Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7925, del 25-11-2016 (2016/8794)

RESOLUCIÓ d'11 d'octubre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 30/16-EAE Silla, 38/16-EAE Orihuela i 77/14-EAE Alzira.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7925

Data del DOGV
:   25-11-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/8794


Data del document
:   11-10-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'11 d'octubre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 30/16-EAE Silla, 38/16-EAE Orihuela i 77/14-EAE Alzira. [2016/8794]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, pel qual s'estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 30/16-EAE Silla, 38/16-EAE Orihuela i 77/14-EAE Alzira.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Títol: modificació puntual núm. 14 del PGOU.  
Promotor: Ajuntament de Silla.  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: Silla (València).  
Número d'expedient: 30-2016-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 29 de setembre de 2016, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 14 del Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU) de Silla en els termes següents:  
Amb data 12 d'abril de 2016 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental una sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual número 14 del PGOU de Silla (València).  
  
1. Documentació presentada  
L'Ajuntament de Silla remet a la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació ambiental de la modificació puntual núm. 14 del PGOU del seu municipi.  
La documentació presentada, d'acord amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), consisteix en:  
- El document denominat Proposta de modificació puntual número 14 del Pla General de Silla - document inicial estratègic, de data de redacció febrer de 2016.  
La documentació es presenta en format digital i en paper.  
  
2. Planejament vigent  
El Pla General de Silla va ser aprovat definitivament mitjançant un acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 14 d'octubre de 1992 (no va ser sotmés a avaluació ambiental). Amb posterioritat, el 16 d'abril de 2003, es va aprovar l'homologació a la LRAU, on, entre altres aspectes, s'adaptava la zonificació del SNU a la Llei 4/1992 i 2/1997 de SNU (exp. 99/5046-SLC).  
  
3. Descripció de la modificació puntual  
- Objecte. La Modificació puntual núm. 14 del PGOU té com a objecte:  
La inclusió de dues noves fitxes de protecció de béns i espais protegits en el Catàleg de proteccions del pla general:  
1. Jaciment arqueològic de la Font del Gat.  
2. El panteó de la Catarra (en el cementeri municipal).  
Desqualificació de la UE 1.2 dotacional, que passa part a sòl residencial nucli urbà i part a espai lliure de la xarxa secundària JLS.  
Restituir la qualificació d'ús terciari/recreatiu a la parcel·la del cine King ter. En el vigent planejament aquesta parcel·la està qualificada com a xarxa primària de dotacions públiques RDP-2.3.  
  
- Àmbit. La modificació comprén quatre àmbits:  
1. En sòl urbà l'àmbit de la UE 1.2 del PGOU, qualificat actualment com a dotacional.  
2. En sòl urbà l'àmbit qualificat com RDP 2.3 Cine King.  
Aquests dos àmbits formen part d'una única finca cadastral:  
  
Referència cadastral:3104202YJ2630S0001OXSuperfície 4.688 m²  
  
3. Panteó de la Catarra en el cementeri municipal. SNU dotacional de xarxa primària-equipaments.  
4. Jaciment de la Font del Gat, localitzat en sòl no urbanitzable protegit, s'ubica en les finques cadastrals:  
  
Referència cadastral  
95989K711760264406FY Superfície 5.552 m²  
51245K487329425708HP Superfície 4.174 m²  
45571G717755076844JG Superfície 2.603 m²  
  
Localització de les quatre modificacions proposades  
  
  
  
- Justificació. La modificació es tramita per a complir la legislació patrimonial vigent, en el cas del jaciment arqueològic i del panteó funerari; i per a desbloquejar la situació d'inviabilitat tècnica, urbanística i econòmica del desenvolupament de la UE 1.2 i Cine King, ja que el municipi podrà disposar en breu de dotacions (Centre Multifuncional Carmen Valero i la Nau Jove) que suplisquen les funcions dotacionals que el PGOU de 1992 preveia per a aquest àmbit.  
  
- Alternatives. En la documentació aportada s'indica que:  
Respecte al jaciment arqueològic i al panteó de Catarra no hi ha més alternativa que la seua protecció d'acord amb el que estableix la legislació sobre patrimoni cultural.  
Respecte a la UE 1.2 caben dues alternatives:  
1. Mantindre-la indefinidament  
2. La supressió d'aquesta UE per la seua manifesta inviabilitat funcional i econòmica. L'alternativa proposa desqualificar la unitat d'execució UE 1.2 prevista pel pla general de 1992, modificada en reiterades ocasions i mai desenvolupada, i requalificar les parcel·les afectades com a zona de centre històric, de forma semblant a la resta de parcel·les que conformen l'illa de cases delimitada pels carrers de València, dels Forns, dels Horts, de Sant Josep i la plaça del Poble; i establir en l'interior de l'illa un espai lliure.  
  
Respecte al cine King, únicament es planteja l'alternativa que preveu el canvi de la qualificació com a dotació primària de titularitat pública restituint l'ús terciari/recreatiu que li atorgava inicialment el PGOU de 1992.  
  
Planejament vigent  
Proposta de la modificació núm. 14  
  
  
4. Consultes  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, ha sotmés a consulta la documentació aportada de les administracions públiques afectades:  
  
Data de la consulta Data de l'informe Administració pública consultada  
27.04.2016 05.09.2016 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
27.04.2016 13.05.2016 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. Servei d'Ordenació del Territori  
27.04.2016 30.05.2016 Servei Territorial d'Urbanisme de València  
27.04.2016 16.05.2016 Conselleria d'Educació, Investigació,   
Cultura i Esport. Unitat del Patrimoni Historicoartístic  
  
  
En contingut íntegre dels informes es podrà consultar en el lloc web www.agroambient.gva.es/eae  
  
  
5. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa de la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta a les administracions públiques afectades a les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
- Paisatge. El 5 de setembre de 2016, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe en què valora positivament l'adopció de les determinacions establides per la modificació.  
Respecte de la inclusió en el Catàleg de la fitxa del jaciment s'indica que la protecció de l'àmbit «pot arribar a tindre alguna incidència en el paisatge, en tot cas positiva, ja que constituirà un recurs paisatgístic que, si bé es desconeix en aquesta fase el seu abast territorial i la seua repercussió en el paisatge del municipi, quedarà en tot cas integrat en la infraestructura verda municipal juntament amb el recorregut històric i paisatgístic al costat del qual s'ubica.  
Per això, tant en la delimitació dels àmbits de protecció corresponents com en l'elaboració de la fitxa i la determinació del règim de protecció, s'incorporaran condicionants per a la seua integració en el paisatge i per a la posada en valor, tant de l'element protegit, com del seu entorn.  
- Risc d'inundació. PATRICOVA. El Servei d'Ordenació del Territori, amb data de 13 de maig de 2016 informa que: «Analitzada la documentació relativa a l'actuació indicada, i tenint en compte les cartografies d'inundabilitat aplicables en virtut de l'article 10 de la Normativa del Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre prevenció d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), constituïdes per la cartografia del PATRICOVA i la del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables, s'informa que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació.  
- Urbanisme. El Servei Territorial d'Urbanisme de València emet un informe amb data 30 de maig de 2016, on manifesta que: «analitzada la modificació puntual es considera que no sembla, des de la visió de les competències urbanístiques d'aquest servei, que tinga efectes significatius sobre el medi ambient». Indica l'informe que és de competència autonòmica l'aprovació de la modificació, vist que afecta determinacions de l'ordenació estructural.  
S'estableixen un conjunt de requisits a considerar en el document definitiu la modificació puntual:  
- Justificar el sistema de gestió triat per a la UE 1.2, i justificar que en les parcel·les integrants no es produeix increment d'aprofitament.  
  
- Indicar si les instal·lacions: Centre Multifuncional Carmen Valero i la Nau Jove, pertanyen a la xarxa primària de dotacions.  
- Garantir la participació pública en les plusvàlues generades (si escau).  
- Aportar l'informe de viabilitat econòmica i la memòria de sostenibilitat econòmica.  
  
- Patrimoni. La Unitat de Patrimoni Historicoartístic, el 16 de maig de 2016 informa que «s'haurà d'introduir en el document de planejament objecte d'aquesta modificació un apartat justificatiu del compliment de la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià (LPCV), en el qual s'expresse el tractament que aquest Catàleg de Béns i Espais Protegits realitza respecte a l'àmbit afectat per l'esmentat document.»  
  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Segons el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, la modificació puntual no estableix el marc per a projectes i altres activitats subjectes a avaluació d'impacte ambiental; no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi, no afecta elements del patrimoni natural, i incideix de forma positiva sobre el patrimoni cultural incloent-hi elements en el Catàleg de proteccions. La modificació incideix sobre un àmbit urbà i sobre un àmbit de sòl no urbanitzable protegit que no presenta risc d'inundació. En conseqüència, la modificació proposada no presentarà afeccions sobre el medi ambient.  
Per tant, considerant els informes emesos i l'avaluació realitzada, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de la modificació puntual número 14 del PGOU de Silla (València) no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 14 del PGOU de Silla (València), d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient. Per tant, correspon continuar la tramitació d'aquesta de conformitat amb la seua normativa sectorial.  
A l'efecte de la tramitació urbanística de la modificació, s'haurà d'atendre als condicionants requerits en l'informe de 30 de maig de 2016, del Servei Territorial d'Urbanisme, i en l'informe de 5 de setembre de 2016, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
Abans de l'aprovació definitiva:  
S'haurà d'obtindre pronunciament de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera aprovat la modificació puntual en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Per tant, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 14 del PGOU de Silla, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
  
Notificar a les persones interessades que en contra d'aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, d'acord amb el que autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 29 de setembre de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: modificació puntual del pla parcial PAU-7.  
Promotor: Ajuntament d'Orihuela.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme i Ajuntament d'Orihuela.  
Localització: Orihuela (Alacant).  
Número d'expedient: 038/9862 OBQ.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 29 de setembre de 2016, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual del pla parcial PAU-7 d'Orihuela, en els termes següents:  
  
A. Antecedents. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
Atenent la disposició transitòria primera de la LOTUP, el procediment d'avaluació ambiental previst en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, serà aplicable als instruments de planejament que s'inicien a partir de l'entrada en vigor de la LOTUP, és a dir, a partir del 20 d'agost de 2014.  
D'acord amb el que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta a les administracions públiques afectades a les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
Amb data 14 d'abril de 2016 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual del pla parcial PAU-7 d'Orihuela (Alacant).  
La sol·licitud d'inici, remesa per l'Ajuntament d'Orihuela, adjunta l'esborrany del pla i el document inicial estratègic, d'acord amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). La documentació es presenta en format paper i digital.  
  
B.2. Planejament vigent. Antecedents  
El planejament municipal vigent és un pla general que es va aprovar el 25 de juliol de 1990 pel que fa al sòl urbà i no urbanitzable, i el 27 de juliol de 1994 respecte al sòl urbanitzable. Aquest pla preveu l'àmbit d'actuació com el sector de Sòl Urbanitzable No Programat PAU-7. Aquest pla no va ser objecte d'avaluació ambiental.  
Mitjançant la Resolució de 6 de novembre de 2009, el conseller de Territori i Habitatge va aprovar definitivament L'homologació i pla parcial del sector PAU-7 (DOCV 09.04.2010 i BOP 08.01.2010). Aquest pla no va ser objecte d'avaluació ambiental.  
El projecte de reparcel·lació està pendent d'aprovació.  
Actualment, el pla general està en procés de revisió i s'ha emés el document de referència el 27 de juny de 2013 (exp. 28/0482 HJE). Respecte a aquest sector s'indicava:  
«La zona oest té caràcter forestal de caràcter estratègic i actuaria de connector ecològic igual que s'ha indicat per al PAU 9, per la qual cosa s'ha d'excloure del sector. S'ha d'estudiar el risc d'inundació generat per la ruptura de les basses de reg existents. També afectaria els hàbitats del brúfol i l'àguila calçada, i possiblement del parpalló, la Tudorella sulcata o l'Euphorbia boetica.  
[...]Tal com assenyala el document consultiu presentat, la costa el pla s'ha de centrar en la xarxa d'espais oberts, la protecció forestal i la potenciació de corredors ecològics, i fugir del creixement residencial disseminat».  
En l'apartat G.9.6.0 s'indicava que aquest sector havia de reduir la superfície, atés que la proposta de pla general donava una excessiva ocupació del territori superant àmpliament les previsions realitzades per l'ETCV:  
«Les dades obtingudes pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge són d'una superfície màxima de creixement d'1.773.054 m² per a ús residencial i d'1.553.912 m² per a activitats econòmiques. Aquests valors queden àmpliament superats per la reserva realitzada en la proposta de pla, on es reserven 8.822.700 m² per a ús residencial (quasi cinc vegades més) i 4.199.000 m² per a activitats econòmiques (més del doble).»  
  
B.3. Descripció de la proposta  
El PAU-7 es localitza en la zona de costa. Limita, a l'oest, amb San Miguel de Salinas; a l'est, amb el canal del transvasament Tajo-Segura; al sud, amb els sectors N-2 i la urbanització Villamartín, i al nord, amb SNU.  
El sector disposa d'una superfície de 600.154 m², als quals caldrà afegir la superfície de xarxa primària adscrita de 55.700 m² (vials i parc). Té un IEB de 0,35 m²sostre/m²sòl, sent l'ús principal el residencial, i compatible el terciari. El nombre màxim d'habitatges és de 2.570.  
  
  
Ús Superfície m²  
Residencial 377.422  
Terciari 17.153  
Serveis 1.230  
Zones verdes 60.206  
Equipaments 15.015  
Vials i aparcament 129.134  
  
  
  
Per a l'aprovació del sector es va posar com a condicionant l'establiment d'una reserva per a habitatge protegit del 25 % de l'edificabilitat residencial. Aquest condicionant es va posar en la fitxa del sector, i es van identificar, a més, en el pla, les parcel·les RC-1, 3, 7, 8, 21, 22 i 24 per a aquest ús. Això comportava 642 habitatges amb 49.261 m².  
En les illes RC es permet l'ús d'habitatge col·lectiu, així com usos hotelers i allotjaments turístics.  
En la fitxa del pla també s'indicava que el 10 % d'aprofitament de cessió municipal s'havia de destinar a habitatge protegit.  
  
Nota: aquestes dades s'han extret de l'acord d'aprovació definitiva.  
  
Ara es tramita aquesta modificació a fi d'eliminar aquesta obligació de construir habitatge protegit. Per a això, s'eliminarà el pla corresponent a assignació HPO.  
  
Nota: en la documentació presentada s'indica que afectarà de 650 habitatges protegits, d'un total de 2.378, en 8 illes, amb una superfície de 89.563 m²sòl; aquestes dades no concorden amb les de l'aprovació definitiva.  
  
Aquesta petició es basa en la disposició transitòria sisena de la LOTUP mitjançant la qual deixa en suspens l'aplicació de la reserva mínima de sòl per a habitatge protegit fins al 28 de juny de 2017.  
«3. En el cas de plans parcials o plans de reforma interior aprovats definitivament i amb el seu corresponent programa d'actuació aprovat abans del 28 de juny de 2013, però que no compten, en la data d'entrada en vigor d'aquesta llei, amb l'aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació, podrà deixar-se sense efecte la reserva de sòl per a habitatge de protecció pública prevista en el pla, sempre que es complisquen els requisits següents:  
a) Que es justifique el compliment del que preveu l'apartat b de la disposició transitòria segona de la Llei 8/2013, de 16 de juny, de Rehabilitació, Regeneració i Renovació Urbanes.  
b) Que es tramite i aprove la corresponent modificació puntual del pla.»  
  
(Nota. Llei 8/2013, disposició transitòria segona, apartat b: Que els esmentats instruments d'ordenació no hagen sigut aprovats definitivament abans de l'entrada en vigor d'aquesta llei o que, en el cas d'haver sigut aprovats, no disposen encara de l'aprovació definitiva del projecte o projectes d'equidistribució necessaris.)  
  
B.4. Efectes previsibles sobre el medi ambient  
En la documentació s'indica que atés que es tracta d'un sòl urbanitzable no hi ha característiques naturals especials.  
S'indica igualment que no produeix efectes negatius sobre el desenvolupament equilibrat del territori ni se superen valors límit de qualitat ambiental ni es produeix un major segellament o explotació intensiva del sòl, ja que el canvi no implica una major edificabilitat o ocupació.  
  
La modificació no suposa cap canvi en les condicions mediambientals ja que afecta únicament la consideració administrativa dels habitatges.  
Tampoc té incidència en els instruments de planificació territorial o sectorial ni resulta necessari valorar la seua incardinació en l'ETCV.  
  
  
C. Consultes realitzades  
La Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, d'acord amb l'article 51.1 de la 5/2014, de 25 de juliol, D'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), ha sotmés la documentació aportada a consulta de:  
  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
09.05.6047 YY d'Habitatge, Rehabilitació i Regeneració Urbana  
09.05.2016 07.07.2016 Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en la pàgina web   
www.agroambient.gva.es/eae juntament amb l'IATE.  
  
En fases posteriors de la tramitació s'haurà de fer consulta a la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge en matèria de risc d'inundació i paisatge.  
  
D. Factors ambientals i afeccions legals  
Analitzada l'avaluació ambiental realitzada en el document de referència de la revisió del pla general, la documentació presentada i la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, s'observa l'existència d'una sèrie d'afeccions tant legals com ambientals de rellevància, com són:  
  
- Espais naturals protegits / espais de la Xarxa Natura 2000. En el terme veí, en les proximitats de l'actuació, consta l'espai següent:  
Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella, declarat mitjançant el Decret 237/1996, publicat en el DOGV de 18.12.1996. Disposa de PORN i PRUG.  
Aquesta mateixa zona també està declarada com a LIC i com a ZEPA.  
El sector s'ubica en la conca dels barrancs que desemboquen en les llacunes, per la qual cosa el segellament del sòl podria incidir en el balanç hídric d'aquestes.  
  
- Biodiversitat. Hàbitats. Consultada la base de dades de la conselleria s'observa que es localitzen diversos hàbitats, un d'aquests prioritari (\*6220 Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea).  
Respecte a espècies protegides, en l'avaluació del pla general es va indicar que podrien resultar afectats el brúfol, l'àguila calçada, el parpalló, la Tudorella sulcata o l'Euphorbia boetica.  
Respecte a espècies existents, en la quadrícula 1\*1 figura l'espècie protegida parpalló, a més del pi blanc o de Brachypodium retusum.  
  
- Sòl forestal i patrimoni arbori monumental. El pla d'acció territorial forestal (PATFOR) va ser aprovat mitjançant el Decret 58/2013 (DOCV 7019, 08.05.2013) i en el qual es regula el sòl forestal de la Comunitat Valenciana.  
  
Quan es va elaborar el document de referència del pla general, part del sòl tenia caràcter de forestal estratègic. Després de canviar la legislació els terrenys naturals inclosos dins d'un sòl urbanitzable han deixat de tindre la condició legal de forestal.  
  
- Infraestructura verda. La planificació territorial i urbanística haurà de definir la infraestructura verda amb caràcter previ a l'anàlisi i la determinació de les necessitats de sòl per a futurs desenvolupaments. Els criteris per a la seua concreció s'estableixen en l'ETCV.  
L'ordenació detallada es va aprovar amb anterioritat a l'entrada en vigor de l'ETCV.  
  
- Paisatge. De conformitat amb el que estableix la LOTUP, el paisatge actuarà com a criteri condicionant en la planificació territorial i urbanística.  
  
- Riscos ambientals i territorials:  
Inundació: (PATRICOVA) el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació va ser aprovat pel Decret 201/2015, de 29 d'octubre.  
En el document de referència del pla general s'indicava que havia d'estudiar-se el risc d'inundació generat per la ruptura de les basses de reg existents (una és possible que s'elimine ja que s'inclou dins del sector).  
En la cartografia s'observa l'existència de risc geomorfològic que convindria analitzar amb més detall.  
Incendi forestal. La zona oest del sector confronta amb sòl forestal, coincidint directament les parcel·les edificables amb aquesta. S'hauran d'adoptar les mesures previstes en l'article 32 del PATFOR, el SI 5 del Codi Tècnic de l'Edificació i el Pla De prevenció d'incendis forestals de la demarcació forestal de Crevillent.  
  
Risc sísmic. S'haurà de tindre en consideració l'aplicació del Decret 44/2011, de 29 d'abril, del Consell, pel qual aprova el pla especial contra del risc sísmic a la Comunitat Valenciana, així com la normativa estatal relativa a aquest. Igualment, és aplicable la normativa d'àmbit estatal NCSR-02.  
Escala macrosísmica d'Orihuela: EMS=9, destructor.  
Acceleració sísmica 0,16 g.  
És un dels nivells més alts de la península. L'últim sisme es va produir l'any 1829, amb una magnitud de 6,6, per la qual cosa a causa del pas del temps estadísticament s'augmenta la probabilitat del fet que es repetisca un sinistre, per tant, cal tindre en consideració aquest risc en l'ordenació que es propose. D'acord amb el Decret 44/2011, caldrà elaborar un pla d'actuació municipal contra aquest risc.  
  
- Recursos hídrics. En l'acord d'aprovació del pla parcial s'inclou un informe, de 16 de novembre de 2015, de la Confederació Hidrogràfica del Segura, on s'assenyalava que no hi havia recursos hídrics suficients per a satisfer les noves demandes generades per l'actuació. En la fitxa del sector es va posar com a condicionant que:  
«Amb caràcter previ a la implantació efectiva dels usos previstos en el pla parcial del PAU-7, s'haurà d'acreditar la disponibilitat legal, per qualsevol dels mitjans previstos en la legislació vigent en matèria d'aigües, de recursos hídrics destinats al consum humà suficients per a abastir les demandes generades per l'actuació en les condicions legalment establides».  
- Gestió de residus. El Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCV) va entrar en vigor el 27 de juny de 2013, mitjançant l'aprovació del Decret 81/2013, de 21 de juny, del Consell, i té com a objecte establir les disposicions necessàries per a l'ordenació material i territorial de les activitats de gestió de residus.  
El municipi s'inclou en la zona 11 del PIR (Decret 81/2013, de 21 de juny. DOCV 26.06.2013).  
La determinació de l'empresa encarregada de la gestió dels residus d'aquesta zona està pendent de resolució judicial. En aquests moments, la zona no té centre de tractaments de residus i per això són transportats a altres zones del PIR.  
  
- Capacitat agrícola. Segons la cartografia temàtica de la conselleria, la capacitat agrícola del sòl és elevada en la part més situada a l'est, i baixa en la part que coincideix amb el sòl forestal. En la zona hi ha diverses basses de reg, que juntament amb la presència del canal del transvasament i la qualitat del sòl afavoreixen la presència de cultius.  
- Urbanisme. El Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant assenyala que mitjançant l'informe de 8 d'abril de 2015 es va verificar el compliment dels requisits urbanístics requerits per la LOTUP, per tant no s'observa que s'hi contravinga la normativa d'aplicació.  
Igualment s'indica que s'ha de modificar la fitxa del sector i que la modificació és de caràcter estructural i, com a tal, la seua aprovació definitiva correspondrà a la conselleria.  
  
- Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana. El Decret 1/2011 va entrar en vigor el 20 de gener de 2011 després de l'aprovació del pla parcial. Estableix 25 objectius i principis directors que tenen caràcter vinculant. Igualment estableix criteris d'ordenació del territori (continguts en part de les seues directrius) que tenen caràcter recomanatori, però que, no obstant això, apartar-se del seu contingut ha de realitzar-se amb la justificació prèvia basada en els mencionats objectius o principis directors.  
La consideració del contingut dels objectius, principis directors i de les directrius hauran d'integrar-se en el procés d'avaluació ambiental estratègica i en el propi instrument de planejament.  
En l'ETCV s'estableixen un conjunt de criteris de creixement de sòl amb la finalitat d'orientar els municipis cap a la consecució de creixement racional i sostenible. En funció dels valors estadístics de creixement de població o l'ocupació, la dimensió del municipi, a objectius de vertebració territorial i mitjançant una formulació matemàtica s'estableixen els índexs de creixement màxim per a usos residencials i per a activitats econòmiques. En les directrius 87 i 103 es permet la realització d'estudis més específics, i en les directrius 86 i 101 un factor de flexibilització sobre els valors obtinguts.  
  
Segons els càlculs elaborats pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, s'obté una superfície màxima de creixement, per al terme municipal, per als pròxims 20 anys, d'1.773.054 m² d'ús residencial i d'1.553.912 m² per a activitats econòmiques.  
Des de la Llei 10/2015, de 29 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat, els informes relatius a la planificació territorial i a les determinacions de l'ETCV tenen caràcter vinculant.  
  
E. Anàlisi de la previsió dels impactes  
Es realitza l'anàlisi dels impactes sobre el medi ambient que suposaria la urbanització i edificació del sector.  
No es pot afirmar, com es fa en la documentació presentada, que pel mer fet d'estar classificat el sòl com a urbanitzable no existisquen valors naturals que puguen incidir en l'ordenació del sector. Més encara, si tenim en compte que ni quan es va classificar com a urbanitzable ni quan es va aprovar el pla parcial es va realitzar cap avaluació ambiental.  
  
Durant la tramitació del nou pla general ja es va realitzar una primera avaluació de les afeccions que podrien incidir en l'ordenació del sector i, fins a la data, no han sigut tingudes en consideració. (Sòl de caràcter forestal, risc d'inundació, presència d'espècies protegides, etc.).  
  
En aquest tràmit també es va observar que el desenvolupament d'aquest sector podria condicionar les propostes realitzades pel nou pla general.  
Una de les qüestions que s'indicava en el mencionat document de referència era la superació de les superfícies d'ocupació de sòl establides en l'ETCV (1.773.054 m²).  
La Comissió Europea ha inclòs el segellament del sòl (ocupació del sòl) com un greu problema a escala de la UE. El segellament del sòl provoca una pèrdua irreversible de les funcions biològiques del sòl, tant a nivell de control del cicle de l'aigua, com el control dels escolaments, erosió, la fragmentació de paisatges i hàbitats, així com la perduda definitiva de la capacitat agrària del sòl.  
En aquesta mateixa línia es pronuncia l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana que determina els creixements màxims admissibles amb la finalitat d'orientar els municipis cap a la consecució d'unes pautes d'ocupació racional i sostenible del sòl. Es considera el sòl com un recurs no renovable, portador de valors ambientals i culturals, i el seu desenvolupament ha de ser compatible amb la conservació d'aquests valors.  
El model de ciutat proposat a base d'habitatges unifamiliars aïllats ocupa una gran extensió de sòl, encareix la implantació d'infraestructures i fomenta la utilització del vehicle privat incrementant les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle.  
La proposta d'aquest sector és ocupar 655.854 m². Simultàniament s'està tramitant el pla parcial del sector PAU 5 (situat també en la costa, a uns 2 km al sud-oest) que ocupa una extensió aproximada d'1.426.643 m² (exp. 171/8145 EWR). Amb la suma dels dos se superarien les previsions per a la totalitat d'aquest municipi. L'aprovació d'aquests dos sectors en les actuals circumstàncies acostaria a un canvi substancial en els objectius del pla general, ja que impediria l'ampliació de les pedanies o del nucli urbà.  
Més encara, si el que pretén el pla general en la costa es centrar-se en la xarxa d'espais oberts, en la protecció forestal i en la potenciació de corredors ecològics, i fugir del creixement residencial disseminat.  
  
En l'apartat D anterior s'han enumerat i descrit de manera reduïda els factors ambientals que podrien incidir en la proposta. D'algun d'aquests resulta convenient ampliar el que s'ha indicat:  
Amb independència que part del sector ha perdut la condició legal de sòl forestal, s'ha d'avaluar igualment si aquests sòls posseeixen valor en si mateixos que els facen mereixedors de preservació. S'han d'analitzar les característiques de la vegetació, les espècies vegetals existents, les espècies de fauna que l'utilitzen, si actuen com a connectors ambientals, si tenen incidència en el paisatge, etc. No és suficient que haja perdut la seua condició de sòl forestal per a proposar-ne la supressió, sinó que s'ha d'analitzar si aquesta supressió és possible.  
L'afecció sobre el paisatge també és un altre aspecte que incidirà en la proposta que s'elabore finalment i que no s'ha tingut en consideració fins a la data.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge no ha emés informe sobre aquesta afecció de manera concreta encara que si que s'haurà de tindre en compte l'informe de 31 de maig de 2013 emés per a l'elaboració del document de referència del pla general, del qual s'extrau:  
«Es preservaran, així mateix, els recursos paisatgístics d'alt valor i es mantindran lliures d'edificació les seues zones d'afecció, procurant limitar els nuclis urbans pròxims a aquests i reduint la urbanització de les zones limítrofes».  
En l'àmbit d'actuació es localitzen tres basses de reg. Haurà de justificar-se per a què s'utilitzen en l'actualitat aquestes basses i assenyalar si es pretenen conservar. En el cas que no siga així, s'hauran d'adoptar mesures per a garantir els corresponents regs si són terrenys externs a l'àmbit d'actuació.  
En el cas que es conserven, s'haurà d'estudiar el risc d'inundació que en provocaria la ruptura.  
S'ha de tindre en consideració que si per a la construcció d'aquestes basses s'han obtingut subvencions és possible que tinguen la consideració d'interés general i per aplicació de la Llei 8/2002 el sòl haja de considerar-se com de protecció agrícola.  
En tot cas, serà necessari estudiar el risc geomorfològic reflectit en la cartografia del PATRICOVA ja que es troben en la conca que subministra aigua a les llacunes de La Mata i Torrevieja.  
En el document de referència de la revisió del pla general s'indicava que la zona oest de caràcter forestal actua com a corredor ecològic entre dos espais naturals protegits (Parc Natural de les Llacunes de la Mata - Torrevieja i la Serra d'Escalona i Devesa de Campoamor) per la qual cosa s'havia d'excloure del sector.  
Atés que pel moment procedimental en què està és difícil dur-ho a terme, no ho és tant el fet que pot canviar-se l'ordenació detallada a fi de preservar aquesta zona i que puga continuar funcionant com a corredor ecològic.  
S'han de realitzar estudis a fi d'analitzar amb més profunditat la vegetació i fauna existents a fi de determinar si cal preservar de la urbanització alguns àmbits.  
En el cas que es localitze alguna espècie protegida, és més fàcil actuar en aquests moments, on encara no s'ha aprovat el projecte de reparcel·lació, que més endavant.  
Quan es va aprovar el pla parcial no va quedar justificada l'existència de recursos hídrics per a satisfer les noves demandes que es generarien. Es va posposar la seua justificació al moment de la implantació efectiva dels usos.  
En l'actualitat, i a la vista de la jurisprudència existent respecte d'això, el pla parcial no s'hauria aprovat amb l'informe de la confederació hidrogràfica on indica que no hi ha recurs hídric, per això és convenient que quede justificat aquest aspecte abans de continuar endavant la urbanització del sector.  
  
F. Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
A pesar del que s'ha indicat en l'apartat E anterior, no es pot oblidar que l'objecte de la modificació és eliminar l'obligació de construir habitatges protegits en compte d'habitatges lliures, és a dir, un mer canvi del règim jurídic d'uns habitatges la construcció dels quals ja està aprovada.  
  
En conseqüència, aquest objecte concret, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, no presenta afeccions sobre el medi ambient.  
  
La realització dels estudis mencionats en l'apartat E anterior afectarien una ordenació detallada ja aprovada la decisió de modificació de la qual correspondria a l'ajuntament.  
  
G. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
H. Proposta d'acord  
Segons el que estableix l'article 51 de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, l'objecte de la modificació del pla proposat no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi ni produeix increment significatiu en el consum de recursos; no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i cultural i, pel que es pot concloure, el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual del pla parcial PAU-7 d'Orihuela (Alacant), l'objecte del qual serà el descrit en la documentació remesa, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, per tant, correspon continuar la tramitació de la modificació de pla d'acord amb la seua normativa sectorial.  
  
No obstant això, l'ajuntament adoptarà les mesures correctores que siguen necessàries en relació amb:  
- La capacitat d'acollida del sòl als usos que es pretenen implantar.  
  
- La suficiència de recurs hídric.  
- La vegetació i fauna existent en el sector.  
- El risc d'inundació.  
- El risc de propagació d'incendis forestals.  
- La incidència en el paisatge.  
  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera aprovat el pla en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Per tant, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual del pla parcial PAU-7 d'Orihuela, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
  
Notificar a les persones interessades que en contra d'aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, d'acord amb l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 29 de setembre de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Pla especial la Vila.  
Promotor: Ajuntament d'Alzira.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: Alzira (València).  
Núm. d'expedient: 077/2516-RPV.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 29 de setembre de 2016, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial la Vila, a Alzira, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
El 10 de maig de 2010 es va rebre en l'òrgan ambiental consulta de l'Ajuntament d'Alzira sobre si un pla especial de protecció per a la millora i posada en valor del conjunt històric la Vila (amb el seu catàleg) s'havia de sotmetre al procediment d'avaluació ambiental estratègica.  
  
Si bé en aquell moment aquesta consulta no va ser resposta, el pla s'havia d'haver sotmés al procediment previst en la Llei 9/2006, ja que està inclòs en un dels casos previstos en l'article 3 de l'esmentada llei.  
  
Aquest pla especial va ser sotmés a informació pública, mitjançant un anunci en el DOCV d'1 de juliol de 2013, durant un mes, sense haver-se sol·licitat l'emissió d'un document referència o d'un acord d'inexistència d'efectes en el medi ambient.  
El 25 de setembre de 2013, l'ajuntament va aprovar provisionalment el document, i va sol·licitar el 24 d'octubre de 2013 la seua aprovació definitiva davant de l'òrgan substantiu.  
El 5 de setembre de 2014 es rep part del pla en l'òrgan ambiental on se sol·licita l'emissió d'informe. Aquesta data és la que es considera com a inici del procediment d'avaluació ambiental.  
Amb independència que el document urbanístic s'elabore d'acord amb la LUV, atenent la disposició transitòria primera de la LOTUP, la legislació aplicable a l'efecte ambiental és la prevista en l'esmentada LOTUP i en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, atés que s'ha iniciat després del 20 d'agost de 2014 (data d'entrada en vigor de la LOTUP).  
D'acord amb el que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta a les administracions públiques afectades a les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1 Documentació aportada  
La documentació del pla la remet el Servei Territorial d'Urbanisme de València el 5 de setembre i el 5 de desembre de 2014. Està elaborat d'acord amb la LUV, i no té document inicial estratègic.  
  
La documentació remesa (en suport digital, excepte expedient administratiu), en conjunt, consta de:  
  
- Memòria informativa i plànols d'informació.  
- Memòria justificativa, normes urbanístiques i plànols d'ordenació.  
  
- Catàleg de béns i espais protegits  
- Estudi d'integració paisatgística  
- Annex a la memòria justificativa, incloent-hi una memòria de sostenibilitat econòmica.  
- Acords plenaris de 25 de setembre de 2013 i de 26 de març de 2014 d'aprovació provisional.  
- Acord plenari de 25 de juny de 2014, de resolució de les al·legacions presentades durant el tràmit d'informació pública.  
  
A més, el 13 d'octubre i el 5 de desembre de 2014, l'esmentat servei territorial va remetre els informes sectorials que tenia i que s'indiquen en apartat posterior Consultes realitzades.  
  
B.2 Planejament vigent. Antecedents  
El planejament municipal vigent en el municipi d'Alzira és un pla general aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en sessió de data 29 de maig de 2002, i publicat en el DOGV de 14 d'agost de 2002. Va ser objecte d'avaluació ambiental (exp. 184/3877 THM), i es va emetre DIA el 19 de gener de 2001.  
  
En l'actualitat s'està tramitant la revisió del pla general (exp. 035/09 EAE) havent-se emés el document de referència el 21 de gener de 2010. L'Ajuntament ha sol·licitat la pròrroga de la vigència d'aquesta.  
  
La vila d'Alzira va ser declarada BIC, amb la categoria de conjunt històric, pel Decret 126/2004 del Consell, de 30 de juliol. Aquesta declaració comporta l'obligació de redactar un pla especial de conservació i preservació a fi de protegir el patrimoni cultural.  
  
B.3 Descripció de la proposta  
L'objecte del pla és desenvolupar les normes de protecció establides en aquesta declaració de Conjunt Històric, d'acord amb les determinacions incloses en l'art. 39 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Els objectius del pla són:  
a) Desenvolupament de la normativa de protecció.  
b) Establir els requisits a què han de subjectar-se els actes d'edificació, els usos del sòl i les activitats que afecten els immobles i l'entorn.  
  
c) Determinació de zones de rehabilitació per a la recuperació de l'àrea residencial i de les activitats compatibles amb els valors del Conjunt.  
Per a la consecució d'aquests objectius s'elabora un catàleg, unes noves ordenances que regulen tot l'àmbit tant en els edificis protegits com els no protegits, així com per a les façanes, vials, espais lliures i infraestructures urbanes, a més de les actuacions arqueològiques.  
  
S'ha de tindre en compte que el pla especial estableix un perímetre d'actuació major que el reconegut en la declaració del conjunt històric establida en el Decret 126/2004. L'ampliació comporta la incorporació dels elements següents, atés que es troben en contacte amb el conjunt històric i qualsevol actuació podria afectar-ne la percepció:  
  
Al nord, carrer Rambla i avinguda de Blasco Ibáñez.  
Al sud, la incorporació total del vial corresponent a l'avinguda de Luis Suñer.  
I a l'oest, incorporació de l'àmbit del llit del riu situat entre els ponts, els terrenys sobre els quals s'ubicava el pont de Sant Gregori i el mateix pont de Ferro.  
Es proposen unes zones que requeriran un tractament més especial:  
Recuperació de la zona oest (av. de Luis Suñer, ronda d'Algemesí, els carrers Salineries i Saludador).  
Potenciar les actuacions tendents a recuperar les restes de la muralla.  
Actuacions en l'illa de l'església de Santa Caterina.  
Actuacions en l'àmbit ampliat (pont i casalicis en l'avinguda dels Sants Patrons, pàrquing subterrani en l'avinguda de Luis Suñer).  
Per a això, es delimiten nou àmbits d'intervenció on s'indiquen els criteris específics i particulars als quals s'ha de sotmetre el seu desenvolupament arquitectònic. La gestió d'aquests àmbits d'intervenció es realitza mitjançant la definició d'unitats d'execució. Aquests són:  
AI-1. Equipament de recuperació de restes de Santa Maria.  
AI-2. Recuperació de l'absis de Santa Caterina.  
AI-3. Recuperació del tram de muralla que dóna a la plaça de Concha Piquer, plaça Morera, carrer Graner.  
AI-4. Carrer Rambla - plaça de Concha Piquer - carrer de Santa Teresa.  
AI-5. Urbanització de l'àrea oest de la Vila.  
AI-6. Creació pas de ronda carrer Major de Santa Maria.  
AI-7. Equipament cultural: recuperació de Casa Reial i Muralla.  
AI-8. Creació pas de ronda carrer de Santa Llúcia.  
AI-9. Parc Aràbia Saudita.  
AI-10. Recuperació del tram de muralla, prolongació del carrer del Mur.  
  
  
En el pla general vigent, l'edificabilitat establida en l'àmbit de la Vila és de 277.387 m² sostre, la qual es redueix en el pla especial fins als 258.050 m² sostre. Respecte al sòl dotacional, el pla general vigent delimita una superfície de 68.185 m², i aquesta superfície es veu incrementada amb les modificacions que incorpora el pla especial fins als 71.359 m²sostre (canvi d'ús d'immobles residencials a dotacional).  
  
C. Consultes realitzades  
  
L'òrgan substantiu ha remés els informes següents:  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
 09.06.2014  
23.09.2013 CHOPVT. Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge:  
Servei d'Ordenació del Territori   
(inundabilitat)  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge   
(paisatge)  
 17.07.2014  
25.09.2014 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport:  
\* Servei Territorial de Cultura i Esports  
\* Servei d'Infraestructures (reserva escolar)  
 10.04.2014 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
  
  
  
Per part de l'òrgan ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la 5/2014, de 25 de juliol, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en qualitat d'administracions públiques afectades:  
  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
07.01.2015 16.01.8888 BO de Transport i Logística. Servei   
de Planificació  
02.01.2015 20.01.2015 Conselleria de Governació i Justícia. Centre de Coordinació d'Emergències  
07.09.2016 CHOPVT. Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge:  
Servei d'Ordenació del Territori   
(inundabilitat)  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
 (paisatge)  
07.01.2015 21.01.2015 Subdirecció General de Qualitat Ambiental.  
\* Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació  
05.01.2015 23.01.2015  
17.06.2015 Subdirecció General del Medi Natural:  
\* Servei de Vida Silvestre  
\* Servei d'Espais Naturals Protegits  
\* Servei Territorial de Medi Ambient  
  
  
Nota: els informes rebuts es poden consultar en l'adreça web: www.agroambient.gva.es/eae  
  
El Servei Territorial d'Urbanisme de València remet un informe el 28 de setembre en què s'indica que afecta l'ordenació estructural (aprovació definitiva autonòmica) i que des de les seues competències no tindrà incidència en el medi ambient.  
Durant el període en què el pla especial va ser sotmés a informació pública (DOCV 01.07.2013) es van rebre tres al·legacions. En modificar-se el document, es va donar audiència als afectats i es van presentar quatre noves al·legacions. En general, el contingut d'aquestes al·legacions es refereixen a les actuacions d'intervenció, tractament dels elements patrimonials o sistemes de gestió. Tres d'aquestes es van estimar i quatre es van desestimar.  
  
D. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Analitzada la documentació presentada, s'observa l'existència d'una sèrie d'afeccions tant legals com ambientals, que podrien incidir en la proposta de pla:  
- Infraestructura verda. Connectors. La planificació territorial i urbanística haurà de definir la infraestructura verda amb caràcter previ a l'anàlisi i la determinació de les necessitats de sòl per a futurs desenvolupaments. Els criteris per a la seua concreció s'estableixen en l'ETCV i en la LOTUP.  
Tot l'àmbit forma part de la infraestructura verda d'escala territorial pel seu elevat valor cultural. L'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 23 de setembre de 2013, indica els altres elements que s'han d'incloure.  
- Paisatge. De conformitat amb el que estableix la LOTUP, el paisatge actuarà com a criteri condicionant en la planificació territorial i urbanística, i en aquest sentit s'ha elaborat un estudi d'integració paisatgística (EIP).  
En el mencionat informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge s'indica que aquest EIP ha de completar-se amb incorporació de la documentació gràfica que permeta valorar la magnitud i importància dels efectes de la remodelació. A més, s'analitzen les actuacions concretes d'intervenció i els edificis fora d'ordenació. Per a les actuacions que comporten edificació serà necessari l'elaboració d'EIP posteriors.  
  
- Riscos ambientals i territorials:  
Inundació: (PATRICOVA). El nou Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació va ser aprovat pel Decret 201/2015, de 29 d'octubre, i s'hi es regula com cal procedir davant d'aquest risc en el planejament urbanístic. Alzira està declarat com un municipi d'elevat risc per aquest PAT.  
El nucli antic de la ciutat estava delimitat per un meandre del Xúquer. Amb el pas del temps aquest meandre s'ha transformat en carrers i jardins. La zona es troba totalment afectada per risc d'inundació amb calats que poden arribar als sis metres, sent els valors mitjans entre 1 i 2.  
Es plantegen 10 actuacions d'intervenció que, per tant, estan afectades per aquest risc, per la qual cosa caldrà evitar els canvis d'ús en les zones de major calat i evitar els usos més vulnerables (els que comporten una major presència de públic).  
L'informe de 9 de juny de 2014, del Servei d'Ordenació del Territori, assenyala que la proposta es troba afectada per aquest risc i cal adequar-se a les determinacions normatives del PATRICOVA, així com al principi de precaució de la directriu 65 de l'ETCV.  
  
Risc d'incendi forestal. El llit del riu és considerat pel PATFOR com a sòl forestal estratègic. Per aquest motiu l'informe del Centre de Coordinació d'Emergències assenyala l'existència d'aquest risc i s'indica que s'haurà de tindre en compte el pla de prevenció d'incendis de la demarcació de Polinyà de Xúquer, la secció SI 5 del Codi Tècnic de l'Edificació, l'article 32 del PATFOR i el Decret 7/2004, de 23 de gener.  
  
Risc sísmic. S'haurà de tindre en consideració la possible aplicació del Decret 44/2011, de 29 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Pla Especial enfront del Risc Sísmic a la Comunitat Valenciana, així com la normativa estatal relativa a aquest. Igualment, és aplicable la normativa d'àmbit estatal NCSR-02.  
Acceleració sísmica 0,07 g.  
Escala macrosísmica d'Alzira: EMS = 8.0. A causa d'aquest valor, serà necessari que l'ajuntament elabore un pla d'actuació municipal enfront d'aquest risc.  
Risc d'accidents greus en què intervinguen mercaderies perilloses. D'acord amb el Decret 49/2011, de 6 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla Especial davant del Risc d'Accidents en el Transport de Mercaderies Perilloses per Carretera i Ferrocarril, l'àmbit d'actuació està afectat, atés que està a menys de 500 metres de la via de ferrocarril, per on es traslladen aquestes mercaderies.  
  
- Recursos hídrics. La Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha emés l'informe previst en l'article 25.4 del Text Refós de la Llei d'Aigües, el qual té sentit favorable.  
- Patrimoni cultural. En l'informe emés sobre aquesta matèria s'assenyalen una sèrie de deficiències que han de ser corregides per a poder obtindre l'informe favorable. Aquestes fan referència a la correcció de la redacció del document en alguns punts, la consideració de diversos elements catalogats com de rellevància local i el tractament de restes arqueològiques en el immobles que es demolisquen.  
- Contaminació acústica. D'acord amb el que disposa l'article 25 de la Llei 7/2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica, en els instruments de planejament urbanístic s'haurà de preveure la informació i les propostes contingudes en els plans acústics municipals (PAM) o, si no n'hi ha, en l'estudi acústic del seu àmbit. En aquest cas, no s'ha elaborat el PAM, per tant haurà d'elaborar-se un estudi acústic, tal com ha informat la Subdirecció General de Qualitat Ambiental.  
  
- Espais naturals protegits. L'àmbit es troba dins del PORN de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera. No obstant això, atés que es tracta d'un sòl urbà, no és necessària l'emissió d'informe per part del Servei de Gestió d'Espais Naturals.  
- Biodiversitat. Hàbitats. En el Banc de Dades de Biodiversitat no consta la presència d'espècies prioritàries ni hàbitats protegits. Per tant, l'actuació no tindrà afecció sobre aquestes matèries.  
- Educació. L'actuació no comporta l'augment de la població escolar prevista en el pla general ni afecta equipaments d'ús educatiu, per tant s'ha emés un informe favorable per part del Servei d'Infraestructures.  
- Carreteres. Planificació viària. L'informe emés per la Direcció General de Transport i Logística no veu inconvenients a la proposta realitzada.  
  
E. Proposta d'acord  
Realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i consultada la cartografia temàtica de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, s'observa que el pla proposat no influeix en altres plans o programes, no té incidència en el model territorial vigent en el municipi ni produeix increment en el consum de recursos.  
  
A la vista dels informes sectorials emesos, es produirien afecciones sobre el patrimoni cultural i el paisatge, a més d'existir riscos de distinta índole (inundació, incendi forestal, transport de mercaderies perilloses o sisme), per tant, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, podria sotmetre's al procediment ordinari d'avaluació ambiental estratègica.  
No obstant això, ateses les característiques del pla l'objecte del qual és la protecció del patrimoni, les característiques d'aquests efectes i de l'àrea que resulta afectada, seria suficient realitzar el procediment d'avaluació simplificat si s'introdueixen una sèrie de mesures correctores en el document urbanístic.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla Especial la Vila a Alzira, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, sempre que es complisquen els condicionants descrits a continuació. Per tant, correspon continuar la tramitació d'aquest d'acord amb la seua normativa sectorial:  
1. Infraestructura verda. En el document urbanístic del pla s'ha d'incloure un plànol amb els elements que la integren. S'hauran d'incorporar els elements assenyalats pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, entre els quals està el llit del riu, els espais lliures identificats en el plànol O-5 i els espais singulars identificats en el plànol IM-6.  
   
2. Respecte al risc d'inundació, el pla haurà d'adequar-se a les determinacions del PATRICOVA. Haurà de modificar-se la proposta de pla a fi d'obtindre'n informe favorable (emés a la data pel Servei d'Ordenació del Territori). Fins que no s'obtinga aquest informe, aquest IATE haurà d'entendre's de caràcter desfavorable.  
  
3. Paisatge. S'hauran d'atendre les indicacions realitzades en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 23 de setembre de 2013; per a això, s'introduiran en el pla les corresponents modificacions (completar l'estudi d'integració paisatgística (EIP) aportant documentació gràfica, inclusió en les normes urbanístiques la necessitat d'elaborar EIP per a aquelles actuacions que comporten edificació...) i s'obtindrà l'emissió d'informe de compatibilitat.  
4. Patrimoni cultural. S'hauran d'introduir en el document les correccions assenyalades en l'informe de 17 de juliol de 2014, del Servei Territorial de Cultura i Esports, i obtindre'n un pronunciament favorable prèviament a la seua aprovació definitiva.  
5. Des d'un punt de vista ambiental, no s'observa que es puga produir un increment de l'afecció acústica per l'elaboració d'aquest pla. No obstant això, per l'aplicació de la disposició addicional quarta del Decret 104/2006, podria ser necessari legalment l'elaboració d'un estudi acústic. Es posposa a la decisió de l'òrgan substantiu la necessitat elaborar un estudi acústic abans de l'aprovació definitiva del pla especial.  
  
6. S'haurà d'incloure en les normes urbanístiques la presa en consideració del pla de prevenció d'incendis forestals de la demarcació forestal de Polinyà de Xúquer.  
7. Amb independència de l'aprovació d'aquest pla especial, l'ajuntament haurà d'elaborar plans d'actuació enfront del risc sísmic o enfront el risc d'accidents pel transport de mercaderies perilloses.  
  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera aprovat el pla en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic que fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Per tant, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial la Vila a Alzira, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar a les persones interessades que en contra d'aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, d'acord amb l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 29 de setembre de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 11 d'octubre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.