d'acord amb els punts següents, que regiran el procés de presa de decisions, orientant els continguts dels instruments de planejament i de materialització de la urbanització.  
  
5.1.1. Utilització racional del sòl, disseny de la Infraestructura Verda Urbana i qualitat dels espais públics  
S'entén que la proposta contribuïx des del seu origen a la utilització racional del sòl, ja que dóna prioritat a la reconversió d'espais urbans obsolets, adaptant-los a nous usos de major qualificació sense ocupar nous sòls, i minimitza l'impacte sobre el territori i els seus valors, recursos o riscos naturals de rellevància, promovent el model de ciutat compacta.  
En este context, l'àmbit es constituïx com a àrea d'oportunitat en el marc de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, suport excepcional per a actuacions estratègiques per a la qualificació del territori per la seua elevada renda de situació.  
Els criteris territorials i ambientals estratègics que permetran complir l'objectiu d'utilització racional del sòl i desenrotllament de la Infraestructura Verda són:  
a) La millora de la cohesió territorial. Equilibri dotacional i funcionalitat de l'entorn.  
1. A l'hora d'abordar l'estudi de la mobilitat de l'actuació ha de prevaldre el criteri d'intermodalitat, és a dir, la concurrència de diferents mitjans de transport en un espai pròxim, com ara parades d'autobús i taxi, estacions de metro i aparcaments de turismes i bicicletes, connectant al seu torn amb recorreguts de vianants.  
2. Els espais urbans, a més de resultar accessibles a persones amb mobilitat reduïda o limitació sensorial, s'han de dissenyar amb criteris de comoditat, seguretat i facilitat de neteja i conservació.  
  
b) La implantació de les activitats econòmiques.  
1. Per a fomentar la diversitat urbana, seria interessant incorporar-hi diversos usos terciaris que, de forma complementària, aprofiten la potencialitat de l'espai del vell Mestalla per a desenrotllar un nou pol de centralitat urbana i metropolitana.  
c) El disseny de la infraestructura verda urbana  
1. La actuació es dissenyarà d'acord amb els principis de sostenibilitat urbana, incorporant-hi les tecnologies ambientals més avançades en matèria d'eficiència hídrica, energètica, de gestió de residus i generació d'emissions contaminants, aplicant criteris bioclimàtics a l'arquitectura, utilitzant tecnologies de baixa emissió de diòxid de carboni i altres solucions anàlogues, com ara xarxes intel·ligents d'energia distribuïda.  
  
2. Tant l'arquitectura com el disseny dels espais oberts hauran de ser exemple demostratiu de qualitat, innovació, diferenciació i utilització d'energies renovables, promovent l'eficiència en el consum de recursos i l'aplicació dels principis de mobilitat sostenible, en especial la de vianants i la ciclista, integrant-les amb els sistemes de transport col·lectiu.  
  
5.1.2. Millora de l'ordenació i implantació d'infraestructures, equipaments i dotacions públiques  
L'entornen en què es localitza l'actuació ja posseïx un alt grau de desenrotllament d'infraestructures, equipaments i dotacions públiques, si bé la nova ordenació ha de contribuir a millorar substancialment no sols l'espai estrictament objecte d'esta, sinó també el seu entorn més immediat.  
És per això que es considera necessari aprofundir en els criteris següents:  
a) Equipaments i dotacions públiques.  
1. L'instrument de planejament analitzarà les demandes d'equipaments en l'àrea i el seu entorn, tant en qualitat com en quantitat i en col·laboració amb les administracions sectorials, a fi d'agilitzar la seua tramitació i implantació. En tot cas, s'haurà d'analitzar i ponderar la necessitat d'incloure en l'actuació un percentatge de vivendes de protecció pública, justificant adequadament la solució finalment adoptada i definint, en cas de resultar necessari, el nombre i la localització de la dita tipologia de vivendes.  
b) Les infraestructures energètiques, hídriques i de residus.  
1. Ha de justificar-se la suficiència de les xarxes de subministrament elèctric respecte de la demanda prevista. En cas contrari, hauran d'identificar-se les necessitats d'ampliació, valorar-les econòmicament i costejar la seua execució.  
2. L'actuació haurà de valorar, així mateix, tant l'existència de disponibilitat d'aigua potable com la capacitat que presenta l'actual infraestructura, contribuint, si és el cas, a la millora de la xarxa de distribució en l'entorn.  
3. La urbanització incorporarà instal·lacions que contribuïsquen a la correcta gestió de residus, identificant els punts d'aportació de residus i distingint-los per tipus, així com indicant si s'emprarà algun sistema d'arreplega específic.  
5.2. Participació pública i consultes.  
A fi d'implementar el pla de participació pública proposat en el document de consulta i als efectes d'aconseguir la màxima transparència i participació pública, considerant el document com suficient per a l'etapa de la tramitació de l'Actuació Territorial Estratègica en què es presenta, es concreten a continuació:  
- Les administracions públiques i el públic interessat.  
- Les modalitats de participació pública i consultes.  
El referit pla de participació preveu la incorporació d'un document de seguiment, tractat com un document a part que arreplegarà tots els aspectes que, per les mateixes característiques del procés de participació, no resulta possible determinar en les primeres etapes del mateix.  
  
En eixe sentit, el document de seguiment del pla de participació pública s'haurà d'anar concretant conforme es vagen resolent les distintes etapes de la tramitació i incorporarà tot tipus d'informació relacionada amb els processos i activitats de participació pública.  
En especial, arreplegarà convocatòries, notificacions, comunicacions, actes, fotografies, gravacions, transcripcions, retalls de premsa o anuncis, entre altres, que justifiquen que en tot moment s'ha dut a terme un procés de participació pública transparent basat en la informació, la consulta i la comunicació, inclús quan aquelles hagen tingut lloc abans de la presentació formal de la proposta d'Actuació Territorial Estratègica.  
El document, a més, avaluarà el resultat de les consultes realitzades i la manera en què s'han pres en consideració en la formulació del pla.  
  
5.2.1. Identificació de les administracions públiques i del públic interessat  
D'acord amb la documentació presentada en matèria de participació pública, el públic interessat s'ha identificat com el conjunt d'Entitats Ciutadanes o el conjunt de persones jurídiques sense ànim de lucre que reunisquen els requisits exigits en l'article 14 de la Llei 11 2008/, de 3 de juliol, de Participació Ciutadana, a través del qual la ciutadania exercix col·lectivament el seu dret a este respecte.  
Junt amb estos conjunts cal considerar, a més, els Grups d'Interés, constituïts per les administracions públiques, els partits polítics i la resta d'organismes amb interés acreditat en la matèria, quan no formen part del denominat públic interessat.  
Als efectes d'identificació, la participació pública que es duga a terme durant la tramitació de l'Actuació Territorial Estratègica haurà de considerar, com a mínim, la comunicació expressa i periòdica amb:  
Grups d'interés  
Organismes i agències públiques  
- Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
- Conselleria de Turisme, Cultura i Esport.  
- Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació.  
- Conselleria de Sanitat.  
- Delegació del Govern a la Comunitat Valenciana.  
- Ministeri de Foment.  
- ADIF.  
- EGEVASA.  
- EMSHI.  
- EMTRE.  
- aVM-Metrorbital.  
- FGV-eTM-EMT-Metrovalencia-Valenbisi.  
- ENAGAS.  
- GAS NATURAL.  
- IBERDROLA.  
Administracions públiques locals  
- Ajuntament de València.  
Grups polítics  
- Partit Popular (PP).  
- Partit Socialista obrer Espanyol (PSOE).  
- Coalició Compromís (CC).  
- Esquerra Unida del País Valencià (EUPV).  
Entitats ciutadanes  
Associacions de veïns  
- Federació d'Associacions de Veïns de València.  
- Federació d'Associacions de Veïns i Ciutadans - FAVYC  
- Associació de Veïns Benicalap - Entre camins.  
- Associació de Veïns Beniferri.  
- Associació d'Antics Propietaris Nou Mestalla.  
Penyes esportives  
- Agrupació de Penyes Valencianistes  
Altres persones, grups o associacions  
- Personats en processos oberts relacionats amb l'àmbit de l'actuació, inclús comunitats de propietaris.  
Tal com es reconeix en el document de consulta presentat, ha de tindre's en compte que les anteriors referències a les administracions públiques i al públic interessat no són en cap cas tancades, podent ampliar-se durant tot el procés de participació si així se sol·licitara, després de comprovar el compliment de les condicions per a la seua consideració.  
  
5.2.2. Modalitats de participació pública i consultes  
Una vegada elaborat el pla i els seus documents complementaris s'iniciarà la fase de consultes, la qual haurà d'anunciar-se degudament a través dels mitjans següents:  
- Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
- Tauler d'anuncis de l'Ajuntament de València.  
- Diari no oficial d'àmplia distribució a la província de València.  
  
- Pàgines web habilitades a este efecte, preferentment de les administracions públiques, sense perjuí de la seua publicació en la pàgina del València, CF.  
Una vegada anunciat el període de consultes, i sense perjuí de les reunions que es puguen haver dut a terme amb anterioritat o les que es duguen a terme en etapes posteriors, es promouran les activitats següents:  
Reunions informatives:  
- Amb els diferents grups polítics.  
- Amb les associacions de veïns.  
- Amb les penyes esportives.  
- Amb la resta d'Entitats Ciutadanes.  
Consultes expresses i petició d'informes:  
- Amb els organismes i agències públiques.  
- Amb l'Ajuntament de València.  
Exposició de la documentació de l'actuació:  
- En les dependències de la Generalitat Valenciana que es determinen durant la tramitació.  
- En les dependències de l'Ajuntament de València.  
- En les dependències del València, CF.  
Participació singular de l'Ajuntament de València al llarg de tot el procediment:  
- Conformitat expressa de l'Ajuntament de València abans de l'aprovació dels instruments de planejament.  
- Competència per a l'aprovació de tots els instruments de gestió, d'acord amb l'apartat 8 d'este annex.  
Durant el període que dure la consulta pública, que en qualsevol cas no podrà ser inferior a 45 dies, es podran presentar tots aquells suggeriments o comentaris que es consideren oportuns en relació amb la proposta. Els llocs, els horaris i el format de presentació dels dits suggeriments s'indicaran de forma expressa en els anuncis en què s'informe de l'inici de la consulta pública.  
  
6. IDENTIFICACIÓ DELS DOCUMENTS URBANÍSTICS I ESTÀNDARDS APLICABLES  
La Llei 1/2012 habilita un règim jurídic especial per a l'Actuació Territorial Estratègica de manera que no li són d'immediata aplicació les disposicions de la legislació urbanística valenciana, tot això sense perjuí de la necessària observança de la legislació bàsica estatal, constituïda entre altres pel Reial Decret Legislatiu 2/2008 pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de Sòl i legislació de contractació pública, així com altra normativa sectorial de compliment obligatori. En conseqüència, cada declaració d'Actuació Territorial Estratègica ha d'identificar quins seran els instruments urbanístics i els estàndards exigibles per a la seua gestió. No obstant això, per les característiques específiques d'esta actuació, i dels seus efectes sobre determinats àmbits de la ciutat de València, s'ha considerat, en este cas, utilitzar les referències i els paràmetres establits per la legislació urbanística valenciana respecte dels estàndards dels equipaments i dotacions urbanes que siguen aplicables al projecte.  
  
Esta proposta, com ja s'observa en apartats previs d'este informe, s'ubica en la seua totalitat en el nucli urbà consolidat de la ciutat de València, per tant està emmarcada en l'àmbit territorial on l'administració municipal exercix amb major plenitud les seues competències. Per això, tots els aspectes concernents a l'edificabilitat, densitat, cessions, instruments urbanístics de gestió i execució, estàndards d'equipaments i dotacions, alineacions, ordenació de volums, elements formals i compositius, etc. hauran d'obtindre la conformitat expressa de l'Ajuntament de València.  
La proposta València Dinamitza es planteja sobre el terme municipal de València, el Pla General del qual va ser aprovat per resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports en data 28 de desembre de 1988. Les dos zones sobre les quals es proposa la dita actuació van ser objecte de sengles Modificacions puntuals les determinacions de les quals es veuran alterades com a conseqüència d'esta actuació. La seua implantació exigix per tant l'elaboració, tramitació, aprovació i execució de diversos instruments urbanístics, amb distint abast per a cada una de les dites zones a què afecta i que hem denominat: Zona A «Antic Mestalla» i Zona B «Corts Valencianes».  
Encara que les alteracions d'ordenació provocades per la proposta afecten dos zones distintes, es duran a terme per mitjà d'un únic instrument d'ordenació territorial que podrà ser una modificació puntual del Pla General de València o un pla de reforma interior modificatiu, tant per a l'antic Mestalla com per a l'entorn del camp nou a les Corts Valencianes:  
6.1. Zona A: antic Mestalla.  
Es configura com una única illa, delimitada pels vials ja executats Av. d'Aragó, Av. Blasco Ibáñez, Av. de Suècia i carrer Joan Reglà. Es tracta d'un àmbit de sòl urbà consolidat que està dotat de tots els servicis urbanístics.  
El desenrotllament de la proposta en esta zona exigix la reurbanització de l'àmbit, amb alteració d'alineacions existents, demolició d'edificacions, redistribució parcel·lària, cessió de dotacions públiques i nova edificació en sòl i subsòl. Per a això es requerix l'elaboració dels següents instruments urbanístics:  
6.1.1. Modificació del Pla General.  
La documentació preliminar de la modificació del pla en la zona de l'antic Mestalla tindrà en compte les següents consideracions urbanístiques -junt amb les advertides en els informes emesos a les consultes formulades, indicades en l'apartat IV d'este informe:  
a) Àmbits. El document delimitarà els àmbits següents: superfície computable als efectes de l'article 63 de la LUV, àrea de repartiment, unitat d'execució i actuacions aïllades.  
Plantejarà una única unitat d'execució a gestionar per mitjà d'una Actuació Territorial Estratègica, sotmesa a la Llei 1/2012, que comprendrà la totalitat del sòl objecte de l'obra d'urbanització.  
b) Edificabilitat. Esta declaració del Consell autoritza les següents edificabilitats computables màximes en esta zona A:  
1. Residencial i terciari sobre rasant. 132.000 m²t  
2. Terciari en planta soterrani. 21.341,93 m²t  
La Declaració d'ATE fixa el sostre màxim edificable d'esta zona, si bé el document de planejament necessitarà informe favorable d'eixa administració amb anterioritat a l'emissió del document aprovatori del pla.  
El document identificarà els paràmetres necessaris per al càlcul dels estàndards dotacionals.  
Tots els aprofitaments lucratius, en sòl i subsòl, seran objecte d'homogeneïtzació als efectes de l'aplicació de l'article 16.1.b) del Reial Decret Legislatiu 2/2008, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de Sòl, per al còmput de l'increment d'edificabilitat.  
  
En tot cas, i en el sentit expressat per l'Ajuntament de València respecte de l'edificabilitat residencial, este ús no pot ser l'objecte final d'una ATE, encara que, en determinats casos, pot ser un element complementari i de suport a esta. Com s'afirma en el preàmbul de la Llei 1/2012, i l'article 1.1 de la mateixa, la figura de l'ATE és una actuació que declara el Consell en desplegament de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, per tant este document és pertinent per a aclarir i interpretar els dubtes que puguen sorgir en l'aplicació de la llei esmentada. En este sentit, la Directriu 114 per a propostes de desenrotllament de la dita Estratègia, i assimilables a les ATE, exigix la no superació del 25% del total del sostre edificatori, bé siga de nova creació o de canvi d'ús proposat per l'actuació, percentatge que no se supera en la proposta València Dinamitza.  
c) Compensació a l'Ajuntament de València. El promotor del projecte haurà de cedir, lliure de càrregues d'urbanització, a l'Ajuntament de València, en concepte de Patrimoni Públic de sòl, el sòl corresponent al 10% de l'increment sobre l'edificabilitat mitjana ponderada de l'àmbit produïda per l'actuació. Tot això en atenció al que disposa l'article 16.1.b) del Reial Decret Legislatiu 2/2008.  
d) Dotacions públiques. L'Actuació Territorial Estratègica no està sotmesa al compliment dels estàndards dotacionals de la LUV i el ROGTU, ni a les limitacions legalment imposades a les modificacions de planejament. És la Declaració del Consell la que ha d'establir els estàndards aplicables a cada una d'elles.  
No obstant això, i com s'ha referit anteriorment, per a la present actuació s'imposa el deure de respectar, com a mínim, les superfícies de sòls dotacionals arreplegades en el document de proposta sotmés a este informe.  
e) Usos públics i privats. El document ha d'identificar l'ús privatiu del subsòl en els sòls dotacionals públics -quan se li pretenga donar esta consideració-, per al seu destí com a ús terciari i la seua configuració com a finca registral independent. A este efecte, s'aplicarà l'article 125.3 del ROGTU que disposa que: «la qualificació d'un terreny com a sòl dotacional públic requerix que el Pla especifique, en la seua ordenació detallada, si la dita afecció afecta la totalitat de l'immoble, o si l'afecció demanial es limita al sòl i al vol amb exclusió total o parcial del subsòl. En este cas, el subsòl tindrà la consideració de bé patrimonial, que podrà ser alienat per l'Administració titular per a l'ús i destí que el planejament expressament regule, que en cap cas podrà ser el propi d'un ús o servici públic determinant de la demanialitat del subsòl. En tot cas, la qualificació d'un terreny com a sòl dotacional públic exigix la cessió obligatòria i gratuïta de l'immoble en el seu conjunt, o bé la seua expropiació d'acord amb la legislació aplicable. De la mateixa manera, en la reparcel·lació, podrà ser configurat el subsòl amb finca independent del sòl i adjudicat amb total separació o independència d'este».  
  
f) Ús terciari. Les normes urbanístiques del document de planejament han d'incorporar la compatibilitat de l'ús Tco 3, amb caràcter excepcional en este àmbit.  
g) Recursos hídrics. El document haurà de justificar el compliment de la suficiència de recursos hídrics.  
h) Estudi d'integració paisatgística. De conformitat amb els articles 44.2.b i 57.12 del Reglament del Paisatge de la Comunitat Valenciana hauran de definir-se les Mesures d'Integració proposades i el Programa d'Implementació que haurà de materialitzar-se en unes normes d'integració paisatgística com a concreció del que disposen els articles 19.2 i 22 del Reglament esmentat. Els dits Programes d'Implementació contindran una o diverses de les mesures exposades en l'apartat V d'este informe i el compromís de la seua execució junt amb l'ATE.  
i) Estudi de mobilitat. De conformitat amb la Llei 6/2011, de Mobilitat, el pla haurà de dur adjunt l'estudi complet de mobilitat exigit en l'article 10.5 de la dita norma.  
j) Condiciones d'execució. La fitxa de gestió ha d'incloure com a condició d'execució que el centre comercial i l'aparcament situat en el subsòl de les dotacions públiques ha d'executar-se simultàniament a les obres d'urbanització. Les obres a escometre en el subsòl hauran d'estar concloses amb anterioritat a la recepció de les obres d'urbanització i la cessió de les dotacions públiques. Haurà d'arreplegar allò exigit en l'informe de la Conselleria d'Educació en relació amb el projecte d'execució del subsòl i les seues afeccions al sòl dotacional.  
  
6.1.2. Projecte d'urbanització.  
Es redactarà un Projecte d'Urbanització per a la unitat d'execució. El projecte preveurà la demolició prèvia de l'estadi i de l'edifici propietat de l'Ajuntament de València, actualment desocupat. La dita demolició s'executarà amb consulta prèvia als servicis municipals afectats per a aconseguir la mínima repercussió en l'entorn i garantir les condicions de seguretat en l'entorn. La demolició no podrà dur-se a terme fins que estiga en funcionament el nou estadi en l'avinguda de les Corts Valencianes. El cost de demolició de l'estadi anirà a càrrec del promotor.  
  
El Projecte d'Urbanització ha de preveure l'execució de les construccions previstes en el subsòl, el cost de la qual serà repercutit com a càrregues de l'actuació en allò que resulte afectat com a dotació pública.  
6.1.3. Projecte de reparcel·lació.   
Es requerix una redistribució de l'espai per a atribuir les edificabilitats resultants de la nova ordenació. A este efecte s'elaborarà un Projecte de Reparcel·lació que haurà de preveure:  
a) L'àrea reparcel·lable podrà ser discontínua i inclourà, almenys, els sòls de titularitat privada i els sòls de titularitat pública que seran d'ús privat. També podran incloure's aquells sòls que, encara que es troben en altres zones del municipi, el seu aprofitament haja de ser materialitzat en este àmbit.  
b) Adjudicació a l'Ajuntament de València de l'edificabilitat terciària de l'edifici denominat 9, que tindrà l'aprofitament objectiu necessari per a poder fer efectiu l'Esborrany de Conveni de la parcel·la de «Jesuïtes».  
c) Adjudicació a l'Ajuntament de València de l'equipament dotacional PAD-3 i de les parcel·les dotacionals públiques destinades a l'equipament assistencial i equipament educatiu.  
d) Els sòls dotacionals públics afectes al seu destí no seran objecte de nova adjudicació i no s'inclouran en l'àrea de repartiment.  
e) Es practicarà una ponderació de les adjudicacions en funció del distint valor dels usos a adjudicar: residencial, terciari comercial, sobre i davall rasant, oficines, hoteler.  
f) L'ús terciari en el subsòl podrà adjudicar-se com a finca o finques independents. Les condicions de parcel·lació vindran determinades en el document de planejament.  
6.1.4. Llicències de demolició.  
S'entendran atorgades amb l'aprovació del Projecte d'Urbanització que les inclou.  
6.1.5. Llicències d'edificació i ambientals.  
S'atorgaran dins dels terminis i amb els requisits establits en la normativa reguladora vigent.  
6.2. Zona B: Corts Valencianes.  
L'Actuació en esta zona s'emmarca en l'illa on es localitza físicament el nou estadi de futbol del València, CF, en l'avinguda de les Corts Valencianes, i que inclou la parcel·les denominades GSP 1-i GSP 9-3.0.5.Modificación\*.  
6.2.1. Modificació del Pla General.  
La documentació preliminar de la Modificació del Pla o del Pla de Reforma Interior Modificatiu en esta zona B, «Corts Valencianes» tindrà en compte les següents consideracions -junt amb les advertides en els informes emesos a les consultes formulades, indicades en l'apartat IV d'este informe:  
a) Edificabilitat. L'Actuació Territorial Estratègica autoritza en este àmbit una edificabilitat total de 93.310,11 m²t, sobre rasant, que suposa un Índex d'edificabilitat neta de 1,10 m²t. La dita edificabilitat es destinarà als usos següents:  
1. Equipament esportiu. 43.810 m²t  
2. Ús terciari sobre rasant. 49.500 m²t  
3. Ús terciari davall rasant. 23.450 m²t  
L'Índex d'Edificabilitat neta previst en el Planejament vigent per a l'illa és de 1,2 m²t, referit a 84.250 m²s, la qual cosa suposa una edificabilitat total de 101.101,188 m²t, superior a la d'esta ATE en 7.792 m²t.  
  
b) Qualificació. La Modificació del Pla General qualificarà tota l'illa com a sòl dotacional privat GSP-1\*. La superfície lucrativa total de l'illa és de 84.250,99 m²s, dividida en dos parcel·les. L'Ajuntament de València té la titularitat de la parcel·la GSP-1 actual, de 14.530,30 m²t, mentres que la resta pertany al València CF.  
L'Ajuntament de València ha plantejat l'opció de qualificar la parcel·la GSP 1-actual, com a sòl d'ús terciari, atés que l'aprofitament majoritari de l'illa es destinarà a este ús lucratiu.  
No obstant això, l'Actuació Territorial Estratègica convé a mantindre l'ús dotacional privat d'ambdós parcel·les per ser este el més característic de l'illa, aquell que identifica el destí més rellevant implantat sobre esta, l'equipament esportiu. Però a més, incidix en esta decisió el fet que el mateix Pla General de València consent l'ús terciari en l'illa d'ús dotacional privat esportiu i que ni l'ús esportiu ni l'ús terciari comercial aconseguixen el 50% del total aprofitament de l'illa.  
  
c) Ús terciari. Les normes urbanístiques del document de planejament han d'incorporar la compatibilitat d'este ús Tco3 amb caràcter excepcional en este àmbit.  
d) Estudi de mobilitat. El document de planejament haurà d'implementar-se amb un Estudi de mobilitat que complemente el ja aprovat amb la Modificació Puntual «Dotacions públiques», i que ha d'arreplegar l'adopció de les mesures i projectes que faciliten la implantació dels nous usos proposats i la incidència de l'actuació en el territori.  
  
e) Aparcaments. La proposta justificarà, almenys, l'aplicació d'una ràtio d'1 plaça privada/40 m²t i 1 plaça pública/100 m²t. Aplicant les dites ràtios a la proposta presentada resultarà un mínim de 4.086 places d'aparcament, de les quals 2.919 seran places privades i 1.168 seran places públiques.  
f) Se haurà d'aportar el conveni exigit en la Modificació Puntual dotacions esportives, per a l'ús municipal del camp.  
g) Recursos hídrics. S'haurà d'acreditar la suficiència de recursos hídrics.  
h) Estudi de detall. El Pla General requerix d'Estudi de Detall per a la implantació dels usos terciaris en esta illa. D'altra banda l'Ajuntament de València ha mostrat la seua discrepància quant a la solució arquitectònica proposada per a l'edifici terciari en este document preliminar. Per tant, a fi d'evitar una ingerència autonòmica de difícil justificació en la potestat d'ordenació de l'Ajuntament de València sobre l'illa, el document de planejament s'acompanyarà de l'exigit Estudi de Detall, que se sotmetrà al control i aprovació de l'Ajuntament de València.  
  
6.2.2. Cessió de sòl amb destí GEL-4  
La cessió del sòl dotacional GEL-4 a l'Ajuntament de València haurà de ser formalitzada amb anterioritat a la subscripció del contracte de l'Actuació Territorial Estratègica, i serà inclosa com a condició de la seua eficàcia.  
6.2.3. Llicència d'edificació i ambiental  
S'atorgaran dins dels terminis i amb els requisits establits en la normativa reguladora vigent.  
7. SEQÜÈNCIA DE TRAMITACIÓ  
a) Declaració del Consell.  
b) Resolució del PAI Mestalla, adjudicat per gestió directa a AUMSA el 9 d'abril de 2007, en un termini de 3 mesos comptat des de la notificació de l'acord del Consell de Declaració d'Actuació Territorial Estratègica.  
c) Constitució de la garantia provisional, en un termini de 15 dies comptat des de la notificació de l'acord del Consell de Declaració d'Actuació Territorial Estratègica.  
d) Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla i de l'informe ambiental durant un període mínim de 45 dies, abans d'haver transcorregut 6 mesos comptats des de la notificació de l'acord del Consell de Declaració d'Actuació Territorial Estratègica.  
e) Presentació de la proposta de pla, de l'informe ambiental i del resultat de la participació pública, en un termini màxim de 2 mesos des de la finalització del tràmit de participació pública i consultes.  
f) Emissió de la Memòria Ambiental i resolució aprovatòria, en un termini de 3 mesos a comptar de la presentació de tota la documentació a què es referix l'apartat anterior.  
g) Subscripció dels acords i convenis requerits i prestació de garantia definitiva del 5%, en un termini de 15 dies a comptar de la notificació de la resolució aprovatòria.  
h) Inici de l'execució del projecte, d'acord amb els terminis establits en la resolució aprovatòria i adequant-se a les fases següents:  
  
1. Fase 1. Zona B. Execució del comercial C1 i poliesportiu GEL-4.  
2. Fase 2. Zona B. Execució del comercial C2.  
3. Fase 3. Zona A. Demolició de l'antic Mestalla i de l'antic edifici de l'Ajuntament.  
4. Fase 4. Zona A. Execució de les obres d'urbanització, simultanieja als subsòls de les parcel·les dotacionals.  
5. Fase 5. Zona A. Edificació dels solars.  
  
8. ÒRGANS RESPONSABLES D'ELABORAR I TRAMITAR ELS DOCUMENTS URBANÍSTICS I AMBIENTALS  
Els documents urbanístics i ambientals s'elaboraran pel promotor atenent el que disposa este informe i sotmesos als exigits en els informes sectorials demanats a este efecte.  
La tramitació i aprovació dels documents de planificació urbanística que donen cobertura a l'ATE, i dels documents d'avaluació ambiental i territorial es portaran a efecte en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, amb un informe previ favorable de l'Ajuntament de València, per mitjà de la resolució aprovatòria en la qual es designarà el promotor i es fixaran les seues obligacions, que inclouran executar i sufragar les obres, les projectes i les actuacions que s'especifiquen, i podran incloure la connexió de l'actuació i el suplement de les infraestructures necessàries per a la seua integració equilibrada en el territori.  
  
Una vegada emesa la resolució aprovatòria la seua eficàcia estarà pendent de la constitució de la garantia definitiva equivalent al 5% del cost de les obres públiques d'urbanització, i de la subscripció dels acords i convenis que siguen pertinents per al desenrotllament de l'actuació.  
L'aprovació de l'Estudi de Detall, del Projecte d'Urbanització, del Projecte de Reparcel·lació i de tots els instruments de gestió urbanística, així com el seguiment de la contractació de les obres, la concessió de llicències d'obres i ambiental i d'ocupació i obertura es duran a terme per l'Ajuntament de València.  
  
9. ÒRGANS RESPONSABLES DEL SEGUIMENT I CONTROL DE L'EXECUCIÓ DEL PROJECTE  
El control i seguiment de l'execució del projecte correspon a la Generalitat Valenciana, a través de la Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç, i a l'Ajuntament de València.  
  
10. GARANTIES EXIGIBLES AL PROMOTOR  
El promotor haurà de prestar les garanties següents:  
a) Garantia provisional. 2% del cost total de les obres públiques d'urbanització dins del termini de quinze dies des de la declaració d'Actuació Territorial Estratègica pel Consell.  
b) Garantia definitiva. 5% del cost total de les obres públiques d'urbanització dins del termini de quinze dies des de la resolució aprovatòria del Pla per la conselleria competent.  
El cost total de les obres d'urbanització serà el que conste com a tal en l'estudi de viabilitat econòmica aportat, i es constituirà en qualsevol de les formes admeses en la legislació de contractació pública a favor de la Generalitat Valenciana.  
  
11. COMPENSACIÓ DE DOTACIONS I RESPONSABILITAT SOCIAL CORPORATIVA DEL PROMOTOR  
a) Compensació de dotacions públiques. La proposta d'Actuació Territorial Estratègica, tal com ho corrobora l'Ajuntament de València, elimina una superfície de 14.530,30 m²s de sòl dotacional públic GSP-1 per la qual cosa es produïx una minva de dotacions públiques en el Pla Parcial sector 1 Ademús. Respecte d'això, el promotor, o el beneficiari de l'aprofitament lucratiu en esta parcel·la per les modificacions del Pla General, hauran de, com a mínim, compensar econòmicament pel valor del sòl dotacional que s'elimina (actual parcel·la GSP-1) calculat d'acord amb allò exigit en el Reial Decret Legislatiu 2/2008, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de Sòl. La dita compensació econòmica haurà de substanciar-se en projectes o programes de sostenibilitat a implantar en el mateix àmbit del Pla Parcial afectat per esta minva. L'elecció dels dits projectes serà acordada per la Generalitat i l'Ajuntament de València i s'hauran de sotmetre a consulta pública.  
  
b) Compensació per la inexecució del poliesportiu en la parcel·la pública GSP-1. La Modificació de planejament comportarà el compromís d'execució de l'equipament públic sobre la parcel·la GEL-4 i la cessió i rehabilitació de l'alqueria limítrof. Esta actuació s'haurà de quantificar econòmicament i, si és el cas, el seu valor econòmic podrà ser aplicat a qualsevol altre fi d'interés públic que, en benefici dels veïns del Pla Parcial sector 1 Ademús, consideren pertinents la Generalitat Valenciana i l'Ajuntament de València.  
c) El promotor haurà de desenrotllar projectes de desenrotllament sostenible i millora de la qualitat de vida en l'entorn de l'àmbit de l'Actuació Territorial Estratègica per un import equivalent al 5% del cost de les obres públiques d'urbanització. Els dits projectes seran acordats per la Generalitat Valenciana i l'Ajuntament de València.  
  
12. TERMINI  
El termini d'execució de l'actuació és de DEU anys des de l'aprovació dels instruments de planejament. No obstant això, si s'autoritzen pròrrogues, suspensions o qualsevol altra incidència, el termini total no podrà superar els QUINZE anys. Així mateix, en la resolució aprovatòria dels instruments de planejament s'exigirà expressament, i sense la possibilitat de pròrrogues, l'execució de la fase 1 de l'actuació, per a la qual s'atorga un termini de VINT-I-QUATRE mesos des de l'aprovació de tots els instruments, llicències o autoritzacions pertinents per a l'execució de la dita fase.  
  
13. RENÚNCIA I INCOMPLIMENT  
Una vegada atribuïda la condició de promotor per mitjà de la resolució aprovatòria de la conselleria competent, la renúncia a la dita condició, o la seua transmissió, ha de ser autoritzada per l'òrgan de l'Administració competent per al seguiment de l'actuació, igual que qualssevol altres canvis en les condicions de gestió inicialment previstes.  
L'incompliment pel promotor de les condicions i dels terminis d'execució estipulats determinarà la seua substitució o la caducitat de l'Actuació Territorial Estratègica i la confiscació de les garanties prestades, amb audiència prèvia de l'interessat. La declaració de caducitat comportarà la reversió, la retroacció i la reposició de béns, actuacions i obres, així com, si és el cas, la derogació de previsions del planejament, en els termes que resolga la conselleria competent en territori.  
  
València, 28 de juny de 2012  
  
Vist i plau   
EL SUBDIRECTOR GENERAL D'ORDENACIÓ, PLANIFICACIÓ I ACTUACIONS TERRITORIALS ESTRATÈGIQUES: Vicente Doménech Gregori.  
  
LA SECRETÀRIA AUTONÒMICA DE TERRITORI, MEDI AMBIENT I PAISATGE: Aránzazu Muñoz Criado