Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7959, del 17-01-2017 (2016/10517)

RESOLUCIÓ de 14 de desembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 122/15-AIA Quesa.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7959

Data del DOGV
:   17-01-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/10524


Data del document
:   14-12-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 14 de desembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 122/15-AIA Quesa. [2016/10159]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, pel qual s'estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 122/15-AIA Quesa.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 122-2015-AIA.  
Títol: Obertura de camí.  
Promotor: Emiliano Vicente Pastor García.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Quesa-Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Localització: parcel·les 42 i 328 del polígon 13 de Quesa. Paratge Sarnosa.  
Descripció del projecte  
Es proposa la construcció d'una via d'accés a la parcel·la 304 del polígon 13 de Quesa apta per al pas d'un vehicle agrícola. Actualment a la parcel·la s'accedeix a través d'un camí de ferradura no apte per al trànsit de vehicles i que discorre per diverses propietats, per tant es fa necessària l'obertura del camí proposat per a recuperar els bancals de cultiu existents i la restauració d'una caseta de refugi i guarda d'arreus.  
  
En els bancals es recuperaran els peus d'olivera i garrofera i es respectarà el pinar que hi ha.  
Per a l'execució del projecte es plantegen tres alternatives juntament amb l'alternativa 0.  
L'alternativa 0 suposaria no poder executar treballs de manteniment en la zona.  
L'alternativa 1 discorre a l'est del barranc de La Maja, per zona d'ombria, i presenta tres revoltes a fi de salvar les corbes de nivell. El camí tindria un ample de 2,4 metres i la longitud de traçat seria de 382 metres.  
L'alternativa 2 discorre a l'oest i al nord de l'anterior i es considera inviable a causa dels elevats pendents i la presència de superfície rocosa, cosa que obligaria a assumir costoses mesures correctores.  
L'alternativa 3 discorre a l'oest de l'alternativa principal, per un altre vessant de la zona muntanyosa, i es considera que és impossible d'executar a causa dels alts pendents i el afloraments rocosos, cosa que obligaria a assumir costoses mesures correctores, com ara calçades i murets de formigó.  
L'alternativa triada és la número 1, alternativa que serà la menys visible, amb pendents menors que la resta d'alternatives estudiades.  
Per a executar el camí serà necessari desbrossar tot el traçat, eliminar les restes vegetals i excavar en desmunt i terraplé amb retroexcavadora. A continuació, cal consolidar la capa de trànsit per mitjà d'estesa i compactació de saorres amb grossària de 15-20 cm al 95 % del Pròctor normal amb bombament transversal d'un 3 %. La base de trànsit ha de tindre un ample que no sobrepassarà els 3 metres i no serà inferior a 2 metres.  
Als marges del camí es realitzarà l'afavoriment vegetal de pins, l'eliminació de la vegetació arbustiva estranya a la principal i l'aclarida d'arbres joves de menys de 10 cm de diàmetre, a fi d'afavorir el creixement dels millors peus.  
Afeccions legals i ambientals  
- Pla d'acció territorial forestal. Sòl forestal no estratègic.  
- Planejament urbanístic: sòl no urbanitzable comú.  
- Xarxa Natura 2000: ZEPA Sierra de Martés i Muela de Cortes.  
- Riscos: de lliscament i despreniment (primer tram del camí), erosió potencial alta (primer tram), erosió potencial molt alta (segon tram).  
  
Tramitació administrativa  
El 16 de maig de 2014 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació procedent del Servei Territorial de Medi Ambient de València, a fi d'iniciar la tramitació ambiental del projecte, en tractar-se d'un supòsit de l'annex I del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, i s'obri l'expedient de consulta (120-2014-CON).  
En compliment de l'article 8 del Reial decret legislatiu 1/2008, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'impacte ambiental de projectes, el 27 de maig de 2014 s'inicia el tràmit de consulta als organismes afectats per la realització del projecte, i que són els següents:  
  
- Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de València.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
- Subdirecció General de Medi Natural.  
Es van emetre els informes següents:  
- Informe de 18 de juny de 2014, de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de València, del qual s'extrau el següent:  
  
«Es tracta d'un nou traçat de pista en terreny forestal amb arbrat de pi blanc (Pinus halepensis) i algun peu de pinastre (Pinus pinaster) que caldrà respectar.  
La zona es troba en un vessant amb gran pendent al sud del nucli urbà de Quesa, actuació que resulta prou visible, amb un desnivell de 70 metres.  
La memòria presentada no detalla suficientment el traçat de la pista forestal que volen obrir.  
Hauria d'aportar el projecte on s'indique el pendent màxim del camí, solucions per a evitar l'impacte paisatgístic, la planta i el perfil detallats, i la disponibilitat dels terrenys necessaris.  
El pendent de la pista forestal no ha de superar el 15 %. S'ha de preveure un sistema d'evacuació i drenatge adequat per a evitar futures erosions i despreniments.  
S'indicarà en el nou projecte el nombre de pins a tallar i els diàmetres d'aquests.  
En el cas que s'execute el projecte, s'haurà de tindre en compte el compliment del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aproven les normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a tindre en compte en les obres i treballs que es realitzen en terreny forestal.  
- Informe d'11 de juliol de la Unitat de Camins Ramaders, on s'indica que l'actuació proposada no afectarà cap camí ramader legalment classificat per l'Ordre Ministerial de 18 de novembre de 1974.  
- Informe de 25 de juny de 2014, de la Subdirecció General de Medi Natural, on s'indica que l'ús associat a les parcel·les a què s'accedirà és actualment forestal i, per tant, no queda justificada la necessitat d'obertura del camí.  
- Informe del 25 de juliol de 2014, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, on s'indica que en compliment del Decret 120/2006, pel qual s'aprova el Reglament del paisatge, el projecte requereix la realització d'un estudi d'integració paisatgística.  
L'estudi haurà d'incloure la ubicació exacta del camí, els perfils transversals d'aquest i els fotomuntatges que mostren la situació final des de distints punts d'observació.  
S'hauran d'incloure alternatives i justificació de la necessitat del camí ja que segons la informació aportada la finalitat és adequar el pas del vehicle agrícola, i la parcel·la i tot el seu entorn és de caràcter forestal i forma part d'una unitat d'alt valor paisatgístic que pertany al Paisatge de Rellevància Regional (PRR) Hoces del Cabriel i Muelas de Cortes i Macizo del Caroig.  
El 23 de setembre de 2014, es remet al promotor l'informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental.  
El 14 d'octubre de 2015 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, procedent de l'Ajuntament de Quesa, el resultat de la informació pública, i es procedeix a l'obertura de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
El tràmit d'informació pública es va realitzar per mitjà de publicació en el Butlletí Oficial de la Província de València, de 24 d'abril de 2015.  
Durant aquest tràmit no es van realitzar al·legacions de particulars. Els informes emesos en aquesta fase van ser:  
- Informe de la Secció Forestal de 26 de maig de 2015, on s'indica que s'han tingut en compte els punts especificats en l'informe de 18 de juny de 2014.  
- Resolució de 4 de desembre de 2015, sobre valoració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, en la qual s'indica que l'actuació afecta l'espai Xarxa Natura 2000 ZEPA Sierra de Martés i Muela de Cortes, que alberga importants poblacions de rapaces. Segons el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana, en l'àmbit d'actuació es localitza l'espècie Aquila fasciata sobre la qual no es preveu cap tipus d'afecció.  
En l'àmbit d'actuació no s'han localitzat hàbitats d'espècies de flora protegides.  
La resolució indica que a causa de l'escassa magnitud de la infraestructura proposada no és probable que es comprometa l'estat favorable de conservació de l'hàbitat de les espècies d'aus que van motivar la declaració de la zona d'especial protecció i que, per això, el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.  
Atenent el contingut dels informes emesos en els quals s'adverteix de l'elevat pendent del terreny i l'elevat desnivell que haurà de salvar la pista, el 15 de desembre de 2015 se sol·licita al promotor l'estudi amb més detall de l'alternativa 3 (accés des del camí de Corbera) o detallar les mesures correctores de manera específica segons alternativa triada.  
  
- El 16 de febrer de 2016 es remet la documentació sol·licitada.  
En aquesta documentació s'inclou el següent:  
Estudi d'alternatives: segons la documentació aportada, l'alternativa 3 presenta en el seu traçat més visibilitat que l'alternativa 1, ja que discorre per zona pedregosa on és difícil ocultar el traçat. La dificultat tècnica del camí és major a causa dels abundants afloraments rocosos, cosa que obligaria a la utilització de maquinària pesant, a la utilització de formigons per a estabilitzar la pista, i a la tala de més exemplars arboris, per tant, es reitera en l'alternativa 1 com la més acceptable i es presenten mesures correctores addicionals que es detallaran en l'apartat corresponent d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
Sobre la documentació remesa es van emetre els informes següents:  
- Secció Forestal: emet un informe el 20 de maig de 2016, del que s'extrau el següent: «tenint en compte les tres alternatives del projecte d'accés a la parcel·la agrícola, s'estima l'opció 1 com la més convenient, per ser la que menys pendent té (14,3 %) i la que menys impacte paisatgístic presenta. S'hauran de prendre les mesures oportunes descrites en el projecte per a l'estabilització dels talussos i l'evacuació de les aigües. Haurà de tindre l'autorització de les parcel·les per les quals discorre la nova pista sol·licitada.  
Quant a les normes de seguretat de prevenció d'incendis forestals, s'ha de tindre en compte el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aproven les normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a tindre en compte en les obres i treballs que es realitzen en terreny forestal».  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 26 de juliol de 2016:  
[...] «Segons la documentació aportada, l'actuació se situa sobre terrenys forestals privats, [?].  
L'actuació se situa en l'àmbit del Paisatge de Rellevància Regional, PRR 16, Hoces del Cabriel i Muelas de Cortes i Macizo del Caroig, de conformitat amb la directriu 53 del Decret 1/2011, de 13 de gener, del Consell, pel qual s'aprova l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, sobre la ZEPA Sierra de Martés-Muela de Cortes i sòl forestal. Part del camí està afectat per pendents superiors al 50 %».  
  
[...] «Analitzada la nova documentació que consta en aquest servei, i si bé aquesta no té cap dels continguts sol·licitats en l'informe d'aquest servei, permet valorar la incidència de l'obertura del camí proposat en el paisatge, de conformitat amb el que estableixen els articles 52 i 57 del paisatge de la Comunitat Valenciana (d'ara endavant RPJECV), aprovat pel Decret 162/2006, d'11 d'agost, del Consell.  
En general, i encara que no es tenen seccions transversals que permeten una determinació més exacta dels moviments de terra i talussos generats, es pot considerar que l'actuació conservarà el paisatge tradicional de l'àmbit, i que s'actuarà de manera adequada en la formació de la plataforma i els talussos.  
No obstant això, i atesa la imprecisió mencionada, aquest servei considera que si és necessari l'estabilització de talussos que superen una alçària d'1,5 m, aquesta estabilització s'hauria de realitzar en tot cas per mitjà de l'execució de murs de càrrega de maçoneria i la revegetació prevista inicialment només en les revoltes del camí.  
  
Una vegada finalitzades les obres i realitzades les actuacions de revegetació previstes, haurà de dur-se a terme la verificació de l'impacte paisatgístic i visual generat, per mitjà de la comprovació de la visibilitat de l'actuació executada, i s'hauran de proposar mesures d'integració addicionals com ara la plantació d'arbratge en diferents punts dels bancals afectats, que mitigara, si és el cas, aquesta visibilitat.  
En tot cas, s'ha de tindre en compte que la visibilitat paisatgística del camí no condiciona la viabilitat de futures actuacions d'edificació o transformació de l'àmbit que pretenguen dur-se a terme en el futur».  
  
Consideracions ambientals  
S'indiquen a continuació els aspectes més importants de l'estudi d'impacte ambiental:  
Al terme de Quesa predominen els substrats calcaris amb abundants afloraments de calcàries dures (dolomies i calcàries dolomítiques) que donen lloc a sòls molt pedregosos. Alternant amb les calcàries abunden els afloraments de margues, de consistència blana però compactes i impermeables.  
Sobre aquest substrat es desenvolupa una rica vegetació formada per boscos de pi blanc (Pinus halepensis), coscoll (Quercus coccifera), estepes (Cistus sp), etc. i una abundant fauna entre la qual destaquen rapaces com ara l'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus) o l'àguila serpera (Circaetus gallicus).  
Quant al patrimoni cultural, l'estudi destaca la presència «d'abrics» i diversos béns de rellevància local al terme municipal, i no es descriuen cap d'aquests elements en els terrenys afectats pel projecte.  
  
1. Identificació i valoració d'impactes  
Els principals efectes que causarà l'execució del projecte són: contaminació química i física de l'aire, eliminació i contaminació del sòl, augment del risc d'erosió, contaminació de l'aigua, augment del consum de recursos hídrics, modificació de la dinàmica de l'aigua superficial, eliminació de la vegetació actual i dels cultius, desplaçament de la fauna i deteriorament paisatgístic.  
Estudiats aquests efectes es considera que els efectes sobre el medi ambient, atesa la xicoteta magnitud de l'obra, són mínims. La majoria de les actuacions realitzades sobre la massa forestal tenen efectes a curt termini positiu. L'impacte que pot provocar el moviment de terres quedarà en poc de temps integrat en l'ambient com en el paisatge després del creixement de vegetació en els talussos.  
Quant a la Xarxa Natura 2000 (ZEPA Sierra de Martés-Muela de Cortes), indica que les zones de nidificació estan a més de 500 metres de l'actuació.  
2. Establiment de mesures protectores i correctores  
Es proposen les següents: arreplega de la terra vegetal per a emprar-la en treballs de restauració, utilització de maquinària en adequades condicions tècniques i utilització de regs periòdics.  
Sobre els talussos generats, s'han d'aplicar tècniques que permeten la disminució del pendent o la longitud d'aquests (retirada de materials inestables, formació de talussos, reperfilament de talussos). A continuació s'utilitzaran tècniques blanes com la consolidació de talussos per mitjà de la utilització de feixines, plantació d'estaquetes, palissades, etc.  
  
En les revoltes del camí, i en les zones de més pendent, serà necessària l'estabilització de la pista per mitjà de la conformació de calçades en les quals s'utilitzarà el material extret del desmunt de granulometria adequada per a la formació d'aquestes calçades.  
3. Programa de vigilància ambiental  
La seua finalitat és comprovar l'exactitud de l'avaluació d'impacte ambiental efectuada i detectar les desviacions de l'execució i funcionament del projecte sobre el que s'ha previst.  
Els controls que es realitzaran seran els següents:  
- Control del compliment dels condicionants de la llicència d'obres.  
  
- Control dels nivells de pols als voltants de l'obra.  
- Manteniment adequat dels aplecs de sòl.  
- Control sobre la correcta gestió dels residus generats.  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
Es realitzen les consideracions següents:  
1. La forest on es proposa el projecte pot descriure's com una zona que si bé no alberga espècies o hàbitats protegits, sustenta un bosc mediterrani ben estructurat situat en zona d'ombria, que forma part de la Xarxa Natura 2000 i del Paisatge de Rellevància Regional Hoces del Cabriel i Muelas de Cortes i Macizo del Caroig.  
Aquest bosc s'assenta sobre un terreny difícil, d'elevat pendent (del 38 al 50 %), amb risc de lliscament i elevat risc d'erosió i, com que se situa en part en el vessant al barranc de La Maja, contribueix a millorar el règim d'escolaments.  
L'elevat pendent del terreny ha sigut advertit en els informes sectorials que s'han emés (Secció Forestal, Servei de Vida Silvestre, Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge). El camí haurà de salvar un desnivell de 70 metres en menys de 400 metres, cosa que obliga a la realització de tres revoltes per a salvar el pendent del terreny i, per tant, és previsible que es generen desmunts i terraplens de magnitud en relació amb l'entitat del projecte, la seua utilització i la seua finalitat.  
La realitat física i material del terreny, amb abundants bancals de pedra seca, d'elevada alçària (1,5 a 2 metres) i estrets, són testimonis de la naturalesa del terreny sobre el qual s'actuarà.  
  
2. Les característiques de la zona on s'executarà el camí fan preveure una elevada probabilitat de generació d'efectes ambientals significatius de signe negatiu com ara l'augment de l'erosió agreujat al seu torn pel risc de lliscament, deteriorament de la xarxa de drenatge, del paisatge i dels elements que sustenten els espais de la Xarxa Natura 2000.  
  
3. Els impactes que previsiblement causarà el projecte proposat són proporcionalment molt elevats en relació amb la teòrica magnitud del camí i la seua finalitat, tal com s'ha dit anteriorment.  
4. Segons la documentació presentada no hi ha alternatives viables a excepció de la presentada com a principal.  
5. No hi ha suficient justificació en la documentació presentada per a la realització d'una obra que afectarà un terreny amb valors ambientals, ja que per a tindre cura de la zona no és imprescindible construir un camí de caràcter permanent.  
6. A pesar de les reiterades sol·licituds d'ampliació de la documentació tècnica, no s'ha presentat un vertader projecte tècnic. No obstant això, la realitat territorial, comprovada en una visita al terreny, permet concloure, amb un elevat grau de certesa, que la magnitud dels efectes generats per la construcció del camí no estan d'acord amb l'ús, justificació i envergadura del projecte, i hi ha elements de juí suficients per a resoldre en sentit desfavorable, ja que és previsible que el projecte cause impactes ambientals significatius.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels casos en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental. Annex I.1.i.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Reial decret legislatiu 1/2008 i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre l'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment es resol:  
Resolució  
  
Primer  
Estimar no acceptable, només als efectes ambientals, el projecte «Obertura de camí en les parcel·les 42 i 328 del polígon 13 del municipi de Quesa (València)», segons el que s'ha exposat en l'apartat de consideracions de l'òrgan ambiental d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la manera reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, de la Comunitat Valenciana, i l'article 12 del Reial decret legislatiu 1/2008.  
  
  
València, 3 de novembre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 14 de desembre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.