Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6905, del 19-11-2012 (2012/10188)

RESOLUCIÓ de 22 d'octubre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Marina i Buñol. Expedients número 46/05 AIA i 343/08 AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6905

Data del DOGV
:   19-11-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/10601


Data del document
:   22-10-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Buñol
    * Elx
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 22 d'octubre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Marina i Buñol. Expedients número 46/05 AIA i 343/08 AIA. [2012/10415]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí que es notifique al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 46/05 AIA la Marina i 343/08 AIA Buñol.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 46/2258-PZW.  
Títol: Pla Parcial Esmeralda i Sector MR-12.   
Promotor: Ajuntament d'Elx (Alacant).  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU.  
Localització: 2 km al nord del nucli urbà de la Marina.  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte del projecte és la reclassificació d'una franja de terreny, que té una superfície de 250.306,33m², de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable residencial de baixa densitat.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El sector objecte d'estudi, situat a uns 2 km al nord del nucli urbà de la Marina, té els límits següents:   
- Al nord, el Parc Natural de les Salines de Santa Pola i la variant de la N-332.   
- Al sud, el camí del Molar i sòl no urbanitzable comú.  
- A l'est, sòl no urbanitzable comú.  
- A l'oest, la serra del Molar i la carretera d'Elx a la Marina CV-853.  
Del total de la superfície del sector es destinen 99.473,31 m² a ús residencial de baixa densitat i 7.432,02 m² a ús terciari, implicant un potencial de 333 vivendes i un total de 1.099 habitants.  
L'estructura interior que es proposa està definida per una xarxa viària en quadrícula paral·lela a la variant connectada amb el camí del Molar i els vials delimitadors del sector.   
3. Alternatives  
Les alternatives estudiades, com es recull en la documentació tècnica, són aquelles relacionades amb la tipologia de vivenda que s'establirà i la localització dels espais privats i públics, i la xarxa viària; falten, per tant, alternatives relacionades amb l'emplaçament del sector, concretament, l'alternativa 0 i alguna alternativa que propose el desenrotllament previst per a este sector en algun dels sòls urbanitzables existents al costat del nucli urbà de la Marina.  
Per tant, l'emplaçament triat no és el resultat d'un adequat estudi ambiental que garantisca que l'emplaçament triat siga el més adequat des del punt de vista mediambiental.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 29 de març de 2005, té entrada al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental un certificat sobre l'aprovació provisional i resultat de la informació pública, i s'incoa l'expedient administratiu corresponent.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons l'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 4225, de 10 d'abril de 2002.  
Durant el període d'exposició pública, 20 dies, s'hi van presentar cinc al·legacions, segons consta en el certificat emés pel vicesecretari general de l'Ajuntament d'Elx, en el qual, a més, s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.  
  
3. Resum de les al·legacions  
L'única al·legació de caràcter ambiental presentada argumenta la no-justificació d'esta reclassificació basant-se en l'existència de 10 sectors de sòl urbanitzable sense desenrotllar a la partida de la Marina, cosa que implica que esta reclassificació no obeïx a una necessitat urgent i inajornable o a un interés general com establix l'apartat 3 de l'article 2 de la Llei 4/1992 (LSNU), en els termes següents:  
«No sembla raonable que existint a la partida rural de la Marina 11 sectors de sòl urbanitzable, delimitats pel PGOU, de 25 de maig de 1998, dels quals en van ser ordenats cinc detalladament, i dels quals únicament se n'ha aprovat un dels que estan en tramitació (Mr-9), es plantege una reclassificació de sòl no urbanitzable, justificant-ne la procedència en la necessitat de disposar de sòl per a primera i segona residència, davant de la forta demanda i la inexistència d'una oferta tipològica en xicotetes parcel·les quan en el PGOU es delimita una superfície de 1.440.990 m² de sòl, en previsió d'una edificació de 3.556 vivendes, preveient-se la tipologia de baixa densitat en sectors com el MR-5, MR-7 i MR-9.  
Per tant, no es justifica, doncs, la necessitat de recórrer al sòl no urbanitzable per a actuacions previstes en sòl urbanitzable, i existix una disfunció temporal molt forta en la programació que ha de basar-se en un creixement de la ciutat que no s'ha produït, i no es respecten ni l'orde de creixement lògic de la ciutat ni les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i ocupació del territori».   
La resposta a esta al·legació, per part del tècnic de l'Ajuntament se centra, únicament, a respondre als apartats primer i quart de l'al·legació, que no tenen contingut ambiental, i queden sense respondre les qüestions ambientals plantejades en els apartats segon i tercer, que són els recollits anteriorment.  
4. Petició d'informació o documentació complementària   
En data 7 de novembre de 2005, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental requerix la documentació següent:  
1. Completar l'estudi d'impacte ambiental en tots aquells aspectes rellevants per a permetre una adequada valoració de la incidència indirecta previsible que el projecte produirà sobre el Parc Nacional (PN) de les Salines de Santa Pola, d'acord amb l'informe de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori.  
2. Per a disposar de la documentació mínima se sol·licita:   
- Informe sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe evacuat per l'organisme de conca corresponent o entitat col·laboradora autoritzada a fi d'acreditar la disposició de recursos hídrics necessaris per als usos previstos.  
- Estudi acústic.  
- Estudi d'inundabilitat.  
- Certificat de l'entitat gestora de l'EDAR.  
- Els certificats que justifiquen la capacitat de gestió de RSU i RSI.  
En data 18 de gener de 2006, Aurelio Murcia González, com a representant de l'empresa Perfect Investiment, remet una documentació relativa al PP Esmeralda I. una vegada revisada la documentació esmentada, s'observa que no esmena les deficiències observades.  
En data 15 de febrer de 2006, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant un escrit de requeriment de documentació on reitera la sol·licitud realitzada amb data 7 de novembre de 2005.  
En data 19 d'abril de 2006, Aurelio Murcia González, com a representant de l'empresa Perfect Investiment, remet la documentació següent:  
- Resultat de l'excavació arqueològica  
- Estudi d'impacte  
- Estudi d'inundabilitat  
En data 28 d'abril de 2006, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant un escrit de requeriment de documentació on sol·licita els informes següents:  
- Informe relatiu a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe relatiu a l'estudi d'inundabilitat.  
En data 12 de juny de 2006, una vegada revisada la documentació existent en l'expedient, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant un nou escrit de requeriment de documentació, on sol·licita:   
  
1. Informe sobre la conformitat del projecte amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.   
2. Informe evacuat per l'organisme de conca corresponent o entitat col·laboradora autoritzada de l'existència recursos hídrics suficients.  
  
3. Els certificats que justifiquen la capacitat de gestió de RSU i RSI.  
4. Informe corresponent a l'estudi d'inundabilitat.  
5. Informació que complete la documentació tècnica del projecte pel que fa a la xarxa de sanejament i al sistema de reg.  
En data 13 de juliol de 2006, Aurelio Murcia González, com a representant de l'empresa Perfect Investiment SL, remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental un informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià sobre la conformitat del projecte amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
En data 13 de març de 2007, Aurelio Murcia González, com a representant de l'empresa Perfect Investiment SL, remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental una còpia per triplicat de l'ampliació de l'estudi acústic.  
En data 28 d'abril de 2009, té entrada a l'Àrea d'Avaluació Ambiental una còpia de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, remesa per la Direcció Territorial d'Alacant.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
Durant el procediment d'avaluació ambiental es van sol·licitar els informes següents:  
- Servici d'Ordenació Sostenible  
- Servici de Conservació de la Biodiversitat  
- Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric  
- Servici de Suport Tècnic  
- Servici d'Ordenació Territorial  
- Servici Territorial de Medi Ambient d'Alacant  
- Informe patrimonial de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià  
- Informe recursos hídrics  
- Informe EDAR  
Dels quals, s'han incorporat al procediment d'avaluació ambiental els següents:  
1. Informe d'Aigües d'Elx relatiu a la localització del punt d'entroncament, de 6 d'agost de 2004, en el qual s'adjunta un plànol amb la situació aproximada de les conduccions, i «es recorda que pel fet de ser la seua ubicació aproximada, hauran de realitzar-se cales per a fer-ne la localització exacta».  
2. Informe d'Aigües d'Elx relatiu a la capacitat de l'EDAR per a l'admissió de les aportacions de les aigües residuals, de 12 de maig de 2005. S'informa del següent:  
«El Sector MR-12 de la Marina forma part del sistema de sanejament que aboca les aigües a la planta depuradora de Canyissers. Esta planta està actualment en procés d'ampliació per part de la Generalitat Valenciana a través de l'EPSAR. L'ampliació l'està portant a terme la UTE Ecisa-Socamex, i quan finalitze s'estima que la planta estarà en disposició de tractar uns 4.000 m³/dia».  
3. Informe del TAG d'Urbanisme de l'Ajuntament d'Elx referit a l'estat de desenrotllament dels sectors de sòl urbanitzable del nucli de la Marina, de 8 de juny de 2005, en el qual s'informa del següent:  
«1. Sector MR-1: pendent d'aprovació del PAI i pla parcial de millora presentats.  
2. Sector MR-2: pendent d'aprovació del PAI i pla parcial, així com de la selecció d'un urbanitzador entre les tres proposicions juridicoeconòmiques presentades.  
3. MR-5 UE-1: completament desenrotllada.  
4. MR-6 UE-1: aprovats PAI i pla parcial de millora. Adjudicada la condició d'urbanitzador.  
5. MR-9: adjudicada la condició d'urbanitzador. Pendent d'aprovació de pla parcial de millora, projecte d'urbanització i projecte de reparcel·lació.  
6. MR-10: presentades quatre alternatives tècniques per a desenrotllar-lo. Pendent de decisió municipal.  
7. MR-11 UE-1: presentada alternativa. Pendent de decisió municipal».  
4. Informe del tècnic d'espais naturals protegits del Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, de data 28 de juliol de 2006, de caràcter desfavorable, en el qual s'establixen les consideracions següents:  
«El sector objecte de l'actuació està situat entre dos espais naturals protegits: el Parc Natural de les Salines i el forest d'utilitat pública Al1040Al77. L'execució del PP suposaria una disminució en el nivell de permeabilitat en el conjunt del territori, que es traduiria en una connectivitat biològica menor entre estos dos espais naturals.  
  
La conservació dels espais naturals no es pot limitar exclusivament a la protecció del conjunt més o menys complet d'àrees aïllades físicament, ja que la simple conservació de superfícies naturals aïllades no és prou per a garantir la viabilitat de les poblacions que hi habiten. Com més reduïdes siguen estes superfícies i més distanciades estiguen, menys probable serà l'intercanvi entre estes.  
  
Per això, l'ordenació territorial ha de preveure que els espais naturals no poden ser concebuts com a illes relictuals, desconnectades del territori que les envolta, i ha de protegir també aquells hàbitats naturals o seminaturals que, actuant a manera d'extensions d'estos espais naturals protegits, contribuïxen a la preservació de les zones o espècies de més vàlua.  
En este sentit, el sector afectat ha de continuar com a sòl no urbanitzable tal com va determinar el PGOU d'Elx en el seu moment, a fi d'evitar la fragmentació del territori i els consegüents problemes per a la conservació dels valors naturals que en el seu moment van propiciar la declaració del Parc natural de les Salines de Santa Pola.  
  
Per tot això, esta Unitat d'Espais Naturals Protegits emet un informe negatiu sobre el pla parcial proposat».  
5. Informe del tècnic d'Espais Naturals Protegits del Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, referent a les observacions realitzades per la mercantil Perfect Investment, SL, en relació a l'informe emés el 28 de juliol de 2006 per la Unitat d'Espais Naturals Protegits del Servici Territorial d'Alacant relatiu al Pla Parcial Esmeralda, sector MR-12, al terme municipal d'Elx, de data 10 d'abril de 2007, del qual s'extrauen, literalment, les manifestacions següents:  
  
«En contestació al seu escrit amb data d'entrada en esta Conselleria de 23 de febrer de 207, en el qual sol·licita el reestudi de les conclusions que es fonamenten en l'informe emés per esta unitat, cal realitzar les consideracions següents:  
Tal com indica l'informe elaborat per l'equip redactor de l'estudi d'impacte ambiental, el Parc Natural de les Salines de Santa Pola i la serra del Molar representen dos ecosistemes distints, i si bé compartixen un nombre escàs o nul d'espècies amenaçades o rares, hi ha un nombre considerable d'espècies generalistes que compartixen ambdós ecosistemes. Estes espècies, àmpliament difoses al territori i que en fan un ús múltiple dels recursos, han de ser també objecte de conservació, atés que a, més de contribuir a la diversitat general, poden tindre major capacitat de resposta a les incerteses (canvis d'ús de sòl) que les espècies més especialistes. És a dir, la conservació dels fluxos d'espècies al territori no pot restringir-se a una o unes poques, sinó que ha de tendir-se a mantindre la possibilitat de difusió pel territori del conjunt d'espècies que ho habiten.  
  
En este sentit, determinades formes d'heterogeneïtat faciliten la dispersió i moviment d'espècies. Així, en paisatges mediterranis s'ha observat que la riquesa d'espècies va associada a una major heterogeneïtat paisatgística. En general, la diversitat d'espècies és major als paisatges més heterogenis, ja que la coexistència de diferents tipus d'ús del sòl suposa una major riquesa d'hàbitats i permet la coexistència de grups d'espècies que exploten nínxols diferents, i això comporta una major diversitat global.  
No obstant això, no ha d'oblidar-se que l'heterogeneïtat està també relacionada amb la fragmentació. Un grau molt elevat d'heterogeneïtat, amb molts tipus diferents d'ús del sòl, pot tindre com a conseqüència que les dimensions dels distints hàbitats siguen excessivament reduïdes, cosa que pot conduir a una falta de fragmentació, i per això l'increment de diversitat associat a l'heterogeneïtat generalment té un valor màxim, per damunt del qual pot disminuir.  
  
D'altra banda, tal com es va indicar en l'informe realitzat per esta Unitat amb data 28 de juliol de 2006, la conservació dels espais naturals no es pot limitar exclusivament a la protecció d'un conjunt d'àrees aïllades físicament, i és per això que actualment es tendix a afrontar les qüestions relacionades amb la conservació d'espais protegits des d'una perspectiva més integral, tractant de mantindre nivells alts de permeabilitat al conjunt del territori, assumint la relació dels espais protegits amb el seu territori circumdant i buscant formes coherents d'ordenació territorial conseqüents amb esta finalitat.  
  
Una estratègia per a aconseguir este fi és organitzar el conjunt d'espais naturals en forma de xarxa o sistema, de manera que contribuïsca a assegurar la salut ecològica del territori. S'han de distingir en este mosaic les funcions dels espais naturals estrictament protegits, la finalitat de les quals serà assegurar la major integritat ecològica del territori, de les funcions d'altres àrees dedicades a, per exemple, activitats agrícoles, on l'objectiu pot ser el manteniment de la salut de l'ecosistema complint certes condicions de sostenibilitat.  
Una altra qüestió que aborda l'informe de l'equip redactor de l'estudi d'impacte ambiental és l'efecte barrera produït per la carretera N-332 i la carretera CV-853, que es podria disminuir amb la instal·lació de passos de fauna. El pla parcial objecte d'este informe augmentaria considerablement l'efecte barrera i anul·laria l'eficàcia de qualsevol mesura correctora que en un futur es poguera plantejar».  
6. Informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori relatiu a l'afecció al Parc Natural de les Salines de Santa Pola, de 20 de setembre de 2006, del qual s'extrau literalment:  
«La proximitat del sector a espais naturals rellevants, sobretot el Parc Natural de les Salines de Santa Pola, justifica l'emissió d'este informe, atenent, a més, la consideració de l'espai esmentat com a lloc d'interés comunitari (LIC) i zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) i, per tant, el seu caràcter d'àrea proposada per a ser inclosa en la Xarxa Natura 2000.  
Pel que fa al primer dels aspectes mencionats (afecció sobre el PN de les Salines de Santa Pola), es deduïx que una xicoteta àrea al nord del sector proposat estaria directament afectada per l'àrea d'amortiment d'impactes, d'acord amb la delimitació establida per a esta en l'Orde de 14 de novembre de 2003, i l'Acord de 21 de novembre de 2003 del PORN. No obstant això, la delimitació esmentada, que recull al seu torn l'establida en el Decret 60/2003, pel qual s'aprova l'ordenació de les zones perifèriques de les zones de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant, no té en compte el traçat de la recentment executada variant de la Marina, via que representa el límit nord del sector objecte de l'informe, i que no existia en el moment que el decret esmentat va fixar els límits de l'àrea d'amortiment del PN.  
  
Davant d'esta situació i considerant les característiques de la zona afectada, [...] sembla oportú optar per la modificació del límit del perímetre de protecció esmentat, que s'adaptaria estrictament al traçat de la variant [...] Per esta raó, el projecte ha de ser objecte d'un informe favorable per la previsió que este quede exclòs de l'àmbit del PORN una vegada aprovat este, sense que l'informe favorable esmentat es referisca per tant a les pròpies característiques del projecte ni als efectes ambientals.  
La consideració anterior no pot aplicar-se, no obstant això, a la possible afecció de l'actuació sobre el PN de les Salines de Santa Pola en tant que és un espai inclòs en xarxa natura 2000. Ha de recordar-se que la Directiva 92/43/CEE exigix la realització d'una avaluació específica dels efectes que la realització de determinats plans i projectes puguen tindre sobre la conservació dels llocs que el componen.  
Atesa la ubicació i característiques de l'actuació, ha de considerar-se que el desenrotllament del projecte pot afectar de forma considerable la integritat de les Salines en el sentit exposat en la normativa.  
  
No obstant això, els continguts de l'EsIA resulten genèricament i excessivament succints, si no insuficients. Este estudi no inclou cap referència als efectes eventuals sobre les Salines de Santa Pola en tant que LIC i ZEPA, cosa que resulta especialment inadequat pel fet d'impedir dur a terme una avaluació dels efectes de l'actuació, així com de la seua viabilitat.  
Per tant, i basant-se en les consideracions anteriors, cal concloure el següent:  
1. Pel que fa a l'àrea d'amortiment d'impactes del PN de les Salines de Santa Pola, i encara que el sector proposat afecta puntualment un xicotet sector de l'àrea esmentat, el PORN actualment en tramitació proposarà una modificació del límit d'esta zona per a adaptar-lo al traçat existent de la variant de la Marina, i amb això no existirà una afecció directa del sector projectat sobre terrenys compresos en el PORN esmentat.  
2. Sense perjuí del que s'ha dit adés, i atesa la previsible incidència indirecta del projecte sobre el Parc Natural de les Salines de Santa Pola, considerat LIC i ZEPA, ha de completar-se el contingut de l'estudi d'impacte ambiental en tots aquells aspectes rellevants per a permetre una valoració adequada de la incidència esmentada, d'acord amb el que indica respecte d'això la Directiva 92/43/CEE».  
7. Informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, de 28 de juny de 2007, del qual s'extrauen literalment les manifestacions següents:  
«Sense perjuí dels efectes ambientals previsibles de l'actuació projectada, els quals poden arribar des del nostre punt de vista a nivells rellevants en aspectes com la incidència paisatgística o l'abocament d'aigües residuals, de l'anàlisi de la documentació aportada ha de desprendre's la consideració que l'actuació esmentada no afecta de forma significativa l'espai denominat les Salines de Santa Pola en tant que lloc inclòs en la Xarxa Natura 2000.   
La presència, a les parcel·les esmentades, d'alguns fragments d'hàbitats d'interés, en especial, de matolls halonitòfils de Pegano-Salsoleta (1430), puntualment associats a altres hàbitats relacionats amb la presència de sòls salins com els matolls halòfils (1420) i, fins i tot, les estepes salines mediterrànies (1510\*) no són segons el nostre parer significatives tenint en compte tant la representació dels hàbitats esmentats en àrees pròximes com l'estat de conservació d'estos».  
8. Informe del Servici de Biodiversitat, de 6 d'octubre de 2006, del qual s'extrau literalment el següent:  
«El verdader impacte que causarà esta urbanització és el d'incrementar la forta pressió humana que ja patix eixe parc natural, de manera que estes zones semidegradades deixen d'exercir el seu paper de matalaf protector»i es trasllada el seu estat a les zones externes del parc».  
  
9. Informe relatiu a l'estudi acústic emés pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de 6 de juny de 2006, en el qual s'informa del següent:  
«De l'anàlisi dels mapes de soroll diürn i nocturn es desprén que els nivells de soroll presents en l'interior del sector podrien ser massa alts per a ús de tipus sanitari, docent o residencial si se situen massa prop de les carreteres. Usos tipus industrial i terciari s'adapten millor a la situació acústica calculada.  
Com que es tracta d'un sector destinat a l'ús residencial, es fan imprescindibles mesures correctores antisoroll.   
Es planteja com a única mesura correctora que podrien ser efectives les barreres antisoroll, però després d'observar-se els resultats de diverses de les simulacions realitzades amb diferents alçàries de barreres es desprén que no seria prou per a aconseguir que els nivells sonors en l'exterior estiguen dins dels límits.  
Conclusió:  
Com que els nivells sonors són superiors als establits en la legislació vigent, s'hauran de prendre mesures correctores adequades; si les mesures correctores esmentades no permeten reduir els nivells sonors per sota dels establits per a zones d'ús residencial, s'hauria de dur a terme una modificació de l'ordenació territorial prevista.  
S'haurà de completar l'estudi acústic en els termes establits en l'informe».  
10. Informe relatiu a l'estudi acústic emés pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de 21 de novembre de 2006, en el qual se sol·licita completar l'estudi, alhora que s'informa del següent:  
  
«Els nivells sonors obtinguts per mitjà dels models predictius són superiors als establits en la legislació vigent, s'hauran de prendre mesures correctores adequades. Si les mesures correctores esmentades no permeten reduir els nivells sonors per sota dels establits per a zones d'ús residencial, s'hauria de dur a terme una modificació de l'ordenació territorial prevista.  
S'haurà de completar l'estudi acústic en els termes establits en l'informe».  
11. Informe relatiu a l'estudi acústic emés pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de 3 d'abril de 2007, del qual s'extrauen, literalment, les manifestacions següents:  
«En l'apartat de conclusions de la nova documentació aportada s'indica que els nivells sonors existents a l'interior del sector serien incompatibles amb l'ús residencial que està previst.   
S'indica que la mesura més efectiva seria la introducció de pantalles acústiques antisoroll al llarg del traçat de la carretera N-332. Però no es justifica tècnicament l'efectivitat de les mesures correctores esmentades.  
Així mateix, es realitzen una sèrie de recomanacions a fi d'aconseguir els estàndards de qualitat acústica tant a l'exterior com a l'interior de les vivendes: adequació dels tancaments exteriors de les vivendes, situar les zones verdes entre la carretera N-332 i la zona residencial. Però tampoc s'analitza la reducció sonora que podria suposar adoptar-les».   
12. Informe patrimonial de la DG de Patrimoni Cultural i Valencià, de 31 de maig de 2006, que resulta vinculant en els termes següents:  
  
«El projecte Pla Parcial Esmeralda del Sector MR-12 d'Elx, el promotor del qual és la mercantil Perfect Investment, SL, consta de la documentació següent:  
- Memòria de la documentació ambiental  
- Plans  
Després de l'examen oportú es comprova que es fa referència expressa a la legislació patrimonial.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'avalua este patrimoni establint mesures per a preservar-lo.  
Per això, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels Servicis Tècnics, s'emet un informe favorable, als efectes patrimonials establits en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, sobre el Pla Parcial Esmeralda, Sector Mr-12 d'Elx.  
  
Este informe es limita a l'EsIA en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, en prova de conformitat, amb l'advertència expressa que, si com a conseqüència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta resultat de l'informe, haurà de sotmetre's novament a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià».  
13. Informe de la Secció Forestal del Servici Territorial de Medi Ambient, d'11 d'agost de 2006, de caràcter desfavorable, en el qual s'establixen les consideracions següents:  
«La delimitació del sector afecta terrenys de la forest número 77 del CUP, serra del Molar, propietat de la Generalitat Valenciana d'acord amb allò que s'ha determinat en el pla de delimitació de la forest.  
La forest està delimitada i amollonada.  
Per tot això s'emet un informe desfavorable sobre la proposta que es presenta fins que no siga corregida la delimitació del sector d'acord amb la delimitació i amollonament de la forest, amb vista a esmenar l'afecció existent».  
14. Informe del Servici d'Ordenació Territorial en relació amb l'estudi d'inundabilitat, de 9 de gener de 2007, del qual s'extrauen, literalment, les manifestacions següents:  
«Conclusions: per tot el que s'ha exposat anteriorment es considera necessari que el tècnic redactor de l'estudi d'inundabilitat el complete en els termes assenyalats en l'organisme de conca».  
15. Segon informe del Servici d'Ordenació Territorial en relació amb l'estudi d'inundabilitat, de 28 de maig de 2007, del qual s'extrauen, literalment, les manifestacions següents:  
«1.Vist l'informe favorable de data 25 d'abril de 2007, emés pel Servici de Projectes de la Divisió de Recursos Hidràulics sobre l'addenda a l'estudi d'inundabilitat presentada el 8 de març de 2007, en el qual es demostra que l'avinguda de 500 anys no sobrepassarà en cap cas la cota +5 m.s.n.m., mentre que el punt més baix del sector està situat a cota +13 m.s.n.m., a més de disposar de la protecció que exercix el terraplé de la carretera N-332 sobre la zona seleccionada, que no existia quan es van realitzar els estudis del PATRICOVA.  
  
2. Vist el segon informe de data 24 d'abril de 2007, amb registre d'eixida de la Confederació Hidrogràfica el dia 15 de maig de 2007, en el qual s'assenyala el següent:  
Si són certes les dades presentades, el sector s'ubica a una cota mínima de 13 m, superior a la inundació, d'on es deduïx que si el sector del pla parcial se situa en una vessant a una cota sobre la plana d'inundació molt superior a 0,80 m, que seria el calat màxim de la inundació marcat pel PATRICOVA, el sector queda lògicament fora de la zona inundable AC23.  
Conclusions: Per tot el que s'ha exposat anteriorment, s'emet un informe favorable a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat, per considerar que es complixen les previsions contingudes en el PATRICOVA i no tindre-hi cap inconvenient l'organisme de conca.  
D'altra banda, en el moment que l'actuació afecte domini públic hidràulic i/o zona de policia o la possible incidència en el règim de corrents, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent; igualment, s'haurà d'obtindre una autorització prèvia a l'abocament de les aigües pluvials, així com si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània».  
16. Informe del Servici d'Ordenació Territorial sobre la compatibilitat de criteris del PP Esmeralda I. Sector MR12, amb el PATEMAE, de 3 d'abril de 2007, en el qual s'informa que:  
«El Pla d'Acció Territorial de l'Entorn Metropolità d'Alacant i Elx (PATEMAE) va ser sotmés a informació pública l'11 de març de 2005. En l'actualitat encara no ha sigut aprovat.  
No obstant això, i amb l'excepció de l'anterior, s'observa que en el PATEMAE, la totalitat del sector MR-12 està dins de l'àrea afectada pels criteris de planificació de sòl no urbanitzable número 6, criteris desenrotllats en la fitxa d'actuació 1.13.6.  
Criteri número 6: necessitat intermèdia de planificació per a àrees d'ocupació escassa i afeccions naturals. L'objectiu d'esta actuació és que possibles assentaments nous respecten i siguen compatibles amb els valors naturals existents. En el nostre cas, i sempre des de la informació proporcionada pel mateix PATEMAE, els seus valors són principalment agrícoles (fitxa d'actuació 1.3, de caràcter indicatiu), valor que la fitxa 1.13.6 ens reconeix de segon orde i tota esta amb un caràcter indicatiu».  
17. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre el PP Esmeralda Sector MR-12, de 17 de març de 2009, que emet un informe favorable i del qual s'extrauen literalment els aspectes següents:  
17.1. Afecció a domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia i incidència en el règim de corrents:  
En l'entorn de l'actuació no es localitza cap llit, per això no hi ha afecció ni es produirà cap incidència en el règim de corrents.  
  
D'altra banda, segons el PATRICOVA, la zona on s'ubica l'actuació, en l'extrem nord, és inundable de risc 6, d'acord amb l'informe del servici d'hidrologia: «si el sector del pla parcial se situa en una vessant a una cota sobre la plana d'inundació molt superior a 0.80m, que seria el calat màxim d'inundació marcat en el PATRICOVA, el sector queda lògicament fora de la zona inundable AC23».  
  
17.2. Disponibilitat de recursos hídrics:  
El volum d'increment de demanda anual previst, segons la documentació de la Mancomunitat de Los Canales del Taibilla, és de 66.683 m³. El dit volum s'ha obtingut pel sol·licitant per a les 333 vivendes, amb una ocupació mitjana de 3 hab. i una dotació de 300l/hab/dia. Estimat una població estacional del 40%.  
...el origen de l'aigua amb què es pretén atendre l'increment de demanda produït per l'actuació és la xarxa municipal, que s'abastix de la Mancomunitat de Los Canales del Taibilla.  
L'informe de la Mancomunitat de Los Canales del Taibilla indica:  
«Al llarg d'enguany els recursos mínims legalment disponibles per l'organisme superen a curt termini les necessitats previsibles.  
A partir de 2010, els recursos disponibles esmentats poden totalitzar un volum que supera en més de 100 hm³ la demanda actual, i fan possible l'abastiment d'una població addicional superior al milió d'habitants».  
D'acord amb l'anterior es deduïx que l'increment de demanda previst pot ser atés des d'este origen.  
Afeccions legals  
1. L'entorn en què se situa el sector és especialment valuós, des del punt de vista ambiental, per la presència, per una banda de les zones humides més importants de la província d'Alacant, les Salines de Santa Pola, el Fondo d'Elx, els Carrissals d'Elx, el Fondo d'Amorós i la desembocadura i cara litoral del Segura, i d'un altra, les forests d'utilitat pública de la serra del Molar i les dunes d'Elx; els quals presenten un valor ambiental destacable, ja que són els únics enclavaments de bosc litoral mediterrani existents en un entorn, bàsicament, agrícola.  
  
Esta situació fa, des del punt de vista ambiental, que este entorn presente valors ambientals rellevants i una gran biodiversitat, ja que els distints espais naturals existents estan interconnectats entre si, gràcies a la presència de sòls agrícoles, que actuen com a connectors biològics.   
  
Estos sòls agrícoles, dels quals forma part el sector objecte d'esta avaluació, es disposen en una franja, d'amplària variable entre 1.000 i 1.500 metres, entre la serra del Molar i la zona humida (les Salines de Santa Pola i els Carrissals d'Elx), els quals haurien d'estendre's fins a les dunes d'Elx.  
Per tant, en este entorn són tan importants, des del punt ambiental, els sòls agrícoles com els mateixos espais naturals; per això, per a evitar la degradació dels espais esmentats, s'haurien de protegir també els sòls agrícoles esmentats.  
El sector d'estudi en qüestió ocupa una posició estratègica, ja que al voltant d'este, en un ràdio comprés entre 0 i 1.500 m, se situen:   
  
- El Parc Natural de les Salines de Santa Pola, que al seu torn és LIC, ZEPA i zona humida.  
- Les microreserves de les Salines i les dunes del Pinet.  
- La LIC les dunes de Guardamar.  
- La forest d'utilitat pública la serra del Molar.  
El desenrotllament del sector produiria un efecte barrera i una pèrdua tal de les funcions de connexió biològica que impedirien l'eficàcia de qualsevol mesura correctora que en un futur es poguera plantejar per a la preservació d'este corredor ecològic.  
Vist l'enclavament del sector d'estudi, es desprén que per a poder avaluar adequadament l'impacte que el desenrotllament del sector produiria en el seu entorn immediat, l'àmbit d'estudi triat hauria d'haver comprés una zona que anara més enllà dels límits del mateix sector. Amb un àmbit d'estudi major s'haguera pogut avaluar el funcionament del sector com a element de connexió, així com les possibles interaccions existents entre els distints enclavaments naturals que l'envolten.  
  
Consegüentment, per haver-se restringit l'àrea d'estudi, no s'han avaluat els efectes indirectes que el desenrotllament del sector podria produir sobre els elements naturals del seu entorn, ni es respon a la Directiva 92/43/CEE, que exigix la realització d'una avaluació específica dels efectes que la realització de determinats plans i projectes puguen tindre sobre la conservació dels llocs que el componen.  
2. Respecte al Parc Natural de les Salines de Santa Pola, a hores d'ara, el sector està en el límit de la zona d'afecció i no dins, com ho estava fins fa poc, ja que per motius legals es va optar per prendre com a límit d'esta el traçat de la circumval·lació, com es desprén de l'informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori relatiu a l'afecció al PN de les Salines de Santa Pola, de 20 de setembre de 2006.   
Este límit no és un límit ambiental, ja que la unitat ambiental és la mateixa a un costat i un altre de la circumval·lació. Açò s'aprecia, clarament, quan observem l'ortofoto de 1997, ja que en eixe moment no existia esta circumval·lació, i per tant, existia eixa unitat. Així mateix, en l'ortofoto esmentada es pot observar com les edificacions no havien anat més enllà de l'antiga N-332, i el sector d'estudi estava formant part d'un continu, d'una banda cultivat i per una altra en estat natural, a excepció del xicotet nucli de vivendes existents, que van haver de gestar-se al marge de la legislació urbanística vigent.  
  
D'altra banda, un traçat viari ha d'assimilar-se a una barrera física, ja que a un costat i a l'altre els terrenys continuen tenint les mateixes característiques agronòmiques, i respecte a la fauna, per mitjà de les mesures correctores adequades, com la creació de passos de fauna, se'n continua permetent el trànsit, mentre que per a les aus no suposa cap impediment. No obstant això, en el cas que s'arribe a desenrotllar el sector, per tractar-se d'una intervenció superficial i volumètrica, d'una banda, suposaria l'eliminació del recurs natural sòl, i d'un altre, el pas de fauna seria quasi impossible de produir-se.  
Per tant, si es desenrotllara el sector, produiria un impacte negatiu i irreversible en la funció de connector biològic que, en el moment actual, el sector desenrotlla junt amb els sòls limítrofs.  
Per tant, el sector, lliure en aproximadament el 80% de la seua superfície, funciona ambientalment igual que el terreny contigu, i per a això n'hauria de conservar la funció agrícola moderadament intensiva. Funció que se li assigna en el Pla d'Orientacions i limitacions d'Ús, del Mapa Geocientífic de la Província d'Alacant.  
3. Respecte a la serra del Molar, MUP AL1040AL077. Pel nord la massa forestal afectada pel sector queda aïllada de la resta per la carretera d'Elx a la Marina CV-853, mentre que pel sud, la porció que es veuria afectada pel desenrotllament de la rotonda forma part de la massa forestal pròpiament dita.  
L'afecció pel nord no es produiria, sempre que es produïra la redelimitació del sector, tal com s'establix en l'informe emés per la Secció Forestal del Servici Territorial de Medi Ambient, i la zona es deixara lliure d'edificació. Així mateix, es podria millorar l'estat de la massa forestal esmentada per mitjà de la repoblació proposada en l'EsIA; no obstant això, en el cas de la rotonda açò no seria possible, ja que resultat de la realització d'esta seria la completa eliminació de la massa arbòria i la seua impossibilitat de reforestació.  
  
Així mateix, este vessant de la serra del Molar és l'única zona de pineda existent a la zona, que encara es manté en bon estat, i per això s'hauria d'haver valorat adequadament l'afecció que l'augment de la pressió urbanística produiria sobre esta, com el desplaçament de la fauna cap a l'interior així com l'increment del risc d'incendi.  
  
4. El valor ambiental de la zona, al seu torn, ha sigut reconegut pel Pla d'Acció Territorial de l'Entorn Metropolità d'Alacant i Elx (PATEMAE), el qual, havent realitzat un estudi a escala territorial, i per tant, una avaluació més adequada de l'estat del sector en comparació amb l'entorn, ha adjudicat a este enclavament la classificació com a zona amb valor ambiental i paisatgístic, vegetal i agrícola, en la qual s'establiran mecanismes de restricció de noves implantacions en favor dels valors naturals, una vegada analitzats els nivells d'ocupació per disseminació existents a la zona.  
Així mateix, l'informe del Servici d'Ordenació Territorial sobre la compatibilitat de criteris del PP Esmeralda I, Sector MR12, amb el PATEMAE, de 3 d'abril de 2007, informa que els valors d'este sector són principalment agrícoles. Per tant, com a mesura preventiva i com a principi de cautela, s'hauria de deixar en el seu estat natural, i permetre-se'n només, l'ús agrícola.   
5. El límit nord del sector és la circumval·lació a la N-332, cosa que implica, d'acord amb la legislació vigent, mantindre unes zones de reserva.  
Consideracions ambientals  
1. El sector es troba, en part, dins de la zona d'inundació del con al·luvial del Vinalopó; no obstant això, tot el terreny en què s'assenta el sector està format per llims provinents de les successives crescudes del riu Vinalopó. És a dir, es proposa el desenrotllament sobre un sòl que el mapa geocientífic d'Alacant classifica com a unitat morfològica «al·luvial».   
Este risc d'inundació, en este cas en concret, ens informa que gran part del sector forma part, des del punt de vista hidrogeològic i ambiental, de la mateixa unitat ambiental de les Salines. De fet, el sòl presenta un alt índex de salinitat, que és el que fa que l'ús agrícola siga moderat, i que existisquen, en algunes parcel·les fragments d'hàbitats d'interés i, fins i tot, estepes salines mediterrànies, que són, estes últimes, un hàbitat prioritari.  
Per tant, des del punt de vista ambiental, i existint al municipi sòls urbanitzables sense reblir, s'entén que tant el projecte com el seu emplaçament no són adequats, ja que és una proposta contrària a la utilització racional del sòl i a l'ús responsable dels recursos naturals. Criteris, establits en l'article 4 de la Llei 6/1989, de 7 de juliol, d'Ordenació del Territori de la Comunitat Valenciana (d'ara en avant LOT).  
  
2. Una vegada revisada la cartografia temàtica del SIT de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, s'observa que la capacitat d'ús del sector és elevada classe B i moderada classe C, cosa que suposa una notable vocació agrícola d'estos terrenys, ús que ha sigut el predominant a la zona fins al moment. Així mateix, el Mapa geocientífic de la província d'Alacant d'orientacions i limitacions d'ús reconeix la vocació agrícola del sector, establint com a ús «l'agrícola moderadament intensiu».  
La cartografia del Corine Land Cover recull la presència de dos unitats ambientals clarament diferenciades: a l'oest del sector coincident amb la serra del Molar, destaca la presència d'una zona que classifica com a «Forestal amb vegetació natural i espais oberts - Grans formacions de matoll dens o mitjanament dens», i la resta del sector que classifica com a agrícola.  
Al seu torn, dins de la zona agrícola, el Corine Land Cover establix les classificacions següents:  
- Mosaic de cultius anuals amb cultius permanents en regadiu.  
  
- Cultius herbacis en regadiu.  
- Mosaic de cultius agrícoles en regadiu amb espais significatius de vegetació natural i seminatural.  
La zona de mosaic agrícola, natural i seminatural es correspon amb les zones del sector en què es va observar que es mantenen elements naturals significatius, entre els quals hi ha alguns fragments d'hàbitat d'interés comunitari, matolls halonitròfils de Pegano-Salsoleta (1430), puntualment associats a altres hàbitats relacionats amb la presència de sòls salins com els matolls halòfils (1420) i, fins i tot, les estepes salines mediterrànies (1510\*); que encara que a parer del Servici d'Ordenació Sostenible no resulta significativa esta presència, des del punt de vista ambiental i avaluant el sistema en el seu conjunt, cal indicar que l'existència d'estos garantix una futura regeneració del sector, cosa que ajudaria, al seu torn, a preservar la funció de matalaf protector o corredor biològic, que el sector exercix actualment.  
  
Després de realitzar-se una anàlisi del valor del sòl, el desenrotllament del sector no és adequat, ja que es proposa l'eliminació d'un sòl fèrtil i amb elements naturals significatius, que a més, estan realitzant una funció de protecció d'un espai de gran valor, que ja no es podrà recuperar; i hi ha al terme municipal altres sòls que a pesar de tindre un mateix valor agrícola, per la seua situació tenen un menor valor ambiental, com aquells terrenys que se situen entorn del nucli de la Marina, sòls més antropitzats que els triats.  
D'altra banda, l'emplaçament del sector no s'adequa als objectius de la LOT, i en concret als que establix l'article 67, en el qual s'indica que s'ha d'obtindre la màxima rendibilitat de les terres fèrtils, impedint sobre estes nous assentaments urbans i fomentant la urbanització en terres d'escassa productivitat o com a expansió de nuclis existents, sempre que estiga justificat.  
Per tant, i vist el que s'ha exposat adés, queda justificat, en major grau, la vocació d'agrícolanatural d'este terreny, i per tant, la seua inclusió en el règim de sòl no urbanitzable comú, definit pel mateix Pla General d'Elx, en l'article 198, així: «Este Pla General classifica com a sòl no urbanitzable en la seua categoria comuna tot aquell que no siga objecte de classificació com a urbà o urbanitzable i que per les seues característiques haja de ser exclòs del procés d'urbanització i no necessite estar subjecte a mesures de protecció especials».  
3. En el sector es detecta la presència de diversos canals de reg, denominats el Canal dels Irles, així com l'existència d'un tàlveg a la zona central, que és la zona preferent de direcció d'escolaments superficials del sector. Tant els canals com el tàlveg desembocaran a les parcel·les de cultius situades al nord de la circumval·lació, per això, en major o menor mesura, estos elements estan aportant aigua a les Salines de Santa Pola, l'alimentació de les quals es basa en l'aigua marina, aigua pluvial i retorns de reg.  
La quantitat d'aigua que discorre per estos canals és significativa, com s'indica en l'EsIA, ja que la presència d'exemplars d'espècies amb majors necessitats hídriques i més típiques d'ambients d'humitat, lligades a estos corrents d'aigua artificial, així ho confirmen.   
Per tant, el desenrotllament del sector, que no proposa mantindre expedits estos cursos d'aigua, suposaria la supressió d'elements pertanyents a un dels principals mitjans de recàrrega d'esta zona humida, així com la impermeabilització del sòl, per això l'aportació d'aigua a la zona humida de Les Salines es veuria reduïda. Aspecte que no ha sigut tingut en compte en l'EsIA.  
4. A la zona sud-oest del sector, al costat de la CV-853, hi ha un grup de vivendes disseminades, les quals, en volum i en presència, no impliquen la pèrdua dels valors ambientals en la zona, ja que estos estan agrupats al costat de la carretera d'Elx a la Marina, i deixen el 80% de la superfície del sector lliure d'edificació i en el seu estat natural, com es va confirmar en la visita de camp realitzada al lloc.   
D'altra banda, el promotor justifica esta reclassificació indicant que el grup de vivendes existents integren un nucli de vivendes consolidat i que el PGOU permet el desenrotllament de sòls classificats com a sòl no urbanitzable comú clau 51, quan estos es localitzen al costat de nuclis rurals. No obstant això, la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del Sòl No Urbanitzable, reconeix l'existència d'estos nuclis que s'han format al marge dels processos formalitzats d'urbanització, a fi de minimitzar-ne l'impacte sobre el medi ambient, i els dota en última instància de les infraestructures i servicis suficients per a mantindre'ls en condicions adequades.  
Per tant, s'entén que des de la Llei del Sòl No Urbanitzable el creixement plantejat a partir de l'existència d'este nucli de vivendes no està justificat, ni tampoc des del punt de vista ambiental, ja que la major part del sòl del sector roman lliure d'edificació, arribant a trobar zones en el seu estat natural.  
D'altra banda, encara que a la zona hi haja este grup de vivendes, s'entén que, ja que existixen entorn del nucli urbà de la Marina sectors de sòl urbanitzable sense desenrotllar, tal com es desprén de l'informe emés pel tècnic d'urbanisme de l'ajuntament d'Elx, i una vegada avaluada la funció de corredor que esta zona presenta, els nous desenrotllaments haurien d'haver sigut plantejats als sectors de sòl urbanitzables existents pendents de desenrotllar.  
Així mateix, l'EsIA no recull alternatives respecte d'este punt, per això no es considera, des del punt de vista ambiental, adequadament valorada i justificada l'elecció d'este sector.   
5. L'estudi del medi perceptual inclòs en l'EsIA establix que, a causa del caràcter pla del relleu les conques visuals són àmplies, i es considera la serra del Molar com al punt d'observació potencial des d'on la visibilitat arribaria a límits majors, atés que se situa a cotes més elevades. Al seu torn, esta situació fa que el sector resulte perfectament visible en un radi de 3.500 m (corresponent al llindar de nitidesa), destacant-hi la visibilitat especialment elevada des de la N-332 i la CV-853, cosa que obligaria a reforçar la necessitat d'una correcta minimització de l'impacte perceptual.  
Per tant, pel fet de situar-se el sector en una cota superior al Parc Natural de Les Salines de Santa Pola, implica que el sector apareixerà, junt amb la Serra del Molar, de teló de fons d'estes. Per això el seu desenrotllament afectarà considerablement la percepció visual de l'entorn de les Salines, com es va poder comprovar en la visita realitzada al lloc. Esta situació es reflectix en els plànols presentats en l'anàlisi paisatgística inclosa en l'estudi de paisatge presentat, en el qual s'observa que el sector se situa en un punt amb un gradient hipsomètric mitjà-alt i en una zona d'impacte visual alt.  
El desenrotllament del sector, per introduir un element tectònic estrany a este paisatge, generaria un impacte visual alt a l'entorn natural de les Salines, cosa que comportaria un descens considerable en la qualitat de percepció, caracteritzat per les àmplies visuals existents que permeten veure un extens paisatge en què domina l'espai obert, emfatitzat per l'extensa làmina d'aigua de les Salines, l'horitzontalitat de la qual està reforçada per la presència de la serra del Molar.  
6. La carretera de circumval·lació N-332 i la carretera d'Elx a la Marina CV-853 són dos fonts sonores potencials, per això durant el procediment administratiu es va sol·licitar la realització d'un estudi acústic a fi de garantir que al sector d'estudi es donaven els nivells de soroll adequats per a l'ús residencial, factor important per a garantir la no-afecció per contaminació acústica i, per tant, unes adequades condicions d'habitabilitat.  
Una vegada avaluat l'estudi acústic i els informes emesos pels tècnics competents en la matèria, es determina que a l'interior del sector hi ha nivells sonors, tant en període diürn com nocturn, incompatibles amb l'ús residencial, i s'observa, tal com s'establix en l'EsIA, que es fa imprescindible la utilització de mesures correctors antisoroll.   
  
Després d'establida la necessitat de disposar barreres antisoroll, l'EsIA establix que després de la simulació amb barreres de 4 metres d'altura, seguixen mantenint-se a sector xicotetes zones en què se superarien els límits sonors establits per la normativa valenciana, tant en període diürn com nocturn.  
Esta mesura correctora per a pal·liar l'impacte de la contaminació acústica també produiria un impacte desfavorable sobre el paisatge, ja que ara és una zona en què predomina l'horitzontal i les visuals obertes, mentre que si es disposaren les barreres acústiques, estes serien, a més, barreres visuals que distorsionarien el paisatge peculiar de les Salines.  
  
Per tot això, s'establix que la mesura correctora que caldria adoptar seria l'actuació sobre l'aïllament en façanes dels edificis, però esta mesura no ha sigut convenientment analitzada, com s'assenyala en l'informe emés pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric; per tant, no queda garantida la no-afecció a les persones.  
Esta última mesura correctora no serviria per a la tipologia triada, vivenda unifamiliar més jardí, ja que, actuant sobre la façana s'aconseguirien uns nivells acústics apropiats a l'interior de la vivenda, sempre que les finestres romangueren tancades. Cosa que no succeiria al jardí on hi haurà uns nivells de soroll no aptes per a l'ús residencial.  
  
D'altra banda, si s'haguera realitzat un estudi d'alternatives adequat on en una d'estes es reflectira un emplaçament diferent allunyat d'estos focus sonors, principalment de la N-332, s'haguera vist que este problema estaria resolt sense necessitat d'adoptar excessives mesures de protecció i/o correctores, ni arribar a solucions tan extremes com haver de resoldre el problema en la fase d'execució de la mateixa edificació.  
  
Per tant, des del punt de vista ambiental, no es considera resolt l'impacte relacionat amb la contaminació acústica, i per tant el desenrotllament del sector no resulta viable sota estes condicions.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima no acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de Pla Parcial Esmeralda-I sector MR-12 del terme municipal d'Elx (Alacant), promogut per l'Ajuntament d'Elx, ja que:  
a) El sector presenta uns valors, exposats en les consideracions ambientals i reconeguts en els informes que consten en l'expedient, així com en les cartografies revisades, que el fan mereixedor de la classificació de sòl no urbanitzable comú, que en garantix l'exclusió del procés urbanitzador, a fi de mantindre'n la funció de matalaf i/o corredor biològic, que en el moment actual exercix.  
b) Vist l'enclavament en què se situa i la normativa establida per la Directiva 92/43/CEE, l'entorn d'estudi que s'ha considerat no és l'apropiat, ja que l'àrea d'influència d'este és molt major, per tant, el projecte no es considera correctament estudiat des del punt de vista ambiental i no complix els objectius fonamentals de l'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana.  
c) Al voltant del nucli urbà de la Marina existixen 6 sectors de sòl urbanitzable per desenrotllar, per això s'entén que esta reclassificació no obeïx una necessitat urgent i inajornable o un interés general, que justifique la necessitat real d'esta reclassificació.  
d) Pel fet de situar-se el sector en una cota superior a la del PN de les Salines de Santa Pola, des de la N-332 i la CV-853 serà altament visible, cosa que suposaria un important impacte visual a l'entorn natural de Les Salines de Santa Pola.  
e) Vistos els elevats nivells sonors existents a l'interior del sector, l'emplaçament no es considera apte per a l'ús residencial.  
f) L'existència d'un grup de vivendes al sector, que van ser construïts al marge de la legislació vigent, i que només suposen, aproximadament, el 15% del sector, no justifica el desenrotllament d'este sector, des d'un punt de vista mediambiental; atés que per a minimitzar els efectes que generen a l'entorn actualment caldria aplicar el que disposa la disposició transitòria 4 de la Llei 10/2004, de Sòl No Urbanitzable.  
  
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, cosa no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 17 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno».  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 343/2353-TSC.  
Títol: Gestor de Residus d'Envasos que han contingut RTP.  
Promotor: Manc Reciclaplast, SL.  
Localització: polígon industrial El Llano C/7, parcel·la 34, 35 i 37, del terme municipal de Buñol (València).  
Òrgan substantiu: Servici de Residus Industrials de la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Descripció del projecte  
El projecte consistix en la legalització d'una empresa gestora de residus d'envasos que han contingut RTP, a fi d'obtindre autorització administrativa per a la gestió de residus perillosos. La capacitat de tractament prevista no supera les 10 tones/dia.  
L'empresa s'ubica en una nau industrial de 4.750 m², situada en una parcel·la de 12.953 m² sítia al carrer 7 del polígon industrial El Llano de Buñol.  
L'operació de gestió sol·licitada consistix en la recuperació de residus d'envasos de plàstic contaminats. Per a desenrotllar l'activitat l'empresa disposa dels equips següents:  
- Equip de llavat i densació de plàstics  
- Molí triturador  
- Electroventilador  
- Cintes transportadores  
- Sitja mescladora  
- Espirals transportadores de material  
- Bàscula de pesada.  
L'activitat s'exercix de la manera següent:  
- Entrada de residus contaminats  
- Recepció, control i emmagatzematge temporal  
- Zona de trituració  
- Zona de llavat:  
Zona on es llava amb sosa càustica en una primera bassa (3.000 l)  
Aclarit amb aigua neta, en una segona bassa (3.000 l)  
- Zona d'assecatge per mitjà de centrífuga  
- Emmagatzematge de material plàstic net i sec  
Les aigües brutes de la primera bassa són dirigides a un depòsit de 25.000 l. En espera de ser lliurades a un gestor final. Les aigües de la segona bassa passen a la primera per a continuar amb el procés.  
Segons el projecte, la zona de treball està dotada d'arquetes cegues d'arreplega de líquids provinents de les basses de llavat, que són dirigits al depòsit d'aigües brutes.  
L'activitat segrega els residus generats com a conseqüència de la seua activitat (aigües brutes, llots de la bassa de llavat i restes sòlides de la bassa de rentada, entre altres) que són lliurats a un gestor autoritzat.  
Alternatives  
L'estudi d'impacte no inclou alternatives a l'actuació projectada pel fet que l'ampliació proposada suposa un augment en la capacitat de tractament de residus de la planta existent i, per tant, es desenrotllarà al mateix emplaçament que actualment ocupa l'activitat.   
  
Afeccions legals  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, l'emplaçament on s'ubica l'activitat té la qualificació urbanística adequada per a l'activitat segons les normes urbanístiques de l'Ajuntament de Buñol.   
La parcel·la està situada en sòl urbà, zona industrial. El polígon disposa de tots els servicis propis de la urbanització: vials, voreres, xarxa d'aigua potable, canalització telefonia, xarxa elèctrica, xarxa clavegueram i depuració d'aigües residuals.   
La indústria està classificada com a molesta i perillosa per manipular envasos que han contingut residus perillosos.  
L'activitat projectada és de gestió de residus, d'acord amb la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, i queda sotmesa a l'autorització administrativa per la conselleria competent en medi ambient.  
L'activitat queda sotmesa al règim establit en el Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, per estar inclosa en la relació d'activitats recollida en l'annex I del decret.  
  
Consideracions ambientals  
Les possibles afeccions ambientals derivades de l'activitat són les següents:  
- Increment de la circulació de vehicles amb envasos que contenen residus perillosos, possibles vessaments de residus perillosos en el procés de descàrrega, possible contaminació del sòl i aigües subterrànies, possibles emissions de vapors de substàncies contingudes en els envasos, increment del risc d'incendi, increment del consum de productes químics per a neteja d'envasos, increment del consum d'aigua, increment del consum d'energia, generació de soroll i vibracions.  
  
Com a mesura protectora, es desenrotlla un pla d'emergència de la planta d'acord al Reglament contra Incendis en Establiments Industrials del Reial Decret 2267/2004.  
Per a incrementar les mesures protectores i correctores caldrà dissenyar un programa de vigilància ambiental, que s'integre en cada una de les actuacions que es desenrotllen en la nau. D'esta manera, permetrà:  
  
- Assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Estes mesures es completaran amb els condicionants proposats en esta declaració d'impacte ambiental.  
  
- Facilitar la gestió ambiental, verificant els impactes previstos i permetent controlar els imprevistos.  
- La correcta gestió intracentre dels residus, de manera que s'eviten les mescles que comporten un augment de la perillositat dels residus o que en dificulten la gestió posterior. Per a això es mantindrà correctament format el personal vinculat a la gestió dels residus.  
- El programa de vigilància ambiental s'implementarà amb un programa de bones pràctiques, per a evitar la generació de residus o aconseguir-ne la reducció, o la de la quantitat de substàncies perilloses o contaminants que hi estan presents.  
Tramitació administrativa  
0. Antecedents.  
Amb data 21 de maig de 2007, l'Àrea de Residus remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'expedient de la referència remés per l'Àrea de Residus, on sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental corresponent. S'hi adjunta la documentació següent:  
- Projecte tècnic.  
- Estudi d'impacte ambiental i pla d'emergència.  
Al juliol de 2007, se sol·licita al Servici de Residus Industrials un informe tècnic sobre el projecte i el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient.  
Al juny de 2008, es reitera la documentació sol·licitada, advertint de la caducitat de l'expedient.   
El 7 de novembre de 2008, la directora general de Gestió del Medi Natural declara caducat i paralitzat l'expedient 132/07-AIA, de projecte de gestió de residus perillosos tramitat per l'empresa Manc Recyclaplast, SL, al terme municipal de Buñol.  
1. Remissió d'expedient i al·legacions   
En data 10 de desembre de 2008, té entrada al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació completa de l'expedient de la referència. A esta documentació s'obri l'expedient 343/08-AIA.  
  
Se certifica per part de l'Ajuntament de Buñol que el procediment ha sigut sotmés a informació pública al tauler d'edictes de l'Ajuntament i en el Butlletí Oficial de la Província (BOP) per un termini de 30 dies i s'han practicat les notificacions als veïns immediats, i no s'hi han presentat al·legacions.  
S'hi adjunta un informe tècnic del Servici de Residus Industrials. En l'informe esmentat es descriuen les característiques de l'activitat, els equips disponibles, la sistemàtica de treball i els residus generats en l'activitat esmentada. S'indica a més que s'ha adoptat un pla d'emergència i s'han establit una sèrie de mesures de control operatives.  
S'indica que des del punt de vista de la normativa de residus, l'activitat és conforme als objectius establits en la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, i al desplegament reglamentari vigent en matèria de residus perillosos. En este sentit, cal recalcar que, atesa la capacitat de tractament establida, no hi és aplicable la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada està inclosa en l'epígraf d.1, Instal·lacions de valorització i eliminació de residus perillosos, de l'annex I del Decret 162/1990 de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte per a l'obtenció administrativa com a gestor de residus d'envasos que han contingut RTP, promogut per Manc Recyclaplast, SL, al carrer 7 del polígon industrial El Llano, del terme municipal de Buñol (València), sempre que este es desenrotlle amb les previsions del projecte i estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'esta declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Segon  
Com a condicions addicionals que cal complir s'establixen les següents:  
1. S'haurà de disposar d'un programa de vigilància ambiental, dotat amb el personal i els equips adequats, que permeta garantir l'eficàcia de les següents mesures protectores i correctores:  
- Disposar de material absorbent no inflamable per a poder resoldre els xicotets vessaments, si es produïxen. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
- Disposar dels mitjans i equips per a controlar un possible incendi a les instal·lacions, així com d'un sistema d'evacuació eficaç del personal.  
- Els residus generats en l'empresa seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus. Els residus que puguen generar abocaments s'emmagatzemaran en recipients homologats. En cap cas se'n permetrà l'emmagatzematge a l'exterior de la nau.  
- Netejar diàriament les instal·lacions.   
- Comprovar trimestralment el manteniment adequat de la maquinària.  
- Revisar semestralment el bon estat del paviment d'impermeabilització del sòl.  
- Comprovar setmanalment les arquetes i cubetes de retenció de vessaments i revisió dels depòsits. Es comprovarà l'absència de vessaments.  
- Realitzar auditories acústiques periòdiques segons establix el Decret 266/2004, de 3 de desembre, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.   
- Gestionar adequadament els llots i aigües procedents del procés de llavat.  
- Controlar l'abocament d'aigües a la xarxa de clavegueram.  
2. El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació preliminar respecte a sòls contaminats exigit per l'article 3 del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, cosa que no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
  
València, 12 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, 22 d'octubre de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.