Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5435, del 24-01-2007 (2007/321)

Resolució de 3 de gener de 2007 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Picassent, Paterna, Terrateig, Tirig i Segorbe.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5435

Data del DOGV
:   24-01-2007

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/321


Data del document
:   03-01-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Segorbe
    * Terrateig
    * Picassent
    * Paterna
    * Tírig
    * impacte ambiental

Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental.  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 148/05-AIA Picassent, 149/05-AIA Picassent, 061/05-AIA Paterna, 117/05-AIA Terrateig, 146/05-AIA Tírig, i 191/05-AIA Segorbe, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 3 de gener de 2007.- La secretaria autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 148/05 - AIA  
Promotor: UTE AVE Picassent  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València.   
Objecte del projecte: Extracció de margues arenoses i arenisques en el préstec Mas del Reig   
Localització: Parcel·les 2, 3, 4, 14, 15, 16, 17, 18, 28, 29, 31, 32, 33, 35, 36, 38, 39, 42, 44, 45, 46, 49, 51, 52, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 65, 66, 67, 68, 69, 70 i 71 pertanyents al polígon 18 del terme municipal de Picassent.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA.2004/34 (JSH/aan).  
Descripció del projecte  
El préstec Mas del Reig projecta explotar margues arenoses i arenisques del miocé tortonià per al seu ús com a materials del nucli del terraplé de la plataforma del tren d'alta velocitat.  
L'explotació se situa a 1 km al nord d'Almussafes i Benifaió i dins del terme municipal de Picassent. Els terrenys on se situa estan classificats com a sòl no urbanitzable comú i hi és compatible l'ús extractiu.  
1. Descripció de les característiques del projecte  
El sistema d'explotació és mitjançant excavació d'uns 7 metres de profunditat, amb un sol banc i talús d'aquest de 45º. Segons les dades que figuren en la documentació tècnica aportada, l'explotació no tallarà el nivell freàtic.  
Els treballs s'iniciaran en la part SE que està a cota 30 m i continuaran cap al NO fins a arribar a la cota 19 m dels terrenys circumdants, de manera que la plaça creada dispose de drenatge natural i no es constituïsca en una depressió tancada. El desnivell en el límit oriental és d'uns 7 metres i en el límit occidental del préstec és d'uns 3 metres.  
La producció total prevista és de 381.285 m³, que equival a unes 724.441 tones. La producció mensual estimada és de 34076 m³ i la duració de l'activitat d'uns 12 mesos.   
No existiran enderrocs perquè totes les roques que s'extrauen tenen aplicació.  
La maquinària que s'ha d'emprar consisteix en un buldòzer de 300 CV, dues retroexcavadores hidràuliques de cadenes de 4 m³ de cullera, un camió cisterna i els camions necessaris per a efectuar el transport als llocs d'utilització.  
Les instal·lacions auxiliars, que són prefabricades, les constitueixen un vestidor i els serveis higiènics.   
El personal adscrit a l'obra és de tres operaris que treballen un torn de 8 hores.  
Es planifica la restauració com un treball simultani a les labors mineres o posterior a aquestes, si no fóra possible compaginar ambdues. El material edàfic existent s'emmagatzema temporalment per a la posterior reutilització d'aquest.   
La revegetació consistirà en una sembra d'espècies herbàcies de gramínies i lleguminoses.  
2. Alternatives  
El promotor no ha presentat un estudi d'alternatives on figuren diverses ubicacions possibles per al préstec i se seleccione aquella localització que presente el menor valor ambiental.  
L'única opció presentada és la denominada Espioca i l'ha rebutjada el promotor per ser incompatible amb els usos destinats al tipus de sòl en el PGOU de Picassent.  
El préstec seleccionat finalment és Mas del Reig, perquè es troba previst en el Projecte de construcció de la plataforma del nou accés ferroviari d'alta velocitat de Llevant; Madrid-Castella La Manxa-Comunitat Valenciana-regió de Múrcia; tram Picassent-Alcàsser.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
En data 19 d'agost de 2005 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València inicia la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental del préstec Mas del Reig, al qual se li obri el número d'expedient 148/05-AIA.   
La documentació remesa per l'òrgan administratiu substantiu la componen el projecte d'explotació, pla de restauració, estudi d'impacte ambiental, memòria tècnica de mesures correctores de la contaminació atmosfèrica i un annex a l'estudi d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial informa que la sol·licitud d'autorització d'explotació ha sigut publicada en el Butlletí Oficial de la Província núm. 40, el 17 de febrer de 2005, i que transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi han presentat al·legacions.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
No se n'han sol·licitat  
Afeccions legals  
No se'n coneixen.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
L'extracció d'arenes i llims pot constituir un focus important d'emissió de partícules sòlides a l'atmosfera, si no es practiquen les mesures preventives i correctores. Al voltant del préstec hi ha cultius agrícoles de cítrics principalment, el desenvolupament dels quals podria veure's afectat si arribara a acumular-se la pols sobre les plantes.  
La plaça del préstec té el pendent dirigit cap a l'extrem NO, lloc cap a on discorre l'escorriment superficial, que pot arrossegar partícules sòlides fines i negar part de les parcel·les que limiten amb el préstec.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes que crea l'extracció de roques en aquest préstec han sigut analitzats i valorats satisfactòriament.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores proposades per a la lluita contra la pols no concreten la situació de les barreres tallavents, ni el lloc on s'emmagatzemaran temporalment els horitzons edàfics.   
Els sediments arrossegats per l'escorriment no han sigut tinguts en compte a l'hora de corregir-ne l'efecte.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'Avaluació Ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'explotació del préstec Mas del Reig i el pla de restauració d'aquest, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les condicions enumerades en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució d'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. Segons especifica l'informe favorable emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, el promotor haurà de respectar la delimitació de l'àrea que s'ha d'explotar que ha sigut modificada, de manera que s'exclou d'aquesta l'àmbit afectat pel jaciment sobre el qual es durà a terme l'actuació requerida. La nova delimitació de l'àrea que s'ha d'explotar ha de coincidir exactament amb la proposada en la memòria de la prospecció realitzada. Patrimoni exigeix que l'actuació arqueològica s'execute en el menor termini possible, per al qual haurà d'instar-se la pertinent autorització administrativa.  
2. La dosi de sembra de la mescla d'espècies herbàcies proposada ha de ser, com a mínim, de 200 kg/ha.  
3. En la restauració del buit existent es formarà un talús continu amb pendent menor de 30º.   
4. Es construirà una bassa de decantació en l'extrem NO del préstec, tindrà les dimensions adequades, haurà de desguassar per vessament i abocarà les aigües a la séquia que es troba al costat del camí existent. La bassa estarà lliure de sediments fins al final de la restauració del préstec.  
5. Abans de l'inici dels treballs s'instal·laran pantalles tallavents en tot el perímetre del préstec.   
6. La velocitat dels camions dins del préstec i també pels camins veïns no ha de superar els 20 km/h. A l'eixida de l'explotació existirà un cartell amb aquesta norma escrita.  
7. A l'eixida de l'explotació i metres abans de la incorporació a la xarxa de camins de la zona s'haurà d'instal·lar un sistema que netege els pneumàtics dels camions.  
8. En els dies laborables s'haurà de regar amb la cisterna el nombre de vegades necessari per a mantenir permanentment humitejat tot el terreny que es trobe remogut. El primer reg de la jornada s'efectuarà durant la primera hora laborable, serà de major intensitat i cobrirà tant la superfície remoguda com aquella del préstec que, sense haver sigut afectada pels treballs, emmagatzeme pols. En vespres de dies no laborables s'haurà d'efectuar, a banda dels regs necessaris, un reg extra durant l'última hora de la jornada, que serà de característiques semblants al primer reg diari.  
9. En dies de forts vents es limitarà la zona d'extracció a la mínima superfície possible i s'humitejarà permanentment el front de càrrega.  
10. Si s'ha acumulat un excés de pols en els cultius veïns, a causa de la propagació de la pols procedent del préstec, llavors es llavarien aquests amb la freqüència necessària per a mantenir en condicions normals.  
11. El material edàfic original s'emmagatzemarà en capes en els llocs que oferisquen major resguard de l'acció del vent i de l'escorriment. No s'empraran abassegaments perimetrals longitudinals.  
12. Els camins i accessos seran reparats immediatament per l'empresa promotora sempre que es produïsca un deteriorament d'aquests respecte a l'estat actual.  
13. Una vegada acabada la restauració del préstec i transcorreguts tres mesos, es remetrà a aquesta Direcció General un informe d'un màxim de 5 pàgines de text, amb fotografies del buit restaurat i de la bassa de decantació. En l'informe s'explicarà, entre altres aspectes, l'existència de pols en els cultius limítrofs.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 d'octubre de 2005. - La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 149/05-AIA   
Promotor: UTE AVE Picassent  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València  
Objecte del projecte: Extracció de llims i arenes en el préstec El Albudo   
Localització: Parcel·les 28, 29 i 56 del polígon 16 del terme municipal de Picassent  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA.2004/4 (TGT/aan)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
El projecte d'extracció de llims i arenes s'enclava en una formació miocènica del tortonià constituïda per margues arenoses grogues amb nivells d'arenosa. Segons les dades que figuren en la documentació tècnica aportada, l'explotació no tallarà el nivell freàtic.  
La producció total prevista és de 140.104 m³, que equival a unes 266.198 tones. La producció mensual és de 23.350 m³, i el període estimat de producció és de 6 mesos.  
Els treballs s'iniciaran al SO, a la cota 37,5 m i continuaran en sentit descendent cap al NE fins a la cota final de 30 m. La plaça de pedrera en el límit occidental es troba a una cota 4 metres més baixa que el terreny i a cota de l'autovia; tindrà una forma plana, amb un pendent d'un 1% cap al NE, allí arribarà la cota 30 m que és l'existent en els terrenys circumdants.  
El préstec està format per un sol banc de 4 metres d'alçària i amb un talús de 45º.  
La maquinària que s'ha d'emprar consisteix en un buldòzer de 300 CV, dues retroexcavadores hidràuliques de cadenes de 4 m³ de casset, un camió cisterna i els camions necessaris per a efectuar el transport als llocs d'utilització.  
El personal adscrit a l'obra és de dos operaris que treballen un torn de 8 hores.  
No existiran runams perquè s'aprofitaran tots els materials que se n'extraguen.  
Es planifica la restauració com un treball simultani a les labors mineres o posterior a aquestes, si no fóra possible compaginar ambdues. El material edàfic existent s'emmagatzema temporalment per a la posterior reutilització d'aquest. L'àrea ja restaurada presenta una superfície plana quasi horitzontal, que es troba vorejada per un talús continu de pendent de 30º, o menor, en el lloc on va existir un banc d'explotació.  
La revegetació consistirà en una sembra d'espècies herbàcies de gramínies i lleguminoses.  
2. Alternatives  
El promotor no ha presentat un estudi d'alternatives ampli on figuren diverses ubicacions possibles i se seleccione aquella amb el menor valor ambiental.  
L'única opció presentada és la denominada Espioca i l'ha rebutjada el promotor per ser incompatible amb els usos destinats al tipus de sòl en el PGOU de Picassent.  
El Albudo és el préstec seleccionat finalment, per que ja es troba previst en el Projecte de construcció de la plataforma del nou accés ferroviari d'alta velocitat de Llevant; Madrid - Castella-la Manxa - Comunitat Valenciana - regió de Múrcia; tram Picassent - Alcàsser.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
En data 22 d'abril de 2005 la Conselleria de Cultura, Educació i Esports remet informe favorable del préstec El Albudo.  
En data 19 d'agost de 2005 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València inicia la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, a la qual se li obri el número d'expedient 149/05-AIA. La documentació remesa la componen el projecte d'explotació, el pla de restauració i la memòria tècnica de mesures correctores de la contaminació atmosfèrica.  
2. Informació pública  
Segons l'ofici de data 19 d'agost de 2005, emés pel Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, l'anunci de la sol·licitud d'explotació ha sigut publicat el 18 de juny de 2004 en el núm. 144 del Butlletí Oficial de la província, sense que en el termini dels 30 dies hàbils següents s'hi hagen presentat al·legacions.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
No s'han sol·licitat informes ni documentació addicional.  
Afeccions legals  
Part del sòl on se situa el préstec està catalogat com a sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures i serveis (SNUPIS). L'article 4.11 del PGOU de Picassent estableix que es pot efectuar obres en aquest tipus de sòl, una vegada sol·licitada i atorgada l'autorització per part del Ministeri corresponent, conforme dicta la Llei de carreteres 25/1988 i per a les zones de protecció annexes a interseccions i enllaços l'article 34 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
L'extracció d'arenes i llims pot constituir un focus important d'emissió de partícules sòlides a l'atmosfera si no es practiquen les mesures preventives i correctores. En el lloc hi ha una casa situada a 80 metres, cultius de cítrics a pocs metres al nord i sud, a l'oest i a menys de 30 metres l'autovia a7 i a l'est un cobert i terrenys agrícoles. L'emissió de partícules de pols podria afectar la salut de les persones i al desenvolupament normal dels cultius.  
El drenatge de la plaça del préstec condueix part de la vessament superficial cap a l'extrem NE, on les partícules sòlides fines arrossegades poden negar la séquia situada entre les parcel·les 102-AB i 80-AA, que és l'encarregada de conduir la vessament fora del préstec.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes han sigut analitzats i valorats satisfactòriament.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores proposades per a la lluita contra la pols no concreten la freqüència del mesurament de les immissions ni dels regs, tampoc s'ha remés un pla on figure la situació dels captadors de pols, la situació de les barreres del vent, ni el lloc on s'emmagatzemaran temporalment els horitzons edàfics.   
No ha sigut prevista la prevenció de l'emissió de pols en els dies inhàbils i durant les nits de forts vents.  
No han sigut tinguts en compte els sediments arrossegats per l'escorriment.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'explotació del préstec El Albudo i el pla de restauració d'aquest, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les condicions enumerades en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució d'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. La dosi de sembra de la mescla d'espècies herbàcies proposada ha de ser, com a mínim, de 200 kg/ha.  
2. En la restauració del buit existent es formarà un talús continu amb pendent menor de 30º.   
3. Segons estableix l'informe emés pel Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, es realitzarà un seguiment arqueològic dels primers treballs de desmunt.  
4. Abans de l'inici dels treballs, es construirà una bassa de decantació en l'extrem NE del préstec, tindrà les dimensions adequades i se situarà a pocs metres del límit. La bassa estarà lliure de sediments durant l'explotació, restauració i abandó del préstec.  
5. Abans de l'inici dels treballs s'instal·laran pantalles tallavents en tot el perímetre del préstec.  
6. La velocitat dels camions dins del préstec i també pels camins veïns no ha de superar els 20 km/h. A l'eixida de l'explotació existirà un cartell amb aquesta norma escrita.  
7. A l'eixida del préstec i metres abans de la incorporació a la xarxa de camins de la zona s'instal·larà un sistema que netege els pneumàtics dels camions.  
8. En els dies laborables es regarà amb la cisterna el nombre de vegades necessari per a mantenir permanentment humitejats els camins d'accés.   
9. Si s'ha acumulat un excés de pols en els cultius veïns, a causa de la propagació de la pols procedent del préstec, llavors es llavarien aquests amb la freqüència necessària per a mantenir en condicions normals.  
10. Els camins i accessos seran reparats immediatament per l'empresa promotora sempre que es produïsca un deteriorament d'aquests respecte a l'estat actual.  
11. Una vegada acabada la restauració del préstec i transcorreguts tres mesos, es remetrà a aquesta Direcció General un informe d'un màxim de 5 pàgines de text, amb fotografies del buit restaurat i de la bassa de decantació. En l'informe s'explicarà, entre altres aspectes, l'existència de pols en els cultius i propietats limítrofes.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 d'octubre de 2005. - La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 61/05-AIA  
Promotor: Lajo Rodríguez, SA  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Activitats Qualificades de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Objecte projecte: Ampliació de planta de reciclatge de metalls i instal·lació de centre de recepció, depòsit, descontaminació i desmantellament de vehicles fora d'ús  
Localització: C/ Ciutat de Cartagena, 17 al polígon industrial Fuente del Jarro, Paterna (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Es tracta de l'ampliació de l'activitat de reciclatge de metalls i de la instal·lació d'un centre autoritzat de recepció, descontaminació i desmantellament de vehicles fora d'ús (VFU), en la parcel·la d'ús industrial que posseeix Lajo Rodríguez, SA a Paterna.  
2. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
L'ampliació de l'activitat de reciclat de metalls fèrrics i no fèrrics, activitat que es desenvolupa amb llicència municipal des de l'any 1976, consisteix en la incorporació de 5.450 m² de sòl d'ús industrial a l'actual parcel·la i obtenir una superfície total per a ocupar de 19.850 m².  
En aquesta gran parcel·la industrial, on es projecta l'exercici de l'activitat de reciclat de metalls que és una activitat de gestió de residus no perillosos juntament amb la del centre de descontaminació de VFU que és una activitat de gestió de residus perillosos, es disposa:  
- Construccions. Dues naus allargades, separades i paral·leles a la façana de la parcel·la, i un edifici (175'80 m²) de dues plantes per a oficines i vestidors que està adossat a primera nau.  
La primera nau (2.105 m²) dedicada al reciclatge de metalls, en ella hi ha dues premses, una per a material d'alumini i l'altra per a bronzes i llautons.  
La segona nau - cobert (1.560 m²), no té tancament perimetral total i està a una cota d'1'56 m més baixa que l'altra nau i l'espai descobert entre ambdues. En ella se situen zones dedicades a reciclatge de metalls fèrrics, planta de descontaminació de VFU, emmagatzemament de residus perillosos (RP).   
- En el front de la parcel·la es troben una zona d'aparcament i xicotet jardí, la bàscula, un centre de transformació, i espai per a l'accés a l'interior de la parcel·la.  
- Zona descoberta (1.810 m²) entre les dues naus, per al magatzematge de materials ja reciclats o a l'espera de ser reciclats.  
- La resta de parcel·la o campa (12.403 m²) està pavimentada i comprén dues zones de la parcel·la: una situada al fons de la parcel·la, confrontant amb el cobert, on es projecta la zona de recepció per a VFU al descobert, i l'altra està a la dreta de la parcel·la on es troben situades la premsa cisalla, la zona de recepció de metalls que s'han de reciclar i, a més, l'espai destinat per a accedir tant a aquesta zona de recepció com a la situada al fons de la parcel·la.  
- Altres instal·lacions existents en la parcel·la industrial, a més del subministrament d'energia elèctrica i de l'aigua potable de la xarxa municipal:  
Xarxa de sanejament per a les aigües sanitàries d'oficines i vestidors amb una arqueta instal·lada fora de la parcel·la per a presa de mostres abans de la connexió al col·lector general del polígon industrial.  
Xarxa d'aigües pluvials amb arqueta separadora de greixos previs al seu abocament al mateix col·lector general, però per diferent punt de connexió al de la xarxa de sanitàries.  
Equips i maquinària emprada. Premsa cisalla, premsa empaquetadora, cisalla tall de metalls, premsa xafadora per al premsatge dels vehicles fora d'ús descontaminats, retroexcavadores amb polp i electroimant, carretons, màquina agranadora per a recollir la pols de grans superfícies pavimentades, i depòsits de gasoil per a subministrament propi.  
Les instal·lacions previstes per al centre autoritzat de recepció, descontaminació i desmantellament de vehicles fora d'ús (VFU), projectat per a tractar un màxim de 3 VFU al dia, corresponen:  
- Zona no coberta per a la recepció de VFU de 200 m², està pavimentada i en la part campa del fons de la parcel·la.  
- Zona de descontaminació de VFU d'uns 37 m² a cobert, situada en l'interior de la nau cobert. Es comptarà amb màquina de descontaminació, que facilita l'extracció mitjançant succió dels diferents líquids residuals perillosos i la recollida d'aquests en depòsits independents, també posseeix safata recollidora de vessaments. S'instal·laran, en tota la perifèria de zona de descontaminació, canaletes amb depòsit estanc per a recollir els possibles abocaments dels fluids perillosos.  
- Desmantellament del VFU descontaminat, operació que es realitza en mateixa zona de descontaminació, separant les peces reutilitzables i amb la resta del vehicle s'integra en el cicle productiu de l'activitat de reciclat de metalls, i es trasllada la ferralla a la zona de magatzematge de ferralla (a la vora de la cisalla).   
- Zona de residus perillosos, zona d'emmagatzemament de bateries, depòsit d'abocaments de neteja, i contenidors per a emmagatzemar les peces reutilitzables, se situen en l'interior de la mateixa nau cobert i pròximes a la zona de descontaminació segons s'observa en el plànol núm. 3 Descontaminació, de data juliol-2004 del projecte del centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús.  
- Instal·lació contraincendis.  
Tramitació administrativa  
En data 13 d'abril de 2005 es rep de la Comissió Territorial d'Activitats Qualificades de la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació següent: projecte d'ampliació de magatzem i reciclat de ferralles fèrriques i no fèrriques; projecte de centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús; estudi d'impacte ambiental de planta de reciclatge de metalls i centre de recepció, depòsit, descontaminació i desmantellament de vehicles fora d'ús, i expedient municipal contenint els resultats de l'exposició pública.  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat exposat al públic, conjuntament amb la documentació tècnica de l'expedient municipal de llicència d'activitat, mitjançant edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Paterna i notificació personal als veïns immediats al lloc d'emplaçament de l'activitat. Finalitzat el període d'exposició, durant deu dies hàbils, no s'hi ha presentat cap al·legació, segons consta en document del secretari de l'Ajuntament de data 21 de gener de 2005, que consta en l'expedient de llicència d'activitat.  
Peticions d'informes sectorials  
En data 5 de maig de 2005 s'efectuen consultes al Servei de Residus Industrials i al Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, ambdós pertanyents a la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria. Es rep la contestació el 30 de juny i 28 de juliol de 2005, respectivament.  
Informes sectorials  
El Servei de residus industrials, d'acord amb la legislació vigent en matèria de residus, informa el següent:  
L'activitat de reciclatge de metalls i emmagatzemament i reciclat de ferralla constitueix conforme la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, una operació de gestió de residus i aquesta operació podria quedar inclosa, segons l'annex 1.B. de l'Ordre MAM/304/2002, de 8 de febrer, en l'operació de valoració tipus R13 de residus no perillosos.  
El desenvolupament d'aquesta activitat de gestió de residus no perillosos està sotmés al règim de registre administratiu per l'òrgan competent en matèria ambiental de la Comunitat Autònoma, d'acord amb l'article 15 de la Llei 10/1998, i de l'article 51 de la Llei 10/2000.  
En aquest sentit, mitjançant una resolució del dia 15 de maig de 2005, es registra l'empresa Lajo i Rodríguez, SA per a realitzar operacions de recollida, transport i emmagatzemament dels següents residus no perillosos en el centre situat al c/ Ciutat de Cartagena, núm. 17-21, 46455 Paterna (València).  
02 01 10 Residus metàl·lics  
10 02 02 Escòries no tractades  
10 02 10 Pellorfa de laminació  
10 08 04 Partícules i pols  
10 12 06 Motles rebutjats  
12 01 01 Llimadures i borumballes de metalls ferris  
12 01 02 Pols i partícules de metalls ferris  
12 01 03 Llimadures i borumballes de metalls no ferris  
12 01 04 Pols i partícules de metalls no ferris  
12 01 13 Residus de soldadura  
12 01 21 Moles i materials d'esmerilament usats, diferents dels especificats en el codi 12 01 20  
15 01 04 Envasos metàl·lics  
16 01 06 Vehicles al final de la seua vida útil que no continguen líquids ni altres components perillosos  
16 01 17 Metalls ferris  
16 01 18 Metalls no ferris  
16 02 14 Equips rebutjats, diferents dels especificats en els codis 16 02 09 a 16 02 13  
16 02 16 Components retirats d'equips rebutjats, diferents dels especificats en el codi 16 02 15  
17 04 01 Coure, bronze, llautó  
17 04 02 Alumini  
17 04 03 Plom  
17 04 04 Zinc  
17 04 06 Estany  
17 04 07 Metalls mesclats  
17 04 11 Cables diferents dels especificats en el codi 17 04 10  
19 10 01 Residus de ferro i acer  
19 10 02 Residus no ferris  
19 12 03 Metalls no ferris  
20 01 40 Metalls  
D'altra banda, l'activitat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil constitueix conforme la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, una operació de gestió de residus i aquesta operació podria quedar inclosa, segons l'annex 1.B de l'Ordre MAM/304/2002, de 8 de febrer, en l'operació de valoració tipus R13 dels següents residus perillosos: 16 01 04\* vehicles al final de la seua vida útil.  
El desenvolupament d'aquesta activitat de gestió de residus perillosos està sotmés al règim d'autorització administrativa per l'òrgan competent en matèria ambiental de la Comunitat Autònoma, d'acord amb l'article 13 de la Llei 10/1998, i de l'article 50.1 de la Llei 10/2000.  
En aquest sentit, el dia 4 d'agost de 2004 l'empresa Lajo i Rodríguez, SA presenta sol·licitud d'autorització per a la realització d'activitats de gestió de residus perillosos (vehicles al final de la seua vida útil) al centre situat al c/ Ciutat de Cartagena núm. 17-21, Paterna (València). Els aspectes tècnics del projecte referits a condicionants en els requisits tècnics de la instal·lació i a les operacions de tractament dels vehicles al final de la seua vida útil, inclosos en el Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, de gestió de vehicles al final de la seua vida útil, seran informats de manera detallada en la tramitació d'aquest procediment d'autorització administrativa.  
En l'informe emés pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric a la documentació remesa, projecte d'ampliació de llicència d'activitat, estudi d'impacte ambiental i annexos que inclouen mesuraments de soroll i vibracions, es recullen les observacions següents:  
L'article 36 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, estableix que, les actuacions subjectes a avaluació d'impacte ambiental, com també aquells projectes d'instal·lació d'activitats subjectes a l'aplicació de la normativa vigent en matèria d'activitats classificades que siguen susceptibles de produir soroll o vibracions, hauran d'adjuntar un estudi acústic que comprenga totes i cadascuna de les fonts sonores i una avaluació de les mesures correctores que s'han d'adoptar per a garantir que no es transmeta a l'exterior o a l'interior de locals confrontants, en les condicions més desfavorables, nivells superiors als establits.  
El Decret 266/2004, de 3 de desembre, desenvolupa parcialment la llei, és especial pel que fa a activitats. En l'article 17 estableix que "l'estudi acústic haurà de ser firmat per tècnic competent i es presentarà en capítol a banda, en l'estudi d'impacte ambiental, en sol·licitar la corresponent llicència administrativa, o en la sol·licitud d'autorització ambiental integrada o de l'instrument d'intervenció ambiental que corresponga, segons el tipus d'activitat de què es tracte. El mateix article, en l'apartat 2 d'aquest, afig que en l'estudi acústic s'analitzaran amb detall:  
a) Nivell de soroll en l'estat preoperacional, mitjançant l'elaboració d'un informe dels nivells sonors expressats com LAeq, T en l'ambient exterior, tant en període diürn com en el nocturn.  
b) Nivell de soroll estimat en l'estat d'explotació, mitjançant la predicció dels nivells sonors en l'ambient exterior durant els períodes diürn i nocturn.   
c) Avaluació de la influència previsible de l'activitat, mitjançant comparació del nivell acústic en els estats preoperacional, amb els valors límit definits en el reglament per a les zones o àrees acústiques que siguen aplicables.   
d) Definició de les mesures correctores de la transmissió de sorolls o vibracions que s'han d'implantar en la nova activitat, en cas de resultar necessàries com a conseqüència de l'avaluació efectuada, i previsió dels efectes esperats. A aquest efecte, haurà de tenir-se en compte les prescripcions per a prevenir la transmissió de vibracions a què es refereix l'article 16 del Decret.   
A més, l'apartat 3 indica que s'hauran de considerar els efectes indirectes de la implantació de l'activitat com per exemple, les operacions de càrrega i descàrrega.  
Es conclou: La informació aportada no s'aglutina en capítol a banda formant l'estudi acústic. No obstant això, es caracteritzen els nivells de soroll de fons i els existents amb l'activitat en funcionament, com també els nivells de vibracions generats per la premsa-cisalla. Atés que es conclou dels informes que es compleixen els nivells sonors establits, podria acceptar-se, en aquest cas, la validesa de la informació aportada, encara que s'insisteix en el fet que ha d'exigir-se l'estudi acústic establit per la legislació autonòmica vigent.  
Cal assenyalar, que les pantalles acústiques anomenades en el projecte no apareixen reflectides en els plànols, per la qual cosa caldria comprovar-ne l'existència.  
Haurà de realitzar-se una auditoria acústica de l'activitat en el termini d'un any des de la concessió de les autorització, i periòdicament cada 5 anys, amb les característiques definides en el Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
Aquestes activitats projectades, ampliació de ferralleria i centre de descontaminació de VFU, es desenvoluparan en terrenys d'ús industrial que estan actualment ocupats per l'activitat de ferralleria. Aquests terrenys (19.850 m²) constitueixen una única parcel·la industrial dins del polígon industrial Fuente del Jarro, del municipi de Paterna.  
Per la ubicació d'aquesta, lògicament, és una zona molt antropitzada atés l'ús industrial existent en aquesta i que, per les infraestructures que comporta, manifesta la seua influència en l'entorn pròxim d'aquesta. En l'estudi d'impacte ambiental es determina una baixa qualitat paisatgística i sense interés per a la conservació.  
Els terrenys d'aquesta zona, materials detrítics, presenten un alt risc de contaminació de les aigües subterrànies. Aquesta vulnerabilitat alta de l'aqüífer i el risc mitjà d'inundació són factors exposats en l'estudi d'impacte ambiental que condicionen la qualitat ambiental de l'entorn i que, al seu torn, condicionen l'activitat.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els efectes negatius que s'identifiquen en l'estudi d'impacte ambiental del desenvolupament de les dues activitats en la parcel·la industrial, i que requeriran l'aplicació de mesures correctores, corresponen:  
Residus generats  
- Els residus sòlids, assimilables a urbans, procedents de la neteja dels locals.  
- Els diferents residus perillosos que es generen en l'activitat (dissolvents, oli usat, filtres d'oli, bateries...) seran retirats per gestors autoritzats, encara que els abocaments accidentals d'aquests residus es consideren un impacte sever al sòl i a l'aqüífer.  
Residus llavats.  
- La brutícia i impureses dels vehicles fora d'ús que estiguen en la zona de recepció seran arrossegades per les aigües de pluja.  
Soroll i vibracions   
- Els sorolls generats procedeixen de les fonts següents: maquinària per a l'exercici de l'activitat, manipulació de materials i el trànsit rodat en la zona d'emplaçament. S'adjunten els resultats dels controls de sorolls i vibracions realitzats per laboratori, entitat col·laboradora de l'administració, els quals conclouen que compleixen l'ordenança de sorolls i vibracions de l'Ajuntament de Paterna.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Per a minimitzar els impactes negatius detectats s'hi estableixen les mesures següents:  
- Els residus sòlids de neteja dels locals es depositaran en contenidors tancats i seran retirats pels serveis municipals de recollida de residus sòlids urbans.  
- Tota la parcel·la es troba pavimentada i es disposa de vials d'accés adequats per a aquest tipus de serveis.  
- Instal·lació d'una pantalla acústica per a atenuar el soroll produït per la premsa cisalla.  
- Per als eventuals abocaments de residus perillosos s'habilitarà en la zona de descontaminació de VFU una canaleta perifèrica i un depòsit estanc on recollir-los, aquests residus seran gestionats per una empresa autoritzada.  
- Amb les aigües de pluja procedents de la zona de recepció dels VFU per a descontaminar seran recollides per la xarxa de pluvials de la parcel·la industrial. Aquesta xarxa recull en el fons de la parcel·la, pels pendents existents en aquesta, les pluvials i d'escorriment de tota la parcel·la industrial i es canalitzen fins a un separador de greixos situats en la zona d'entrada a la parcel·la i connectar al col·lector general del polígon industrial.  
Respecte a aquesta mesura correctora a les aigües de pluja, cal dir que no es considera adequada ja que seran aigües contaminades que arrossegaran els fluids residuals perillosos procedents de les fuites dels vehicles allí emmagatzemats. A més, tampoc sembla molt adequada que les zones d'operació amb els residus perillosos ocupen les cotes mes baixes de la parcel·la industrial, incloent-se la nau - cobert en aqueixes cotes baixes. Pel que s'hauria de distribuir l'ús de la parcel·la industrial de manera que se situen les zones d'operacions de gestió de residus perillosos (recepció, descontaminació i emmagatzemament dels residus perillosos) en la part de la parcel·la amb majors cotes i protegides mitjançant una coberta.  
- Reduir els volums d'aigües de llavatge dels equips i instal·lacions, mitjançant neteges en sec i amb vapor.  
- L'empresa té contractes amb gestors autoritzats per a la retirada dels residus perillosos emmagatzemats. Així mateix, s'ocuparà del manteniment dels contenidors dels diversos residus perillosos i de les superfícies asfaltades per a depositar-los durant l'emmagatzemament d'aquests.  
En la zona destinada a emmagatzemar els residus perillosos generats per l'activitat s'establirà com a mesura protectora la construcció d'una cubeta de retenció que siga estanca i impermeable en l'interior de la qual es depositaran els diversos contenidors de residus perillosos.  
Programa de vigilància ambiental.  
En el programa de vigilància ambiental s'estableix els següents controls periòdics:  
- Control de l'equip separador de greixos. Aquest equip posseeix sondes que mesura la possible saturació d'hidrocarburs, les quals hauran de ser revisades i calibrada segons les indicacions del fabricant.  
En aquest control es tindrà en compte la retirada periòdica dels fangs i el lliurament d'aquests a un gestor autoritzat.  
- Control i seguiment de les retirades dels residus, tant els sòlids assimilables a urbans com els residus perillosos.  
- Compliment de les normes urbanístiques establides en aqueixa zona industrial.  
- Control sobre el manteniment en bon estat de la pantalla vegetal existent i plantació interior de la parcel·la, reposant els exemplars sempre que siga necessari.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 6 c) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista del que antecedeix, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Considerar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'activitat de planta de reciclatge de metalls i la d'instal·lació del centre de recepció, depòsit, descontaminació i desmantellament de vehicles fora d'ús, promogut per Lajo i Rodríguez, SA, situat en el C/ Ciutat de Cartagena, 17 del polígon industrial Fuente del Jarro a Paterna (València), sempre que es desenvolupe complint el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
1. Les zones del centre de VFU on es manegen els residus perillosos hauran d'estar situades en la part de la parcel·la industrial amb majors cotes i una a continuació de l'altra per a facilitar les operacions entre elles, a fi de minimitzar el risc d'accidents o vessaments d'aquests residus perillosos i evitar expandir-los a altres espais no preparats amb aquest fi. Aquestes zones estaran cobertes amb pavimentació impermeable i sistema de recollida de vessaments o abocaments de residus perillosos estancs per a facilitar la retirada d'aquests residus i lliurament a un gestor autoritzat.  
2. Els residus que s'han de gestionar, com també els generats per l'activitat hauran de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus i el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió dels pneumàtics fora d'ús.  
3. S'haurà de definir la zona per a l'emmagatzemament dels residus perillosos extrets dels vehicles i els obtinguts durant l'exercici de l'activitat (fangs, greixos, neteja de peces, d'operacions de manteniment de les instal·lacions). Aquesta zona estarà coberta, amb cubeta de retenció impermeable on es depositaran els envasos que contenen els residus perillosos.  
4. L'exercici de l'activitat del centre de recepció, descontaminació i desmantellament de vehicles fora d'ús, com a activitat de gestió de residus perillosos, està sotmés al règim d'autorització administrativa per l'òrgan competent en matèria ambiental de la Comunitat Autònoma, d'acord amb l'article 13 de la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i de l'article 50.1 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.  
5. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, aquest haurà d'incloure:   
- La vigilància periòdica amb les operacions de manteniment i bon funcionament de la impermeabilitat del paviment i arquetes o cubetes de retenció, l'estanquitat de les canaletes de les xarxes de drenatge que s'instal·len en el centre de descontaminació de VFU, com també el seu sistema de recollida de pluvials i tractament. Els residus obtinguts de les operacions de manteniment seran retirats per empreses gestores autoritzades.  
- Analítiques de control de les aigües residuals abocades al col·lector general del polígon industrial, realitzades semestralment per una OCA, mitjançant la presa de mostres de les arquetes instal·lades previ a la connexió d'aquestes a la xarxa municipal. Els paràmetres analitzats no han de superar els límits d'abocament que establisca la normativa municipal o l'entitat de sanejament. Es remetrà una còpia d'aquests resultats a l'organisme que autoritze l'abocament, com l'Ajuntament de Paterna.  
- Es realitzarà una auditoria acústica de l'activitat en el termini d'un any des de l'obtenció de les autoritzacions de les activitats projectades, i periòdicament cada 5 anys, amb les característiques definides en el Decret 266/2004, de 3 de desembre que desenvolupa parcialment la Llei 7/2002, de 3 de desembre de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
6. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a l'interessat que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè utilitze els mitjans que en defensa del seu dret estime pertinent.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 11 octubre de 2005. - La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 117/05-AIA  
Títol: Legalització d'explotació avícola  
Promotor: SAT La Solaneta  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Terrateig (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització i ampliació de l'activitat de gallines ponedores  
Localització: Partida la Solaneta, polígon 2, parcel·la 41, 42, 43, 49, 68, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, del terme municipal de Terrateig (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
La superfície total de l'explotació és de 121.371 m², dels quals 6.240 m² corresponen a superfície construïda, i 6.332 m² a la futura superfície ocupada per les noves naus.  
L'explotació està constituïda per cinc naus d'una única alçària, tres d'elles amb capacitat per a 61.800 ponedores/nau, ja construïdes, i altres dos, de nova construcció, per a 134.400 gallines/nau.   
L'activitat es dedica a la producció d'ous per a la transformació en ovoprocessadora per a la posterior utilització d'aquesta en indústria agroalimentària.  
Les gallines entren en l'explotació amb 18 setmanes d'edat, procedents d'una altra explotació de recria de polletes, i romanen en producció durant 12-14 mesos, moment en què són portades a escorxador. La cria es realitza en gàbies disposades en bateria, de 5 files per 5 pisos per a les tres naus existents, i de 8 files per 8 pisos per a les noves naus. La producció estimada setmanalment serà de 2.400.000 ous/setmana. Els ous no aptes per a consum humà són dedicats a empreses de transformació per a ús no alimentari.  
S'estima un total de 24,8 t/dia de gallinassa generada, que s'extrau de l'explotació a través de cintes transportadores directament als vehicles de recollida, sent retirada tres vegades/setmana per gestor autoritzat a aquest efecte.  
Els cadàvers queden emmagatzemats provisionalment en contenidors homologats, fins a la seua retirada final de l'explotació per una empresa gestora autoritzada.  
L'explotació disposa de tanca perimetral, i es projecta l'ampliació de la tanca per al total de l'explotació; no hi ha gual sanitari.  
El sistema de ventilació emprat en les naus existents és d'escombratge transversal, i és de tipus longitudinal o túnel el projectat per a les noves naus. No hi ha instal·lació de calefacció.  
El subministrament d'aigua potable procedeix de pou situat en l'interior de la finca (s'hi aporta còpia de la inscripció al Registre d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, concedida per a un volum màxim anual de 273.500 m³, un cabal instantani de 17 l/s i per a un nombre de caps de 150.000 animals. Encara que la capacitat de l'explotació és inferior a la que es disposarà després de l'ampliació, no se superaria en cap cas el límit d'extracció imposat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, ja que les necessitats hídriques no superaran aquest volum). S'hi utilitzen abeuradors de tetina amb cassoleta per a recollir l'aigua vessada.  
Les aigües residuals generades en l'explotació, procedents de la neteja de la maquinària present en les instal·lacions (segons l'estudi d'impacte ambiental, es realitza tres llavades durant el dia) i dels serveis sanitaris existents per als operaris, que comporta 8 m³/dia, pararan a una depuradora de tres fases, amb tractament físic (enreixat, tamisatge i homogeneïtzació), químic (coagulació de col·loides), fisicoquímic (ajust de pH i floculació), biològic (aplicació de reactor, floculació de fangs i recirculació) i com a tractament terciari, cloració. L'efluent resultant es proposa per al reg de parcel·les pròximes al complex avícola, per la qual cosa, segons s'indica en aquest, no es produirà cap abocament a llits públics. En l'estudi d'impacte ambiental s'inclou sol·licitud d'abocament a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sense que se n'haja justificat l'obtenció fins al moment. Els fangs deshidratats obtinguts, són destinats a adob orgànic. Les aigües pluvials, en no entrar en contacte amb residus ni altres substàncies, en no haver-hi emmagatzemaments exteriors que ho propicien, es perdran per escorriment cap a cotes més baixes del terreny.  
La gallinassa no s'acumula en l'explotació, ja que és retirada per una empresa gestora (es justifica mitjançant la presentació de contracte de retirada subscrit amb Ramón Tudela Sanz, amb NIF 30072157-V, en nom d'Abonos Orgánicos el Casteñero, SL amb CIF B-96649421).  
La neteja de l'explotació es realitza automàticament mitjançant raig d'aire, sent per tant la quantitat d'aigua consumida per a neteja de la instal·lació bastant reduïda, d'uns 100 m³/cicle de neteja.  
Els residus generats en l'explotació es gestionaran segons la naturalesa d'aquests: els residus assimilables a urbans s'eliminaran a través del servei municipal de recollida de fems; els envasos de material de medicaments o altres productes zoosanitaris seran destinats a ecoparc i es compromet la propietat al transport d'aquests; els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, es portaran a centres especialitzats per al reciclat d'aquests.  
L'explotació es localitza a 2,3 km del nucli urbà de Terrateig i a 1,4 km del nucli urbà de Llocnou de Sant Jeroni.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
L'expedient es va iniciar el 27 de juliol de 2005, amb la remissió per part de l'Àrea de Qualitat Ambiental, de la Conselleria de Territori i Habitatge, de còpia de l'estudi d'impacte ambiental, projecte bàsic i expedient municipal, la qual tramita l'autorització ambiental integrada.  
La informació pública s'ha realitzat en el DOGV núm. 5023, de 8 de juny de 2005, sense que s'hi haja presentat al·legacions dins del termini legalment establit.  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 4 de gener de 2004 es contesta a l'Àrea de Qualitat Ambiental la consulta realitzada a l'expedient de gallines ponedores, considerant, una vegada una vegada revisada la documentació aportada, suficient per a poder realitzar la preceptiva avaluació d'impacte ambiental, havent de disposar prèviament de l'autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial, la qual no ha sigut presentada fins al moment.  
Informes sectorials  
Entre els informes administratius recollits tant en el projecte bàsic com en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclou:  
- Informe favorable de l'Ajuntament de Terrateig, en relació amb la compatibilitat de l'actuació amb la normativa urbanística municipal.  
- Informe de la no-presentació d'al·legacions en l'Ajuntament de Llocnou de Sant Jeroni (València), amb el qual limita per l'est la parcel·la on se situa l'explotació avícola.  
- Informe favorable del veterinari d'àrea.  
- Sol·licitud de l'autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial, en data 6 de febrer de 2004.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal. Segons estableix la normativa urbanística municipal per a aquest tipus de sòl, la granja haurà d'aïllar-se mitjançant tanques i plantació d'arbres i jardineria; els paraments seran esquerdejats i pintats i es permetran en el sòl no urbanitzable comú les noves instal·lacions.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
La utilització dels llots com a adob orgànic, estan regulats pel Reial decret 1310/1990, de 29 d'octubre, pel qual es regula la utilització dels llots de depuració en el sector agrari.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat com a elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte: atmosfera, sòl, aigua, fauna, flora, paisatge i medi socioeconòmic, i es valora cadascun d'ells de manera específica en el sentit que poden ser afectats per l'ampliació de l'explotació, sense que s'hi haja identificat interaccions ecològiques clau.  
La zona més pròxima a l'explotació es troba fortament antropitzada, ocupada per activitats industrials (fàbrica de materials de construcció i desballestament). Al nord de l'explotació es localitza vegetació escleròfila de matoll, parcialment degradat per l'activitat humana, formada per un estrat alt de pi blanc (Pinus halepensis) i un estrat mitjà arbustiu de ginebre (Juniperus oxycedrus), coscoll (Quercus coocifera), argilaga (Ulex parviflorus), entre altres espècies, amb la presència d'alguna garrofera (Ceratonia siliqua). A l'oest, es presenta cultius en explotació que s'alternen amb altres abandonats. A l'est s'alterna el cultiu d'oliveres amb el de tarongers.  
La fauna present en la zona no correspon a cap ordre superior que puga estar protegit o amenaçat en l'àmbit nacional o en el catàleg d'espècies amenaçades establit per a la Comunitat Valenciana pel Decret 265/1994, de 20 de desembre. No hi ha cap endemisme en la zona afectada per l'activitat.  
Paisatgísticament, l'explotació, a causa de la seua proximitat a una indústria i un desballestament, queda integrada en el paisatge circumdant, i no es genera alteració apreciable d'aquesta.  
No es localitza en la proximitat de l'explotació fonts, naixements, llits d'aigua o semblants, que puguen comportar hidrològicament, un augment de la sensibilitat a la contaminació.  
Segons la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, el risc d'inundació de la zona es qualifica com a baix, la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües en la parcel·la és alta, litològicament no hi ha risc de lliscaments.  
No hi ha afecció a camí ramader classificat en el terme municipal.  
La zona on s'exerceix l'activitat, presenta uns valors ambientals poc destacables, i es troba fortament antropitzada; els elements ambientals més rellevants susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la seua utilització per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics emmagatzemats temporalment en la mateixa explotació.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Segons recull l'estudi d'impacte ambiental, l'ampliació de l'activitat i conforme es pretén gestionar, no comportarà impactes addicionals sobre el sòl, aigua o aire.  
La identificació d'impactes s'ha dut a terme mitjançant l'elaboració de matrius d'impacte, concloent que en la fase de funcionament, l'impacte més rellevant que causarà l'actuació serà sobre el paisatge, per la introducció d'elements permanents, i sobre l'aire, per l'emissió de gasos. En general, la valoració d'impactes es considera de baixa magnitud, i per tant l'actuació es considera viable des del punt de vista ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
S'ha proposat en l'estudi d'impacte ambiental mesures protectores per a la fase de construcció i funcionament. Respecte a les mesures protectores en la fase de funcionament, i per a evitar problemes d'olors, s'evitarà la manipulació de la gallinassa els dies de vent de determinada intensitat, quan la direcció d'aquests puguen dirigir les olors a les poblacions. Per a minimitzar l'emissió d'amoníac a l'atmosfera, proposa dues alternatives (mètodes físics, basats en control de la ventilació i la temperatura i mètodes químics, basats en l'addició de productes alcalins naturals amb efecte bactericida que frena les fermentacions) sense definir la que es portarà a la pràctica. Per a minimitzar l'impacte visual, s'intentarà mantenir les barreres visuals que proporcionen els mateixos cultius, dissenyant a més les cobertes de les naus amb materials opacs. Com a mesures sanitàries, es proposa instal·lar tanca perimetral, teles mosquiteres i antiocells en les finestres, disposar de contenidors homologats per a contenir temporalment els cadàvers que es produïsquen en l'explotació. Per a evitar impactes sobre el sòl i l'aigua, es proposa impermeabilitzar el sòl de la zona d'estabulació i depòsits d'emmagatzemant de residus.  
Les mesures correctores es consideren suficients sempre que s'apliquen conforme al que estableix l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització i ampliació de la granja avícola, situada al terme municipal de Terrateig (València), promoguda per SAT La Solaneta, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'obertura, el promotor haurà de disposar de la sol·licitud de l'autorització prèvia emesa per la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'obertura, el promotor haurà de disposar d'analítiques, tant de l'efluent de la depuradora com del fang obtingut en aquesta, de manera que puga assegurar-se la possibilitat de poder abocar en camp, segons consideracions establides per l'organisme de conca, com també de poder utilitzar els llots, complint en tot moment allò que estableix el Reial decret 1310/1990, de 29 d'octubre, pel qual es regula la utilització dels llots de depuració en el sector agrari.   
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, on puga emmagatzemar-se temporalment la gallinassa fins a la retirada d'aquesta per una empresa autoritzada, de manera que s'evite l'acumulació descontrolada d'aquesta en el recinte de l'explotació. El femer haurà de dissenyar-se de manera que tinga capacitat suficient per a contenir la gallinassa generada, com mínim, durant un mes, havent d'estar perfectament impermeabilitzat i construït a base de solera i parets de formigó impermeabilitzat amb lleuger pendent que facilite la canalització de lixiviats a cubeta de recollida, que podran novament ser incorporats al muntó, en cas de generar-se. Haurà d'estar cobert.  
- La nau haurà de disposar de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent del trànsit rodat que accedisca a aquesta. A més, haurà de tenir un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant, amb llum de malla tal que no permeta el pas de vectors de dimensió reduïda. Haurà de disposar-se de tanca perimetral de l'explotació.  
- Haurà d'aplicar-se tractaments de desinfecció i desratització adequats en la nau, s'utilitzarà productes d'eliminació d'insectes vectors de manera que s'eviten molèsties a la població de la zona circumdant.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que poguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'acumularan en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els residus assimilables a urbans, hauran de destinar-se a ecoparc, o ser gestionats a través del servei municipal de recollida de fems; els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació es portaran a centres especialitzats per al reciclat d'aquests.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
- En relació amb les normes mínimes de benestar animal, es tindrà en compte allò que s'ha recollit en el Reial decret 3/2002, d'11 de gener, pel qual s'hi estableixen les normes mínimes de protecció de les gallines ponedores.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 d'octubre de 2005. - La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 146/05-AIA  
Títol: Instal·lació fotovoltaica  
Promotor: Fotovoltaica La Valltorta SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge de Castelló  
Localització: Polígon 15, parcel·la 308, Tírig (Castelló)  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és una instal·lació fotovoltaica de connexió a xarxa de 100 kW, a partir de plaques i mòduls, sobre una parcel·la amb sòl de tipus no urbanitzable i ús rústic, situada al municipi de Tírig (Castelló).  
La zona de la instal·lació fotovoltaica està destinada a albergar en el seu interior la totalitat dels equips destinats a la producció i transformació de l'energia elèctrica i ocupa una superfície de 2.287 m². El terreny estarà compactat i s'hi afegirà una capa de grava d'insistència.   
Les plaques fotovoltaiques s'ancoraran sobre estructures metàl·liques i cadascuna d'aquestes, al seu torn, sobre dues bancades de formigó armat realitzades in-situ disposades en fileres i en paral·lel, sent aquestes comunes a cada línia de plaques fotovoltaiques.   
Les bancades hauran de tenir una profunditat màxima en el terreny de 40 cm; una amplària i grossària de 40 cm i una longitud que dependrà del nombre i disposició de les estructures suport.   
Es realitzarà un total de 46 grups de mòduls fotovoltaics (estructures), situats en 10 fileres, per tant 20 bancades en total. Els fonaments són a base de formigó armat de 25 N/cm², bastit amb 8 redons de 12 mm de diàmetre c cèrcols de 8 mm de diàmetre cada 30 cm.  
Es realitzaran una sèrie de rases destinades a albergar les canalitzacions elèctriques de la instal·lació, com també arquetes de connexió.   
Les línies de cable de corrent continu (cc) que uneixen les plaques fotovoltaiques, discorreran per canalitzacions soterrades de tub corrugat i desembocaran en una caseta independent destinada únicament a albergar el convertidor de cc a ca, sent aquesta el tipus d'energia que s'utilitza per al transport fins al transformador. Aquesta caseta serà de construcció prefabricada de formigó i complirà amb tota la normativa aplicable per a aquest tipus d'instal·lacions.   
Previ a la injecció d'aquesta energia en la xarxa encara ha de realitzar-se en el Centre de transformació de 400 kVA un increment del nivell de tensió d'aquesta energia per a poder ser subministrada a la xarxa de mitjana tensió (20 kV). En concret a un suport metàl·lic de gelosia ja existent propietat de la companyia distribuïdora i mitjançant línia subterrània de MT.  
Per a cada fila de branques de mòduls fotovoltaics, es disposarà d'una arqueta de connexions situada al costat de la bancada de formigó.  
No existeix actualment en la parcel·la cap tipus d'edificació i tampoc es preveu la construcció d'aquestes per a l'exercici de l'activitat. Únicament s'hi instal·larà una caseta prefabricada portàtil amb les dimensions apropiades per a garantir l'existència en el seu interior d'un lavabo, d'un inodor i d'una zona de vestidor.  
Es col·locarà una tanca perimetral de tela metàl·lica d'acer de 2 m d'alçària, subjecta a pals de perfil tubular d'acer galvanitzat cada 3 m. Els pals s'ancoraran en el terreny mitjançant fonamentacions de formigó realitzades in-situ i a 40 cm de profunditat. Es col·locarà una porta de dos fulles en la tanca, en l'accés original del recinte.  
Tramitació administrativa  
En data 8 de setembre de 2005 la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre la documentació tècnica i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la instal·lació fotovoltaica de Tírig.   
Ha sigut sotmés a informació pública per la Direcció Territorial de Castelló en el DOGV, i consta el certificat de no haver-se presentat cap al·legació al projecte de la planta de generació d'energia fotovoltaica. Així mateix, ha romàs exposat en el tauler d'edictes de l'Ajuntament de Tírig durant el termini de vint dies hàbils des del 27 de maig.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
La zona objecte de l'actuació se situarà en terreny agrícola que actualment està en desús. Les parcel·les confrontants compten amb plantacions d'ametlers i terrenys sense cultivar.  
Per tant la parcel·la no està situada dins d'una àrea de gran valor ecològic, ni paisatgístic, ni està subjecta a cap protecció especial.  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Durant la fase de realització es produirà un impacte sobre el sòl, sobretot en aquells llocs en què es realitzen les rases destinades a albergar les canalitzacions elèctriques i les bancades de formigó armat sobre les quals s'ancoraran les estructures de suport dels plaques fotovoltaiques.  
També es realitzarà un condicionament del terreny destinat a albergar les casetes prefabricades per a l'inversor, el centre de transformació i el sistema de posada a terra.   
Posteriorment es realitzarà una compactació del terreny, abans d'afegir-hi la grava d'insistència.  
Un altre impacte a tenir en compte és el produït sobre el paisatge, podent originar una distorsió de l'equilibri natural i de l'harmonia estètica del lloc de l'emplaçament.   
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Per a pal·liar en la mesura que siga possible l'impacte paisatgístic es proposa com a mesura correctora, la col·locació en tot el perímetre (a la vora de la tanca metàl·lica), de vegetació arbòria a manera d'apantallament vegetal. Es plantaran espècies com el xiprer, que es deixaran fins una alçària superior als 2 m.  
D'altra banda, no s'hi hauran d'utilitzar substàncies o compostos químics per a la neteja de les plaques fotovoltaiques, utilitzant únicament aigua sense cap additiu. En el cas que es produisca un vessament accidental, s'eliminarà aquest vessament i es restituiran els aspectes originals del terreny.  
Respecte del programa de vigilància ambiental aquest tindrà com a objectiu detectar les desviacions ocorregudes sobre les previsions establides en l'estudi d'impacte ambiental, mantenint les instal·lacions en perfecte estat d'ús, i no s'hi permetran vessaments incontrolats, emanacions no desitjades a l'atmosfera i respectant les condicions ambientals de la zona.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat haurà de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental segons allò que s'ha indicat en l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'instal·lació fotovoltaica, promogut per Fotovoltaica la Valltorta, SL, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Previament a l'inici dels treballs d'excavació s'haurà de sol·licitar informe la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, que en aplicació de l'article 62.2 de la Llei 4/98, determinarà la viabilitat patrimonial de l'actuació o les condicions a què ha de subjectar-se necessàriament aquesta.  
2. L'alçària de l'esmentada instal·lació fotovoltaica no superarà els 6 m.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 d'octubre de 2005. - La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 191/9939-GAB.  
Promotor: Iberdrola Distribución Gas, SAU  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport (Servei Territorial d'Energia de Castelló)  
Objecte projecte: Ramal de distribució de gas natural al polígon industrial La Esperanza  
Localització: Al terme municipal de Segorbe (Castelló)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un gasoducte per a donar subministrament al polígon industrial La Esperanza a Segorbe. Es partirà de gasoducte existent als voltants del nucli urbà de Segorbe fins a armari de regulació APA/MPB, 10/4 de distribució al polígon industrial referit.  
Característiques del projecte:  
- Canonades de polietilé d'alta densitat PE 100 de 160, 90 i 63 mm de diàmetre amb una longitud de 5.017, 3 m dissenyades en 16 (APA) bar. Per a les connexions amb la xarxa ja existent s'adopta tub d'acer de 3 " de secció.  
- Es projecten 3 punts de distribució MPB en el mateix polígon industrial, i dos terminals per a subministrament a futures ampliacions del nucli urbà de Segorbe, projectant en aquests dos últims casos un segon armari APA/MPB 10/16.  
- Accessoris i vàlvules (colzes, aïllants, reduccions, etc.).  
- La profunditat de soterrament serà d'1 metre, i amplària de rasa 0,8 m.  
- Protecció catòdica: revestiment anticorrosiu de polietilé, mitjançant la instal·lació d'ànodes amb les seues preses de potencial corresponents.  
- Restitució de terrenys i serveis afectats.  
- Pista de treball normal de 10 metres i la restringida de 8 metres, que inclou zona d'abassegament de material extret de la rasa, rasa, i zona per on discorrerà la maquinària i des d'on treballarà.  
Tramitació administrativa  
Amb data 26 de setembre de 2005 es va informar el promotor i l'Ajuntament de Segorbe en relació a la consulta formulada indicant-los que la Direcció Territorial de Castelló havia informat que el projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental.   
Amb data 25 d'octubre de 2005 es va remetre per la Unitat d'Energia del Servei Territorial d'Energia de Castelló de la Conselleria d'Infraestructures i Transport estudi d'impacte ambiental i projecte.  
Amb data 1 de febrer de 2006 la Unitat d'Energia del Servei Territorial d'Energia de Castelló de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el certificat d'al·legacions presentades durant el període d'informació pública, còpia de les al·legacions, contraal·legacions del titular i fotocòpia de les publicacions:  
- Certificat del cap del Servei Territorial d'Energia de Castelló indicant que s'ha dut a terme aquesta i s'hi han presentat al·legacions per part de l'empresa Gas Natural SDG, SA.  
- Gas Natural en la seua al·legació fa referència a la seua implantació en la zona i a evitar duplicitats i economitzar esforços d'acord amb la legislació.  
- El promotor respon a les al·legacions abans citades indicant entre altres motius que el traçat no és anul·lar, sinó directe en els marges del qual no es troba implantada cap xarxa de distribució de gas natural canalitzat.  
Consideracions ambientals  
1. La instal·lació discorre majoritàriament afectant sòls urbans o urbanitzables i en menor grau a sòl no urbanitzable, aprofitant majoritàriament l'existència de camins o carreteres. En algunes zones discorre per camins entre camps de cultiu, zones agrícoles abandonades i xicotetes taques forestals en què destaquen algunes amb pinedes de pi blanc (Pinus halepensis).  
2. Tenint en compte les característiques de la zona per la qual discorre la instal·lació i de la mateixa instal·lació s'estima que l'impacte serà moderat.  
3. Respecte a les mesures correctores es destaquen les següents:  
- Retirada a un abocador autoritzat de tots els materials de rebuig, com també dels excedents de terres procedents de l'excavació.  
- Minimitzar l'emissió de pols mitjançant regs amb aigua en èpoques seques.  
- En les zones amb arbratge es discorrerà pels camins o corredors entre alineacions arbòries i, en cas de no existir, es restringirà al màxim possible la pista de treball.  
Consta programa de vigilància ambiental en què s'indica que en la fase de replantejament s'assenyalaran aquells peus arboris i arbustius d'interés que puguen ser retirats en la fase d'obertura de la rasa. Respecte a aquelles activitats generadores d'alts nivells sonors s'ha de programar la seua execució en la franja temporal adequada, i únicament en aquells casos d'absoluta necessitat. Es preveu una assistència tècnica ambiental.  
Es considera necessari obtenir informe favorable de la Conselleria de Cultura i extremar en la vigilància ambiental que es generen molèsties excessives a la població i adoptar, en cas de ser necessari, mesures.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I, apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'iImpacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes,  
Resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de ramal de distribució de gas natural al polígon industrial La Esperanza al terme municipal de Segorbe (Castelló), Iberdrola Distribución Gas, SAU, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen necessàries com també del compliment d'allò que estableix la documentació aportada i en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicions per al desenvolupament i l'execució del projecte:  
1. Obtenció d'informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte a la possible afecció al patrimoni cultural valencià, havent de seguir-se les mesures que en ell s'establisquen, cas de fer-se.  
2. Supervisió del replantejament de l'obra per part dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de Castelló per si és necessari adoptar alguna mesura preventiva i correctora respecte a evitar afectar algun exemplar vegetal singular, aquests serveis podran determinar, cas de considerar-ho necessari, adoptar mesures de restauració de les zones afectades.  
3. Respecte a aquells materials sobrants de les obres es retiraran de la zona a un abocador autoritzat, llevat que s'hi puguen reutilitzar.   
4. S'extremarà la vigilància ambiental pel que fa a l'afecció a la població per a minimitzar-la, cas de ser necessari.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez