Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5005, del 13-05-2005 (2005/5136)

RESOLUCIÓ de 4 de maig de 2005, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual s'incoa expedient de declaració de bé d'interés cultural, amb categoria de monument, a favor de l'aqüeducte de Morella (Castelló).
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5005

Data del DOGV
:   13-05-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/5136


Data del document
:   04-05-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Morella
    * ben cultural
    * protecció del patrimoni
    * monument

RESOLUCIÓ de 4 de maig de 2005, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual s'incoa expedient de declaració de bé d'interés cultural, amb categoria de monument, a favor de l'aqüeducte de Morella (Castelló). [2005/A5136]
  
Vist l'informe emés pels servicis tècnics de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, favorable a la declaració de bé d'interés cultural, amb categoria de monument, a favor de l'aqüeducte de Morella, situat al terme municipal del Morella, província de Castelló.
  
Considerant el que disposa l'article 27 de la Llei d'11 de juny de 1998, del Patrimoni Cultural Valencià, esta Direcció General, en el que és matèria de la seua competència, ha resolt:
  
Primer
  
Incoar expedient de declaració de bé d'interés cultural, amb categoria de monument, a favor de l'aqüeducte de Morella.
  
Segon
  
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei d'11 de juny de 1998, del Patrimoni Cultural Valencià, determinar els valors del bé que en justifiquen la declaració, descriure'l per a la seua perfecta identificació, delimitar l'entorn de protecció i fixar les normes de protecció en els annexos que s'adjunten a la present resolució.
  
Tercer
  
Continuar amb la tramitació de l'expedient d'acord amb les disposicions vigents.
  
Quart
  
En compliment del que establix l'article 27.2 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, notificar esta resolució als interessats i a l'Ajuntament de Morella, i fer-los saber que, de conformitat amb el que establix l'article 33 de la llei, la incoació del present expedient determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i la resta d'actes d'edificació i ús del sòl que afecten l'immoble i el seu entorn de protecció, així com de les dites actuacions quan siguen dutes a terme directament per les entitats locals. Queden igualment suspesos els efectes de les que ja s'han atorgat.
  
No obstant això, este centre directiu podrà autoritzar les actuacions mencionades quan considere que manifestament no perjudiquen els valors dels béns, i les obres que per causa major o interés general hagen de fer-se inajornablement.
  
Quint
  
Que, en compliment del que preceptua l'article 27.3 de la Llei, es notifique la present resolució al Registre General de Béns d'Interés Cultural i al Registre de la Propietat perquè en facen l'anotació preventiva.
  
Sext
  
Que esta resolució amb els annexos es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.
  
El que es fa públic a l'efecte oportú.
  
València, 4 de maig de 2005.- El director general de Patrimoni Cultural Valencià: Manuel Muñoz Ibáñez.
  
ANNEX I
  
Dades sobre el bé objecte de la declaració
  
1. Denominació
  
Aqüeducte de Morella o Séquia Reial.
  
2. Descripció
  
2.1 Immoble objecte de la declaració
  
Segons Grau Monserrat i Segura Barreda:
  
«Un autèntic monument d'enginyeria (?). Va ser construït per conduir l'aigua des de la font de Vinatxos, i després de l'Aljub, a Morella (?). La primera part de l'aqüeducte té el nom d'arcs de la Pedrera, i la segona part s'anomena arcs de Santa Llúcia, i es comunicaven per canonades, conductes d'obra de pedra i morter d'un metre i mig d'alt i un metre d'ample.»
  
2.1 a) Cronologia
  
En 1273 Jaume I va donar el brollador de la font de Vinatxos per a l'abastiment d'aigua a la ciutat de Morella, que fins aleshores només comptava amb la d'Avellanar i la del Romeu, i amb la bassa del Poll i la bassa del Prat, dins del nucli urbà.
  
En 1315 Jaume II va autoritzar al Consell de Morella construir un aqüeducte que portara l'aigua de la font de Vinatxos fins al pla de Sant Llàtzer (o de Santa Llúcia).
  
En 1338 es va construir la successió actual d'arcs i en 1359 es va aconseguir que l'aigua arribara al pla del Sol (hui Font Vella).
  
Al llarg de la història, l'aqüeducte ha hagut de ser reparat diverses vegades. En 1391 van caure alguns arcs pròxims a l'ermita de Santa Llúcia, que van ser reparats per Guillem Palma. En 1421 es van destinar algunes quantitats econòmiques per a les obres dels arcs de la Pedrera. I en 1739 de nou es van fer obres de reforç de murs. Encara en 1845 l'Ajuntament de Morella apel·lava a la reconstrucció dels trams caiguts.
  
A mitjan segle XX, es modernitza la canalització introduint un tub de polietilé al túnel per a evitar les pèrdues d'aigua. L'ús d'esta canalització per al reg agrícola és conegut fins als anys 60.
  
En 1992 els moviments de terres de l'obra de la nova carretera destruïxen un gran tram de canalització soterrada, i es perd qualsevol rastre de l'inici de l'aqüeducte.
  
2.1 b) Descripció
  
Es tracta d'un aqüeducte que permetia l'arribada d'aigua des de l'aqüífer de la font de Vinatxos a la plaça de la Font, al nucli urbà de Morella, on es localitza l'aljub.
  
Al llarg del recorregut de l'aqüeducte, la solució estructural es va adaptant a la topografia. Així, on les corbes de nivell ho permeten, l'obra recolza directament sobre el terreny, i es crea una gran canalització de maçoneria que són els túnels. Per contra, quan és necessari salvar un vall, s'alcen grans estructures d'arcs sobre les quals contínua la canalització. Són obres lineals d'arcs de mig punt i ogivals, realitzats amb maçoneria i carreus, que tenen l'alçària que possibilita que l'aigua discórrega. Hi ha dos trams d'arcs, el de la Pedrera i el de Santa Llúcia.
  
Una vegada al nucli urbà, l'aigua arriba a l'aljub a la plaça de la Font.
  
3. Parts integrants
  
- Font de Vinatxos: és el punt de captació d'aigua de l'aqüífer, i actualment és un abeurador per a ramat.
  
- Túnels: trams soterrats compostos per dos parets de maçoneria paral·leles, cobertes per una volta de mig canó, per l'interior de la qual discorria l'aigua sobre una filera de canals de pedra tallada. No se'n conserven tots els trams.
  
- Arcs de Santa Llúcia: compost per dos sèries superposades d'arcs ogivals, té una longitud de 120 m, un gruix d'1 metre i una alçària de 14,50 metres. Estan fets amb carreus i maçoneria.
  
- Arcs de la Pedrera: compost per dos sèries superposades d'arcs (els del cos inferior són ogivals i els del superior, de mig punt), té una longitud de 140 metres, un gruix d'1 metre i una alçària de 13 metres. Realitzats amb carreus i maçoneria.
  
- Aljub: depòsit de grans dimensions i fatxada monumental, sobre el qual es troba la plaça Vella, que conserva el paviment medieval de pedra enrastellada. De la fatxada de l'aljub ix un canella que abocava l'aigua als abeuradors, que es troben molt deteriorats.
  
4. Delimitació de l'entorn afectat
  
4.1 Justificació
  
El criteri general seguit per a la delimitació de l'entorn de protecció consistix a incloure dins de la seua àrea els elements següents:
  
- Parcel·les que limiten directament amb la que ocupa el BIC, de manera que el pot afectar, tant visualment com físicament, qualsevol intervenció que es realitze sobre estes.
  
- Parcel·les que donen al mateix espai públic que el BIC i que constituïxen l'entorn visual i ambiental immediat, en el qual qualsevol intervenció que es faça puga suposar una alteració de les condicions de percepció del bé o del caràcter de l'espai urbà.
  
- Espais públics en contacte directe amb el BIC i les parcel·les enumerades anteriorment i que constituïxen part del seu ambient immediat.
  
- Edificacions o qualsevol element del paisatge que, encara que no tenen una situació d'immediatesa amb el BIC, n'afecten de manera fonamental la percepció.
  
4.2 Línia delimitadora
  
Es definix un entorn de protecció per a cada un dels diferents trams que componen l'aqüeducte:
  
- Tram 1: font de Vinatxos i arrancada, fins a l'encreuament amb la carretera.
  
No s'han trobat vestigis de l'aqüeducte en este tram, però es marca un entorn de protecció en esta àrea per la possible existència de restes soterrades. L'entorn de protecció comprén la carretera nacional N-232 i les parcel·les 1, 2 i 15 del polígon 14.
  
- Tram 2: túnel fins als arcs de la Pedrera.
  
Les restes trobades en este tram no són contínues ni homogènies, ja que diferixen segons el tipus de terreny sobre el qual recolzen (en alguns punts s'aprofita la roca natural com a paret delimitadora de la conducció). L'entorn de protecció engloba la carretera nacional N-232 i les parcel·les 7 i 8 del polígon 71.
  
- Tram 3: arcs de la Pedrera.
  
L'entorn de protecció d'este tram queda delimitat per l'antic camí de vianants a Chiva, l'antic camí a Aragó (CV-117) i els límits de la parcel·les 9 i 21 del polígon 71, i la parcel·la 1 del polígon 64.
  
- Tram 4: túnel entre arcs.
  
En este tram l'aqüeducte es troba molt deteriorat sobretot per la falta de protecció del seu entorn. Este queda delimitat per l'antic camí a Aragó (CV-117) i els límits de les parcel·les 1, 3 i 79 del polígon 64, i comprén també l'àrea del primer bancal de la parcel·la 10 del polígon 71.
  
- Tram 5: arcs de Santa Llúcia.
  
L'entorn de protecció d'este tram queda delimitat des del costat oest pels límits de les parcel·les 13, 15, 17 i 19 del polígon 65, i des del costat est pels límits de les parcel·les 7, 8, 16, 78, 100, 103, 104, 110 i 111 del polígon 64, així com per l'antic camí de Sant Miquel; integra, per tant, la parcel·la 18 del polígon 64.
  
- Tram 6: túnel fins a l'entrada al nucli urbà.
  
No s'han trobat vestigis de l'aqüeducte en este tram, però es marca un entorn de protecció en esta àrea per la possible existència de restes soterrades. L'entorn de protecció queda delimitat per la carretera, l'antic camí de Sant Miquel i els límits de les parcel·les 19 i 80 del polígon 64.
  
- Tram 7: túnel fins a l'aljub.
  
Quedaran incloses en l'entorn de protecció d'este tram les parcel·les 3 i 4 de l'illa 56.092, així com el tram de l'avinguda de Vilafranca que queda enfront d'estes parcel·les.
  
- Tram 8: aljub i el seu entorn.
  
Quedaran incloses en l'entorn de protecció les parcel·les que donen a la plaça de la Font, és a dir, les parcel·les 7, 8, 9 i 10 de l'illa 55.098, així com les parcel·les 1, 2, 3, 4, 5 i 6 de l'illa 55.084 i les parcel·les 2 i 3 de l'illa 55.075.
  
5. Normativa de protecció de l'aqüeducte de Morella i el seu entorn.
  
Monument
  
Article 1. Caldrà ajustar-se al que disposa la secció segona, Règim dels béns immobles d'interés cultural, del capítol III, títol II, de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, aplicable a la categoria de monument.
  
Article 2. Els usos permesos seran tots els que siguen compatibles amb la posada en valor i gaudi patrimonial del bé i que contribuïsquen a la consecució d'estos fins. L'autorització particularitzada d'ús es regirà segons el que ha disposat l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Entorn de protecció
  
Article 3. De conformitat amb el que disposa l'article 35 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, qualsevol intervenció que pretenga abordar-se en l'entorn de protecció del monument requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura. Esta autorització s'emetrà d'acord amb els criteris establits en la present normativa i, en el que no s'hi preveu, per mitjà de l'aplicació directa dels criteris previstos en l'article de l'esmentada llei.
  
Totes les intervencions requeriran, per al seu tràmit d'autorització, la definició precisa del seu abast, amb la documentació tècnica que per la seua especificitat els corresponga, i amb la ubicació parcel·lària i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de la partida i la seua transcendència patrimonial.
  
Article 4. Sense perjuí del que disposa l'article anterior, per mitjà d'un sospesat informe tècnic municipal, es podrà derivar la no-necessitat de tràmit d'autorització previ en actuacions que se situen fora del present marc normatiu per falta de transcendència patrimonial, com seria el cas de les intervencions dirigides a la mera conservació i reparació d'elements no perturbadors.
  
En estos casos, l'ajuntament comunicarà a la conselleria competent en matèria de cultura, en el termini de 10 dies, la concessió de llicència municipal, i adjuntarà, com a mínim, l'informe tècnic que es menciona en l'apartat anterior, un pla d'ubicació i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de la partida i la seua falta de transcendència patrimonial.
  
Article 5. La contravenció del que preveuen els articles anteriors determinarà la responsabilitat de l'ajuntament en els termes establits en l'article 37 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Criteris d'intervenció
  
Article 6. Totes les actuacions que puguen tindre incidència sobre la correcta percepció i la dignitat en l'observació de l'escena o del paisatge del monument i el seu entorn, com seria el cas de les actuacions de replantacions o arbratge, assignació d'ús i ocupacions dels terrenys, implantació de rètols, instal·lacions, sitges, dipòsits, arreplegaments, reurbanitzacions en sòl urbà, o qualssevol altres d'estil i conseqüències semblants, hauran de sotmetre's a l'autorització de la conselleria competent en matèria de cultura que resoldrà d'acord amb les determinacions de la llei i els criteris de percepció i dignitat abans al·ludits.
  
Queda proscrita la introducció d'anuncis o publicitat exterior que, en qualsevol de les seues accepcions, irrompa en la dita entorn paisajístic, excepte la d'activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i per temps limitat, sol·licite i obtinga autorització expressa.
  
Article 7. El sòl classificat com no urbanitzable o urbanitzable pel Pla General d'Ordenació Urbana de Morella (aprovat definitivament en data 08.06.1994) mantindrà el caràcter rústic que el caracteritza, prohibint-se l'abocament de residus i la nova edificació, els moviments de terres i excavacions, excepte les requerides per al seu estudi i conservació. Les edificacions existents no podran augmentar el seu volum construït.
  
Article 8. Esta normativa té caràcter transitori fins a l'aprovació del preceptiu pla especial de protecció previst en l'article 34.2 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià per als entorns de protecció dels monuments.