Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 10412, del 30-12-2024 (2024/13186)

RESOLUCIÓ de 19 de juliol de 2024, de la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula declaració d’impacte ambiental del projecte de planta solar fotovoltaica Godelleta 17, de 25 MW i infraestructura d’evacuació, del terme municipal de Villar del Arzobispo. Expedient: (3508537) 127/2024/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   10255

Data del DOGV
:   30-12-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/13057

CVE
:   BZUP-Y-0600-62455

Data del document
:   19-07-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Villar del Arzobispo
    * impacte ambiental

«Declaració d’impacte ambiental

Expedient: (3508537) 127/2024/AIA.

Títol: Planta solar fotovoltaica Godelleta 17, de 25 MW i infraestructura d’evacuació.

Promotor: Renovalia Comares, SLU.

Autoritat substantiva: Servici Territorial d’Indústria, Energia i Mines de València.

Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2022/7/46.

Localització: terme municipal de Villar del Arzobispo.

1. Objecte i descripció del projecte

L’empresa Renovalia Comares, SLU, promou el projecte d’instal·lació d’una planta solar fotovoltaica (PSFV) denominada Godelleta 17 i les seues infraestructures d’evacuació en els termes municipals d’Andilla i Villar del Arzobispo.

La potència nominal d’inversors de la planta és de 25,74 MW, amb una potència pic de 24,98 MW. El conjunt dels inversors està limitat a la potència de permís d’accés i connexió de 21,3 MW. El projecte preveu les infraestructures d’evacuació, consistents en 3 línies de 30 kV que unixen els centres de transformació amb la SET Andilla 132/30 kV. El projecte és objecte de sol·licitud d’autorització administrativa prèvia, autorització de construcció i autorització d’implantació pel procediment integrat d’autorització de centrals fotovoltaiques que s’ubiquen en sòl no urbanitzable.

Descripció del projecte

La planta solar es localitza al nord-est del nucli urbà de Villar del Arzobispo, a menys d’1 km. Els panells s’agrupen formant recintes ocupant parcel·les qualificades de sòl no urbanitzable comú d’ús agrícola (SNUC). L’accés a la zona es realitzarà a través de la CV-345 i CV-3456, així com a través del camí de Los Herreros per a la zona nord de la implantació, de manera que s’evita així l’obertura de nous accessos.

L’àrea ocupada per la planta (tancat) és de 35,14 ha i la superfície cadastral vinculada de 45,33 ha. Ocupa les parcel·les 498, 499, 500, 501, 511, 512, 727, 728, 758, 759 i 9037 del polígon 1; les parcel·les 58, 60, 61, 62, 63, 64, 65 i 66, 567, 568, 569, 570, 571, 572, 573, 574, 575,577, 578, 579, 580, i 581 del polígon 5, i les parcel·les 142, 143, 170, 171, 172, 173, 174, 175, 176, 177, 179, 180, 181, 182, 224, 225, 273, 274, 275, 276, 277, 279, 281, 282, 283, 287, 288, 289, 290, 291, 292, 293, 294, 295, 296, 297, 299, 334, 343, 344, 345, 346, 347, 348, 349, 350, 365, 371, 372, 373, 374, 375, 376, 377, 378 i 908 del polígon 6, totes en el terme municipal de Villar del Arzobispo (València).

La central fotovoltaica està composta per un camp generador de mòduls solars de tipus silici monocristal·lí instal·lats en estructures metàl·liques fixes amb una inclinació de 25°, que es claven al terreny directament. Estos mòduls fotovoltaics es connecten en sèrie i s’agrupen en inversors de strings que desemboquen mitjançant línies subterrànies en els centres de transformació per a augmentar la tensió de 0,66 kV a 30 kV.

Des dels centres de transformació fins a la nova subestació Andilla 132/30 kV (objecte d’un altre projecte i situada en la parcel·la 285 del polígon 33 del terme municipal d’Andilla) es projecten 3 línies subterrànies de mitjana tensió (LSMT) el traçat de les quals discorrerà per la parcel·la 284 del polígon 33 del terme municipal d’Andilla i per les parcel·les 9021, 9037, 9020, 727, 728 i 511 del polígon 1; les parcel·les 58, 64, 63, 9012, 9004, 9017, 9021, 558, 560, 9015, 572, 574, 577, 573, 572, 570, 569, 568 i 9.001 del polígon 5, i les parcel·les 140, 9031, 182, 181, 177, 176, 174, 173, 170, 290, 180, 225, 282, 281, 279, 274 i 350 del polígon 6 del terme municipal de Villar del Arzobispo. Les LSMT tenen una longitud total d’11.906 m, corresponents a 1.779 m a l’LSMT-1, 4.936 m a l’LSMT-2 i 5.191 m a l’LSMT-3.

L’evacuació de l’energia produïda per la planta es realitzarà de manera conjunta amb altres projectes que es troben en tramitació. Des de la SET Andilla, compartida amb altres plantes, s’evacuarà l’energia fins a la SET Villar mitjançant una LSAT 132 kV (expedient ATALFE/2020/169 - PSFV Godelleta 12). Des de la SET Villar 132/30 kV s’evacuarà l’energia mitjançant línia subterrània fins a la nova SET Chiva 400/132/30 kV. Des d’este punt, s’elevarà la tensió a 400 kV i es connectarà mitjançant una línia aèria amb la SET Godelleta 400 kV, propietat de Red Eléctrica. La infraestructura d’evacuació comuna des de la SET Villar és objecte d’avaluació en l’expedient de la planta fotovoltaica PSFV Godelleta 14 (ATALFE/2022/5/46).

Per a l’execució del projecte es preveu un condicionament i un anivellament del terreny previs i necessaris per al funcionament normal de la PSFV, la qual cosa implica fer excavacions, farciments, compactació i estabilitat mitjançant talussos. S’adequaran els camins existents que no complisquen les condicions mínimes necessàries per a la circulació dels vehicles de muntatge d’equipament i s’executaran vials interiors, tancaments, obres de drenatge, rases per al cablejat, així com les fonamentacions per als centres de transformació, vigilància, control i seguretat.

Una vegada finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es procedirà a desmantellar-la i a restaurar el terreny, s’evitarà en la mesura que siga possible el moviment de terres i es retirarà qualsevol estructura, fonamentació o un altre element permanent.

2. Tramitació administrativa

De conformitat amb l’annex VI (part B, epígraf n) de la Llei 21/2013 de 9 de desembre, d’avaluació ambiental (LAA), el fraccionament de projectes és el mecanisme artificiós de divisió d’un projecte amb l’objectiu d’evitar l’avaluació d’impacte ambiental ordinària en el cas que les magnituds superen els llindars que s’establixen en l’annex I. Les característiques pròpies del projecte determinen que constituïx, per si mateix, un supòsit d’avaluació ambiental ordinària.

El Servici Territorial d’Indústria, Energia i Mines (òrgan substantiu) ha admés a tràmit l’expedient per a l’autorització, per la qual cosa correspon a este òrgan ambiental l’avaluació d’impacte ambiental del projecte, de conformitat amb la legislació autonòmica i en concordança amb l’article 11 de l’LAA.

a) Contingut de l’expedient

En data 13 de maig de 2024, el Servici Territorial d’Indústria, Energia i Mines de València (STIEM) va traslladar a este òrgan ambiental la sol·licitud d’avaluació d’impacte ambiental ordinària del projecte amb codi d’expedient ATALFE/2022/7/46, d’acord amb el procediment regulat en el Decret llei 14/2020, de 7 d’agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d’instal·lacions per a l’aprofitament de les energies renovables per l’emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica. Esta, a més de la sol·licitud del promotor, s’acompanya de:

– Projecte tècnic d’execució de la planta solar fotovoltaica de 25 MW Godelleta 17 (gener 2024).

– Estudi d’impacte ambiental de la planta solar fotovoltaica i la seua infraestructura d’evacuació (setembre 2023).

– Estudi d’integració paisatgística (setembre 2023) i annex (maig 2024).

– Al·legacions i informes sectorials com a resultat del procés d’informació pública i de consultes.

– Documentació tècnica: cartografia en format shape, informe d’inventari de fauna (setembre 2023), memòria d’impacte sobre el patrimoni (estudi de valoració historicocultural), sol·licitud del permís de prospecció arqueològica (març 2022), estudi d’impacte patrimonial (abril 2024), document de síntesi (setembre 2023), pla de desmantellament i restauració (maig 2024), document de criteris ambientals, Decret llei 14/2020 i annex de justificació (gener 2024), entre altres.

– Informes de l’ajuntament i altres administracions públiques afectades.

b) Informació pública i al·legacions

D’acord amb el certificat remés, l’òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l’expedient PSFV Godelleta 17 mitjançant anunci en DOGV núm. 9809, de data 14 de març de 2024, i en el BOP núm. 51, de data 12 de març 2024, així com en premsa. Durant el període d’exposició pública nombrosos particulars, Ecologistes en Acció, ANAV-Associació Naturalista Ayora i la Valle, Associació per a la Recuperació del Bosc Autòcton a l’Alt Palància (ARBA), l’associació Defiende tu Pueblo Serranía - Camp del Túria i l’Ajuntament de Godelleta van presentar al·legacions que es concreten en diverses tipologies d’informe, a les quals el promotor va donar resposta. A continuació s’enumeren les que estan directament relacionades amb l’afecció ambiental del projecte:

1. S’al·lega que l’estudi d’impacte ambiental no té la qualitat suficient i que s’ha firmat per tècnics sense la capacitació adequada; falta una avaluació sobre possibles afeccions a espais Xarxa Natura 2000; la possible afecció a l’aqüífer de la zona, per dificultar la infiltració; l’estudi de fauna no està ajustat a un cicle anual complet, tal com s’indica en la guia del Ministeri per a la redacció d’EsIA, ni és vàlid per a l’àmbit del projecte FVG17; la valoració deficient dels efectes sinèrgics de la concentració de projectes en un mateix àmbit, i la deficient documentació sobre el patrimoni cultural i les afeccions a elements etnogràfics.

2. S’indica que no es complixen els criteris d’implantació i admissió a tràmit del Decret llei 14/2020.

3. S’al·lega l’incompliment del límit d’ocupació del 3 % del sòl no urbanitzable comú establit per l’article 7.7 del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat mitjançant el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny (d’ara en avant, el TRLOTUP

4. Les al·legacions destaquen que el projecte forma part d’un macroprojecte de 825 MW fragmentat en un màxim de 19 projectes inferiors de 50 MW per a evitar l’avaluació d’impacte ambiental ordinària de competència estatal i única que valore adequadament els efectes ambientals segons la Directiva d’EsIA. Les plantes PSFV Godelleta 1 a 19 les tramita un mateix grup empresarial i en el mateix període temporal, ocupen espais amb proximitat geogràfica i el document ambiental es preveu respecte de les 19 plantes.

5. La línia d’evacuació del macroprojecte no ho és i es constituïx en una línia de transport, la qual cosa fomenta la creació d’una xarxa elèctrica paral·lela de transport i distribució privada i aliena a la regulació del sector.

6. S’al·lega que el projecte ha presentat un estudi d’afecció al paisatge deficient que no inclou un pla de participació pública adequat.

7. S’al·lega que en el projecte no s’ha tingut en compte l’elevada capacitat agrícola del sòl. D’altra banda, es declara l’interés general de les parcel·les agràries i la seua activitat agrícola destacant el fet que les infraestructures del regadiu i la producció agrària han sigut subvencionades amb fons públics, que el seu rendiment econòmic per hectàrea és superior al de les instal·lacions fotovoltaiques i que la pèrdua de l’activitat agrària condicionarà el futur desenrotllament de la zona. També s’al·lega que el PSFV Godelleta 15 se situa, de manera parcial, sobre un corredor fluvial i envaïx la zona de protecció de 50 metres per a llits.

El promotor, en la seua resposta comuna a totes les al·legacions formulades, exposa sobre els punts indicats:

1. En relació amb les al·legacions referides a les infraestructures comunes d’evacuació, el promotor assenyala que estes no poden ser objecte d’anàlisi en l’expedient present, ja que formen part d’un altre diferent i hauran de ser valorades, si és el cas, en el procediment corresponent. Assenyala el promotor que les infraestructures d’evacuació són comunes amb altres instal·lacions de producció i la seua autorització administrativa, i s’estan tramitant juntament amb les d’altres centrals fotovoltaiques, en concret, PSFV Godelleta 12 (expedient ATALFE/2020/169) i PSFV Godelleta 14 (expedient ATALFE/2022/5/46), que són titularitat de dos societats distintes i diferents de la que ocupa este expedient.

2. Quant al percentatge d’ocupació del sòl, el promotor al·lega que, d’acord amb el que corrobora l’Advocacia General de la Generalitat Valenciana en el seu informe de 4 de novembre de 2022, l’article 7.7 del TRLOTUP és aplicable a la implantació de qualsevol instal·lació d’energia renovable en el territori de la Comunitat Valenciana, excepte a les centrals fotovoltaiques i els parcs eòlics la potència instal·lada dels quals siga inferior a 50 MW i se situen dins del territori de la Comunitat Valenciana.

3. Defén que l’EsIA s’ajusta a la llei: conté un estudi d’alternatives adequat, es fa una valoració dels impactes sobre espais de la Xarxa Natura 2000 i no s’identifiquen afeccions significatives a estos; que l’estudi d’avifauna i fauna que s’ha presentat és complet i correcte, i assegura que la metodologia establida pel Ministeri no és vinculant; que les afeccions als elements del patrimoni cultural s’han informat favorablement i les ha autoritzat la Direcció General de Cultura i Patrimoni.

4. Quant a l’incompliment dels criteris d’implantació i admissió a tràmit del Decret llei 14/2020, el promotor entén que estos es complixen i que s’han adoptat les mesures correctores per a minimitzar les possibles afeccions.

5. Pel que fa al fraccionament, el promotor indica que este no es produïx, ja que no hi ha continuïtat entre la PSFV 17 i la resta dels projectes, perquè no compartixen camins d’accés, i que tampoc compartix instal·lacions elèctriques o equips de mesurament amb altres projectes. Quant a les infraestructures d’evacuació, estes es compartixen d’acord amb les recomanacions de l’art. 8.3 del Decret llei 14/2020.

6. El promotor adduïx que l’informe paisatgístic s’ha fet amb una metodologia vàlida i que ha previst tots els aspectes necessaris, inclosos els sinèrgics amb altres instal·lacions. Declara que la validesa de l’estudi d’integració paisatgística ha sigut confirmada per l’administració competent, atés que consta en l’expedient l’informe en matèria de paisatge i infraestructura verda emés, el 10 d’abril de 2024, pels servicis corresponents de la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental.

7. Pel que fa a les al·legacions referides a la capacitat agrològica del sòl, el promotor assenyala que els terrenys a on es planteja la instal·lació no estan catalogats de molt alta capacitat agrològica, per la qual cosa es complixen els criteris definits en el Decret llei 14/2020. Quant a l’ocupació de llits i corredors fluvials, el promotor declara que, si bé part de la poligonal de la instal·lació se situa sobre un corredor fluvial, respecta el 10 % d’amplària d’ocupació d’este. Així mateix, pel que fa als llits, s’assenyala que prenent en consideració el cas més desfavorable, tenint en compte possibles avingudes i la vegetació i el biòtop de la ribera d’estos, es respecta una distància de 279 metres des del tancat fins al llit de la rambla de La Aceña. També declara el promotor que es respecten tots aquells llits existents en la zona, pertanyents tant al domini públic hidràulic, arreplegats per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, com els cartografiats pel PATRICOVA.

c) Consultes a les administracions i informes rebuts

En l’expedient s’han considerat els informes següents que formen part de l’expedient remés per l’òrgan substantiu:

– Informe urbanístic de l’Ajuntament de Villar del Arzobispo, de data 12 d’abril de 2022, en el qual s’indica que l’actuació s’emplaça sobre sòl no urbanitzable comú (SNU-C) i sòl no urbanitzable de protecció d’infraestructures (SNU-PI) i conclou que, tenint en compte les consideracions de l’informe i donant compliment als condicionants exposats en este, s’informa favorablement de la compatibilitat de l’activitat sol·licitada.

– Informe de l’Ajuntament de Villar del Arzobispo, de data 29 d’abril de 2024, en el qual mostra la seua oposició a la instal·lació del projecte, condicionada a l’avaluació d’impacte ambiental. Cita l’escrit que s’observa la projecció de nombroses instal·lacions d’energia fotovoltaica en el municipi (possible fraccionament a l’efecte d’evitar avaluació ambiental ordinària en el seu conjunt) i que afecten gran part de sòl no urbanitzable, la qual cosa pot produir afeccions ambientals i paisatgístiques que podrien fer incompatible el projecte amb els usos del sòl. L’informe fa referència a l’afecció a sòls d’alt valor agrològic dedicats al cultiu, a terrenys forestal, sòls d’alta permeabilitat, possibles afeccions de jaciments arqueològics o vedats esportius, entre altres.

– Informes tècnics elaborats a petició de l’Ajuntament de Villar del Arzobispo (varis), per enginyer tècnic forestal i per enginyer tècnic agrícola, per a analitzar els aspectes ambientals, paisatgístics i agronòmics que puguen ser d’interés en l’àmbit d’actuació.

– Informe del Servici de Paisatge i del Servici de Planificació Territorial, de data 10 d’abril de 2024, que informa favorablement respecte a les dos agrupacions de la planta en relació amb l’afecció a la infraestructura verda, però requerix modificacions quant al paisatge; l’informe indica que l’emissió d’informe favorable en matèria de paisatge que faça viable l’actuació pretesa des del punt de vista de la seua afecció al paisatge requerirà l’esmena dels requeriments exposats en este informe. Mitjançant escrit firmat en data 29 d’abril de 2024, el promotor esmena i aporta nova documentació tècnica actualitzada (projecte tècnic de data abril de 2024, annex a l’EIP, pla de desmantellament de la instal·lació i de restauració del terreny i entorn afectat actualitzat i una justificació dels aspectes determinats en l’informe). El projecte modificat de la PSFV Godelleta 17 suposa una disminució de l’àrea ocupada pel tancat i vinculada (29,0978 ha i 37,2891 ha, respectivament), amb una potència de 20,28 MWp. Així mateix, la longitud total de les LSMT també disminuïx, i les seues longituds són: 1.779 m (LSMT-1), 4.936 m (LSMT-2) i 5.191 m (LSMT-3). En data 10 de maig de 2024, s’emet un segon informe que es manté com a favorable respecte a la infraestructura verda en el mateix sentit que l’emés el 10 d’abril de 2024 i que conclou com a favorable la planta en matèria de paisatge, condicionat al fet que es realitzen les mesures d’integració paisatgística arreplegades en l’informe i s’actualitze el pressupost del pla de desmantellament.

– Informe del Servici Territorial d’Indústria, Energia i Mines, emés en data 17 d’abril de 2024, en relació amb la concessió minera de secció c denominada Las Cuevas, indicant que es tracta d’un supòsit de concurrència d’activitats considerades d’utilitat pública (l’activitat minera i la instal·lació de plantes fotovoltaiques), la qual cosa donaria lloc, si és el cas, a la declaració prevalent de l’una sobre l’altra.

– Informe favorable de la Direcció General de Medi Natural i Animal (DGMNA), de data 25 d’abril de 2024, condicionat al compliment de les mesures correctores proposades. Les principals consideracions a tindre en compte són relatives a l’afecció a terreny forestal, a espais cinegètics, fauna i flora, així com el pendent del terreny. Mitjançant escrit firmat en data 10 de maig de 2024, el promotor esmena i aporta nou projecte tècnic (versió de data 18 de maig de 2024) i justificació del compliment dels condicionants establits (tancat perimetral de tipus cinegètic, espècies silvestres pertanyents a la sèrie de vegetació corresponent a la zona d’actuació en la pantalla vegetal que es puga crear, eliminació de les zones considerades com a forestals per la DGMN i recorregut de les parcel·les per a descartar prèviament que no hi ha afecció a cap arbre inclòs en el Catàleg d’arbres monumentals i singulars de la Comunitat Valenciana).

– Informe del Servici de Gestió de Riscos del Territori i del Servici de Planificació Territorial, de data 30 d’abril de 2024, que conclou que les parcel·les objecte d’estudi es troben puntualment afectades per perillositat d’inundació de caràcter geomorfològic i altres criteris territorials no rellevants, i es considera compatible tenint en compte les consideracions finals esmentades, ateses les determinacions normatives aplicables i les cartografies oficials d’ordenació del territori. Quant a la línia d’evacuació, es considera compatible, d’acord amb les estipulacions legals aplicables. Mitjançant escrit firmat en data 9 de maig de 2024, el promotor esmena el projecte (inclou mesures correctores sobre infiltració i drenatge d’aigua) i aporta nova documentació tècnica actualitzada (projecte tècnic versió 17 de data abril de 2024). Pel que fa a l’afecció parcial d’inundabilitat de caràcter geomorfològic sobre la zona nord de la parcel·la 567 del polígon 5, l’escrit indica, entre altres aspectes, que quedarà lliure de plaques solars.

– Informe del Servici de Planificació i Projectes de la Diputació de València, emés en data 22 de març de 2024. El sentit de l’informe és favorable a la instal·lació fotovoltaica; als accessos a esta des de la carretera CV-345 (condicionat al fet que estos s’executen a través de la glorieta partida situada en el punt quilomètric 7 + 877 sense generar nous accessos a la carretera), així com al paral·lelisme de la línia de mitjana tensió entre el punt quilomètric 8 + 970 i el 9 + 110 en les condicions que figuren en els plànols aportats. No obstant això, és desfavorable el mètode d’execució a cel obert, encreuament de la línia de mitjana tensió previst en el punt quilomètric 9 + 110 (perquè es podria executar sense que afecte el trànsit rodat).

3. Consideracions ambientals

La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que el seu ús constituïx una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d’efecte hivernacle i per a complir l’Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.

El Pla nacional integrat d’energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, pretén aconseguir en 2050 la neutralitat climàtica a Espanya, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.

El Pla d’energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l’Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat arrepleguen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l’Estat espanyol, i plantegen com a objectiu aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l’any 2030.

En l’actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir estos objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les degudes mesures de mitigació de l’afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d’emissions de gasos d’efecte hivernacle i mitigació del canvi climàtic; diversificació de les fonts de subministrament; foment de la seguretat del proveïment energètic, i disminució de la dependència energètica d’altres territoris.

Anàlisi d’alternatives

En l’estudi d’impacte ambiental (EsIA) s’analitzen quatre alternatives pel que fa a la ubicació del projecte i s’inclou l’alternativa zero (no execució del projecte), la qual es descarta perquè no s’aprofiten les fonts d’energia renovables necessàries per a disminuir els gasos d’efecte hivernacle i aconseguir els objectius estatals i europeus de transició ecològica cap a energies netes. L’alternativa 1 (situada al nord del terme municipal de Villar del Arzobispo i sud del municipi d’Andilla) i l’alternativa 2 (situada al nord-est del terme municipal de Villar del Arzobispo i a l’oest del municipi de Llíria) es descarten a causa de l’afecció a terrenys forestals i a corredors territorials, per ser confrontants a espais protegits Xarxa Natura 2000, en concret a la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete, i en el cas de l’alternativa 2 per presentar, en l’interior dels seus recintes tancats, diversos jaciments arqueològics. Així mateix, s’ha considerat la distància amb el punt de connexió a la xarxa elèctrica, per l’impacte ambiental i paisatgístic. Quant a les distàncies de les línies de connexió, les alternatives 1 i 2 són les que més traçat tenen, per la qual cosa estes distàncies suposen l’execució de línies elèctriques de longitud molt més gran que l’alternativa 3 i, per tant, els impactes generats a partir de la infraestructura d’evacuació serien més importants. Finalment, se selecciona l’alternativa 3 (situada al nord del municipi de Villar del Arzobispo) per la seua superfície i la distància inferior al punt de connexió, de manera que disminuïxen les afeccions relacionades amb l’ocupació de la planta i la línia d’evacuació. Es troba fora de zones ZEPA, LIC i IBA, i la ZEPA més pròxima (Alt Túria i Serra del Negrete) se situa a 3,01 km i a 3,01 km de l’IBA denominada Hoces del Turia i Los Serranos, i és l’alternativa més allunyada a estes figures, per la qual cosa es preveuen menys impactes que amb les alternatives 1 i 2.

El terreny proposat per a la instal·lació de la central seleccionada està situat en el terme municipal de Villar del Arzobispo, concretament en els paratges el Antigón, Borreguillo i Montolivet. Cal destacar que es troba en una zona agrícola altament antropitzada i dedicada a l’ús agrícola d’arbres fruiters, vinyes i olivars, així com la vegetació natural que resulta de l’abandó de les pràctiques agrícoles. La planta solar es troba distribuïda en sectors sobre una planícia agrícola a on es disposen les diverses fileres de mòduls i, de manera confrontant a este projecte, es troben altres projectes actualment en tramitació d’energia renovable fotovoltaica de tramitació autonòmica (confrontant PSFV Godelleta 8, 15 i 19).

Una vegada consultat el Visor cartogràfic de la Generalitat, el sòl ocupat associat al perímetre envoltant i l’LSMT de 30 kV es troben majoritàriament en sòl no urbanitzable comú, mentres que part de l’LSMT de 30 kV se situa en sòl no urbanitzable protegit. Les tres línies d’evacuació entre la planta solar i la SET Andilla transcorren soterrades per camins existents o per terrenys el dret d’ús dels quals és propietat del titular de la planta. L’informe del Servici de Gestió de Riscos en el Territori i el Servici de Planificació Territorial determina que les afeccions al territori són mínimes i la infraestructura d’evacuació es considera compatible.

Afeccions d’espais protegits

La planta fotovoltaica projectada es localitza fora de l’àmbit d’espais naturals protegits i espais protegits de la Xarxa Natura 2000. El més pròxim és la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete, situada a 3 km a l’oest. Així mateix, després de consultar el Visor cartogràfic de la Generalitat, s’observa que en l’àmbit del projecte no es troben hàbitats protegits de l’annex IV del Decret 70/2009, ni hàbitats d’interés comunitari. Les LSMT, que discorren en subterrani fins a la subestació Andilla, tampoc travessen espais protegits.

Flora i fauna

Segons l’EsIA, l’àmbit de la planta fotovoltaica es troba ocupat per un mosaic de cultius quasi íntegrament. Així mateix, l’LSMT de 30 kV discorre per terrenys en els quals predomina el mosaic de cultius citat i discorre 664 m sobre terrenys catalogats com a prats i prades. Diversos recintes de panells presenten vegetació dispersa, motiu de l’evolució de la vegetació per causa de l’abandó de terrenys agrícoles, en concret ocupen una superfície de 2,27 ha. El promotor, entre les seues mesures compensatòries, proposa una restauració perquè, una vegada finalitzada la vida útil de la planta, es restituïsquen els terrenys afectats al seu estat original.

La poligonal de la PSFV Godelleta 17 es troba lliure d’afecció a terrenys forestals segons la cartografia del PATFOR. L’LSMT de 30 kV travessa una zona catalogada com a forestal, i la distància afectada és de 243 metres pertanyents a camins públics antropitzats (Cañada Real de Aragón) i amb falta de terreny forestal, per la qual cosa es descarta qualsevol classe d’afecció sobre este. No obstant això, l’informe emés per la DGMN indica que diversos punts de la planta fotovoltaica es troben sobre zones considerades com a terreny forestal segons la definició de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana (article 2.a i 2.d). D’una banda, segons l’apartat a de la llei esmentada, es consideren forest o terreny forestal els enclavaments forestals en terrenys agrícoles que tinguen una superfície mínima d’una hectàrea, sense perjuí que enclavaments amb superfícies inferiors puguen tindre esta condició de terreny forestal, sempre que l’administració competent determine, de manera expressa, la funció ecològica d’estos. Les parcel·les afectades per esta condició, totalment o parcialment, són: la 499 (subparcel·la b), 500 (subparcel·la b), 501 (subparcel·la b), 512 (subparcel·la b), 511 (subparcel·la b) i 728 (subparcel·la b) del polígon 1 del terme municipal de Villar del Arzobispo. Este servici va corroborar sobre el terreny en una superfície corresponent a 1,42 ha les característiques forestals de les parcel·les citades, i va evidenciar la presència d’espècies com ara Pinus halepensis, Salvia rosmarinus, Juniperus oxycedrus, Ulex parviflorus o Thymus sp. D’altra banda, i en concordança amb el mateix article de la llei esmentada (apartat d), també es consideren forest o terreny forestal els terrenys agrícoles abandonats que han adquirit signes inequívocs del seu estat forestal. En la parcel·la 787 del polígon 1 de Villar del Arzobispo es detecta una cobertura d’espècies forestals arbòries o arbustives per damunt del 30 % de densitat de recobriment, aplicat, com a màxim, a escala de subparcel·la cadastral, i esta presenta en un vessant d’orientació sud-oest un pendent del 9,29 %. Estos terrenys forestals no apareixen cartografiats en la cartografia IDEV segons el Pla d’acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, i es corrobora mitjançant visita de camp realitzada en data 22 d’abril de 2024, per tècnics de la direcció general esmentada.

Per a complir les condicions de la DGMNA, en l’últim projecte presentat pel promotor (de maig de 2024) s’han suprimit alguns panells fotovoltaics, i s’ha disminuït la superfície ocupada pel tancat respecte del projecte de gener de 2024 que s’avalua.

El traçat de la línia d’evacuació travessa terreny forestal, segons PATFOR, que coincidix amb l’encreuament de la rambla Castellarda, o rambla de La Aceña, i discorre per camins.

Atesa la proximitat a terrenys forestals, s’haurà de complir el que disposa el plec general de normes de seguretat en prevenció d’incendis forestals que cal observar en l’execució d’obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.

No es preveu cap afecció de la planta solar fotovoltaica i de la línia d’evacuació sobre arbres monumentals, ni sobre espècies de flora protegida, ni microreserves de flora, ni forests gestionades per la Conselleria. No obstant això, tal com establix l’informe de la DGMN, abans de començar els treballs d’execució s’ha d’acreditar que no hi ha cap olivera amb un perímetre de tronc igual o superior a 3,5 m i, en cas que n’hi haja, s’ha de respectar l’exemplar i establir un perímetre de 15 m de diàmetre al voltant, d’acord amb el Decret 154/2018, de 21 de setembre, del Consell.

Quant a la fauna protegida, en la quadrícula a on es projecta la instal·lació fotovoltaica, segons el Banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana (quadricules UTM 1 x 1), no es troben inventariades espècies protegides.

El promotor ha presentat un inventari de fauna conjunt per a les PSFV Godelleta 4-19, en el qual queda reflectit el mostreig de camp realitzat en l’àmbit aplicable amb la finalitat d’inventariar espècies d’aus i mamífers mitjançant transsectes lineals a peu, recorreguts en vehicle, i punts d’observació. De les espècies d’avifauna més observades destaquen *Falque tinnunculus*  (soliguer), *Corvus corax*  (corb), *Circaetus gallicus*  (àguila serpera), *Buteo buteo*  (aguilot comú), *Aquila fasciata*  (àguila de panxa blanca), *Hieraaetus pennatus*  (àguila calçada), *Gyps fulvus*  (voltor comú), *Accipiter nisus*  (esparver) i *Athene noctua*  (mussol comú). Altres espècies que s’han observat de manera puntual, allunyades de la planta i que s’inclouen en instruments de protecció tant estatals com autonòmics són l’agró i l’àguila reial. Entre els mamífers, destaquen: *Oryctolagus cuniculus*  (conill), *Vulpes vulpes*  (rabosa) o *Martes foina*  (fagina), i pel seu impacte potencial, espècies de quiròpters com el *Rhinolophus hipposideros*  (rata penada de ferradura menuda) i el *Rhinolophus ferrumequinum*  (rata penada de ferradura gran). En relació amb la PSFV Godelleta 17, l’estudi de fauna evidencia la presència de gran nombre d’aus rapaces en la zona d’implantació de la planta solar, entre les quals l’àguila de panxa blanca (*Aquila fasciata*), el soliguer (*Falque tinnunculus*), el corb (*Corvus corax*) o el mussol comú (*Athene noctua*). L’informe de la Subdirecció General de Caça i Gestió Forestal i de la Subdirecció General d’Espais Naturals Protegits i Vida Silvestre corrobora, segons dades internes, la presència d’un niu d’àguila de panxa blanca a 2 km de la planta fotovoltaica, i esta espècie està inclosa com a espècie en perill d’extinció en el Catàleg valencià d’espècies de fauna amenaçada.

L’informe emés per la DGMN assenyala que, amb la intenció d’evitar, en la major mesura possible, la degradació o les afeccions severes a l’espai vital d’estes aus, i en concret al de l’àguila de panxa blanca, es considera necessari evitar l’excessiva compactació del sòl i l’eliminació de la capa vegetal per a afavorir el desenrotllament d’una capa herbàcia permanent en la qual promoure la presència d’espècies agrícoles de cereals i/o lleguminoses que fomenten la presència d’espècies presa en la parcel·la; a més, el clavament de les estructures dels panells haurà de ser directe, com bé proposa el promotor, i amb la mínima fonamentació per a no afectar la capacitat del sòl i aconseguir un establiment d’esta capa de flora. Així mateix, per a reduir l’afecció durant l’execució de les obres a les espècies d’avifauna presents en l’àmbit de la instal·lació (especialment àguila de panxa blanca), es recomana que els treballs d’execució de la instal·lació es duguen a terme fora del període de nidificació de les espècies d’aus presents en la zona, la parada biològica de la qual és de gener a abril. Addicionalment, atesa la concentració de projectes en la zona i tenint en compte el poc coneixement que es té del comportament de la fauna respecte a la presència d’estes instal·lacions, insta el promotor a realitzar un estudi del comportament, respecte de l’espai vital agrícola, de les diverses espècies de rapinyaires, especialment de l’àguila de panxa blanca.

S’ha de considerar el que s’exposa en l’article 9 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, sobre la protecció d’espècies silvestres catalogades.

En l’EsIA es proposen mesures compensatòries com la disposició de caixes niu per a aus i quiròpters fora dels límits de la planta fotovoltaica, marcatge d’un exemplar d’àguila calçada i àguila de panxa blanca amb GPS i repoblació de la mateixa superfície afectada per la pèrdua de la vegetació natural.

Es proposa el trasllat o la instal·lació de 14 clapers per a conills. En este sentit, la instal·lació està situada en un municipi afectat per la sobrepoblació de conills, el qual s’inclou en la Resolució de 28 de març de 2024, del director general de Medi Natural i Animal, per la qual s’actualitza l’annex de l’Orde d’11 de juny de 2009, de les directrius extraordinàries per a l’aprofitament, la gestió i el control del conill de muntanya a la Comunitat Valenciana, relatiu a la llista de termes municipals afectats per la sobrepoblació de conills. Per això, la mesura proposada no es considera adequada. A més, s’han d’adoptar les mesures de control que disposa l’orde esmentada, especialment pel que fa al que indica l’article 14.

Com que la instal·lació se situa en el vedat de caça esportiu V-10367 de Villar del Arzobispo, es recomana que s’informe els titulars del canvi d’activitat que suposarà la instal·lació de la planta solar fotovoltaica i de les implicacions que pot tindre a l’efecte de l’article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana.

El tancat perimetral s’ha d’ajustar al que disposa el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s’establixen les condicions dels tancaments en el medi natural i dels tancaments cinegètics.

Sòls i residus

La zona presenta, en general, una vulnerabilitat baixa d’aqüífers, i només parcialment afecta sòl amb permeabilitat alta (parcel·les dels polígons 1 i 5). La resta de la planta (parcel·les del polígon 6) ocupa sòls de baixa permeabilitat (un 80 %) i sòls d’alta permeabilitat (un 20 %). La planta es localitza sobre la massa d’aigua subterrània 080.131, la qual presenta un estat global de la massa roín, amb un mal estat químic. Les parcel·les situades en els polígons 1 i 5 es classifiquen com a àrees a millorar, mentres que les del polígon 6 es consideren àrees d’escàs interés per a recàrrega d’aqüífers; la zona situada al nord és una àrea coincident amb afloraments de materials d’alta permeabilitat i al sud de baixa permeabilitat.

El projecte tècnic aportat pel promotor, així com l’informe del Servici de Gestió de Riscos en el Territori i el Servici de Planificació Territorial, de data 25 d’abril de 2024, incorpora mesures correctores que incidixen sobre la infiltració i el drenatge establides en l’informe mencionat, com ara: la disposició de les plaques solars acompanyarà les corbes de nivell; es plantaran i conservaran zones de vegetació en els estrats herbacis, arbustius i arboris que servisquen de tamís de la pluja, i es prevoran labors del sòl que mantinguen la seua textura esponjosa. A més, es preveu el pasturatge oví per l’interior de la instal·lació. No s’utilitzaran productes fitosanitaris per a l’eliminació de vegetació adventícia. Així mateix, es menciona que estes mesures quedaran arreplegades en el pla de vigilància ambiental.

En l’informe mencionat en el paràgraf anterior, s’indica que la planta solar se situa sobre sòls de capacitat agrològica moderada i alta, i que es produirà una transformació en els sòls d’elevada capacitat amb una extensió de 7,74 ha de les 35,15 ha ocupades per Godelleta 17. No obstant això, malgrat ocupar sòl d’elevada capacitat agrològica, es considera apta la disposició de la planta solar, per situar-se en un municipi a on la major part del sòl és d’alta capacitat agrològica.

Així mateix, i per a evitar una afecció significativa sobre la hidromorfologia i el sòl, pel que fa a la gestió de residus, l’EsIA preveu que, atesa la naturalesa de l’activitat, a penes es produiran residus. En el cas que es produïsquen durant les labors d’execució i manteniment, s’emmagatzemaran en l’obra, segons es generen, i d’acord amb la seua naturalesa, i es depositaran en el lloc destinat a este fi. També es preveu la instal·lació de contenidors d’obra per a gestionar els residus no perillosos, i els residus perillosos, que s’emmagatzemaran en envasos convenientment identificats. Tots els residus els gestionarà posteriorment un gestor autoritzat.

Règim hidràulic

L’informe emés pel Servici de Gestió de Riscos en el Territori indica que les parcel·les 365, 273, 275, 276 i 277 del polígon 6 limiten amb el corredor territorial fluvial de la rambla d’Artaix, del qual formen part la rambla de la Castellarda i el barranc d’El Antigón, que se situen a més de 100 i 300 m dels llits respectivament. Així mateix, les parcel·les del polígon 1 i 5 es troben dins d’este corredor territorial, i se situen a més de 400 i 200 m dels cursos d’aigua esmentats. L’informe del Servici de Planificació Territorial analitza estes parcel·les i conclou que reduïxen el corredor en menys del 10 % de la seua amplària: el recinte nord té una amplària aproximada de 180 m, enfront dels prop de 2.600 m de l’amplària del corredor territorial, i el recinte sud té una amplària aproximada de 230 m enfront dels prop de 3.500 m de l’amplària del corredor territorial. D’esta manera, les dos agrupacions en les quals es distribuïx la planta fotovoltaica són compatibles amb la infraestructura verda en l’escala regional, i es considera que no afecta els valors, l’estructura o la funcionalitat dels processos i servicis de la IV a esta escala.

Una vegada consultada la cartografia d’IDEV, la zona a on s’implantaria la instal·lació fotovoltaica es troba a l’est del centre urbà de Villar del Arzobispo. A l’est de la planta solar, es troben el barranc d’El Antigón, que confluïx al sud amb la rambla Castellarda, i no arriba a afectar la superfície de tancat. D’acord amb la cartografia del PATRICOVA, l’àmbit de l’actuació mostra afeccions parcials d’inundabilitat de caràcter geomorfològic que tan sols afecten la implantació de les estructures de Godelleta 17 en la zona nord de la parcel·la 567 del polígon 5. Vist que l’afecció coincidix amb l’inici del tàlveg, l’informe del Servici de Gestió de Riscos en el Territori la considera mínima, i per a complir la normativa PATRICOVA indica que seria suficient amb eliminar la implantació en esta zona, reubicant els panells fotovoltaics. Quant a les línies subterrànies d’evacuació de 30 kV fins a la SET Andilla 132/30 kV, no presenten afeccions d’inundabilitat.

Contaminació atmosfèrica

Segons l’EsIA, es preveu afecció sobre l’atmosfera durant la fase de construcció per l’emissió de gasos, pols, sorolls i vibracions degut principalment al trànsit de la maquinària intervinent i al moviment de terres. A fi de minimitzar este impacte, en l’EsIA es detallen mesures preventives i correctores com ara el control de la maquinària i les bones pràctiques en el seu maneig, una velocitat de circulació inferior a 30 km/h, inspeccions relatives al manteniment de la maquinària, control del soroll que garantisca el compliment dels nivells sonors permesos legalment, reg de vials i aplicació de mesures de protecció en les zones d’emmagatzematge de materials pulverulents.

Durant la fase de funcionament no es preveu un impacte significatiu sobre l’atmosfera. En relació amb l’enllumenat en la instal·lació, s’ha d’evitar l’excés per sobredimensionament o mala orientació, la interferència amb la vegetació i l’excés de protagonisme de les lluminàries. Les instal·lacions d’il·luminació exterior s’han de dissenyar de manera que es previnga la contaminació lumínica i les lluminàries es disposaran de manera que no s’il·lumine fora del perímetre dels recintes, per la qual cosa es limitaran exclusivament als llocs a on siguen necessàries.

Patrimoni cultural

De nord a sud, els béns més pròxims a l’àmbit de planta solar fotovoltaica són la caseta de ferramentes de Cañadas 2 a uns 35 m al nord; la caseta de ferramentes de Cañadas, en el límit oriental del recinte; el jaciment iberoromà i amb ocupació contemporània de Carasol, a uns 160 m al nord-est; la caseta de ferramentes 1 del camí de La Hoya, a uns 225 m a l’oest; la caseta de ferramentes 2 del camí de La Hoya, a uns 200 m al sud-oest; la caseta de ferramentes 2 de Cañada Giner, a uns 250 m al sud-oest, i el jaciment ibèric de Montolivet, en el límit septentrional. Consultades les bases del Servici de Patrimoni Cultural Valencià s’han identificat en l’àmbit afectat per l’actuació alguns elements del patrimoni cultural inventariats, i els més pròxims són Carasol I i Carasol 2. En l’última versió del projecte presentada pel promotor, s’ha eliminat l’illa de panells de les parcel·les del polígon 5 que afectarien estos jaciments.

Pel que fa al traçat de l’LSMT, de nord a sud es localitzen Cañadas, a uns 170 m al nord-oest; l’enclavament iberoromà de Cañadas II, emplaçat a uns 70 m al nord-oest; el Collado, un jaciment romà situat a uns 60 m a l’oest; La Miquela, situat a uns 300 m a l’oest; el jaciment romà conegut com a S-28, també a uns 300 m a l’oest, i l’element etnogràfic conegut com a Casuto del Telégrafo. Al peu del camí per a on transcorre la mateixa línia, el jaciment iberoromà de Carasol II, a uns 80 m a l’oest, i l’element etnogràfic conegut com a corral de Jacinto, a uns 20 m a l’est.

El promotor ha elaborat una memòria d’impacte patrimonial del projecte de la planta solar i les seues línies d’interconnexió, en la qual indica que els treballs arqueològics sobre el projecte original de la PSFV Godelleta 17 i la segona modificació d’este ja es van realitzar, i en estos van ser catalogats diversos béns, tant arqueològics com etnològics, arreplegats en la respectiva memòria d’impacte patrimonial (núm. d’expedient 0220p22, que va ser anul·lat, amb memòria entregada en data de 27 de juliol de 2022). Es van catalogar diversos béns etnològics i arqueològics, alguns dels quals es troben prop de la implantació actual. Així mateix, el projecte objecte d’esta memòria preveu que s’usen algunes parcel·les que formaven part de la PSFV Godelleta 16, en la memòria d’impacte patrimonial de la qual (expedient 0219p22, ja anul·lat, registrada el 21/07/2022) van ser catalogats 4 béns arqueològics (1-Cañadas, a 1 metre de l’LSMT; 2-Cañadas II, annex a l’LSMT; 3-Carasol, annex a l’LSMT, i 4-Carasol II, annex a l’LSMT) i 3 etnològics (1-caseta de ferramentes de Cañadas, en la línia del tancat; 2-mur del telègraf, annex a l’LSMT, i 3-corral de Jacinto, a 4 metres de l’LSMT).

En la memòria d’impacte patrimonial s’establixen una sèrie de condicionants per a l’autorització de l’obra, entre els quals destaca un control arqueològic i seguiment intensiu dels moviments de terra dels béns arqueològics i l’establiment d’una àrea de protecció i senyalització mitjançant abalisament dels béns etnològics citats.

No consta entre la documentació aportada pronunciament definitiu de l’organisme competent en matèria de patrimoni cultural.

En l’àmbit d’actuació de la fotovoltaica no s’observa afecció a forests d’utilitat pública, ni a cap via pecuària, i la més pròxima és la Cañada Real de Aragón, amb una amplària legal de 75 m, paral·lela en este tram a la rambla del Villar, que discorre en sentit nord-oest – sud-est i dividix en dos la planta. Dista 77 m respecte a la poligonal, per la qual cosa es respecta en tot moment la seua amplària legal. Durant les obres es respectarà la prioritat del pas de les persones i del bestiar i s’evitarà el desviament d’estos o la interrupció prolongada de la seua marxa.

Paisatge

L’informe emés pel Servici de Paisatge i el Servici de Planificació Territorial, de data 10 d’abril de 2024, indica que s’estan tramitant diverses plantes en les proximitats de l’àmbit de Godelleta 17. Pel que fa als dos recintes de l’agrupació nord, s’està tramitant una planta confrontant a esta per l’oest (PSFV Godelleta 15), amb la qual conforma una mateixa unitat perquè no es poden diferenciar entre si. Quant als quatre recintes de l’agrupació sud, tres dels quals són confrontants amb la PSFV Godelleta i la PSFV Godelleta 19. L’altre recinte es localitza en la zona d’afecció visual de la CV-345. Per tot això, es considera que s’està generant un efecte acumulatiu. Tenint en compte que els recintes més visibles des de la CV-395 (corresponents a la PSFV Godelleta 8) estan condicionats a l’aplicació de mesures d’integració paisatgística, i que estos recintes bloquejaran les vistes cap a la resta dels recintes de la PSFV Godelleta 17 i Godelleta 19, l’informe considera que s’han de contindre els recintes entre les dos carreteres (CV-395 i CV-345) i preservar el paisatge agrícola existent que es percep des de l’altra carretera principal (CV-345), per la qual cosa es conclou que caldrà eliminar els panells del recinte tangent a la CV-345 pel nord.

El Servici de Paisatge, en l’informe de data 10 de maig de 2024, assenyala que el promotor, en l’última versió del projecte, ha integrat els condicionants imposats en l’informe anterior, de manera que ha eliminat el recinte localitzat al nord de la CV-345 i s’ha representat gràficament en plànols l’arbratge existent que es preservarà, amb la qual cosa es compliria el que se sol·licita respecte a l’adaptació a la morfologia del territori i als elements naturals d’interés. Així mateix, es mantindrà l’arbratge que quede fora dels recintes i de les zones perimetrals en les quals no es disposen panells, així com en les zones interiors no ocupades per mòduls, i els de port més gran que queden en l’interior pròxims al tancat. En l’interior del perímetre del conjunt dels panells es deixarà que la vegetació adventícia colonitze aquells espais. Pel que fa a les construccions associades, com ara els edificis prefabricats que acolliran els inversors i els centres de transformació, s’han d’harmonitzar amb l’entorn immediat mitjançant l’ús de les característiques pròpies de l’arquitectura i els acabats tradicionals de la zona, amb la presentació de tots els paraments exteriors i les cobertes totalment acabats, amb l’ús de les formes i els materials que produïsquen menys impacte, i els colors que afavorisquen més la integració paisatgística, com ho són l’ocre, els marrons clars o els terrosos, perquè són similars als materials dels sòls circumdants. En l’informe s’indica que s’haurà d’aclarir esta circumstància (especificar els colors permesos), ja que el promotor presenta les construccions com de caràcter industrial, per la qual cosa únicament es podria realitzar el seu pintat. Els vials interiors s’hauran d’acabar amb llast de característiques visuals similars a les dels camins existents.

Quant a la banda de vegetació irregular a manera de bosquets en el perímetre exterior proposta pel promotor, l’informe emés pel Servici de Paisatge i de Planificació Territorial indica que no s’haurà de realitzar, ja que no és pròpia de les plantacions agrícoles de l’entorn. Indica l’informe esmentat que la integració es realitzarà mitjançant l’adaptació de la disposició dels panells a la vegetació agrícola existent, i que la solució només serà homogènia en tot el perímetre si es mantenen en tot este les fileres de l’arbratge agrícola existent (que caldrà representar gràficament). Així mateix, tampoc s’introduiran pantalles vegetals contínues en la part exterior del tancat, ja que es tracta d’elements antròpics (el tancat i la plantació d’espècies arbustives) que són dissonants amb les característiques paisatgístiques de l’entorn i emfatitzen encara més la presència d’un element estrany.

Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es desmantellarà i restaurarà el terreny, i es retirarà qualsevol estructura, fonamentació o qualsevol altre element permanent, també el formigó que recobrix els tubs de les línies d’evacuació. Les parcel·les a on es localitza la planta conformen un mosaic de cultius i prats i prades. S’haurà de fer que cada parcel·la revertisca al cultiu que té en l’actualitat, de manera que la plantació de l’arbratge es realitze amb un patró que s’integre en l’entorn. Les actuacions es duran a terme segons el pla de desmantellament presentat i el condicionat que s’exposa en els informes emesos.

Quant a la línia d’evacuació, l’informe del Servici de Paisatge i del Servici de Planificació Territorial conclou que el traçat soterrat que es proposa no influirà en el paisatge.

Quant a les línies d’evacuació, les tres aniran soterrades per les parcel·les que componen la planta fotovoltaica i per camins de domini públic fins a arribar a la SET Andilla, per la qual cosa no tindran influència en el paisatge.

Efectes sinèrgics

Tal com s’indica en l’estudi de sinergies presentat pel promotor, en l’entorn de 10 km de la planta Godelleta 15 consta la tramitació de 23 projectes més, denominats Godelleta 1-16 i 18-19, PF Villar, PSFV Andilla, PSFV Tarragón, PSFV IM2 Villar del Arzobispo i d’un únic projecte en funcionament PSFV Losa del Obispo i Portichuelo, situats en els termes municipals de Villar del Arzobispo, Casinos, Llíria i Andilla, que ocupen una superfície estimada de 785 ha.

Destaca l’acumulació de projectes en el terme municipal de Villar del Arzobispo, ja que n’hi ha fins a 11 dels esmentats. Segons les estimacions de l’Ajuntament de Villar del Arzobispo, el total d’SNUC del municipi ascendix a 3.677 ha. L’acumulació de projectes comporta una ocupació parcel·lària de fins a 460 ha d’SNUC, al voltant del 12,5 % del total d’SNUC del municipi. L’Ajuntament proposa que es qualifique d’alt valor agrològic. L’afecció final quedarà reduïda com a resultat de l’adaptació dels projectes a les condicions finals d’autorització.

Des del punt de vista social i territorial, en la documentació aportada no s’analitza si els projectes proposats i la seua ubicació responen a un major benefici social i mediambiental per a la comarca en la qual es preveuen implantar. No s’analitza prou l’impacte per als sectors econòmics que es voran afectats per l’acumulació de plantes proposada, ni es preveuen els efectes sobre el benestar i els costums que l’alteració del paisatge provocarà en els habitants de les poblacions afectades.

La concentració de plantes i línies elèctriques provocarà una pèrdua de sòl agrícola de caràcter permanent durant la fase d’explotació, difícil de recuperar en el futur, atés que l’activitat es prolongarà almenys durant els 30 anys de vida útil que s’estima que tenen les plantes. En definitiva, suposa una transformació de gran importància en el sector econòmic, especialment, del terme municipal de Villar del Arzobispo, en què el 61 % de la superfície del municipi està dedicada al cultiu (2.500 ha). Només es valoren com a oportunitats per a la generació d’ocupació a llarg termini les activitats enfocades al manteniment de les explotacions, sense quantificar en quina mesura estes noves activitats podran suplir o millorar el sector socioeconòmic de les poblacions a on s’implanten.

La proximitat entre els projectes (separats per uns centenars de metres o, fins i tot, situats en parcel·les confrontants) genera un efecte acumulatiu global i s’aprecia com una única planta fotovoltaica, la qual cosa farà que el paisatge agrícola predominant en la zona quede desvirtuat per la transformació, i no s’articulen en els projectes esmentats mesures correctores o compensatòries que garantisquen minimitzar l’afecció generada. Tal com s’indica en l’estudi de sinergies que el promotor ha presentat, l’acumulació d’infraestructures associades a les plantes i les mateixes plantes seran visibles des del 50 % del territori situat en l’entorn.

Igualment, es produïx una important afecció sobre el territori, la qual cosa ocasiona una fragmentació i, alhora, una alteració permanent dels hàbitats de la fauna que hi ha. Cal destacar que les centrals fotovoltaiques, una vegada aplicades les mesures correctores i de seguiment adequades, poden arribar a convertir-se en espais d’oportunitat per a l’arrelament d’espècies de fauna que troben protecció i aliment en estes. Entre les mesures correctores que s’han d’implantar es troba la creació de nous corredors de vegetació dins de les plantes i en els límits, de manera que es puga crear un mosaic que afavorisca la circulació de la fauna.

La transformació de les parcel·les agrícoles millorarà la hidrologia de la zona, ja que es deixarà de sotmetre el terreny a treballs associats a l’agricultura, la qual predomina en estes zones, i disminuirà el risc de contaminació d’aqüífers per l’ús de fitosanitaris.

Com a efecte fonamental sobre el medi ambient, es valora el compromís global amb la transició energètica, l’estalvi de CO2 i la lluita contra el canvi climàtic per la producció d’energia a partir d’una font renovable.

En l’anàlisi de sinergies presentada es conclou que les afeccions al paisatge, a l’àmbit socioeconòmic i als hàbitats i la seua fauna seran altes, i es requerixen mesures preventives, correctores o compensatòries.

Riscos i vulnerabilitat

L’EsIA analitza els riscos i la vulnerabilitat del projecte davant del risc d’accidents, i no es detecten efectes significatius que requerisquen mesures correctores, amb independència de les mesures de control que s’han d’implementar davant del risc d’incendis i les mesures correctores que s’establixen per al control de l’erosió. En els encreuaments amb altres servicis i infraestructures s’haurà de disposar dels permisos i les autoritzacions pertinents.

Pla de vigilància ambiental

El pla de vigilància ambiental (PVA) proposa la implantació d’un pla de seguiment, en el qual es comprove que les obres es duen a terme d’acord amb el projecte, de manera que s’assegure el compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en l’EsIA i en la DIA. Este seguiment serà de caràcter setmanal en la fase d’execució, segons l’EsIA.

Durant la fase d’explotació i desmantellament, el seguiment es plasmarà en el control de les instal·lacions, la fauna i la vegetació o el paisatge de la zona d’implantació, i els llocs a on es restauren àrees, per la qual cosa el pla es prolongarà durant almenys 5 anys per a garantir l’èxit de les mesures adoptades.

Addicionalment, la informació que s’arreplega en el programa es plasmarà en informes anuals i periòdics (informes d’estat, de control de residus, etc.) i extraordinaris puntuals en cas que es produïsquen successos excepcionals tant en la fase d’implantació com en la de funcionament. S’incorpora en el projecte un pressupost estimat del PVA.

4. Consideracions jurídiques

El projecte constituïx un supòsit d’avaluació d’impacte ambiental simplificada, d’acord amb l’article 7.1.d de la Llei 21/2013, de 9 de desembre. En tot cas, el principi de no fraccionament, així com les previsions de l’epígraf 2.g de l’annex I del Decret 162/1990, de 15 d’octubre, i de l’epígraf 4.i de l’annex II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l’article 7 d’esta llei, determinen igualment que s’aplica el règim d’avaluació d’impacte ambiental ordinària.

De conformitat amb l’article 10 del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries i les seues atribucions, s’assignen a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori les competències en matèria de medi ambient, caça, recursos hídrics, benestar animal, urbanisme i vertebració del territori, obres públiques i transports, ports i aeroports.

L’article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d’aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en l’avaluació ambiental estratègica i l’impacte ambiental, inclosos els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tot el que s’ha exposat, a proposta del Servici d’Avaluació d’Impacte Ambiental, i amb el vistiplau del subdirector general d’Avaluació Ambiental i Paisatge, amb l’ús de les atribucions que tinc,

RESOLC

*Primer*

Formular la declaració d’impacte ambiental del projecte de la planta solar fotovoltaica de 25 MW, denominat Godelleta 17, i la seua infraestructura d’evacuació, promogut per Renovalia Comares, SLU, en el terme municipal de Villar del Arzobispo (València), sobre la base de l’àmbit del projecte firmat en data 31 de gener de 2024 (versió 17), en la qual s’establixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l’avaluació ambiental practicada i s’exposen a continuació, en les quals s’ha de desenrotllar el projecte per a l’adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals, sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables.

Atesos els antecedents i els fonaments de dret exposats, es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s’establixen en els termes següents:

i) Condicions generals

1. La viabilitat ambiental quedarà condicionada al resultat de l’avaluació ambiental del projecte de la nova subestació Villar 400/132/30 kV i els altres projectes que formen part del sistema d’evacuació i connexió a la xarxa de la central.

2. D’acord amb l’última versió del projecte, no es col·locaran panells en les parcel·les localitzades al nord de la CV-345, ja que es consideren incompatibles amb l’entorn paisatgístic segons informe del Servici de Paisatge.

3. Segons el que indica l’informe del Servici de Paisatge, caldrà preservar tot l’arbratge que ha sigut prèviament representat gràficament per a tal fi en l’última versió del projecte, així com l’arbratge que queda fora dels recintes i de les zones perimetrals en les quals no es disposen panells, i tots els que es localitzen en les zones interiors no ocupades per mòduls i els de port més gran que queden en l’interior pròxims al tancat.

4. D’acord amb el que indica l’informe de la DGMN, s’hauran d’eliminar del projecte les parcel·les que presenten característiques forestals o elevacions topogràfiques amb estes característiques, sobre la base de la presència d’una erosió potencial moderada/alta amb pèrdues de sòl entre les 10 i 200 t/ha/any i seguint els criteris de gestió forestal establits en l’article 6.2 del Decret 58/2013, de 3 de maig, del Consell, pel qual s’aprova el Pla d’acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, així com a l’article 58 d’este.

5. Es compliran les condicions de l’informe definitiu de l’òrgan competent en matèria de patrimoni cultural, el qual s’haurà d’obtindre abans de l’inici de l’execució del projecte. No es podran realitzar treballs previs d’adequació dels terrenys a menys de 100 m dels béns identificats (caseta de ferramentes de Cañadas 2, caseta de ferramentes de Cañadas, jaciment iberoromà de Carasol I, caseta de ferramentes 1 del camí de La Hoya, caseta de ferramentes 2 del camí de La Hoya, caseta de ferramentes 2 de Cañada Giner, jaciment ibèric de Montolivet, així com els 3 béns etnològics i els 4 béns arqueològics catalogats en la memòria patrimonial presentada pel promotor) mentres no es dispose de l’informe definitiu citat.

6. El promotor haurà de complir totes les consideracions i mesures preventives i correctores previstes en l’EsIA, el projecte tècnic i la resta de documentació que hi ha en l’expedient, així com les acceptades després de la informació pública o contingudes en la informació complementària aportada a l’expedient, sempre que no contradiguen el que s’establix en esta resolució. Estes mesures i condicions s’hauran d’incorporar al projecte d’execució en la memòria, els plànols i el pressupost per a l’execució real i efectiva, i les verificarà, en fases posteriors de la tramitació, l’òrgan substantiu, prèviament a l’autorització de l’explotació.

7. S’haurà de complir tota la legislació rellevant que siga aplicable, i que afecte els elements del medi que s’arrepleguen en esta resolució.

8. En els termes previstos en l’article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d’impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha començat l’execució del projecte en el termini de 4 anys. A este efecte, el promotor notificarà a l’òrgan ambiental el començament de les obres.

ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius

9. Els treballs es duran a terme fora del període de nidificació de les espècies d’aus presents en la zona (de gener a abril) i les rases que romanguen obertes en finalitzar la jornada de treball hauran de tindre sistema d’escapament.

10. Es disposarà de zones impermeabilitzades i d’un sistema d’arreplega de possibles fugues d’olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l’execució de l’obra. Els residus generats s’han de gestionar segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat, s’han d’establir les zones d’arreplega de residus i no s’han d’apilar en zones amb pendents elevats o amb perillositat d’inundació.

11. Atesa la proximitat a terreny forestal, s’haurà de complir l’annex IX del plec general de normes de seguretat en prevenció d’incendis forestals que s’han d’observar en l’execució d’obres, treballs i aprofitaments que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.

12. Amb independència de les mesures de control de l’escolament previstes en el projecte constructiu, si es detecten afeccions significatives a la seguretat de les infraestructures de comunicació pròximes o als elements de drenatge a conseqüència de modificacions en el règim d’escolaments provocats per la implantació de la central fotovoltaica, correspondrà al promotor executar les accions que siguen necessàries per a esmenar la situació. Actuarà de la mateixa manera quan els escolaments causen danys o puguen ser susceptibles de causar un perjuí a l’activitat productiva de les parcel·les confrontants. S’han de complir les limitacions d’usos en la zona de flux preferent en sòl rural que s’arrepleguen en el Reglament de domini públic hidràulic.

13. El subministrament d’aigua s’ha de fer des d’un origen emparat per un dret a l’ús privatiu de les aigües. D’acord amb l’article 52 del text refós de la Llei d’aigües, el dret a l’ús privatiu de les aigües s’adquirix per disposició legal (art. 54) o per concessió administrativa.

14. Pel que fa a l’afecció a vies pecuàries, es garantirà la seua continuïtat i si es produïx qualsevol afecció a estes, serà d’acord amb les condicions de l’òrgan competent en la matèria segons la Llei 3/2014, d’11 de juliol, de vies pecuàries.

15. L’emissió de l’autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor a desmantellar-la en els termes definits en el pla aportat i amb els condicionants imposats en els diferents informes.

iii) Condicions al Pla de vigilància ambiental

16. Es farà un seguiment arqueològic intensiu de les obres. Si es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques durant l’execució de les obres, el promotor haurà de paralitzar les obres i posar el fet en coneixement de l’òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, del patrimoni cultural valencià.

17. Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental s’han de documentar per a acreditar l’adopció i l’execució de les mesures preventives i correctores proposades i comprovar l’eficàcia que tenen. Així mateix, s’hauran d’incorporar les mesures establides en els informes evacuats pel Servici de Paisatge i de Planificació Territorial, pel Servici de Gestió de Riscos en el Territori i per la DGMN, tant les exposades en el cos d’esta declaració com les indicades respecte del pla de desmantellament en este. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.

*Segon*

D’acord amb el que preveu l’article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:

a. Ordenar la publicació d’esta declaració d’impacte ambiental en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, així com en la seu electrònica.

b. Esta declaració d’impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l’acte pel qual s’autoritza el projecte.

*Tercer*

L’òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d’autorització del projecte, l’avaluació d’impacte ambiental que s’ha fet segons els criteris establits en l’article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l’autorització com a la publicitat de la decisió.»

  

València, 19 de juliol de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental