Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9434, del 23-09-2022 (2022/8323)

RESOLUCIÓ d'11 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula resolució de modificació dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació de cultiu d'ostra plana a la badia de Santa Pola (modificació del projecte), al terme municipal de Santa Pola (Alacant). Expedient (1634576T) 99/2020/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9434

Data del DOGV
:   23-09-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8323


Data del document
:   11-04-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Santa Pola
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'11 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula resolució de modificació dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació de cultiu d'ostra plana a la badia de Santa Pola (modificació del projecte), al terme municipal de Santa Pola (Alacant). Expedient (1634576T) 99/2020/AIA. [2022/8323]  
  
  
«Resolució modificativa dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental (modificació del projecte)  
Expedient: 99/9199-PKP (1634576T).  
Títol: projecte d'instal·lació de cultiu d'ostra plana en la badia de Santa Pola (modificació del projecte).  
Promotor: Moluscos Santa Pola, SL.  
Òrgan substantiu: Subdirecció General de Pesca Marítima.  
Ref. òrgan substantiu: ANIA/03.0022.  
Localització: badia de Santa Pola.  
  
Antecedents i tramitació administrativa  
El 6 de maig de 2021 la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental emet declaració d'impacte ambiental del projecte de referència.  
El 16 de novembre de 2021 la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria remet documentació en el tràmit de modificació no substancial de l'autorització de l'activitat, a l'efecte de la modificació dels condicionants ambientals de la DIA emesa.  
La modificació consisteix a ampliar les espècies cultivades: clòtxina mediterrània (Mytilus galloprovincialis) vieira (Pecten sp) i petxina variada (Chlamis varia) que de manera espontània es capten en l'estructures existents així com permetre el manteniment dels eriçons que igualment de manera espontània es recluten en la granja. Es calcula una producció mitjana de 22-24 t anuals que es llevarien de la producció d'ostres. Es plantegen diversos plans de producció de les 3 espècies que pretenen cultivar-se sense que en cap cas puga produir-se un augment de les 135 t/any autoritzades.  
La modificació del projecte únicament requerirà afegir senzilles estructures de caps i boies i la manera de cultiu serà similar a l'existent.  
  
El 13 de gener de 2022 aquest òrgan ambiental emet un informe en el qual es determina, després de la realització de l'anàlisi del 7.2.c de la Llei 21/2013, referent a la necessitat de realitzar un procediment ambiental pel tràmit simplificat, que la modificació del projecte no requeriria un nou tràmit d'avaluació d'impacte ambiental sempre que no hi haguera un increment de càrrega major o igual a 25 t (annex II.1.d del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana) i la modificació no suposara una afecció significativa a espais naturals protegits Xarxa Natura 2000.  
El 23 de febrer de 2022 l'òrgan substantiu remet a aquest òrgan ambiental documentació complementària elaborada pel promotor en la qual s'exposa que la producció màxima autoritzada coincidirà amb la càrrega màxima que es pretén desenvolupar per la qual cosa no hi haurà augment de càrrega. S'adjunta a la documentació un informe favorable de la Direcció General de la Costa i la Mar de 7 de febrer de 2022 respecte a la modificació plantejada, amb la condició de no cultivar espècies exòtiques o localment absents de manera natural sense comptar amb la deguda autorització prèvia de l'òrgan gestor.  
El 18 de març de 2022 es rep en aquest òrgan ambiental informe d'afecció a la Xarxa Natura 2000 de la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina.  
Després d'incidir en els espais naturals afectats (ZEPA ES000508 Espai marí de Tabarca-Cap de Pals i LIC i ZEPA ES0000214 Espai marí de Tabarca) i hàbitats i espècies susceptibles de ser afectats (1120 prades de posidònia, nacra (Pinna nobilis), tortuga babaua (Caretta caretta) exposa com a potencials generadors d'impactes sobre cetacis, tortugues i ocells l'inadequat dimensionament i manteniment de les estructures de cultius.  
D'altra banda, si bé l'explotació se situa a uns 500 m de les prades de posidònia, no descarta l'afecció sobre aquestes a causa del flux dels corrents. Tampoc descarta accidents per xocs amb cetacis o tortugues pel trànsit d'embarcacions.  
L'informe finalitza que «les actuacions que es volen desenvolupar no tindran afecció negativa significativa sobre els valors naturals objecte de conservació dels espais Xarxa Natura 2000 afectats sempre que es respecten una sèrie de condicions en la realització del projecte.»  
  
Algunes de les condicions que indica l'informe ja van ser incloses en la declaració d'impacte ambiental del 6 de maig de 2021. L'emissió d'un nou informe en matèria de Xarxa Natura 2000 amb el qual s'amplien els condicionants ambientals i referits al projecte de manera general obliga a la modificació dels condicionants d'aquesta. El tràmit de consultes establit en l'article 44 es considera complit amb la incorporació dels informes sol·licitats per l'òrgan substantiu a l'actual procediment. Els informes emesos permeten a aquest òrgan ambiental tindre suficients elements de judici per a resoldre.  
Amb la finalitat de facilitar el compliment dels condicionants ambientals es procedirà a unificar-los en aquesta resolució.  
  
Consideracions jurídiques  
La modificació de les condicions de la declaració d'impacte ambiental constitueix un supòsit regulat en l'article 44 de la Llei 21/2013.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Tots els aspectes recollits en la declaració d'impacte ambiental s'entendran referits a l'activitat en general i per això al cultiu de la totalitat de les espècies proposades.  
  
Segon  
Amb la finalitat de facilitar el compliment dels condicionants ambientals es procedeix a unificar-los deixant sense efecte els de la declaració d'impacte ambiental del 6 de maig de 2021, condicionants que s'amplien amb l'adopció de la següent redacció:  
1. Abans de l'inici de l'activitat es retiraran les infraestructures existents que no seran utilitzades procedint a la restauració física del medi afectat.  
2. Protecció de la biodiversitat:  
a) No se situaran les línies de cultiu sobre hàbitats sensibles com prades de fanerògames marines, fons coral·lígens i fons de Mäerl.  
  
b) No es cultivaran espècies exòtiques. Quant a les espècies localment absents de manera natural, s'haurà de comptar amb la deguda autorització prèvia de l'òrgan gestor abans de procedir al seu cultiu.  
c) Protecció de la fauna:  
c.1:Protecció de mamífers marins:  
- L'ús per les instal·lacions aqüícoles d'emissors acústics (pingers) o altres dispositius acústics de dissuasió (de mamífers marins) només es realitzarà amb l'autorització administrativa prèvia de l'òrgan gestor de l'espai, després de l'adequada justificació de la seua necessitat i avaluació posterior de la seua efectivitat.  
- S'evitarà la interacció en l'aigua entre els bussos de la granja i les bandades costaneres de dofí mular (Tursios truncatus) i s'evitarà a més l'alimentació intencionada dels animals. La presència d'un o diversos exemplars de l'espècie Tursiops truncatus de manera permanent en les instal·lacions interactuant amb els bussos o embarcacions haurà de ser comunicada a l'òrgan gestor de l'espai protegit.  
- Els gestors de les instal·lacions d'aqüicultura col·laboraran amb els programes de seguiment de les poblacions de cetacis, almenys autoritzant i facilitant la col·locació de sistemes de seguiment passiu per a la detecció de la presència d'individus de l'espècie Tursiops truncatus.  
  
- S'hauran de seguir les instruccions del Reial decret 1727/2007, de 21 de desembre, pel qual s'estableixen mesures de protecció dels cetacis.  
c.2) Protecció d'ocells: les embarcacions usuàries de les instal·lacions han d'evitar passar prop dels grups d'ocells marins que es formen al capvespre.  
Els treballs d'instal·lació es realitzaran respectant les zones i èpoques de nidificació dels ocells reproductors.  
c.3) El promotor col·laborarà en la conservació de les tortugues marines recollint aquelles que es troben en els voltants de les seues instal·lacions i hagen pogut patir algun dany i avisarà l'autoritat competent per a traslladar-les al centre de recuperació.  
En el cas que aquests danys provinguen de les estructures del cultiu, això es comunicarà al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental juntament amb les mesures correctores adoptades.  
c.4) En el cas que en els fons es localitzen exemplars vius de l'espècie Pinna nobilis, es georreferenciaran i es contactarà amb l'S.G. de Biodiversitat Terrestre i Marina (yxk-xgbmbbvem@ycgbyx.vu).  
c.5) Mesures de caràcter general:  
- Es redactaran plans de contingència amb les possibles mesures previstes per a evitar danys o mitigar-los en cas d'enganxament o atrapament d'ocells, cetacis o tortugues.  
- Es minimitzarà l'emissió de llum nocturna, tenint en compte les garanties de seguretat per a evitar enlluernaments a ocells i espècies aquàtiques.  
- Amb la finalitat d'evitar molèsties o danys a espècies protegides, abans de realitzar qualsevol activitat d'instal·lació, revisió o manteniment de les instal·lacions, s'haurà de comprovar que no es causarà dany a les espècies presents en la zona i es prohibirà en general qualsevol comportament que puga causar molèstia o dany a tortugues, cetacis o ocells protegits.  
- Es mantindrà un registre de la vigilància i seguiment de la concessió i els seus voltants per personal qualificat, convenientment format i amb coneixement dels corresponents protocols d'actuació en cas d'atrapament o presència d'ocells, cetacis i tortugues marines.  
  
3. Elements de la instal·lació:  
- Hauran de ser dimensionats per a resistir els esforços que puguen patir al llarg del període en el qual estiguen instal·lats en la mar, de manera que no puga produir-se el trencament d'aquests i la pèrdua en la mar de les boies emprades o cap dels elements necessaris considerant les noves instal·lacions assegurant que cadascuna de les parts conserva les característiques.  
- El nombre de morts emprats serà el mínim imprescindible per a fer l'estructura viable des del punt de vista tècnic; s'augmentarà el seu pes per a aconseguir els mateixos objectius enfront de la instal·lació de múltiples elements enllaçats per cadenes sobre els fons.  
- La instal·lació dels morts i altres elements no ha de dur-se a terme deixant que caiguen fins al fons pel seu propi pes des de l'embarcació, sinó amb el control i supervisió per part de treballadors subaquàtics, amb eines apropiades com una grua en l'embarcació o globus elevadors.  
  
- Els elements que s'hi instal·len (elements dels trens de fondeig, trens de fondeig morts d'ancoratge) han de ser objecte de manteniment i vigilància.  
El sistema de fondeig comptarà amb els elements necessaris perquè cap de les parts d'aquest puga arrossegar-se pels fons.  
4. Successos accidentals/fenòmens meteorològics extrems i fauna:  
  
- Es realitzarà una revisió de les instal·lacions després de cada temporal amb la finalitat de detectar danys en les instal·lacions i es realitzarà un manteniment periòdic per a garantir que els caps romanen tibants, no solament després de temporals, a fi d'evitar possibles captures accidentals d'exemplars de fauna marina incloses en el Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desenvolupament del llistat d'espècies silvestres en règim de protecció especial i del catàleg espanyol d'espècies amenaçades. Així mateix, hauran de comunicar, a l'autoritat competent i a aquesta Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina, qualsevol captura accidental d'aquestes espècies en l'estructura de caps.  
  
- S'assegurarà el correcte manteniment del conjunt de les estructures flotants i la realització d'un seguiment visual constant que avalue la seua efectivitat per a evitar l'enganxament d'ocells.  
- S'hauran de realitzar plans de contingència i protocols d'actuació per a minimitzar els danys i perjudicis que es puguen ocasionar davant els recurrents fenòmens meteorològics extrems en la mar Mediterrània. Aquests ocasionen el trencament de les instal·lacions i la mortaldat de gran quantitat d'individus, que arriben morts i en divers estat de descomposició, a les costes  
5. Protecció del fons marí:  
- Es registraran de manera precisa les coordenades d'ubicació de cada punt de fondeig, es comprovarà l'estat dels fons i es realitzaran fotografies de cadascun d'aquests, tant a l'inici del període d'autorització com a la finalització d'aquest. La supervisió directa d'aquestes operacions servirà per a evitar el risc d'afecció a espècies protegides de tipus sèssil. Amb aquesta informació es realitzarà un seguiment per a estudiar la influència de la instal·lació sobre les comunitats biològiques.  
Hauran de realitzar-se un informe sobre l'estat dels fons i la probable afecció dels morts en situació preoperacional així com informes periòdics de l'estat dels fons durant la vida útil de la instal·lació.  
  
6. Prevenció de la contaminació:  
Els residus originats, durant el conreu, caigudes d'utensilis o despreniments dels artefactes, han de ser recollits pels mateixos titulars i portats a port per a ser tractats per gestors autoritzats. Mai podran ser llançats a la mar.  
Totes les instal·lacions hauran de tindre en compte els possibles riscos climàtics existents en la ubicació triada (pluges i temporals marítims) per a evitar, així, abocaments contaminants a la mar.  
7. Contaminació acústica marina: com que es necessita una embarcació per al fondeig de morts i ancores, se seguiran les recomanacions del document tècnic sobre impactes i mitigació de la contaminació acústica marina (MAGRAMA 2012) i els manuals del «Curs d'observador de mamífers marins i tècnics d'acústica passiva per a operar en aigües espanyoles (MAGRAMA 2014)».  
8. Qualsevol ampliació de l'activitat haurà d'evitar el seu emplaçament en cotes més somes per la seua possible afecció a la prada de posidònia.  
9. Es realitzarà el següent programa de vigilància ambiental:  
1) Es realitzarà un mostreig previ a l'entrada en funcionament de l'activitat, mesurant-se els paràmetres i en els punts que s'estableixen en el següent apartat.  
2) S'executarà el següent pla de vigilància ambiental:  
Aigua:  
- El mostreig es realitzarà en columna integrada d'aigua.  
- Els mostrejos es realitzaran en tres punts en sentit SW des del punt mitjà de l'última línia de gàbies d'engreixament a 25, 100 i 200 m per a controlar l'abast de la possible afecció. A més es mostrejarà un punt situat a 300 m en sentit NE des del punt mitjà de la primera línia de gàbies d'engreixament que es prendrà com a referència com a blanc ambiental.  
- Freqüència trimestral.  
- Paràmetres: clorofil·la a (g/l), amoni (mol NH4/l), nitrits (mol NO2/l), nitrats (mol  
NO3/l), fosfats (mol PO4/l), sòlids en suspensió (mg/l), oxigen dissolt (% saturació  
O2), pH, transparència i terbolesa (UNF).  
Sediment:  
- Els punts de control seran els mateixos que per a la columna d'aigua.  
- Freqüència semestral.  
- Paràmetres: granulometria, COT (%) nitrogen Kjeldahl (mg/Kg), fòsfor total (mg/kg), pH, potencial redox.  
Estimació d'abocaments: anualment s'estimarà el contingut de nitrogen, fòsfor i sòlids en suspensió aportats al medi.  
Es realitzarà el seguiment de les espècies de loom.  
Seguiment de les prades de posidònia oceànica: s'ha de realitzar un seguiment anual de les prades de posidònia oceànica més pròximes a la instal·lació. Per al seguiment hauran d'establir-se una sèrie d'estacions de caracterització i seguiment distribuïdes en tres zones principals: influència màxima (la més pròxima i/o la que més probablement rep la influència de l'impacte), influència intermèdia (zones més allunyades a continuació de la zona d'afecció màxima) i zones control o referència (zones allunyades que no reben influència de cap activitat).  
  
Per a l'establiment de les zones s'hauran de tindre en compte les direccions predominants dels corrents (no sols la més dominant), de manera que hauria d'establir-se més d'una zona d'influència intermèdia. En cada zona s'establiran, com a mínim, tres estacions de mostreig. En la mesura que siga possible s'intentaran utilitzar estacions que ja s'hagen utilitzat anteriorment si es disposa de dades d'anys anteriors al començament de les obres del projecte. Les estacions han de tindre característiques ambientals similars (profunditat, orientació, tipus de substrat, pendent de la plataforma, tipus de sediment, etc.) de manera que siguen comparables entre si. La distància entre estacions dependrà de les característiques de l'actuació i la seua àrea d'influència potencial.  
  
L'estat de les prades en l'àrea d'influència es determinarà mitjançant comparació estadística amb les estacions «control» de referència. En cada estació de mostreig s'han de realitzar tres mesuraments de densitat i de cobertura. Els resultats hauran d'analitzar-se mitjançant una anàlisi ANOVA (Contrast d'hipòtesi H0: si existeixen diferències significatives per a ZixTj (p0,05)). Quant a la periodicitat, s'ha de realitzar un mostreig anual, i el primer es farà abans de la posada en marxa de la instal·lació o al més prompte possible. S'ha de procurar que el mostreig es produïsca en la mateixa estació de l'any, per a evitar l'efecte de la variabilitat estacional dels diferents descriptors. A l'hora de presentar els resultats en els informes, s'han de comparar les dades obtingudes en l'últim mostreig amb les que es tinguen disponibles d'anys anteriors.  
  
- El primer document elaborat en el qual es reflectisca el PVA contindrà cartografia de la ubicació de les línies de cultiu, amb inclusió dels espais i hàbitats protegits més pròxims a l'àrea d'actuació, així com cartografia dels emissors marins i, si és el cas, altres infraestructures que en el seu funcionament puguen afectar l'activitat prevista.  
  
- Als dos anys de la seua execució podrà sol·licitar-se la modificació del PVA.  
10. Si del seguiment del programa de vigilància ambiental es detecta que la instal·lació està causant perjudici a la prada de posidònia oceànica s'hauran de realitzar les mesures correctores o les modificacions necessàries en la instal·lació o en el seu funcionament per a revertir aquesta afecció. Aquestes mesures o modificacions hauran de ser comunicades a la Subdirecció de Biodiversitat Terrestre o Marina.  
11. Fase d'abandó del projecte: a la finalització del títol d'ocupació del domini públic maritimoterrestre i a fi de complir amb els objectius ambientals de l'estratègia marina de la demarcació levantinobalear, es retiraran dels fons tots els morts i altres estructures que es troben en la mar.  
  
Tercer  
Conforme amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar aquesta resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La resolució no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual es modifica l'autorització del projecte.  
  
València, 11 d'abril de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»