Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9434, del 23-09-2022 (2022/8382)

RESOLUCIÓ de 21 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte ampliació de l'explotació de recursos de la secció A, denominada «Bateig», número RCA 622, del terme municipal d'Elda (Alacant). Expedient (1863850) 129/2016/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9434

Data del DOGV
:   23-09-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8382


Data del document
:   21-04-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Elda
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 21 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte ampliació de l'explotació de recursos de la secció A, denominada «Bateig», número RCA 622, del terme municipal d'Elda (Alacant). Expedient (1863850) 129/2016/AIA. [2022/8382]  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1863850) 129/2016/AIA.  
Títol: Ampliació de l'explotació de recursos de la secció A), denominada «Bateig» núm. RCA 622 del terme municipal d'Elda (Alacant).  
  
Promotor: Bateig Pedra Natural, SA.  
Òrgan substantiu: ST d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Ref. Òrgan substantiu: MIEXPA/2014/02/03.  
Localització: Terme municipal d'Elda (Alacant).  
  
Objecte i descripció del projecte  
La mercantil Bateig Pedra Natural, SA, és propietària d'una pedrera d'arenisques situada a la muntanya Bateig, al sud del terme municipal d'Elda, i que rep el nom de «Bateig», d'on s'extrau un recurs de la secció A), arenisca ornamental polimentable de gran interés econòmic. Aquesta pedrera va ser autoritzada per l'organisme competent en matèria minera el 12 de març de 1974.  
La pedrera se situa en un entorn eminentment miner on abunden activitats extractives des de fa més de 100 anys, concretament en dues parcel·les propietat del promotor, parcel·les 67 i 68 del polígon 7 del terme municipal d'Elda, segons dades cadastrals. Després de dècades d'explotació, el promotor va voler ampliar la superfície, per a la qual cosa havia de regularitzar el nou perímetre, però no existia una qualificació del sòl que permetera aquests usos segons el Pla general d'ordenació urbana d'Elda, de 1985. L'Ajuntament d'Elda, va iniciar en 2002 els tràmits per a crear un nou tipus de sòl que permetera i regulara l'ús extractiu en la zona de Bateig, i s'aprovà de manera definitiva la modificació puntual núm. 49 del Pla general d'Elda (MP-49), per Resolució de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de data 16 de desembre de 2013, BOP d'Alacant núm. 34 de 19 de febrer de 2014. En la citada MP-49, es va crear una nova categoria de sòl denominada sòl no urbanitzable extractiu (NU-E), que abasta la zona designada com a sector Bateig, i dins del perímetre d'aquesta zona, es va crear una zona interior de protecció classificada com a sòl no urbanitzable protegit d'interés paisatgístic, en la qual l'únic ús permés és l'agrícola de secà. No obstant això, en tractar-se d'una àrea extractiva establida amb anterioritat, s'hi permeten únicament labors de restauració.  
  
D'acord amb la MP-49, la superfície de l'explotació es divideix en dues zones: la zona 1, de 18,68 ha, que queda inclosa en el perímetre delimitat com a zona extractiva (classificada com a sòl NU-E), on queda una part del terreny sense explotar; la zona 2, de 9,08 ha, que es correspon segons es desprén de l'ortofoto del visor web de la Conselleria amb zones ja explotades i zones d'eliminació de runars. Segons la MP-49, aquesta superfície es correspon amb sòl protegit i per tant s'ha de restaurar. El perímetre de restauració total, que engloba totes dues zones, segons l'informe del Pla de restauració integral, ocupa una superfície de 27,77 ha.  
La producció anual bruta aproximada és de 71.200 m³, per la qual cosa tenint en compte que s'estima un aprofitament del mineral del 60 %, 42.720 m³/any es poden considerar com a mineral vendible. El total de volum de reserves extretes de la pedrera és, segons el projecte tècnic, de 2.137.095 m³. Seguint la mateixa línia, el volum total brut aprofitable seria d'1.282.257 m³, i la vida útil de la pedrera Bateig s'estima en uns 30 anys.  
Segons el mapa geològic, la totalitat de la zona d'estudi se situa sobre materials pertanyents al Miocé Superior, Mitjà Tortonià-Serraval·lià (Terciari). El mineral que s'extrau és calcarenita o calcària al·loquímica del Miocé Mitjà-Superior, utilitzat normalment en la construcció com a element decoratiu o ornamental en placats de sòls, parets, façanes i sòcols. Aquesta extracció, es durà a terme pel mètode de mineria a cel obert amb escalonament en feixes descendent en vessant, amb bancs de treball d'altura mitjana 6 m i un màxim de 12 m. Actualment, la zona disposa d'una topografia d'explotació amb bancs d'altures mitjanes entre 9 m i 5 m. La roca s'extrau en forma de blocs de grandària comercial, apte per a laminatge, de manera paral·lelepipèdica, mitjançant bancs de talús forçat, de 7 m d'altura mitjana, sent el prisma obtingut de 63 m³ de volum (6 m de llarg, 7 m d'alt i 1,5 d'ample).  
  
Les labors a realitzar en l'explotació seran:  
- Tasques preparatòries consistents en labors de desbrossament de la coberta vegetal, així com de retirada i apilament de la terra vegetal, per a la seua posterior incorporació en les labors de restauració segons el programa de fases establit.  
- Arrancada, que consisteix en la perforació mitjançant perforadores i compressors. La separació del massís rocós es realitzarà mitjançant l'ús de minador de braç i el tall amb minador de cordó diamantat treballant en via humida.  
- Dimensionat del bloc de pedra sobre el banc mitjançant martell perforador manual de 30 mm, que executarà una sèrie de perforacions separades entre sí uns quinze centímetres, i que serà suficient perquè amb ajuda de tascons i falques s'efectue el trossejat del bloc de pedra. S'utilitzarà la torreta de 3 martells.  
- Càrrega del material, bolcat del bloc de pedra i transport intern dels blocs extrets, que es realitza mitjançant pala carregadora sobre pneumàtics.  
- Transport interior dels blocs extrets, que seran carregats mitjançant pales carregadores sobre camions o dúmpers, i transportats a les zones d'apilaments temporals, localitzats dins del perímetre d'actuació. Quant al transport exterior, es realitzarà mitjançant camions plataforma amb destinació a la fàbrica serradora situada a Novelda i a la fàbrica de triturats.  
En aquesta explotació, pràcticament no es consumirà explosiu. No obstant això, és imprescindible preveure un mínim de consum degut a possibles necessitats puntuals del seu ús.  
Les labors de restauració geomorfològiques projectades precisen d'un volum brut d'estèrils d'uns 984.241 m³. Durant l'explotació, el volum total d'estèril obtingut és de 854.838 m³, i atés que el coeficient d'esponjament és de 1,3, el volum d'estèril disponible per a les labors de restauració serà finalment d'1.111.289 m³. Es projecta la clausura i restauració ambiental de la pedrera per fases, per a la qual cosa es realitzarà un farciment mitjançant materials inerts provinents de la pròpia pedrera. Respecte a les zones definides en el projecte, la situació actual de l'explotació distingeix:  
- La zona 1, que suposa la superfície més deprimida de l'explotació, encara activa i de majors dimensions (se situa la plaça de pedrera de cota mitjana 363 m). En aquesta zona es realitzarà una adequació morfològica del buit miner, quedant en l'est un reperfilat de front des de la cota 361 m fins a la 388 m. S'escapçaran els talussos (verticals després de l'explotació), deixant caure el material sobre la berma fins a aconseguir el talús definitiu no major de 40°.  
- La zona 2, que respon a l'àrea més elevada de la concessió i on s'han detingut les labors d'extracció. En aquesta zona es procedirà al seu farciment de la cota 430 m fins a la 450 m mitjançant abocament directe amb el propi estèril de la pedrera, i deixant talussos definitius de 40°.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 17 de novembre de 2017, es va rebre en aquest òrgan ambiental sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental des del Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant (STIE), que s'acompanya de la documentació següent en format digital:  
- Estudi d'impacte ambiental (EIA).  
- Projecte d'explotació de la pedrera.  
- Pla de restauració integral (PRI). Aquest pla va ser informat desfavorablement pel Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, amb data de 21 de setembre de 2016, al·legant que no garanteix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, demanant que s'esmenen o justifiquen diverses deficiències tècniques relacionades amb:  
- La falta d'informes o autoritzacions dels diferents òrgans competents.  
- L'afecció a zones que excedeixen els límits aportats en la documentació del promotor.  
- La inclusió en el pressupost d'una partida que es corresponga a tota la superfície de restauració.  
- La determinació del percentatge de les diferents espècies seleccionades per a la sembra.  
- Les possibles solucions tècniques per a disminuir l'erosió o disminuir l'angle d'inclinació del talús, no considerant-se admissibles les pèrdues de sòl calculades.  
- La falta de coordenades quant a l'afecció real de l'explotació, superfície que es correspon amb terrenys forestal i de les diferents fases, així com la presentació del perfil longitudinal únic de l'explotació i dels transversals corresponents.  
- Diverses qüestions relatives al pressupost, com incloure el pressupost de la restauració de tota la superfície afectada, del desdoblat de bancs, aplicar les tarifes Tragsa si existeixen, o les del tarifari oficial en el cas que no existisquen.  
L'1 de juny de 2017, es va rebre de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX) la sol·licitud d'informe per a l'autorització d'extracció d'àrids en zona de policia de llits que aquest organisme tramitava, i sobre la qual sol·licitava informe de necessitat d'EIA.  
El 13 de juliol de 2017, es va formular requeriment al STIE, sol·licitant que de conformitat amb les previsions de la Llei 21/2013, es procedisca a completar la informació tècnica del projecte pel promotor i se sol·liciten per l'òrgan substantiu les consultes preceptives en matèria d'afecció a espècies protegides, afecció a llits, forestal i paisatge. Es va concedir un termini de 3 mesos per a la remissió de la documentació i informes indicats en aquest. Així mateix, el 28 de juliol de 2017, es dona trasllat a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer del requeriment de documentació tècnica remés al promotor, comunicant-li que el promotor ha d'obtindre l'autorització de l'extracció de material en la zona de policia prèviament a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
  
El 4 de setembre de 2019, davant la falta de contestació del STIE, aquest òrgan va sol·licitar informació sobre l'estat de tramitació de l'autorització, atés que no s'havia rebut l'expedient per a la continuació de l'avaluació d'impacte ambiental. S'hi advertia que de no rebre's la documentació en el termini de 3 mesos, es procediria al tancament de l'expedient AIA, sense perjudici de la possibilitat d'iniciar el tràmit en qualsevol moment posterior.  
En data 17 d'octubre de 2019, el STIE va comunicar que el promotor havia remés nous documents i que sobre aquests s'havien formulat consultes als organismes competents en les matèries afectades.  
  
Amb data 29 d'octubre de 2019, aquest òrgan ambiental va rebre informe sobre el PRI, sent aquesta vegada favorable, mancant l'informe per part de Vida Silvestre en relació als hàbitats de la Directiva 94/43/CEE que pogueren afectar l'àmbit de l'explotació. Mitjançant escrit de data 17 d'octubre de 2019, el STIE consulta el Servei de Vida Silvestre perquè formule les al·legacions que estime pertinents.  
Amb data 15 de juliol de 2020, el STIE remitent l'expedient complet (projecte d'explotació, PRI, estudi d'impacte ambiental, estudi d'integració paisatgística i estudi acústic), incloent-hi els informes recaptats (PRI, CHX i paisatge), i sol·licita novament la declaració d'impacte ambiental del projecte. En aquest escrit s'informa que la mercantil ha presentat el 27 de març de 2019, escrit en el qual comunica que no s'ha pogut emplenar el projecte viari, infraestructures i mesures o actuacions comunes conjuntament amb les explotacions situades en el paratge Bateig. El STIE, en resposta a l'escrit remés per aquest òrgan el 13 de juliol de 2017, remet la informació sobre les explotacions que poden estar afectades en l'àmbit de la MP-49 del Pla general d'Elda, que són «Bateig», «Pla de Bateig», «La Canyada» i «Sant Josep», les tres primeres en activitat.  
En aquest punt, cal indicar que durant la tramitació de l'expedient s'ha modificat el perímetre de l'explotació respecte al proposat en un primer moment pel promotor, ajustant-se als requisits exigits pels diferents organismes implicats en el procés. D'una banda, la CHX, tal com es detalla a continuació, ha exigit que s'ajuste el perímetre prenent en consideració la franja de protecció, tant la distància de protecció de 20 m (en la qual no es pot excavar), com la zona de policia de 100 m (condicionat a no poder excavar per davall de la cota del llit els següents 80 m), explicant-se ambdues des del marge del llit. D'altra banda, el perímetre ha hagut d'ajustar-se a la MP-49 de l'Ajuntament d'Elda, ja esmentada adés, tot respectant a més la zona interior de protecció establida en el perímetre exterior del sector Bateig, de manera que s'excloga aqueixa franja de l'àrea extractiva i s'incloga dins de les zones a restaurar.  
El promotor, davant la possibilitat de poder explotar en una franja de 75 m més enllà dels límits marcats com a zona extractiva per la citada modificació, la qualificació del sòl de la qual és la de «Sistemes d'àrees de protecció o servitud», va sol·licitar autorització per a l'extracció a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, obtenint resolució d'autorització en data 6 de febrer de 2018. En aquesta resolució, la Confederació estableix unes franges de protecció una mica més restrictives que en la MP-49, per la qual cosa són aquestes les que han utilitzat per a definir el perímetre definitiu d'explotació de la pedrera, i sempre tenint en compte que el sector est de la MP-49 està fora de l'àmbit extractiu i es correspon estrictament amb una zona de restauració.  
A continuació, es transcriuen els aspectes ambientals més destacables dels diferents organismes que s'han consultat.  
Informes de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de dates 25 de novembre de 2014, 1 de juny de 2017, 6 de febrer de 2018, 15 de març de 2018, 28 d'octubre de 2019, en els quals informa favorablement l'autorització amb diverses condicions a complir, entre les quals cal destacar:  
- S'haurà de sol·licitar nova autorització, que no pressuposa disponibilitat de recursos hídrics ni autorització per a abocaments al llit o subsol, en el cas que es vaja a realitzar una altra actuació en la zona de policia del llit.  
- No es pot excavar en una franja de 20 metres a partir del marge del riu, ni de 5 metres d'ample entre parcel·les limítrofes i la zona d'extracció. En tot cas, ha d'evitar-se excavacions amb cota inferior al nivell de les aigües del llit. Si es produïra algun perjudici, l'autoritzat es farà responsable dels danys que poguera causar.  
- Els talussos definitius de l'excavació seran estables, i en tot cas amb pendents inferiors o iguals a 45°.  
- S'haurà de respectar el que s'estableix en l'escrit de l'àrea de gestió del domini públic hidràulic de la Comissaria d'Aigües, de data de 21.12.2017, en el qual informa que:  
· «El punt de connexió de les cunetes pluvials al llit haurà de respectar la seua morfologia actual, sense disminuir la seua secció hidràulica. Així mateix, es protegirà amb escullera, de pes suficient per a evitar-ne l'erosió».  
· «Sembla deduir-se que també es pretén la restauració de diferents zones de la pedrera existent. En aquest cas, qualsevol farciment de terres no superarà la cota del terreny natural existent en el seu entorn. Així mateix, haurà de realitzar-se amb material no susceptible de contaminar el DPH i les plantacions serà arbustives (no arbòries)».  
Informe d'estudi d'integració paisatgístic, del 19 de febrer de 2020, en el qual s'informa favorablement, havent-se de complir les mesures d'integració paisatgística descrites en l'apartat 8 de l'estudi d'integració paisatgística presentat, i havent-se de justificar aquestes mesures en la resolució que s'adopte respecte de la DIC i els resultats del pla de participació pública.  
Informe de patrimoni etnològic, patrimoni industrial i patrimoni immaterial, del 27 d'octubre de 2014, remés per la Direcció General de Cultura, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, en el qual s'informa favorablement els efectes patrimonials del projecte en constatar-se que el projecte aportat guarda identitat i no difereix respecte del que va ser informat favorablement el 4 de juny de 2012. En aquest, s'hi indica que existeix un total de 21 béns etnològics, i s'estableix una sèrie de mesures correctores per a la seua protecció que queden recollides en l'apartat 9 de l'informe de la memòria de prospecció.  
  
Informe de Vida Silvestre, de data 1 d'abril de 2022, en el qual s'informa que l'ampliació de l'explotació no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, sempre que els treballs es desenvolupen de la forma prevista, i no haurà de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
  
Consideracions ambientals  
Vist l'EIA, la documentació aportada i la tipologia dels treballs a executar, es preveuen afeccions potencials especialment en la fase d'explotació de la pedrera, que seran minimitzades o anul·lades en la fase de restauració.  
L'EIA del projecte contempla les mesures protectores i correctores encaminades a previndre, minimitzar, eliminar o compensar els impactes derivats de les accions que són inherents a l'explotació i restauració.  
  
La pedrera Bateig es localitza a la província d'Alacant, comarca del Vinalopó Mitjà, al sud del terme municipal d'Elda, aproximadament a uns 3 km del nucli urbà, en el vessant de solana de la denominada muntanya Bateig, en el límit amb el terme municipal de Novelda, al costat de l'autovia A-31. L'eixida núm. 210 de l'autovia condueix a un camí asfaltat, es travessa l'autovia per dalt i després d'1 km s'accedeix a un camí sense asfaltar, conegut com el «camí dels Picapedrers», que dona accés a aquesta i a altres explotacions de la zona.  
La zona es caracteritza per tindre un paisatge molt degradat, on coexisteixen diverses pedreres, amb molt d'aflorament rocós i poca vegetació. Predominen explotacions mineres situades en la falda del Bateig, així com en les planes annexes, situades entre la muntanya Bateig, serra de l'Estació i l'Altet de la tia Malena. Aqueixa zona s'emplaça dins de l'àrea del paisatge de rellevància regional PRR 20, «Serres de l'interior d'Alacant, Mariola, Maigmó i Penya Roja» de conformitat amb el que s'estableix en la directriu 53 de l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), aprovada per Decret 1/2011, de 13 de gener, del Consell. D'altra banda, també destaca la proximitat de la línia de ferrocarril Alacant-Madrid, a uns 800 m de distància, així com l'existència del polígon industrial Camp Alt Sud, a 1 km de distància. Així mateix, assenyalar que la zona d'estudi es troba pròxima a diversos nuclis d'habitatges de caràcter rústic (segones residències), a 1 km del riu Vinalopó (a l'oest de l'explotació) que rep puntualment les aigües d'escolament que discorren per alguns dels barrancs i rambles existents. Per l'oest discorre un barranc sense denominació per part de la CHX (barranc Bateig, segons informació cadastral, continuació del barranc de Casamitjana), i a l'est discorre el barranc de les Salinetes, a més de 600 m. Respecte del barranc que discorre per l'oest del perímetre delimitat cal indicar que la zona d'estudi es localitza en zona de domini públic hidràulic, per la qual cosa considerant el que es disposa per la CHX, es va modificar el perímetre de l'explotació.  
  
Quant als recursos paisatgístics d'interés cultural d'àmbit patrimonial, segons la documentació aportada existeix un total de 21 béns etnològics en l'àmbit d'actuació, recollits en el catàleg de béns i espais protegits d'Elda, com són refugis de picapedrers, fita de terme, aljubs, camins carreters, antiga pedrera, assut de Bateig i caseta ferroviària de Bateig.  
Consultat el visor cartogràfic, en l'àmbit d'actuació no s'observa afecció a cap espai pertanyent a la Xarxa Natura 2000, espais naturals protegits ni coves. El paisatge protegit més pròxim a l'explotació minera és el denominat Serra del Maigmó i Serra del Sit, que s'estén al nord-est de la zona d'estudi, quedant el sector més pròxim a la pedrera a una distància lineal d'aproximadament 2,5 km. No obstant això, per la posició de la pedrera dins de l'àmbit de la muntanya Bateig, aquesta muntanya actua a manera de pantalla visual, per la qual cosa l'activitat extractiva no suposa cap afecció sobre el paisatge protegit, ni directament ni indirectament. Tampoc consta afecció a cap via pecuària, quedant pròxima a l'àrea d'estudi dos d'elles: al terme municipal d'Elda el «Corriol dels Serrans», i en el de Novelda la «Canyada Reial de Monteagudo». Al principi, el perímetre proposat per la promotora per a l'ampliació de la superfície d'explotació quedava molt prop de la segona, i encara que no semblava que poguera afectar directament la integritat superficial de la via ni alterar cap de les seues funcions, sí que podia suposar un problema quant als desnivells que es pogueren generar en les seues proximitats. No obstant això, les modificacions realitzades per a adaptar-se als requisits que se li han exigit solucionen aquest aspecte, quedant en general més allunyada de l'explotació, estant el punt més pròxim en l'extrem sud de l'explotació a 60 m de distància. Atenent a l'exposat, ha de respectar-se íntegrament el límit de l'explotació, no podent afectar-se la superfície de la canyada. En el cas que l'activitat minera afecte directament o indirectament la Canyada Reial de Monteagudo, el promotor haurà de sol·licitar informe a la Secció Forestal d'Alacant, segons la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de les Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
En l'àmbit d'actuació de la pedrera no s'observa afecció a muntanyes d'utilitat pública, però sí que s'observa afecció a sòl forestal no estratègic, concretament 3,42 ha de la zona de restauració (zona 2) segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR). La zona nord de l'àmbit d'estudi, presenta un relleu muntanyenc en el qual predomina el matoll i les herbàcies, podent aparéixer formacions arbustives termòfiles mediterrànies (principalment termomediterrànies) i matoll esclerofil·le mediterrani o submediterrani. Es tracta d'una zona en la qual es realitzen labors extractives des de fa molts anys, constituint un espai degradat, on la cobertura vegetal de les parcel·les ha sigut eliminada en gran part de la superfície, en els fronts oberts, existint en aquelles zones encara sense explotar una predominança d'un estrat herbaci heterogeni amb espècies com Brachypodium retusum (Pers.) Beauv., Sedium sediforme o Stipa tenacissima, a més d'existir un estrat d'espècies de port arbustiu típiques del matoll mediterrani (Pistacia lentiscus L., Rosmarinus officinalis L. o Ephedra fragilis entre altres). Dins de la pedrera Bateig, principalment en la zona 2, es localitza un hàbitat d'Interés comunitari que afecta els hàbitats de Thymo morodori-Sideritidion leucanthae (5330: Matolls mediterranis i preestèpics) i Thymo moroderi-Teucrium verticillati (1520: Timonedes gipsícoles termomesomediterranis semiàrids alacantins), tots dos descrits en la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i la fauna i flora silvestres. Segons l'informe de Vida Silvestre, no es considera que aquesta activitat puga provocar efectes apreciables sobre la Xarxa Natura i no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
  
Quant a la fauna, a causa de l'antropització produïda per la intensitat de les activitats extractives, i tal com es desprén de la documentació aportada, es pot preveure que les espècies de fauna són de caràcter generalista, encara que en terrenys confrontants a les explotacions es correspon amb la típica d'àrees ocupades per matoll ras i cultius de secà. Els rapinyaires són els pròpies de camp obert i afinitat antròpica com Athene noctua, Falque tinnunculus i Tyto alba, i apareixen altres ocells propis d'aquests ecosistemes de timonedes o espartars, com Upupa epops, Calandrella brachydactylla, Merops apiaster i Galerida cristata. A part dels ocells, mereixen interés els micromamífers, base de la dieta d'algunes dels rapinyaires comentats (Mus sp., Rattus sp., entre altres) que solen ser abundants en aquests biòtops, rics en llavors i insectes.  
  
Segons el PATRICOVA, s'observa que sobre el perímetre d'afecció no existeix perillositat per inundació ni cap risc d'inundació, sent el més destacable que, cap a l'oest de la pedrera, existeix una zona corresponent al curs del riu Vinalopó, amb una perillositat per inundació de nivell 1, però prou allunyada de l'àrea d'actuació.  
  
En la fase d'explotació, un dels impactes més significatius que es preveu, serà sobre la atmosfera, a causa de l'emissió de gasos i contaminants de la maquinària intervinent, al trànsit de la maquinària pesant, o a la càrrega i transport del material volat, tots ells de caràcter temporal i reversible. Amb la finalitat de minimitzar aquestes afeccions s'estableixen les mesures correctores següents:  
- Revisió dels límits d'emissió de contaminants de les màquines, previstos en la vigent normativa.  
- Reg periòdic de les pistes més freqüentades i camins de trànsit de la maquinària mitjançant cisterna mòbil, amb la finalitat de previndre la generació de pols. La freqüència dels regs s'adaptarà a les condicions estacionals i climatològiques, així com a les característiques del sòl, amb la finalitat de mantindre'l humit.  
- Planificació i control del trànsit dels vehicles de transport.  
- Col·locació dels tubs d'escapament en la part superior de les cabines de la maquinària, minimitzant la generació de pols produïda per l'expulsió de gasos contaminants directament sobre el terreny.  
- Reducció de la velocitat de circulació, evitant els encreuaments de pistes.  
- Col·locació de lona de protecció en la caixa del remolc dels camions externs que transporten el material.  
- Per complir amb el que s'estableix en el projecte viari del sector Bateig, es disposarà, almenys en el punt d'inici dels recorreguts interiors i abans de l'eixida dels camions a l'autopista, d'un sistema de supressió de pols (rentada de rodes i atomització d'aigua per a humitejar el material carregat en les caixes sota lones), de manera que s'evite l'impacte del despreniment de partícules a l'aire produïdes pel camió en circular a major velocitat.  
- En el procés de tall del marbre, la pols es controlarà mitjançant l'ús de sistemes de via humida (bé per a previndre l'emissió de pols, bé per a disminuir la quantitat que hi ha en l'atmosfera una vegada ha sigut emés), o de captació de pols (usant ventiladors per a arrossegar l'aire contaminat des de les fonts d'emissió fins als col·lectors).  
  
- Els treballs de perforació es realitzaran en presència d'instrumental captador de pols o en via humida.  
- Col·locació en les torretes de perforació de raspalls per a recollir la pols generada.  
- La planta de trituració estarà carenada en les seues cintes i la tremuja de descàrrega s'humitejarà mitjançant aspersió amb aigua.  
- Els apilaments de materials pulverulents s'efectuaran a resguard del vent i en àrees d'escassa visibilitat, i si han de ser utilitzats ulteriorment per a la restauració, es protegiran de l'acció erosiva del vent i de l'aigua mitjançant plantació de gramínies i lleguminoses.  
- Realització de mesuraments de pols quadrimestrals (una per quadrimestre i lloc de treball) tal com especifica la legislació en matèria de seguretat i higiene i també el que s'estableix en la normativa minera, així com emissions de gasos, vapors i fums segons el que es preveu en la Llei 34/2007, i en el Decret 100/2011. També es mesurarà els nivells d'immissió en les zones confrontants a l'explotació, si els organismes competents ho consideraren necessari.  
- No es permetrà cap emissió de gasos ni la manipulació de matèries que produïsquen males olors en quantitats tals que puguen ser fàcilment detectables sense instruments.  
- Quan les condicions climàtiques siguen desfavorables, com per exemple fortes ratxes de vent, es paralitzaran immediatament els treballs d'explotació que generen excés d'emissió de pols i partícules a l'atmosfera, regant aquelles zones que es puguen veure més afectades. Els treballs es podran reprendre tan prompte cessen les condicions ambientals adverses.  
- En el cas d'haver d'utilitzar en algun moment explosius, es plantejarà el buit i es triarà el cartutx de tal forma que es produïsca una arrancada important de material, però al seu torn es tindrà la precaució de deixar el tram superior del buit lliure de càrrega explosiva. Es triaran els temps de retard amb la finalitat que la voladura progresse al llarg de l'enfront d'una velocitat inferior a la del so en l'aire. S'ha d'evitar emprar cordó detonant a l'aire lliure i, si s'empra, cobrir-lo amb arena fina. S'intentarà tindre en compte les condicions atmosfèriques més favorables per a la realització de les voladures.  
L'impacte causat per la generació de soroll durant el procés d'explotació serà principalment la causa de l'arrancada, càrrega i transport del material, sumat a l'emés per les altres activitats mineres circumdants, així com agrícoles en menor intensitat. Aquests impactes són de caràcter reversible a curt termini i d'extensió puntual, podent causar molèsties als residents dels habitatges pròxims i a la fauna. Serà pal·liat amb les mesures correctores següents:  
- Manteniment preventiu i adequat a la normativa vigent en matèria de nivells sonors, dels tubs d'escapament de la maquinària emprada en les diferents fases d'explotació i dels elements susceptibles d'ocasionar soroll, podent ser substituïts per altres components les emissions sonores dels quals siguen menors.  
- Es limitarà la velocitat de circulació dels vehicles pels accessos a 30 km/h.  
- Restricció de l'ús de les unitats més sorolloses i molestes a les hores diürnes.  
- Ús de silenciadors en els tubs d'escapament dels vehicles.  
- Reducció del nombre d'activitats sonores solapades.  
- Realització de mesuraments dels nivells sonors si es precisa.  
- Reduir l'altura de caiguda dels materials.  
- En el cas d'haver d'utilitzar explosius, s'intentarà minimitzar la càrrega per unitat de microretard, reduint el diàmetre de perforació, acurtant la longitud de les barrines, seccionant les càrregues dins d'aquest i iniciant-les en temps diferents o utilitzant un major nombre de detonadors.  
Durant la fase d'execució i funcionament de l'explotació, serà inevitable la modificació de l'escolament superficial de l'àmbit de l'actuació, a causa de la transformació que patirà el terreny a conseqüència de la continuada extracció d'àrids. En aquest sentit, i a fi d'obtindre un millor control del nou escolament generat, s'estableixen unes mesures encaminades a reduir el poder erosiu de l'aigua, així com interceptar els sediments arrossegats per a la seua posterior recuperació, com són:  
  
- Construcció d'un sistema de drenatge per a canalitzar les aigües d'escolament, així com una rasa perimetral per a desguassar la que arriba des de les diferents conques aportants fins a la pedrera, i que serà derivada per cunetes fins a un llit natural pròxim. Els desguassos es realitzaran en terreny pla per a evitar l'erosió, i haurà de dissipar-se l'energia de l'escolament superficial abans del seu abocament a llits naturals o parcel·les confrontants. En els encreuaments amb camins, s'haurà d'entubar la cuneta perquè no impedisca el normal funcionament de la pedrera. Haurà de garantir-se la correcta recollida de les aigües d'escolament i disposar dels dispositius necessaris (com basses de decantació) per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades.  
- Es farà la neteja de les rases de drenatge, per a evitar que aquestes es reblisquen del material que és arrossegat per les aigües, i s'evacuen de manera adequada, sense realitzar actuacions en llits.  
- Es preveuran mecanismes per a eliminar els sòlids en suspensió de l'aigua, com filtres o paranys de sediments.  
En la fase d'explotació, és inevitable l'afecció al sòl i a la capa vegetal, que patirà un impacte rellevant que podrà minimitzar-se tenint en compte les mesures següents:  
- Retirada del sòl vegetal i de les capes edàfiques superficials i apilament en lloc apropiat apartad del pas de maquinària i protegit del vent, senyalitzat i jalonat, en monticles d'altura màxima de 2 m, perquè servisca posteriorment com a material de cobertura a aportar en les labors de restauració.  
- Manteniment periòdic dels apilaments de terra vegetal retirada a l'inici de les labors d'explotació perquè conserven les propietats físiques i químiques que la facen susceptible de ser emprada com a material de cobertura vegetal. Aquest material no serà considerat com a residu, ja que serà incorporat conforme avance la restauració de bancs i plataformes, emprant-se tot el volum esbrossat de manera progressiva.  
  
- Jalonament de la zona d'afecció i vigilància de l'avanç de l'explotació segons projecte, amb la finalitat d'evitar la destrucció innecessària de sòl i vegetació fora de la superfície projectada a explotar/restaurar.  
  
- Control del trànsit rodat i de les labors d'explotació/restauració per a evitar l'afecció a zones no destinades a això.  
- Prohibició de circular per les zones d'apilaments de materials o pels llocs no establits com a zones d'explotació.  
- Prohibició de realitzar qualsevol tipus d'abocament no autoritzat d'aigües brutes o contaminades directament a llits d'aigua o al sòl.  
- Realització de les tasques de manteniment de la maquinària, omplit de gasoil, canvis d'olis i bateries en instal·lacions independents anara de la zona d'explotació. En cas de vessaments o fuites, es retirarà l'arena i argila contaminades, gestionant-se com un residu perillós, i s'hi posarà arena i argila nova.  
- No es disposarà d'una instal·lació permanent de residus, atés que el mineral objecte d'extracció serà emprat com a matèria primera, i els residus generats (classificats com a residus miners inerts segons el Reial decret 975/2009) s'empraran per a la restauració. Quant als residus urbans i assimilables (restes de menjar, envasos, restes de cartó, etc.) es recolliran de manera selectiva per a la seua gestió pel servei municipal de l'ajuntament. Quant als possibles residus perillosos que es pogueren generar, aquests s'emmagatzemaran en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, en recinte tancat dotat amb solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessaments, i els gestionarà un gestor autoritzat. L'emmagatzematge es realitzarà segons el que es disposa en la normativa vigent en matèria de residus, i al pla de gestió de residus.  
Quant a la fauna, malgrat tractar-se d'una ampliació de l'explotació confrontant a la superfície actual, es veurà afectada durant la fase d'explotació especialment pel soroll i les vibracions provinents del trànsit de la maquinària intervinent en l'explotació, i puntualment per la pròpia maquinària utilitzada. Segons la documentació aportada, es descriuen espècies prioritàries com el blauet comú (Alcedo atthis), el lligabosc africà (Lonicera biflora), la tortuga de rierol (Mauremys leprosa) i el tragacant groc (Astragalus alopecuroides ssp. grossi), que per les seues característiques, les tres primeres espècies es troben en el riu Vinalopó, i per tant fora de l'àmbit de la pedrera, i la quarta en una parcel·la pròxima però no en la pròpia explotació. No obstant això, per a reduir aquesta afecció sobre la fauna, s'estableixen les mesures següents:  
  
- Vigilar la possible aparició de nius que pogueren instal·lar-se en la zona.  
- Avaluar el perill que poguera haver-hi per a les cries en el cas que es trobaren dins de l'àrea afectada, prenent les mesures oportunes per a preservar la cria.  
- Censar les espècies que puguen veure's afectades abans de l'inici del desbrossament.  
Tal com ja s'ha descrit, existeix un total de 21 béns etnològics en l'àmbit d'actuació, recollits en el catàleg de béns i espais protegits d'Elda, i que hauran de protegir-se mitjançant les següents mesures correctores:  
- La fita núm. 2 entre Elda i Novelda, d'alt interés, pot veure's afectat indirectament. Haurà de mantindre's la seua conservació integral mitjançant la seua reposició en el seu lloc original, mitjançant el reforçament de la seua fonamentació per a assegurar la seua conservació.  
- El conjunt d'explotació minera tall pedrera-moll de càrrega i refugi picapedrer, se senyalitzarà mitjançant abalisament perimetral del conjunt i s'establirà un perímetre de protecció de 10 m d'amplada de banda.  
  
- Els aljubs de la rambla de Bateig, d'alt interés, hauran de conservar-se de manera integral, havent de reposar-se el clos perimetral existent.  
- Els refugis de picapedrers de la zona, d'alt interés, hauran de conservar-se íntegres, establint un perímetre de protecció de 5 m de diàmetre al voltant del refugi. Se senyalitzarà i abalisarà perimetralment.  
  
- L'assut de reg, d'alt interés, se senyalitzarà i s'establirà un perímetre de protecció de 20 m de diàmetre al voltant del mateix per a la seua conservació integral.  
- Les rodades o carreranys tallats en roca entre el camí actual i el llit de la rambla se senyalitzaran i abalisaran perimetralment. S'establirà un perímetre de protecció de 5 m de diàmetre.  
En el cas de produir-se algun descobriment arqueològic o bé cultural durant l'execució de les labors extractives en l'àmbit diferents als esmentats anteriorment, la direcció facultativa dictarà la suspensió immediata de les operacions d'explotació i es comunicarà als organismes competents el descobriment perquè adopten les mesures que estimen necessàries per a la protecció, conservació o estudi de la troballa.  
  
Quant al paisatge que genera l'activitat, es proposa unes mesures d'integració visual i paisatgística encaminades a evitar, disminuir, modificar o compensar els efectes nocius del projecte, principalment referides a la restauració:  
- No se sobrepassarà els límits de l'autorització minera.  
- No es realitzarà cap mena de construcció permanent.  
- S'explotarà per fases segons s'estableix en el projecte amb la finalitat de procedir a la restauració al més prompte possible.  
- Es remodelarà topogràficament els bancs d'explotació amb la finalitat de reduir les dimensions d'aquests i facilitar la integració paisatgística.  
- Es revegetarà la màxima superfície afectada amb espècies forestals autòctones, amb la finalitat d'integrar la zona, reduir l'impacte visual i retornar-li l'ús forestal inicial.  
- Es mantindrà la cobertura vegetal introduïda amb la finalitat d'assegurar l'èxit en la restauració.  
- Es crearà un apantallament vegetal en la zona de la Serra de l'Estació que oculte les labors extractives en el sector Bateig, com a part del projecte viari.  
En el pla de restauració integral s'han plantejat diverses alternatives de restauració, optant-se per una restauració progressiva amb escalonament en feixes descendent en vessant en 6 fases, no sent necessari esperar a finalitzar l'explotació per a començar amb les labors de remodelació topogràfica prèvia a la revegetació. Aquest sistema és el més recomanat des del punt de vista paisatgístic, visual i mediambiental, perquè permet una millor i més ràpida integració de la zona afectada en l'entorn, més encara tenint en compte l'estat actual que presenta la zona d'explotació, amb fronts ja oberts ben diferenciats. A més, l'opció de la restauració progressiva és també la que es planteja en la MP-49, on s'indica que «Els treballs de restauració s'escometran successivament a l'avanç de l'explotació, restaurant progressivament l'espai afectat conforme es vagen esgotant els bancs d'explotació».  
  
Cal assenyalar que, tal com s'ha indicat, els límits de l'explotació s'han anat modificant per a finalment incloure tota la superfície corresponent a les zones 1 i 2 i complir així amb les indicacions i requeriments de la MP-49 i el ressenyat per la CHX i l'Informe del PRI. La morfologia de la restauració haurà de crear formes meandriformes que simulen el terreny natural i afavorisquen l'evacuació de les aigües fins al barranc més pròxim.  
En finalitzar l'explotació del recurs miner, de manera simultània a la restauració, es desmantellarà les construccions i instal·lacions presents, fonamentalment les associades a les construccions permanents, nau taller, lavabos, etc., havent de restituir l'àmbit d'actuació a les condicions naturals prèvies a l'explotació.  
Des del punt de vista de la restauració geomorfològica del terreny, es limitarà els pendents dels talussos i l'altura entre bermes, afavorint la infiltració de l'aigua i reduint la velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl. El remodelat es farà seguint el que ve establit en les diferents fases del PRI i es tindrà en compte:  
- Generar geomorfologies irregulars que simulen l'orografia de l'entorn, com penyalars en el sòl, o talls estètics que simulen naturalitat en els talussos.  
- Utilitzar materials del territori, ja que milloren la integració paisatgística i generen major naturalitat.  
- Desdoblat de bancs, reduint l'altura fins als 3 m, amb una berma mínima de 3,5 m, i dotant les bermes i la plataforma interior de les corresponents cunetes.  
- Escapçat de talussos, fins a obtindre un angle final de restauració mitjançant l'última voladura en el front de menys de 40°, sent la inclinació de talús general inferior a 30°. En la zona 2, es crearan bancs artificials amb una altura de banc de 3 m i inclinació de 35°.  
- Emplenament del buit miner amb estèrils inerts de la pròpia pedrera, formant xicotets relleus i geoformes amb pendents suaus.  
- Realització d'un reperfilat de talussos en els nous talussos d'explotació per a dur a terme les labors de revegetació i aconseguir una millor integració paisatgística.  
- Les obres no podran alterar el curs natural de les aigües en perjudici de l'interés públic ni de tercers, i tampoc podran agreujar ni impedir la servitud dels predis inferiors ni superiors.  
En la zona 1 (àrea extractiva) es restaurarà totalment la plaça de pedrera emplenant-se des de la cota final d'explotació a 350 m fins a la cota 361 m. Estarà integrada per 9 bancs de 3 m d'altura, des de la cota 361 m en plaça de pedrera emplenada fins a la cota 388 m a cota superior. Posteriorment es crearà una geomorfologia de pendent suau entre les cotes 365 m i 361 m per a facilitar el desguàs. Quant a la zona 2 (restauració externa a l'àrea extractiva), es remodelarà formant 5 amplis bancs de restauració que van des de la cota 436 m fins a la 448 m, amb altures de 3 m i bermes d'entre 5-13 m d'ample.  
Quant a la hidrologia, amb la finalitat de controlar l'erosió i desplaçaments de terra no desitjats, haurà d'evitar-se la lliure circulació d'aigua sobre el talús. Per a això, es reconduirà l'aigua recollida per les conques aportants fins als punts de desguàs o cap a les diferents zones revegetades mitjançant la implantació d'una xarxa de drenatge consistent en:  
- Construcció de cunetes de drenatge en bermes i en baixants dels bancs, així com a banda i banda del camí d'accés principal als bancs i llits meandriformes en plaça de pedrera. Totes les cunetes i baixants aniran pavimentades, i quan travessen una zona de pas hauran d'anar entubades amb canonada de formigó, la qual comptarà amb una dimensió mínima del canal que l'alimente.  
- Construcció de desguassos perimetrals que eviten l'arrossegament del substrat i la formació de xaragalls per escolaments superficials. Ha d'evitar-se que les aigües d'escolament penetren en els fronts d'explotació. Per a això, s'ha dissenyat una cuneta que voreja tot el perímetre per a recollir les aigües superficials i desguassar-la en la rambla pròxima, perquè continue la seua evacuació de manera natural.  
- Valorar l'opció d'utilitzar geotèxtils en lloc d'asfalt per a millorar l'adaptació i integració al terreny i reduir futurs manteniments.  
- Realitzar contrapendent en totes les bermes del 2 % cap a l'interior, afavorint així la retenció de l'aigua i la seua absorció per les plantes, ajudant al depòsit de sediments.  
- Limitar la cota d'explotació per damunt de la cota del nivell freàtic pròxim, com a mesura de protecció de possibles aqüífers locals.  
Els estèrils que es vagen generant estan formats per clastos heteromètrics, exempts pràcticament d'argiles i arenes, amb diversitat de grandària, des de blocs inútils i escullera a peces petites i mitjanes. S'aniran apilant en runars temporals situats en zones de la pedrera que no entorpisquen el normal funcionament de l'activitat, fins a poder ser incorporats en el buit, però mai per més de 3 anys. En el cas de no ser utilitzats en aquest temps, o si es produeix sobrant, serà portat a planta de trituració propietat de l'empresa per a la seua valorització com a àrid. Haurà de contemplar-se la millora edàfica dels estèrils propis de l'explotació, mitjançant l'addició d'esmenes orgàniques al sòl (40.000 kg/ha).  
El volum d'explotació de la zona 1, sumant les 6 fases, es correspon amb 2.137.095 m³, l'estèril sense tindre en compte el coeficient d'esponjament és de 854.838 m³ (augmentant a 1.111.289 m³ amb el coeficient). Quant a la restauració, el volum total serà de 984.241 m³, corresponent 800.000 m³ a la zona 1 i 184.241 m³ a la zona 2. El volum d'estèrils que seran sotmesos a picat, corresponent, amb almenys el 50 % del volum total d'estèrils destinats a la creació de terres vegetals serà de 44.290,16 m³ per a la zona 1, i de 18.826,85 m³ per a la zona 2.  
  
Els estèrils que s'utilitzen per al farciment parcial del buit miner, hauran de ser residus inerts adequats (RIA), definits segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat.  
Una vegada obtingut el perfil de restauració desitjat, es procedirà a millorar les condicions edàfiques per a garantir l'establiment de la vegetació, per a la qual cosa es realitzarà:  
- Preparació del sòl, extensió del substrat edàfic i arada en subsolat superficial.  
- Aportació de terra vegetal sobre talons i bermes, que podran ser esmenats per a augmentar el contingut en matèria orgànica i augmentar la quantitat de nutrients disponibles, millorant així la capacitat de retenció del sòl.  
- Realització de feixines disposades en rases paral·leles al perfil del vessant. Poden estar constituïdes de per material viu, inert o de la combinació de tots dos. La distància entre elles serà variable en funció del pendent.  
- Utilització d'escalons de matoll orientats perpendicularment al perfil del talús i introduïts en rases d'1 o 1,25 m de profunditat. Les rases han de dotar-se d'un contrapendent d'entre 10° i 20° cap al talús i la seua amplària haurà de ser d'entre 0,5 i 1 m. Si s'aprecia problemes de drenatge, hauran d'inclinar-se cap a la vora del talús perquè les aigües que recullen les rases puguen circular i no queden retingudes. Es recomana una distància mitjana entre rases d'1 o 1,25 m.  
  
- Si fora necessari, s'aplicaran cobertes protectores del sòl, que revestiran els talussos amb manta orgànica, composta per entramat de fibres (70 % palla i 30 % espart). Les mantes suposen una protecció temporal i un reforç estructural que redueix l'erosió superficial en els talussos.  
Tal com descriu el PRI, s'optarà per una restauració forestal amb espècies pròpies del lloc i de baix requeriment hídric, sent els principals aspectes a considerar:  
- Implantació d'espècies vegetals autòctones tenint en compte l'entorn pròxim a la pedrera, de manera que amb el temps puga quedar totalment integrada la vegetació en el paisatge.  
- En talussos es realitzaran hidrosembres d'arbustives i herbàcies, i en zones planes (bermes, plataformes i plaça de pedrera) plantació a portell mitjançant aclotat manual (marc de plantació de 3 x 3 m), secundat per sembra al capdavant i peu de talús seguint les mesures establides en l'Ordre 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven les directrius bàsiques per a les actuacions de repoblament o repoblació forestal en la Comunitat Valenciana. Si fora necessari, pot afegir-se compost en els clots.  
  
- L'elecció d'espècie es farà considerant l'estació i es potenciarà la presència d'espècie atractives per a la fauna, perquè aquesta promoga la dispersió de llavors.  
- Inspecció visual en la recepció dels plançons i llavors emprats en la restauració i procedents de viver. Haurà de complir-se la normativa referent a les regions de procedència.  
- Al voltant de les plantacions en bermes, es poden formar cavallons (d'almenys 10 cm d'alt per a formar bassetes d'uns 50 cm de diàmetre), així com realitzar microconques amb la finalitat de retindre major quantitat d'aigua.  
- Es col·locarà, si fora necessari, tubs o malles protectores en les plantes, i si la zona ho requereix podria afegir-se hidrogels.  
- Es durà a terme un apantallament vegetal a manera de bosquet en el límit oest de l'àmbit de la modificació puntual núm. 49, a causa de la proximitat d'habitatges en la zona de la Serra de l'Estació.  
- Realització de treballs de millora paisatgística en les zones no revegetades dels antics fronts d'explotació, mitjançant l'envelliment de les roques del talús.  
- En les zones no revegetades, es realitzarà una millora de l'hàbitat per a l'avifauna rupícola, creant de manera artificial buits en talussos que puguen ser utilitzats pels ocells per a nidificar.  
A mesura que finalitzen les labors de restauració, que es farà per zones, començarà una fase de manteniment que es durà a terme per un període de 2 anys, en cadascuna. Aquestes labors estan orientades, d'una banda, a la neteja i adequació del sistema de drenatge per a mantindre'l en correctes condicions d'ús, i d'una altra, al manteniment de la vegetació en bon estat, per a la qual cosa haurà de tindre's en compte aspectes com els regs periòdics, la reposició de falles, les birbades manuals d'espècies invasores, el manteniment dels cavallons, els tractaments silvícoles o els possibles tractaments fitosanitaris que puguen ser necessaris.  
L'EIA compta amb un Pla de vigilància ambiental (PVA) que estableix les pautes establides a seguir, efectuant els controls, els mesuraments i l'anàlisi dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la seua periodicitat corresponent. Totes les actuacions i mesuraments que es realitzen en l'aplicació del PVA tindran constància escrita en forma d'actes, lectures o butlletes d'estat, de manera que permeta comprovar la seua correcta execució i respecte dels treballs a les condicions establides en la normativa vigent que li siga aplicable. Aquesta documentació recollirà totes les dades des de l'inici de l'activitat estant a la disposició dels òrgans d'inspecció i vigilància. Si s'observara alguna desviació significativa respecte de les previsions descrites en l'EIA durant la realització dels controls esmentats, el promotor ho posarà en coneixement de l'administració competent, perquè s'apliquen les mesures correctores necessàries.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària conforme a l'annex I del Decret 162/1990, grup 3, c) Extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per trituració, algeps, roques ornamentals), en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot quant antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'ampliació de l'explotació de recursos de la secció A), denominada Bateig núm. RCA 622 del terme municipal d'Elda (Alacant), promogut per la mercantil Bateig Pedra Natural, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació obrant en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
  
- El seguiment del compliment de les mesures descrites en l'EIA, així com les propostes emeses pels diferents organismes consultats, correspondrà a l'òrgan substantiu, així com de les mesures addicionals propostes.  
- La propietat dels terrenys afectats per l'activitat extractiva i restauradora serà comprovada per la Conselleria competent en matèria minera.  
- En la zona 1, la diferència màxima de cota entre bermes o altura de bancs serà de 3 m, l'amplària mínima de la berma serà de 3,5 m i la inclinació dels talussos de restauració serà com a màxim de 40°, sent la inclinació de talús general menor de 30°. En la zona 2, es crearan bancs artificials amb una altura de banc de 3 m i inclinació inferior a 35°.  
  
- Respecte als recursos paisatgístics d'interés cultural d'àmbit patrimonial, es compliran totes les mesures correctores proposades per a la seua protecció en l'informe de la memòria de prospecció.  
- En cas d'aconseguir el nivell freàtic abans de la cota final de l'excavació, es finalitzarà l'explotació del material i se'n començarà la restauració.  
- Les pistes i camins, tant exteriors com interiors ja existents en la superfície de la pedrera de la zona 1, hauran de mantindre's durant tot el temps que dure l'activitat en correctes condicions. El promotor serà responsable del manteniment adequat d'aquests. Els accessos de la zona 2, en cap cas podran seran asfaltats.  
- Hauran de respectar-se els límits de l'explotació, no podent-se ocupar terrenys fora de l'àmbit d'actuació. En la mateixa línia, no ha d'acumular-se material extret fora del perímetre de l'explotació i restauració, havent de depositar-se en llocs que no generen impactes ambientals.  
- Està totalment prohibit realitzar qualsevol tipus d'abocament no autoritzat directament a llits d'aigua o al sòl i, en particular, els produïts pels canvis d'oli, combustibles i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats pel taller o per un gestor de residus degudament autoritzat d'acord amb els proveït en la normativa de residus.  
  
- S'haurà de complir el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
- Per a la restauració geomorfològica del buit miner amb aportació de residus inerts adequats, s'iniciarà i tramitarà el procediment conforme al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, i a l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar. La promotora vigilarà la naturalesa dels materials utilitzats com a farcit, portant un llibre de registre sobre el volum i procedència que estarà disponible en les oficines adjuntes a l'explotació.  
  
- Mitjançant les accions de control i vigilància de l'àrea destinada a les instal·lacions auxiliars de l'explotació, es comprovarà que totes les instal·lacions de l'explotació disposen dels mecanismes i elements necessaris per a minimitzar els possibles riscos de contaminació a cursos d'aigua superficials o subterranis, els riscos de contaminació atmosfèrica i acústica, tant en el funcionament quotidià com en cas de possibles accidents. A més, es controlarà que la gestió dels residus generats en cadascuna de les instal·lacions, i en el conjunt de l'explotació, es duga a terme d'acord amb la normativa vigent.  
- Les accions incloses en el PVA hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
- En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A l'efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si convé, pertoquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 21 d'abril de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»