Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7452, del 28-01-2015 (2015/515)

RESOLUCIÓ de 14 gener de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 2/13-AIA Onda, 59/14-AIA Villena, 85/14-AIA Borriana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7452

Data del DOGV
:   28-01-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/515


Data del document
:   14-01-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Borriana
    * Onda
    * Villena
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 14 gener de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 2/13-AIA Onda, 59/14-AIA Villena, 85/14-AIA Borriana. [2015/515]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de l'estimació d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 2/13-AIA Onda, 59/14-AIA Villena, 85/14-AIA Borriana.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 2/13-AIA.  
Títol: Modificació substancial per a indústria de fabricació de frites, esmalts i colorants ceràmics.  
Promotor: Smalticeram España, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental (expedient 093/11 IPPC).  
Localització: urbanització Sud-14, polígon 44, parcel·la 1, terme municipal d'Onda (Castelló).  
Antecedents  
L'empresa està inscrita en el registre general d'instal·lacions d'IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 004-04/AAI/CV.  
La Direcció General de Qualitat Ambiental el 10 de setembre de 2004, atorga a l'empresa Smalticeram España, SA, l'autorització ambiental integrada, prèvia declaració d'impacte ambiental favorable amb condicionants (amb data 15 d'abril de 2004, expedient 019/04-AIA).  
  
Descripció del projecte  
L'objecte d'este projecte és la sol·licitud de renovació de l'autorització ambiental integrada (d'ara en avant AAI) i de modificació substancial d'una indústria de fabricació de frites, esmalts i colorants ceràmics (activitat ja existent d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental).  
La modificació substancial de l'AAI, considera com a nou equip la maquinària prevista en l'AAI 004-04/AAI/CV que no va arribar a instal·lar-se, i l'ampliació de part de les naus destinades a producció.  
La capacitat de producció per a la secció de fusió és de 103,45 t/dia, tenint en compte tant els forns de fusió existents com els que s'amplien, resultant 30167 t/any de frites, de les quals 15100 t/any passen directament a expedició de càrregues i la resta s'empren per a la producció d'altres productes.   
L'aigua requerida prové del subministrament municipal per al procés industrial, instal·lació contraincendis, lavabos, vestuaris d'oficines i laboratori, s'emmagatzema en una bassa de 1072 m³ de capacitat per a la seua distribució als distints punts de consum.   
L'emplaçament compta amb els servicis urbanístics: subministrament municipal d'aigua, energia elèctrica, gas natural, clavegueram municipal i xarxa d'aigües pluvials.  
A més compta amb gasoil en depòsit fix legalitzat de 2000 l, sent el consum anual estimat d'uns 15925 l per al funcionament dels carretons elevadors i grups electrògens.  
Descripció del procés productiu  
L'activitat de l'empresa és la producció i comercialització de frites, esmalts, granalles, compostos i serigrafies.  
1. Secció d'emmagatzematge, dosificació i transport a forns.  
Es realitza la recepció i emmagatzematge de les matèries primeres, com ara: argila, caolins, feldspats, alúmines, zirconis, borats, etc., en sitges estanques, que compten amb un filtre de mànegues per a la seua despressurització.  
Pesat el material es portarà fins a la sitja d'emmagatzematge del forn corresponent, situat en la secció de fusió de frites.  
Les dosificacions incorrectes seran destinades a una tremuja de recuperació que compta amb un filtre de despressurització, per a la seua reincorporació al procés productiu.  
Esta secció compta amb un filtre general d'aspiració, tant la tremuja de recuperació com el filtre general comptaran amb campanes de descàrregues i preses d'aspiració, perquè el material que no es puga incorporar al procés productiu puga ser reutilitzat en la planta de recuperació.  
  
2. Secció de fusió de frites.  
Des de cada sitja d'emmagatzematge es transporta el material fins als forns, on es produïx la fusió de la mescla de productes minerals, originant una bassa de massa fosa, que fluïx a l'exterior fins a les fritadores, on per xoc tèrmic amb aigua, es produïx la cristal·lització i per vibració l'extracció de la frita cristal·litzada.  
Cada forn disposa d'una tremuja de refosos, en la qual es depositarà el material de recuperació que s'anirà afegint a la mescla de les sitges.  
  
El combustible utilitzat en cada cremador dels forns és gas natural, mesclat amb aire calfat procedent de l'intercanviador del forn i enriquit amb oxigen.  
Cada forn disposa d'un filtre de mànegues, per a la depuració de fums junt amb intercanviadors aire-aire, per a refredar el fum. Els fums depurats seran abocaments a l'exterior per mitjà d'una xemeneia que disposarà de silenciador per a evitar sorolls i preses amb plataforma d'accés per a l'obtenció d'analítiques dels fums i el residu retingut en el filtre es porta a la tremuja de refosos.   
L'aigua calenta utilitzada en els processos de refredament de la frita i la refrigeració dels alimentadors dels forns és conduïda per mitjà de canaletes a una bassa de decantació, refredada en una torre de refrigeració i reincorporada al circuit tancat de refrigeració.  
La bassa d'aigua freda a causa de les pèrdues per evaporació s'omplirà amb aigua procedent de la bassa d'aigua blanca depurada (depuradora 1).  
La frita resultant s'emmagatzema en big-bags i es porten a la secció d'emmagatzematge de frites en zona coberta, per a la seua posterior distribució a la secció d'expedició de càrregues, a la secció de dosificació de frites i caolins o a la secció de compost.  
3. Secció dosificació de frites i caolins.  
Les frites obtingudes es dosificaran amb caolins. El producte resultant pot anar a la secció d'expedició de càrregues o a la secció d'additius. Esta instal·lació compta amb un filtre de mànegues.  
4. Secció compost.  
La fabricació de compost és una mescla en sec de frites amb productes minerals, colors i additius químics, destinats a la secció expedició de càrregues o a la secció d'additius.  
La instal·lació compta amb un sistema de depuració format per dos filtres de mànegues i preses d'aspiració distribuïdes per esta secció. El rebuig d'este filtre és portat a la planta de recuperació de materials.  
  
5. Secció additius.  
En esta secció s'afigen additius a les frites provinents de la secció de compost i de la secció dosificació de frites i caolins, i posteriorment s'enviaran a la secció expedició de càrregues o a la secció de mòlta.  
  
6. Secció de mòlta.  
El material provinent de la secció additius es moldrà en via humida i es transformarà en esmalt líquid blanc, este s'emmagatzemarà en cossis i s'enviarà a la secció expedició de càrregues o es bombarà fins als contenidors d'emmagatzematge de la secció de pintat o secció d'assecat. La instal·lació compta amb un filtre de mànegues i boques d'aspiració.  
  
7. Secció assecat.  
Es procedix a l'assecat i micronitzat dels esmalts líquids que provenen de la secció de mòlta, produint-se serigrafies, que s'enviaran a la secció expedició de càrregues o a la secció de mesclat. Cada atomitzador estarà dotat d'un filtre de mànegues, ventilador i xemeneia, per a depurar els vapors d'aigua produïts durant l'atomitzat, l'aigua utilitzada per a la neteja d'esta secció s'arreplegarà en canaletes independents que les portarà fins a les depuradores. Hi ha a més filtres de mànegues per a les seccions d'atomitzat, encarregats de l'aspiració en la descàrrega dels atomitzadors.  
8. Secció de mesclat.  
Amb les serigrafies i matèries primeres procedents de la secció d'emmagatzematge s'obtindran serigrafies pintades, atomitzat i granalles per mitjà de mescladores, tamisos, incubadores, formigoneres, etc.  
9. Secció ensacat, paletitzat i enfardellat.  
Els productes resultants seran ensacats i paletitzats i portats a la secció de càrregues. Esta zona compta amb un filtre general de planta.  
10. Secció de recuperació de materials i neteja d'instal·lacions.  
  
Ací es porten tots els residus generats en les diferents zones i instal·lacions de la fàbrica per a ser reutilitzats o retirats per gestor autoritzat.  
  
En esta secció també es destinen els palets, cossis i big-bags per a la seua neteja i posterior reutilització en el procés productiu, comptant amb un filtre de mànegues per a l'aspiració general.  
En esta secció es reutilitzaran els residus següents:  
- frites procedents de la neteja de les bassa de refrigeració.  
- Rebuig dels filtres que no compten amb recirculació.  
- Residus procedents de la neteja de les seccions i dels filtres de neteja.  
- Llots produïts en la depuració d'aigües.  
- Materials que no han superat els controls de qualitat i no es poden recuperar en la seua secció de producció.  
El procés productiu descrit no ha patit canvis de l'avaluat en l'expedient inicial  
(019/04-AIA) proposant, per a aconseguir l'increment de producció previst, l'ampliació de les instal·lacions en les següents seccions, de forma resumida:  
En la secció de fusió de frites  
- Tres nous forns amb els seus corresponents equips de filtració.  
  
- Una estació de subministrament d'oxigen per a la combustió.  
- Circuit de refrigeració de frites incloent una torre de refrigeració.  
  
Secció dosificació de frites i caolins  
- Dos sitges de caolí.  
- Quatre sitges de frita.  
- Un filtre d'aspiració general.  
Secció compost  
- Un filtre d'aspiració general.  
Secció de mòlta  
- S'amplien els molins de boles.  
Secció assecat  
- Un assecador d'esmalts líquids.  
Secció de granalles  
- Mescladora.  
- Polipast.  
- Incubadora de granalles.  
Secció de mesclat  
- Una mescladora en sec de 1500 litres.  
També inclouen com a instal·lacions de la modificació substancial l'execució de les infraestructures de tractament d'aigües residuals industrials ja previstes en l'AAI autoritzada, consistents en:  
Depuradora 1 o depuradora de procés blanca. Composta per la bassa de recepció i instal·lació de tractament de l'aigua utilitzada en la secció de mòlta i atomitzat en blanc.  
Depuradora 2 o depuradora de procés pintada. Composta per la bassa de recepció i instal·lació de tractament de l'aigua utilitzada en la secció de mòlta i atomitzat pintat, en els laboratoris, en la planta pilot i neteja de les instal·lacions.  
Els residus generats per l'empresa i la seua codificació, segons l'Orde MAM/304/2002, de 8 de febrer, per la qual publiquen les operacions de valorització i eliminació de residus i la Llista Europea de Residus, són els següents:  
Residus assimilables a urbans  
200301 Fem, menjar, llandes de beguda, gots de plàstic, fleixos, tovallons de paper.  
Residus no perillosos (estos residus seran enviats a gestor autoritzat)  
  
150101 Paper i cartó no contaminat.  
150102 Plàstic no contaminat.  
150103 Fusta.  
080203 Suspensions aquoses ceràmiques.  
101201 Rebuig de material cru ceràmic (planta pilot).  
101208 Rebuig olla ceràmica (planta pilot).  
170407 Metalls mesclats.  
Residus perillosos (estos residus seran enviats a gestor autoritzat, excepte els que es valoritzen, que són els descrits anteriorment)  
150110\* Envasos de plàstic, paper/cartó i metàl·lics contaminats.  
  
150202\* Sòlids contaminats.  
130110\* Oli hidràulic contaminat.  
200121\* Llums i tubs fluorescents.  
150202\* Draps, cotons i esponges.  
160303\* Residu sòlid ceràmic.  
101211\* Frites.  
190813\* Llots de depuradora. (Quan es determine que és perillós).   
  
L'empresa valorarà els següents residus generats introduint-los en el procés productiu:  
160303\* Residu sòlid ceràmic (general, laboratori) 150000 Kg/any.  
  
101211\* frites (general, laboratori) 75276 Kg/any.  
190813\*/190814 Llots de depuradora (depuradora) 750000 Kg/any.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 21 de desembre de 2012, es registra en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental nota de règim intern del Servici de Protecció i Control Integrat de la Contaminació, sol·licitant, d'acord amb l'art. 14 del Decret 127/2006, ponència de la proposta en la comissió d'anàlisi ambiental integrat, referida a l'avaluació d'impacte ambiental del projecte. Remet expedient compost per:  
Projecte bàsic per a la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, annex al projecte bàsic, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, avaluació ambiental acreditativa d'una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental, la qual s'emet favorable i informació pública del projecte i estudi d'impacte ambiental, sense haver-se presentat al·legacions.  
El 30 de maig de 2014, el Servici de Protecció i Control Integrat de la Contaminació, reitera la petició efectuada en data 21 de desembre de 2012, per a poder prosseguir amb el tràmit de la modificació substancial de l'autorització ambiental integrada.  
Consideracions ambientals  
En relació amb les emissions contaminants.   
L'ampliació prevista genera nous focus d'emissió a l'atmosfera, semblants als considerats en l'AAI, és a dir, de partícules sòlides i de fums.  
La documentació presentada proposa les següents mesures preventives per a minimitzar les emissions contaminants:  
- El transport de matèries primeres en camions es realitzarà coberts amb tendal.  
- Els forns a instal·lar tindran una eficiència entre el 50 al 80 % que produiran menys emissions atmosfèriques i proporcionen a més bona transferència de calor, reduint la temperatura en la superfície del fos amb disminució en la generació de volàtils i reducció de les emissions de HCL i HF.  
- No s'utilitzaran matèries que continguen Pb ni Cd.  
- S'utilitzaran cremadors d'oxicombustió, per a reduir les emissions de Nox.  
- S'utilitzarà gas natural i se seleccionaran matèries primeres amb reduït contingut de sofre per a reduir les emissions de Sox.  
El pla previst per al control d'emissions, que queda reflectit en el programa de vigilància ambiental, és el següent:  
Anualment  
- Manteniment de la maquinària.  
- Mesurament de les emissions dels focus amb cabal > 30.000 Nm³/h.  
- Mesurament de contaminants dels focus de fusió.  
- Substitució de totes les mànegues dels filtres.  
Cada dos anys  
- Mesurament de les emissions dels focus per a un cabal 10.000 Nm³/h < Q < 30.000 Nm³/h  
Cada tres anys  
- Mesurament de les emissions dels focus per a un cabal <10.000 Nm³/h.  
Els sistemes de vigilància i control de les emissions atmosfèriques seran realitzades a través d'organismes de control autoritzat en matèria de medi ambient.  
El projecte aporta un informe d'inspecció reglamentària d'agents contaminants atmosfèric en fonts estacionàries en l'empresa, per un organisme de control autoritzat.  
En relació amb el consum i gestió de l'aigua:   
L'aigua de l'empresa prové del subministrament municipal per al procés industrial, instal·lació contra incendis, lavabos, vestuaris d'oficines i laboratori.   
L'aigua utilitzada en la instal·lació contraincendis, lavabos de fàbrica i en el procés industrial s'emmagatzemarà en una bassa de 1072 m³ de capacitat i es distribuïx als distints punts de consum.  
Quant a l'afecció de les aigües, no hi ha abocament ni a la xarxa, ni al llit públic de l'aigua utilitzada en el procés.   
L'aigua residual sanitària i la pluvial, aboquen per mitjà de canalitzacions específiques i independents a les xarxes municipals de clavegueram i pluvials respectivament, comptant amb permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram de l'Ajuntament d'Onda.  
Quant a l'aigua residual industrial:   
L'aigua es genera en la secció de mòlta, atomitzat, fusió, planta pilot, laboratoris i neteja d'instal·lacions.   
L'aigua de neteja de les diferents seccions de mòlta, atomitzat, fusió, i neteja de la naus, pararan a canaletes distribuïdes longitudinalment al llarg de les naus, que les conduïxen fins unes basses de recepció prèvies i per mitjà de bombament seran conduïdes fins a la bassa d'acumulació d'aigua residual.   
L'aigua que s'utilitza en la cabina d'esmaltat dels laboratoris, per a arreplegar les partícules de producte (esmalt i colors) projectat sobre les peces, i l'aigua de neteja de les línies d'esmaltat de la planta pilot, es conduïxen a través de canaletes fins a la bassa intermèdia i l'aigua residual es bomba fins a la bassa d'acumulació d'aigua residual.   
  
L'enviament de l'aigua residual des de la bassa d'acumulació a atomitzador extern és per mitjà de canonada. L'aigua blanca depurada i emmagatzemada en la bassa, s'utilitzarà per a compensar l'aigua evaporada del circuit de refrigeració tancat i per a la neteja de les instal·lacions de mòlta i atomitzat en blanc i els llots generats després d'un procés de deshidratació es recuperaran o es gestionaran per mitjà de gestor autoritzat.  
El tractament aplicat a les aigües residuals industrials és fisicoquímic, segons un procés seqüencial de reacció, coagulació, floculació i decantació, per a poder així reintegrar-les en el procés industrial.  
Les basses d'emmagatzematge de les aigües residuals, estaran cobertes, evitant vessaments en cas de pluges.  
Es presenta com a annex al projecte el certificat d'estanquitat i impermeabilitat de les basses d'aigua residual industrial.  
El programa de vigilància ambiental proposa en relació amb el tractament d'aigües residuals:  
- Setmanalment inspecció visual i manteniment de les depuradores d'aigües residuals.  
- Anualment la neteja de l'intercanviador i els seus circuits.  
Quant a l'afecció al sòl el projecte contempla que no hi ha cap fuita al sòl ja que les basses d'acumulació d'aigua del procés i de llots són impermeables i estanques.  
Quant a la neteja dels cossis contaminats es compta amb una zona coberta amb solera de formigó i reixetes que conduiran l'aigua fins a la bassa, evitant possibles filtracions al sòl.  
En relació a la gestió de residus:  
Excepte els cossis contaminats, pols ceràmica, frites i llots de depuradora, la resta de residus generats bé s'arrepleguen i emmagatzemen en un magatzem de residus de 800 m³ de superfície cobert, on es disposaran en recipients adequats per a cada un o bé romanen en el lloc on es generen, per a posteriorment ser retirats per gestor autoritzat.  
  
Es revisaran tots els contenidors d'emmagatzematge diàriament, netejant les possibles emissions d'efluents d'estos. Es proposa la utilització de material de contenció com a absorbent, com a mesura preventiva en cas de vessaments accidentals. L'oli usat s'emmagatzema en depòsit proporcionat pel proveïdor sobre cubeta de contenció de vessaments, quan la cubeta estiga plena s'avisa al gestor perquè succione l'oli per mitjà de bombament.  
Els residus assimilables a urbans són depositats i transportats en contenidors específics i seran arreplegats pels servicis de neteja municipals.  
Desapareixerà el residu de suspensions aquoses, generant-se el residu llots de depuradora, que caldrà caracteritzar per a saber si és un residu perillós o no, quan l'empresa pose en marxa la instal·lació de depuració.   
L'empresa té implantat un sistema de depòsit devolució i retorn, per la qual cosa realitzarà la neteja dels cossis arreplegats dels clients.  
  
El programa de vigilància ambiental proposa setmanalment una inspecció visual dels contenidors de residus per a detectar fugues.  
Quant a la producció de sorolls i vibracions, el projecte contempla que els focus de soroll són:  
- Naus de producció.  
- Laboratori i oficines.  
Les mesures correctores i preventives a adoptar en la instal·lacions:  
- Els ventiladors i motors de la instal·lació es dotaran d'un encapsulat de material acústic per a reduir el nivell sonor.  
- Els tancaments presenten un aïllament acceptable, per la qual cosa no cal adoptar mesures a fi d'amortir el so transmés.  
  
- Els molins comptaran amb un recobriment de plaques d'aïllament acústic per a reduir el soroll.  
- Respecte a la circulació de vehicles, es realitzarà un manteniment periòdic dels mateixos.  
Quant a les vibracions, si aparegueren s'instal·laran sobre suports flexibles tipus goma, suro o semblant i s'adoptaria les mesures oportunes per al seu equilibrat dinàmic i estàtic.  
El projecte aporta un certificat d'inspecció reglamentària del nivell sonor en l'ambient exterior, sent conforme amb l'AAI núm. 004-04/AAI/CV, amb data 13 de novembre de 2008.  
El programa de vigilància ambiental proposa portar un llibre de registre de control d'emissions acústiques.  
Quant a la legionel·losi, l'empresa compta amb torres de refrigeració, per a refredar l'aigua procedent de la fusió de frites en els forns, es realitzaran els controls necessaris per a evitar el bacteri de la legionel·la.  
  
Com a mesures preventives i correctores el projecte proposa:  
- Neteja i desinfecció general dos vegades a l'any d'estes instal·lacions.  
- En cas de condicions ambientals desfavorables (atmosfera bruta), la instal·lació se sotmetrà a una neteja.  
- Es realitzaran al llarg de l'any controls analítics fisicoquímic i microbiològics per a assegurar el programa de manteniment.  
Per a això hi haurà un registre de manteniment i desinfecció. L'empresa contractada estendrà un certificat respecte d'això, el promotor adjunta en la documentació un certificat de neteja i desinfecció de les instal·lacions que estan en marxa i comunicació a l'ajuntament de la instal·lació d'una torre de refrigeració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu el grup 4, apartat j de l'annex I, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.  
2. L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquella.  
  
4. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'activitat de «Modificació substancial per a indústria de fabricació de frites, esmalts i colorants ceràmics», promoguda per Smalticeram Espanya, SA, ubicada en la urbanització sud-14, polígon 44, parcel·la 1, terme municipal d'Onda (Castelló), sempre que este es desenrotlle d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
  
1. Es fa extensiu al projecte de modificació substancial de l'activitat tots i cada un dels condicionants inclosos en la declaració d'impacte ambiental formulada amb data 15 d'abril de 2004.  
2. Els residus generats en l'activitat seran els relacionats en la part expositiva d'esta resolució o qualsevol altre codi LER que l'òrgan competent en matèria de gestió de residus considere susceptible d'autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en què s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
3. Quant als llots de depuradora generats després de la posada en marxa la instal·lació de depuració d'aigües, l'empresa caracteritzarà el residu com a no perillós 190814 o perillós 190813\*, emmagatzemant-lo i gestionant-lo d'acord amb la seua naturalesa i si és el cas perillositat.  
  
4. Els límits d'emissions canalitzades i difuses, la suficiència de la mesures preventives i correctores propostes i la resta d'aspectes relacionats amb la prevenció d'emissions a l'atmosfera, seran establits per l'òrgan competent en la preceptiva autorització d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, D'acord amb el que preveu l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
5. Es portarà un registre documental del programa de vigilància ambiental que permeta comprovar el seguiment i el compliment de les mesures protectores i correctores ambientals propostes en l'estudi d'impacte ambiental presentat.  
La documentació del programa de vigilància ambiental estarà a disposició de les autoritats competents.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, o la detecció de qualsevol impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és escaient, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per ser una acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del mencionat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 19 de desembre de 2014,- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell».  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 59/14-AIA.  
Títol: Planta de tractament i transformació d'àrids procedents de la pedrera «El Cantalar».  
Promotor: Guerola Áridos y Hormigones, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Villena.  
Localització: polígon 74, parcel·la 36, del terme municipal de Villena (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte:   
L'objecte del projecte és la sol·licitud de la llicència ambiental d'acord amb la Llei 2 2006,/de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, per a la instal·lació d'una planta de tractament i transformació d'àrids.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada:   
L'empresa Guerola Áridos y Hormigones, SL, pretén la instal·lació d'un conjunt de plantes mòbils i temporals, destinades al tractament i transformació d'àrids en el paratge conegut com els Alforins en el terme municipal de Villena (Alacant).  
La instal·lació esmentada estaria composta per quatre plantes mòbils que serien: una planta inicial de tractament d'àrids, una planta de formigó, una planta de sòl ciment i una planta per a fabricació d'asfalt. Totes elles amb caràcter temporal i discontinu en funció de les possibles obres a realitzar en la zona.  
El conjunt integral d'estes plantes realitzaria el tractament i posterior transformació del denominat «tot en un» obtingut de la pedrera «El Cantalar» sítia en la parcel·la contigua a la de la instal·lació.  
Descripció de les diferents plantes mòbils  
1. Planta de trituració i classificació d'àrids  
Primera secció  
Tremuja de recepció i alimentador: rep la pedra directament des del front de pedrera i alimenta de pedra a la matxucadora.  
Matxucadora de mandíbules: realitza una primera fragmentació de la pedra i la reduïx a la quarta part de la seua dimensió d'entrada.  
Cintes d'eixida de material: situades davall la matxucadora, transporten la pedra picada i llasts produïdes a l'estoc, bé per a la seua utilització o reexpedició al següent procés.  
Segona secció  
Alimentador estoc-intermedi i cinta d'alimentació: està situat davall la tremuja i actua de forma enclavada amb el molí secundari, evacuant material comprés entre 40 i 200 mm per mitjà de cinta a la boca de molí.  
  
Molí secundari: molí impactor que tritura l'àrid reduint-ho a una grandària màxima de 60 mm.  
Garbell vibrant: classifica fins a tres grandàries grosses utilitzables i un rebuig que va directament a recirculació.  
Cinta de recirculació: cinta situada entre el segon garbell i el primer, rep els materials que per mitjà de bypass s'envien a trituració terciària. Compta amb proteccions al cap i a la cua per a controlar les transferències de material i evitar emissions de pols a l'ambient.  
Tremuja de recollida de recirculació: arreplega l'aportació que les cintes de recirculació envien des dels garbells 1 i 2. Garantix l'estoc necessari per a l'alimentació del molí terciari.  
Molí terciari: tritura els rebuigs i recirculacions forçades que s'han produït en la segona secció. Treballa en circuit tancat.  
Cintes d'arreplegues: transporten els productes classificats prèviament a la zona d'emmagatzematge.  
Control de la planta: en els armaris i pupitre de la caseta de control es troben els aparells de seguiment i control.  
2. Planta de formigó  
Com a activitat complementària al tractament d'àrids es proposa instal·lar una planta de fabricació de formigó. L'àrid suposa més del 90 % dels components del formigó. La fabricació de formigó consistix a mesclar convenientment àrid, ciment i aigua per a obtindre una mescla de consistència blana que una vegada endurit es convertix en un element sòlid molt resistent.  
Tremuja d'àrids: rep i emmagatzema l'àrid de distintes granulometries separadament per a ser utilitzat en la fabricació.  
Sitges de ciment: elements cilíndrics metàl·lics verticals, totalment estancs, que emmagatzemen el ciment descarregat per cisternes fins a la seua utilització en la fabricació.  
Depòsits d'aigua: elements auxiliars on s'emmagatzema l'aigua.  
Depòsits d'additius: emmagatzemen l'additiu necessari per a la fabricació de formigó.  
Bàscula d'àrids: pes l'àrid prèviament dosificat.  
Bàscula de ciment: pes el ciment necessari per a la confecció del formigó.  
Bàscula d'aigua: pes l'aigua necessària per a l'elaboració del formigó.  
Cintes transportadores: transporten l'àrid fins al camió formigonera.  
  
Caragols infinitat: elements transportadors de ciment que, de forma totalment estanca, ho conduïxen fins a la bàscula per al seu pesada.  
Tancaments, filtres i carenats: conjunt de pantalles metàl·liques i elements filtrants que conformen barreres físiques i mecàniques que impedixen l'emissió de pols a l'atmosfera.  
3. Planta de sòl ciment. Marca i model: Intrame Mod. GC-600.  
Funcionament de la central  
Esta central disposa dels mitjans necessaris per a la producció automàtica de sòl/grava-ciment.  
Els àrids es carreguen per mitjà de pala carregadora en les tremuges dosificadores. Cada tremuja disposa d'un alimentador pesador de tipus de banda dotat de velocitat variable, amb sensors de flux de material, que paren el sistema de dosificació quan el cabal no es restablix. Així mateix, la tremuja d'arenes disposa d'un sensor d'humitat per microones per a la correcció de l'aigua necessària per a la mescla.  
Una cinta col·lectora arreplega els àrids i els porta al mesclador continu de doble eix, que mescla els àrids amb el ciment, aigua i additius prèviament dosificats en funció de la fórmula i de la quantitat d'àrids realment dosificada.  
El ciment emmagatzemat en dos sitges de 75 m³ és enviat per mitjà d'infinitats a una tremuja de regulació des de la qual, per mitjà d'una infinitat dosificadora especial dotat de velocitat variable, va a un alimentador pesador que dosifica la quantitat necessària segons fórmula. Una nou infinitat eleva el ciment dosificat fins al mesclador.   
L'aigua és emmagatzemada en un depòsit de 5 m³, des del qual una bomba l'envia fins al mesclador en la quantitat necessària, segons fórmula, humitat de l'arena i quantitat d'àrid.  
Els additius són dosificats per mitjà d'una bomba d'engranatges dotada de velocitat variable i comptador continu i s'introduïxen en el flux d'aigua ja dosificada abans de la seua entrada en el mesclador.  
Tot el procés anterior és controlat per un ordinador en què s'introduïx prèviament la fórmula a treballar i la producció a obtindre.  
El producte ja mesclat és enviat per mitjà d'una cinta elevadora a una tremuja de regulació de 3 m³ de capacitat, des de la qual per mitjà de boques amb comportes accionades pneumàticament des de cabina es carreguen els camions per al seu enviament a obra.  
4. Planta d'aglomerat asfàltic. Marca i model: planta asfàltica Intrame Mod. M-260  
Aplicació i funcionament de la planta:  
Esta planta s'utilitza per a la mescla en calent, per pastat, de diversos components (àrids, filler de recuperació, filler d'aportació i asfalt). L'aglomerat obtingut s'aplica per a la construcció de paviments bituminosos. La producció d'esta planta és de 240-260 t/h.  
El procés de fabricació d'aglomerat és el següent: L'àrid emmagatzemat en tremuges, seleccionat per granulometries, és predosificat a un tambor eixugador del qual surt a una temperatura de 140-170º C. D'este eixugador passa a un elevador en calent, que l'aboca en un garbell dosificador de precisió, tot seleccionant els àrids esmentats en quatre grandàries distintes, àrids 1, 2, 3 i 4.  
Estos àrids s'emmagatzemen en quatre tremuges en calent, les quals van proveïdes de mecanismes d'obertura, que permeten dosificar les quantitats desitjades en una tremuja de pesat amb bàscula acumulativa.  
El filler en suspensió es recupera en la captació de fums de l'eixugador per mitjà d'un filtre de mànegues, passant a una infinitat que dosifica la quantitat desitjada a una tremuja de pesat.   
L'asfalt emmagatzemat en tancs, es dosifica a través d'un sistema de bombament de funcionament continu, que aboca en una cubeta de pesat d'asfalt amb final de pesada per mitjà de tall de vàlvula de tres vies bifurcant al retorn del tanc l'asfalt bombat.  
Dosificades les característiques d'àrids, filler i asfalt, s'aboquen en un mesclador de doble eix horitzontal de braços proveïts de potes de pastat. El producte ja pastat es descarrega sobre camió o sobre transportador a sitja de reserva d'aglomerat.  
Un filtre de mànegues per via seca elimina les partícules sòlides evitant la contaminació del medi ambient.  
Infraestructures projectades  
Per a l'accés a la parcel·la s'aprofitarà el camí asfaltat pel qual s'accedix actualment a la pedrera «El Cantalar», sense afectar la principal via de comunicació, la carretera CV-656 Villena-Fontanars. Els vials necessaris per a la circulació dels vehicles en l'interior de la parcel·la es realitzaran per mitjà de la retirada de la capa de terra vegetal i posterior compactació del terreny.  
La parcel·la estarà dotada de subministrament elèctric per mitjà de la instal·lació d'un centre de transformació de 1000 kVA. El punt de connexió es realitzarà a l'altura de la parcel·la on s'instal·laran les plantes mòbils. La connexió es realitzarà des de l'estesa elèctrica existent que discorre paral·lel a la carretera CV-656, tenint una longitud aproximada de 100-120 ml. El subministrament als distints elements elèctrics es realitzarà per mitjà de canonada soterrada en una rasa i dotada amb els corresponents registres.   
D'acord amb la documentació aportada, el subministrament d'aigua per a ús industrial es realitzarà a través de cisternes que es descarregaran en un depòsit central. La distribució de l'aigua als distints depòsits de cada una de les línies de tractament es realitzarà per mitjà de canonada de polietilé soterrada en rasa i dotada de les corresponents claus de pas. No obstant això, segons informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer que es troba en l'expedient, el titular ha sol·licitat un aprofitament d'aigües subterrànies.  
Les obres d'instal·lació de les distintes plantes es basaran principalment en xicotetes fonamentacions que servisquen de suport als elements de les plantes i que asseguren la fermesa del terreny per a evitar desplaçaments imprevistos.  
En el perímetre de la superfície ocupada de la parcel·la s'instal·larà una tanca metàl·lica a base de malla galvanitzada de simple torsió de 2 metres d'altura. La seua col·locació es realitzarà per mitjà de pals ancorats al sòl amb una xicoteta fonamentació d'aproximadament 0,20 x 0,30 centímetres. La mencionada tanca es recularà a la distància necessària per a evitar possibles afeccions (18 metres de distància de la carretera CV-656). Davant d'esta tanca es crearà una barrera visual per mitjà d'un cordó de terra de 5 metres d'amplària i 2 metres d'altura sobre el qual es plantaran espècies vegetals de port arbustiu alt, com la retrama (Retrama ssp.) i també de port arbustiu baix, encara per definir.  
Tramitació administrativa  
Amb data 16 de setembre de 2011 es rep en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient ofici de l'Ajuntament de Villena remetent expedient de sol·licitud de llicència ambiental per a l'activitat de planta de tractament i transformació d'àrids procedents de la pedrera «El Cantalar», situada en la parcel·la 36 del polígon 74, del terme municipal de Villena (Alacant), promoguda per Guerola Áridos y Hormigones, SL, a fi d'obtindre la preceptiva declaració d'impacte ambiental, en compliment del que disposa l'article 51 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental. El mencionat expedient consta de: projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental, certificat municipal de compatibilitat urbanística i certificat del resultat d'informació pública, així com les al·legacions presentades i resposta a aquelles.  
Segons certificat expedit per l'Ajuntament de Villena de data 22 de juny de 2011, el tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme per mitjà de la inserció del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant número 86 de data 9 de maig de 2011. Dins del termini concedit de 30 dies es va presentar escrit d'al·legacions al projecte per part de la senyora Catalina Hernández Martínez, com a representant del partit polític Els Verds d'Europa. Segons certificat del secretari de l'Ajuntament de Villena, de data 30 d'agost de 2011, la junta de govern local, reunida el 17 d'agost de 2011 va adoptar l'informe emés per la tècnica municipal de medi ambient com a contestació de l'òrgan substantiu a les mencionades al·legacions.  
El 2 de juliol de 2013 la direcció territorial d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient remitent projecte de declaració d'interés comunitari, sol·licitant informe de viabilitat de l'activitat.  
El 14 d'agost de 2013 se sol·licita al Servici de Vida Silvestre de la Direcció General de Medi Natural informe en relació a la incidència mediambiental de l'activitat, tenint en compte que es troba dins de l'àmbit de la ZEPA els Alforins.  
El 16 d'octubre de 2013 la Direcció General del Medi Natural remitent informe.  
El 5 de novembre de 2013 la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient remitent documentació complementària aportada pel promotor.  
El 19 de novembre de 2013 es remet a la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient informe sobre necessitat de sotmetiment de l'expedient a avaluació d'impacte ambiental.  
El 3 de gener de 2014 la Direcció General del Medi Natural remitent resolució de declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000.  
El 12 de febrer de 2014 la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient remitent nova documentació aportada pel titular de l'activitat.  
El 15 d'octubre de 2014 l'Ajuntament de Villena reitera la seua petició de resolució de declaració d'impacte ambiental.  
El 20 d'octubre de 2014 se sol·licita a la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient resolució de declaració d'interés comunitari i informes basant-se en els quals s'ha elaborat, rebent la documentació sol·licitada el dia 30 d'octubre de 2014.  
Informes  
En l'avaluació ambiental del projecte s'han considerat els següents informes, el contingut dels quals es resumix en la resolució de declaració d'interés comunitari:  
1. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de la Conselleria de Cultura i Esport, de data 2 de març de 2011.  
2. Informe arqueològic del Museu Arqueològic José María Soler, de l'Ajuntament de Villena, de data 1 de juny de 2011.  
3. Informe del departament de qualitat ambiental de l'Ajuntament de Villena de data 8 de juny de 2011.  
4. Informe de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, de data 16 de juliol de 2013.  
5. Informe del Servici Territorial d'Energia de la Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació, de data 8 d'agost de 2013.  
6. Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de data 27 d'agost de 2013.  
7. Informe de la Secció de Qualitat Ambiental de la Direcció Territorial d'Alacant, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de data 10 d'octubre de 2013.  
8. Informes del departament de carreteres, de l'àrea d'infraestructures de la Diputació Provincial d'Alacant, de dates 30 d'octubre i 13 de novembre de 2013.  
9. Informe del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de data 14 de novembre de 2013.  
10. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 13 de desembre de 2013.  
11. Informes del Servici de Planificació de la Direcció General de Transports i Logística, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de dates 22 de novembre de 2013 i de 20 de gener de 2014.  
12. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 8 de gener de 2014.  
  
Consideracions ambientals  
1r Consultada la cartografia temàtica de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, s'assenyala que:  
a) La parcel·la en què es pretén emplaçar l'activitat es troba dins de la zona d'especial protecció per a les aus «Els Alforins», per la qual cosa el projecte s'ubica en una zona d'especial sensibilitat ambiental.  
  
b) L'activitat proposada no se situa en l'àmbit de cap altra figura reglamentada en desplegament de la llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
c) La ubicació del projecte és contigu amb la carretera CV-656 Villena-Fontanars, la titularitat de la qual actualment pertany a la Diputació Provincial d'Alacant. En conseqüència, i d'acord amb el que establix els articles 33 i 34 de la Llei 6/1991, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, la franja de terreny corresponent als 25 metres mesurats des de l'aresta exterior de la calçada constituïx la zona de protecció de la carretera, amb les restriccions que això comporta quant a instal·lacions, usos i altres obligacions del propietari.  
En tot cas, la realització de l'actuació haurà de ser objecte d'autorització expressa per part de l'administració titular de la via.  
En data 30 d'octubre de 2013, la diputació provincial d'Alacant emet un informe favorable a l'activitat, indicant a pesar que: «... qualsevol instal·lació de servicis; aigua potable, telefonia, línies elèctriques, etc., que afecten les zones del domini públic o de protecció de la via provincial, seran motiu de petició expressa en el seu moment».  
d) La localització de l'activitat no es troba afectada per cap tipus de risc, per inundació, lliscaments o despreniments, erosió, etc.  
  
2n Les principals afeccions ambientals associades a l'activitat seran les següents:  
a) Afecció a la qualitat atmosfèrica  
a.1. Sorolls  
Esta acció es referix al soroll produït per les plantes d'insistència d'àrids, d'elaboració de formigó, etc., així com pel trànsit dels vehicles pesats que transporten les matèries primeres per a l'elaboració dels diversos materials i els que transporten els productes elaborats per a ser utilitzats en obra.  
Les mesures proposades per a la minimització i atenuació de les emissions acústiques i vibracions combinen dispositius que passen a formar part de la instal·lació i l'aplicació de bones pràctiques, d'eficàcia provada en altres instal·lacions de l'empresa. Se seguirà el que disposa el Reial Decret 212/2002, de 22 de febrer pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure.  
Les zones de transferència tremuja-cinta estaran dotades de corrons impactors vulcanitzats de manera que se suavitza la vibració en la transferència de material i per tant s'atenua l'emissió de soroll. Els encaminadors metàl·lics de les tremuges a les cintes estan folrats de goma en la zona de contacte de manera que s'atenua també la vibració i emissió acústica.  
Les zones de transferència de cinta a garbella disposaran d'un calaix metàl·lic amb una zona de retenció de material. Este dispositiu cobrix el punt de transferència i minimitza tant la producció de sorolls com la emissió de partícules a l'atmosfera.  
Així mateix, a continuació hi ha una zona de retenció amb uns deflectors interns que reduïxen la velocitat del material, disminuint el colpejament amb la carcassa i els components metàl·lics de la zona de transferència, contribuint a reduir les emissions acústiques.  
La garbella de la planta d'aglomerat està dotada de carenat. D'esta manera s'aïlla la interacció de les malles i l'interior de la garbella disminuint substancialment les emissions percebudes en l'exterior.  
En les zones de transferència de garbella a cinta i per a la resta de transferències es disposaran encaminadors cònics amb gomes d'ajust per a una major protecció acústica. Tots els finals de cinta disposaran de capota/capçal/calaixos encaminadors que suavitzen el pas del material amb deflectors interiors que minimitzen el nivell sonor.  
Les instal·lacions disposaran de variadors de freqüència per a modular la velocitat de procés en funció de les característiques del material de partida i de la destinació previst del mateix, a més d'interrompre qualsevol incidència que genere emissions acústiques que puguen superar els nivells d'emissió establits en la normativa vigent.  
Els vehicles i maquinària mòbil empleats en les plantes per part de l'empresa disposaran de marcat «CE», estaran sotmesos a ITV en els casos aplicables i inclosos en els plans de manteniment i inspecció periòdica ja existent en l'empresa.  
a.2. emissió de partícules de pols a l'atmosfera  
Esta acció fa referència a l'alçament de pols produït per la insistència de l'àrid per a aconseguir les grandàries i granulometries desitjades. També pel desplaçament de camions que traslladen els àrids i la resta de matèries primeres i materials de construcció.  
La pols generat afectarà la qualitat de l'aire, incrementant la proporció de partícules en suspensió, incidint de forma indirecta sobre la vegetació agrícola i silvestre dels voltants per deposició de les mencionades partícules sobre aquella.  
Les mesures proposades per a la minimització i atenuació del soroll contribuïxen simultàniament a reduir les emissions de pols. A més, en la documentació tècnica es contemplen les següents mesures específiques:  
  
- Les arreplegues situades al peu de cada cinta es mantindran altes perquè el material en la seua caiguda llisque pel seu propi talús reduint l'emissió de pols, en evitar en gran manera l'acció del vent.  
- Les plantes de transformació reben els àrids sobre tremuges metàl·liques tancades amb una obertura en la seua part superior. Les pales carregadores depositen el material amb una altura de descàrrega entre 50 i 70 centímetres. Per a evitar l'emissió al màxim es produïx la maniobra de descàrrega a la mínima altura possible sobre les tremuges.  
- El ciment que s'utilitza en les instal·lacions s'emmagatzema en sitges metàl·liques totalment estanques. La descàrrega es realitza de forma pneumàtica per mitjà de canonades i mànegues a baixa pressió i gran cabal, amb un control total de la maniobra que es complementa amb la instal·lació de filtres de mànegues. El ciment es dosifica per mitjà de caragols sense fi des de les sitges d'emmagatzematge fins a la boca de descàrrega de forma totalment estanca.  
- El filler de recuperació de la planta d'aglomerat s'obté per aspiració i posterior pas per filtre de mànegues. Este procés està totalment carenat des que l'àrid viatja per la cinta transportadora fins que el filler s'emmagatzema en sitja metàl·lica per mitjà d'un elevador de catúfols totalment estanc.  
- Els vials interiors de l'activitat es pavimentaran convenientment per a evitar l'emissió de pols a l'ambient. Els camins d'accés a les instal·lacions es mullaran per mitjà d'un sistema automatitzat de microaspersors i difusors d'aigua, accionat amb un dispositiu de detecció de moviment que posarà en funcionament el sistema al pas dels vehicles; l'objectiu és saturar d'humitat el tram des de la superfície del terreny fins una altura de 80-100 centímetres per a retindre les partícules de pols i que no passen a estrats superiors de l'atmosfera. Així mateix, a l'entrada de les instal·lacions, es construirà un gual inundable d'altura i amplària suficient perquè la superfície de les rodes dels vehicles que accedisquen al recinte s'humitege i així disminuir la quantitat de partícules de pols emeses a l'atmosfera. La freqüència de mullat dels vials d'accés s'ajustarà a les necessitats reals de cada moment.  
  
- Es limitarà la velocitat de circulació de tot vehicle autopropulsat a 20 km/h. D'esta manera també es reduïx la quantitat de terra alçada pel pas dels dits vehicles, minimitzant les partícules de pols suspeses en l'atmosfera i reduint al mateix temps l'emissió de sorolls.  
  
- Com a mesura preventiva addicional es proposa que tots els camions que transporten àrids porten la seua càrrega coberta.  
a.3) Emissió de gasos  
L'estudi d'impacte ambiental identifica com a fonts d'emissió de gasos, tant per a la fase de construcció com de funcionament, només la circulació de vehicles i maquinària pesada per a transport de materials, considerant que es produirà un empitjorament puntual de la qualitat de l'aire. En l'apartat de mesures correctores es proposa l'adequat manteniment de les màquines amb motor de combustió per personal qualificat i la limitació dels nivells d'emissió per davall dels màxims establits per la Llei 38/1972, de 22 de desembre i el Decret 833/1975 que la desenrotlla, a més dels Decrets 1.613/1985 i 2616 d'eixe mateix any (legislació actualment derogada).  
  
L'estudi d'impacte ambiental es considera incomplet en relació amb l'anàlisi i valoració de la contaminació atmosfèrica. Es remet per tant, el pronunciament definitiu en este aspecte a l'autorització administrativa que, basant-se en l'articule 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, requerixen les activitats incloses en els grups A i B de l'annex IV (Reial Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera i s'establixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació). En este sentit, les instal·lacions projectades s'emmarquen, en principi, en els següents grups i codis:  
  
- Grup B, codi 03 03 13 00: producció de mescles bituminoses o conglomerats asfàltics.  
- Grup C(2), codi 04 06 12 05: fabricació de prefabricats de ciment, fibrociment, sòl-ciment o semblants.  
(2) esta activitat, al trobar-se en un espai de Xarxa Natura 2000, passarà a considerar-se com a grup B.  
- Grup B, codi 04 06 12 06: plantes de formigó.  
- Grup B, codi 04 06 16 01: activitats primàries de mineria no energètica que comporten l'extracció o tractament de productes minerals quan la capacitat és > 200000 t/any o per a qualsevol capacitat quan la instal·lació es trobe a menys de 500 metres d'un nucli de població.  
  
Els límits d'emissions canalitzades i difuses, la suficiència de les mesures preventives i correctores propostes i la resta d'aspectes previstos en el procediment d'autorització seran establits per l'òrgan competent en la matèria.  
b) Afecció al sòl  
L'afecció al sòl no ha sigut considerada de forma específica en l'estudi d'impacte ambiental, a pesar que l'activitat a desenrotllar està inclosa, almenys parcialment d'acord amb el Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, entre les activitats potencialment contaminants del sòl. El sòl pot veure's afectat bé per la deposició continuada de les partícules emeses per les diferents plantes, bé pels possibles abocaments fortuïts de productes contaminants.  
Les mesures encaminades a evitar o minimitzar els dits efectes estan contingudes en altres capítols (per exemple, mesures per a evitar la emissió de partícules de pols, manteniment de maquinària per a evitar els abocaments accidentals). No obstant això, no es proposen mesures d'actuació davant d'abocaments eventuals, per la qual cosa es requerix l'establiment d'un protocol d'actuació davant de la dita circumstància, tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament. Així mateix, a fi de garantir la rehabilitació del terreny per a ús agrícola, es considera necessari comprovar en la fase de desmantellament que l'activitat no ha generat contaminació de sòls i, en cas contrari, aplicar les tècniques de descontaminació pertinents.  
c) Generació de residus  
La utilització d'àrids, ciment, etc., per a l'elaboració de formigons, asfalt i sòl-ciment produirà irremeiablement rebuigs de material que seran considerats residus del procés de producció i per tant gestionats d'acord amb la seua naturalesa.  
Els vehicles pesats autopropulsats poden originar de manera accidental abocaments d'oli i/o combustible sobre el terreny, la qual cosa podria afectar les capes més superficials del sòl i, en cas de percolació, a les aigües subterrànies.  
Per a evitar abocaments accidentals al domini públic hidràulic serà aplicable el que disposa anteriorment en relació al manteniment de la maquinària. Els residus tòxics que es puguen generar com a combustible, lubricants, asfalt, etc., seran convenientment arreplegats en els seus respectius contenidors per a la seua retirada per un gestor autoritzat per a la retirada, transport i valoració dels dits residus.  
La pròpia activitat dels operaris empleats en les noves plantes mòbils generarà residus assimilables a urbans. En la parcel·la s'habilitaran contenidors específics per a l'arreplega i posterior gestió de matèria orgànica, plàstics i envasos i fusta i paper/cartó.  
d) Alteració del paisatge  
Per a reduir l'impacte visual i paisatgístic que es produirà durant la fase de funcionament de les instal·lacions des de la carretera CV-656, es dotarà d'una barrera visual situada a 18 metres de distància de la carretera, per mitjà de la creació d'un cordó amb la terra vegetal extreta en el moviment de terres, en el que es plantaran espècies pròpies de la zona amb certificat de regió de procedència, d'acord amb la normativa de la Comunitat Valenciana per la qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció (Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana), buscant espècies que complisquen la funció d'apantallament, la qual cosa farà que les instal·lacions no siguen visibles des de l'esmentada carretera CV-656.  
A fi de minimitzar la visualització d'aquells elements de major altura de la maquinària a instal·lar, es pintaran amb tons que es mimetitzen amb el fons del terreny, de manera que s'integren totalment en el mig.  
  
e) Afecció a les aus  
Segons l'estudi d'afeccions sobre la Xarxa Natura 2000 presentat pel promotor, les espècies que poden veure's afectades pel desenrotllament del projecte són el soliguer xicotet i el sisó comú. Les accions detectades que poden repercutir sobre les espècies mencionades són l'ocupació de sòl per les plantes de tractament, l'emissió de soroll i partícules de pols com a conseqüència del funcionament de la maquinària i de la circulació de vehicles, i la instal·lació elèctrica i el tanca perimetral. Per a evitar els efectes derivats de les dites accions, les mesures preventives i correctores propostes pel promotor, no descrites en els apartats anteriors, són les següents:  
e.1) Pèrdua de superfície d'hàbitat  
L'activitat ocuparà una superfície d'aproximadament 4 ha i la seua vida útil no superarà els 30 anys. Per a mitigar esta afecció es proposa:  
- Llaurar i sembrar de cereal el terreny ocupat una vegada transcorregut el període de vida útil de l'activitat.  
- La reparació o restauració de les teulades, en estat ruïnós d'algunes de les cases més pròximes a la parcel·la on es té la certesa que nidifica el soliguer xicotet, com és el cas de cases cremades (a 1027 metres de l'activitat) i que se cita com a actuació urgent en el document «Seguiment de les poblacions d'aus estepàries amenaçades a la Comunitat Valenciana, 2012» (Alberdi M., 2012, Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient), amb l'autorització prèvia del seu propietari.  
- Modificar el pla de restauració de la pedrera el cantalar per a enfocar-ho a la realització de mesures i actuacions que el restauren com a zona cerealista augmentant així la superfície de l'hàbitat propi de les aus estepàries en 23.30 ha.  
Les mesures correctores propostes es consideren, en principi, acceptables encara que la seua viabilitat i materialització requerix concretar alguns aspectes:   
L'èxit de la rehabilitació a terreny de cultiu de cereal de l'àrea afectada per la planta precisa la realització d'un projecte de desmantellament que comprendrà, almenys, la realització de les següents labors prèvies:  
- Després del cessament de l'activitat es desmuntaran les plantes de tractament d'àrids i es desmantellarà qualsevol infraestructura executada en la fase de funcionament: vials, plataformes, esbossa elèctrica, tanca, etc. Els residus resultants d'estes operacions es gestionaran d'acord amb la seua naturalesa.  
- Es comprovarà l'existència de punts o àrees de sòl contaminat i, si és el cas, es procedirà d'acord amb les determinacions de la legislació sectorial vigent en el moment del desmantellament de les instal·lacions.  
  
En relació amb la reparació de les teulades com a mesura compensatòria de la pèrdua d'hàbitat del soliguer xicotet:  
- La reparació es realitzarà amb teula tradicional, utilitzant la massa de ciment imprescindible per a la seua fixació, i intercalant teules d'aireig per a la facilitar la nidificació del soliguer, amb una densitat mínima d'una teula d'aireig cada 20 metres quadrats i màxima d'una cada 5 metres quadrats.  
- Davant de l'eventualitat de la no obtenció d'autorització per part del propietari de cases cremades, s'ha realitzat una visita a les edificacions més pròximes a la ubicació de l'activitat i s'ha comprovat l'existència de teulades que requerixen reparació en les següents agrupacions de cases: Casa del Pozo i Casa Rafael.  
Considerant, no obstant això, que no sols són les teulades els que es troben en un estat ruïnós sinó les edificacions en general, i que la seua reparació requerirà, probablement, la intervenció sobre les estructures que els sustenten, s'ha determinat una superfície mínima de 60 m².  
  
En el cas de no poder dur a terme esta mesura compensatòria és admissible la construcció d'un primillar artificial dins de la ZEPA, utilitzant en la seua execució materials propis de la zona per a minimitzar l'impacte visual. El primillar albergarà un mínim de 20 nius.  
Quant a la mesura compensatòria consistent en la modificació del pla de restauració de la pedrera del cantalar, s'haurà de garantir una continuïtat topogràfica entre la plaça de pedrera i els camps de cereal contigus conformant pendents suaus típiques de la zones cerealistes. La dita continuïtat només es pot donar en l'extrem sud-oest de la pedrera actual, per la qual cosa la ubicació de les plantes mòbils proposta en el projecte dificulta la consecució de la dita mesura compensatòria. En conseqüència, serà necessari establir en el projecte, com a mesura protectora, el desplaçament de les instal·lacions projectades cap a l'est el més prop possible del camí actual d'accés a la pedrera.  
Quant a la pròpia modificació del projecte de restauració de la pedrera, s'hauran de complir els següents condicionants:  
- En el termini d'1 any des de la notificació de la present resolució, es presentarà a esta Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, a través de l'òrgan substantiu en matèria de mines, el projecte de restauració modificat, de manera que es puga comprovar que és compatible amb les mesures compensatòries requerides i amb l'execució immediata d'estes al cessament de l'activitat, prevista per a l'any 2017.  
  
- El contingut de la restauració s'ajustarà al que exigix pel Decret 82/2005 en aquella part de l'explotació que està considerada terreny forestal d'acord amb el PATFOR, procedint en la resta de la superfície a restaurar-lo per al cultiu de cereal.  
- S'haurà de garantir una continuïtat topogràfica entre la plaça de pedrera i els camps de cereal contigus conformant pendents suaus típiques de la zones cerealistes, incloent-hi, per tant, el desmantellament de les restes de les infraestructures auxiliars (fonamentacions, suports, murs de contenció, etc.) de l'antiga planta de tractament d'àrids instal·lada per a la realització de les obres de l'autovia A-31.  
e.2) Instal·lació elèctrica  
Pot ocasionar la mort d'aus pels estesos elèctrics, bé siga per electrocució o per col·lisió. Es procedirà a la senyalització de l'estesa en funció de la legislació vigent amb l'objecte d'eliminar els dits riscos.  
  
e.3) Tanca  
Es crearà una barrera visual per mitjà de la formació d'un cordó de terra de 5 metres d'amplària i 2 metres d'altura (la mateixa altura que tindrà el tanca) sobre el qual es plantaran espècies vegetals de port arbustiu alt, com la retrama (Retrama ssp) i també de port arbustiu baix.  
  
A fi de permetre l'entrada de les aus en la plaça de pedrera restaurada amb cereal, el tanca haurà de limitar-se a la zona efectivament ocupada per la maquinària.  
f) Consum de recursos naturals: aigua  
Segons informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer que es troba en l'expedient, el titular estima que la demanda generada per l'actuació serà d'uns 5000 metres cúbics anuals, que es pretenen obtindre d'un sondeig a realitzar en la mateixa parcel·la, per al que s'ha sol·licitat un aprofitament d'aigües subterrànies a l'empara del que disposa l'article 54.2 del text refós de la Llei d'Aigües.  
g) No es preveuen efectes negatius sobre elements patrimonials d'interés, considerant les prospeccions efectuades sobre l'àrea afectada i l'informe favorable que la Conselleria de Cultura ha emés sobre aquelles.  
3r El programa de vigilància ambiental proposa realitzar, entre altres, els següents controls diaris:  
- Mesurament dels nivells sonors produïts per maquinària i plantes mòbils per mitjà de sonòmetre.   
- Verificació del funcionament de la maquinària i dels elements que conformen les distintes plantes mòbils.  
- Comprovació de l'absència d'abocaments de combustible i lubricants per mitjà de la inspecció visual de les zones sensibles a este fet.  
- Control dels residus tòxics generats i la seua gestió, anotant les quantitats generades.  
- Control d'absència d'abocaments d'aigües residuals procedents dels edificis modulars (neteja, menjador, vestuaris). Als anteriors controls s'hauran d'afegir:  
- Controlar diàriament que els camions porten la seua càrrega coberta.  
- Controlar el funcionament correcte dels sistemes de prevenció de emissió de partícules a l'atmosfera, com ara filtres de mànegues, carenats i nebulitzadors, amb la periodicitat que determine l'autorització de l'activitat potencialment contaminant de l'atmosfera.  
- Realitzar les preceptives auditories acústiques d'acord amb el que disposa el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis.  
- Es realitzaran anualment les labors agràries precises per al manteniment de la superfície cerealista restaurada de la pedrera del cantalar, respectant les nidificacions del sisó comú. Esta obligació es mantindrà, almenys, durant tota la vida útil de la planta de tractament i transformació d'àrids.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat es localitzarà en la zona d'especial protecció per a les aus «Els Alforins», i per tant afecta directament la Xarxa Natura 2000. En conseqüència haurà de sotmetre's a una avaluació d'impacte ambiental en la forma prevista en el Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article5 de la Llei 2 1989/, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquella. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'activitat de planta de tractament i transformació d'àrids procedents de la pedrera «El Cantalar», promoguda per Guerola Áridos y Hormigones, SL, a ubicar en la parcel·la 36 del polígon 74, del terme municipal de Villena (Alacant), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació aportada, així com els condicionants establits a continuació:  
  
1. Es modificarà la ubicació de les distintes plantes mòbils de tractament i el tanca oest proposats en el projecte, desplaçant-los, el màxim possible, a l'extrem nord-est de la parcel·la, com a requisit necessari per a la correcta aplicació de la mesura compensatòria consistent en la restauració de la superfície afectada per l'extracció i la seua integració i continuïtat amb les parcel·les de cultiu contigus.  
2. La instal·lació i funcionament de les plantes queda supeditada a l'execució de les mesures correctores o compensatòries establides en la valoració de repercussions de Xarxa Natura 2000 per a la protecció de les aus estepàries, en el moment i condicions que s'establixen a continuació:  
2.1. Previ a la fase de funcionament de les plantes mòbils  
2.1.1. Es repararà o restaurarà una superfície mínima de 60 metres quadrats de teulada en estat ruïnós d'algunes de les cases més pròximes a la parcel·la on es té la certesa que nidifica el soliguer xicotet (falco naumanni), incloent les intervencions en l'estructura de l'edifici necessàries per a garantir la durabilitat de la reparació efectuada.  
  
- La reparació de les teulades es realitzarà amb teula tradicional, utilitzant la massa de ciment imprescindible per a la seua fixació, i intercalant teules d'aireig per a afavorir la nidificació del soliguer petit amb una densitat mínima d'una teula d'aireig cada 20 metres quadrats i màxima d'una cada 5 metres quadrats.  
- Es repararà preferentment la teulada de les cases cremades, considerant com a alternatives acceptables la reparació de la teulada de la Casa del Pozo o la Casa Rafael.  
Cas que, justificadament, esta mesura no puga ser duta a terme, s'admet com a alternativa, la construcció d'un niu de soliguers artificial dins de l'àmbit de la ZEPA, utilitzant en la seua execució materials propis de la zona per a minimitzar l'impacte visual. El niu de soliguers albergarà un mínim de 20 nius.  
- En el termini de 6 mesos des de la notificació d'esta resolució, el promotor remetrà a esta direcció general una memòria valorada amb la ubicació i principals característiques de la solució adoptada, acompanyant, si és el cas, document d'acceptació de les labors de restauració de les teulades pels propietaris de les agrupacions de cases corresponents. La documentació aportada es traslladarà al servici de vida silvestre, per al seu informe i vist i plau.  
Obtinguda la conformitat del servici de vida silvestre i, en tot cas abans de la posada en funcionament de les instal·lacions, s'executarà la mesura.  
2.1.2. Se senyalitzarà i aïllaran els conductors de la instal·lació elèctrica d'acord amb el Reial Decret 1432/2008, pel qual s'establixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió.  
2.1.3. El tanca de les instal·lacions es limitarà a la zona efectivament ocupada per la maquinària. Es crearà una barrera visual amb espècies vegetals de port arbustiu.  
2.2. Immediatament després del cessament d'activitat extractiva, previst per a l'any 2017, es restaurarà l'àrea no forestal de la pedrera el cantalar a cultiu cerealista, per a la qual cosa es requerix:  
2.2.1. Modificar el pla de restauració de l'explotació minera, garantint una continuïtat topogràfica entre la plaça de pedrera i els camps de cereal contigus, amb pendents suaus típiques de la zones cerealistes.  
  
2.2.2. En el termini d'1 any des de la notificació de la present resolució, es presentarà a esta Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, a través de l'òrgan substantiu en matèria de mines, el projecte de restauració modificat, de manera que es puga comprovar que és compatible amb les mesures compensatòries requerides i amb l'execució immediata d'estes al cessament de l'activitat, prevista per a l'any 2017.  
- El contingut de la restauració s'ajustarà al que exigix pel Decret 82/2005 en aquella part de l'explotació que està considerada terreny forestal d'acord amb el PATFOR, procedint en la resta de la superfície a restaurar-lo per al cultiu de cereal.  
- S'haurà de garantir una continuïtat topogràfica entre la plaça de pedrera i els camps de cereal contigus conformant pendents suaus típiques de la zones cerealistes, incloent-hi, per tant, el desmantellament de les restes de les infraestructures auxiliars (fonamentacions, suports, murs de contenció, etc.) de l'antiga planta de tractament d'àrids instal·lada per a la realització de les obres de l'autovia A-31.  
2.3. Al cessament de l'activitat es procedirà a l'execució de les labors següents:  
- Desmuntatge de les plantes de tractament d'àrids i desmantellament de qualsevol infraestructura executada en la fase de funcionament: vials, plataformes, línia elèctrica, tanca, etc.  
- Gestió dels residus resultants del desmantellament (RCD, línia elèctrica, material vegetal, etc.) d'acord amb la seua naturalesa.  
- Comprovació de l'existència de punts o àrees de sòl contaminat i, si és el cas, recuperació d'acord amb les determinacions que la legislació sectorial vigent establisca en el moment del desmantellament de les instal·lacions.  
- Recuperació de l'ús agrícola de cultiu de cereal en la totalitat de l'àrea afectada per les instal·lacions.  
3. Els límits d'emissions canalitzades i difuses, la suficiència de les mesures correctores i correctores propostes i la resta d'aspectes relacionats amb la prevenció d'emissions a l'atmosfera, seran establits per l'òrgan competent en la preceptiva autorització d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, D'acord amb el que preveu l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
4. En relació amb les mesures específiques per a la prevenció de la contaminació acústica:  
4.1. Es realitzarà l'adequat manteniment de la maquinària i equips d'acord amb les especificacions dels fabricants a fi d'optimitzar el seu funcionament i minimitzar la producció de sorolls.  
4.2. Es realitzarà una auditoria acústica a l'inici de l'exercici de l'activitat o posada en marxa i, almenys, cada cinc anys, segons s'establix en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis.  
Les auditories acústiques es realitzaran per un organisme de control autoritzat, fent constar els resultats en un llibre de control que estarà a disposició de les administracions competents, d'acord amb el que establix la Llei 7/2002, de 3 de desembre de la Generalitat Valenciana de Protecció Contra la Contaminació Acústica. En cas de superar els nivells sonors permesos per l'esmentada llei o, en cas de ser més restrictius, els establits per les ordenances municipals, s'aplicaran les mesures correctores pertinents.  
5. S'inclourà com a mesura correctora enfront dels abocaments accidentals la disponibilitat de material absorbent adequat i en quantitat suficient per a la seua immediata retenció.  
Els materials contaminats pels abocaments fortuïts es gestionaran, igual que la resta de residus produïts per l'activitat, d'acord amb la seua naturalesa i perillositat.  
6. Es complirà en tot cas el que disposa la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la comunitat valenciana, la qual cosa inclou l'obtenció de les preceptives autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria. Els residus generats per l'activitat se segregaran d'acord amb la seua naturalesa, i seran adequadament emmagatzemats, etiquetatges i entregats a gestor autoritzat.  
7. Sense perjuí de les mesures previstes en el programa de vigilància ambiental proposat, este inclourà:  
7.1. Control diari de què els camions porten la seua càrrega coberta.  
7.2. Control del funcionament correcte dels sistemes de prevenció de emissió de partícules a l'atmosfera, d'acord amb el que establix la preceptiva autorització de l'activitat com potencialment contaminant de l'atmosfera.  
7.3. Realització de les preceptives auditories acústiques.  
7.4. Realització anual de totes les labors agràries precises per al manteniment de la superfície cerealista compromesa, respectant les nidificacions del sisó comú. Esta obligació es mantindrà durant tota la vida útil de la planta de tractament i transformació d'àrids.  
8. Es portarà un registre documentat del programa de vigilància ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia. Este registre documentat inclourà a més el resultat dels controls i autocontrols periòdics legalment exigibles en el control d'emissions. La documentació del programa de vigilància ambiental estarà a disposició de les autoritats competents.  
9. En el cas de descobrir-se restes arqueològiques, paleontològiques, etnològiques o arquitectòniques durant l'execució de les obres, es comunicarà immediatament a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport i es complirà amb el que establixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 1 de desembre de 2014,- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell».  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 85/14-AIA.  
Títol: Compravenda de ferralla i de residus no perillosos.  
Promotor: Rechilbur, SLU.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Borriana.  
Localització: carretera de Nules, 66A, del terme municipal de Borriana (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte:   
L'objecte del projecte és la sol·licitud de la llicència ambiental d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, per a l'exercici de l'activitat de compravenda de ferralla i de residus no perillosos.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació tècnica aportada:   
L'empresa Rechilbur, SLU, es dedica com a gestor autoritzat a l'arreplega i transport de residus perillosos (registre núm. 99 T01/CV/) i de residus no perillosos (registre núm. 677 T02/CV/). Els residus esmentats són arreplegats en empreses amb què hi ha acords respecte d'això o bé després de requeriment d'empreses generadores d'estos.  
Rechilbur SLU, desitja ampliar esta activitat de transport amb la de compravenda de ferralla i altres residus no perillosos. Per al desenrotllament d'esta activitat comercial necessita efectuar un emmagatzematge temporal d'estos residus. L'objectiu d'este emmagatzematge és obtindre quantitats de cada tipus de residu que permeten una logística més racional, aconseguir un millor resultat econòmic en la seua venda a les empreses de valoració d'estos i amortir possibles oscil·lacions del mercat d'estos residus no perillosos.   
L'activitat es desenrotllarà en una nau construïda en 1989, que compta amb una superfície de 880 m², i que s'ubica en una parcel·la de 3455 m² sobre sòl urbà industrial. L'immoble es troba en l'àmbit de la unitat d'execució D-1,2,4 de la zona industrial del sòl urbà, codi IND.1. L'Ajuntament de Borriana ha emés certificat de compatibilitat urbanística considerant l'emplaçament compatible com a ús provisional per a esta activitat. La provisionalitat ve condicionada per l'execució encara pendent del programa urbanístic en la dita unitat d'execució D-1,2,4. S'adjunta com a annex III de l'estudi d'impacte ambiental còpia del certificat de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Borriana el 3 de juny de 2013. Com a annex IV s'inclou el document de renúncia a tot dret d'indemnització dels possibles perjuís derivats del desenrotllament de l'àmbit de gestió de la unitat d'execució D-1,2,4 en els termes especificats per l'Ajuntament de Borriana. El dit document va ser inscrit en el Registre de la Propietat de Nules el 25 de juny de 2014.  
  
Es disposa de connexió a la xarxa municipal d'abastiment d'aigua potable per al subministrament de les instal·lacions sanitàries de l'establiment industrial. La parcel·la està inclosa en una unitat d'execució D-1,2,4 encara per desenrotllar, per la qual cosa actualment no es disposa de connexió a la xarxa de clavegueram. Una xarxa de desaigües arreplega les aigües provinents de les instal·lacions sanitàries i aigües fecals derivant-les a un depòsit de 8000 litres, soterrat en el pati anterior de la nau, que fa les funcions de fossa sèptica i que és buidada per gestor autoritzat periòdicament segons necessitat. La instal·lació, segons s'indica en el projecte tècnic, està registrada en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i, d'acord amb allò que s'ha indicat en l'estudi d'impacte ambiental, compta amb l'autorització municipal i es mantindrà fins a l'execució de la xarxa de clavegueram i la connexió a aquella.  
  
El depòsit d'arreplega d'aigües fecals és un depòsit esfèric de polièster reforçat amb fibra de vidre, fabricat pel mètode de laminat manual per l'empresa Miraplas, SL. La instal·lació del dit depòsit es va fer al març/abril de 2009 segons projecte de l'empresa Grup Tecnològic Mediterrani, SL. L'obra civil corresponent va ser executada per l'empresa Jujosa. S'adjunten com a annex V de l'estudi d'impacte ambiental les característiques del depòsit i el certificat d'estanquitat.  
  
La solera de la nau és de formigó armat i té una grossària mínim de 40 cm. La solera del pati posterior és de formigó, que impedix qualsevol tipus de filtració al subsòl. En els punts on se n'han realitzat tasts, s'hi ha observat una grossària mínim de 20 cm.  
  
Descripció del procés productiu.  
1. Procedència dels residus. Arreplega.  
Rechilbur, SLU, té acords amb empreses generadores de residus per a procedir a la seua arreplega i posterior venda a un gestor autoritzat per al processat i valoració dels mateixos. L'arreplega s'efectua amb el vehicle autoritzat per a este fi i els residus són arreplegats en contenidors o a granel dins del contenidor del camió.  
2. Admissió de residus.  
Rechilbur, SLU, acceptarà de xicotets generadors de residus, com per exemple llanterners, electricistes o altres oficis, els residus metàl·lics que en la seua activitat generen i que pel seu escàs volum no és rendible arreplegar amb el vehicle pesat. En eixe cas es procedirà a una inspecció prèvia d'estos residus abans de la seua descàrrega en l'interior de la nau i el seu depòsit en els contenidors disposats a este efecte.  
3. Inspecció prèvia.  
Els residus no perillosos s'inspeccionaran a la recepció, ben abans de la seua arreplega en el domicili del client o bé quan s'efectue l'entrega en les instal·lacions de Rechilbur, per a comprovar que no presenten cap contaminació ni altres materials que els declarats. En cas contrari, es procedirà al rebuig dels mateixos. Els residus aniran classificats en contenidors o en fardells o bales en el cas de paper/cartó i plàstics. Si es tracta de maquinària o altres elements no emmagatzemables en contenidors, s'emmagatzemaran separats de la resta de residus. A la recepció es procedirà al pesatge del vehicle i a la seua descàrrega.  
  
4. Classificació de ferralla i residus.  
Després de la recepció, es procedirà a la separació d'aquells residus que no vinguen classificats, depositant cada tipus de residu en el corresponent contenidor disposat a este efecte. Aquells que per la seua naturalesa o composició resulten no aptes per a la seua valoració es depositaran en un contenidor que és arreplegat per un gestor de residus per al seu depòsit definitiu en abocador.  
- Emmagatzematge en l'interior de la nau:   
L'emmagatzematge de ferralla i metalls es fa dins de contenidors situats en l'interior de la nau. Depenent del volum de cada tipus de ferralla s'utilitzaran contenidors de 3,5 x 1,5 metres o de 1,5 x 1,5 metres.  
  
- Emmagatzematge en el pati posterior:  
El plàstic es confeccionarà en bales per al seu emmagatzematge en el pati posterior. El paper/cartó s'emmagatzema ben confeccionat en bales o a granel, depenent de les seues característiques. Només s'admeten estos materials lliures de restes de matèria orgànica o inorgànica. Pel que en ambdós casos són inerts i el seu emmagatzematge a l'aire lliure no pot donar lloc a arrossegaments per aigües pluvials (lixiviats). La borumballa metàl·lica i la mescla de línia blanca, l'emmagatzematge del qual també es realitzarà en el pati posterior, són residus inerts que tampoc generen lixiviats.  
5. Operacions de càrrega de ferralla i residus.  
Quan s'aconseguix la quantitat que fa possible la venda d'un determinat tipus de residu o residus a un gestor per al seu processat i valoració, es procedix a la venda. Els residus són arreplegats per l'empresa compradora o entregats per Rechilbur a aquella amb el vehicle propi.  
  
6. Destinació i gestora finals dels residus.  
En l'annex I de l'estudi d'impacte ambiental s'aporta el llistat dels gestors autoritzats als que es venen els residus.  
Maquinària utilitzada  
En el projecte tècnic s'indica que la maquinària que s'instal·larà és la següent:  
- Embaladora hidràulica per a paper/cartó i plàstics. S'utilitza per a comprimir este tipus de residus en bales compactes per al seu emmagatzematge temporal.  
- Bàscula de pesatge de vehicles pesats.  
- Bàscula de pesatge fins a 3000 kg (per a pesada de contenidors 1500x1500).  
No obstant això, en la documentació addicional aportada en data 8 d'octubre de 2014, com a contestació al requeriment realitzat pel Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, s'inclou una auditoria acústica realitzada per l'entitat d'inspecció col·laboradora de l'administració en matèria de qualitat ambiental Quacer, SL, a les instal·lacions de Rechilbur, SLU, en data 26 de setembre de 2014. En la dita auditoria, que es realitza en condicions normals de funcionament i segons informació facilitada per la representant de l'activitat, Silvia Usó Blasco, es tenen en compte com a focus emissors de soroll les següents eines i maquinària addicional que no s'ha descrit ni en el projecte tècnic ni en l'estudi d'impacte ambiental:  
- 1 camió amb ploma  
- 2 carretons elevadors  
- 1 compressor  
- 1 màquina pela-cable  
- tornavís elèctric  
- 2 radials  
Mètodes de neteja de les instal·lacions. L'interior de la nau, en especial les zones on es deposita la ferralla encara per classificar, es netejarà amb mitjans mecànics per a arreplegar la pols, òxid i altres restes que puga desprendre la ferralla en la seua manipulació. En el cas poc probable de que en l'interior dels contenidors s'haja escampat algun líquid, es procedirà a l'arreplega del mateix en bidons para la seua entrega posterior a gestor autoritzat.  
  
Tipologia de residus admesos.  
Els residus a gestionar, codificats segons el Llistat Europeu de Residus (LER), Orde MAM/304/2002, de 8 de febrer, per la qual es publiquen les operacions de valorització i eliminació de residus i la llista Europea de Residus, són els següents:  
Residus no perillosos:  
12 01 01: Llimadures i borumballes de metalls ferris  
12 01 03: Llimadures i borumballes de metalls no ferris  
15 01 01: Envasos de paper i cartó  
15 01 02: Envasos de plàstic  
15 01 04: Envasos metàl·lics  
15 01 06: Envasos mesclats  
17 04 01: Coure, bronze, llautó  
17 04 02: Alumini  
17 04 03: Plom  
17 04 05: Ferro i acer  
17 04 06: Estany  
17 04 07: Metalls mesclats  
17 04 11: Cables diferents dels especificats en el codi 17 04 10  
19 10 01: Residus de ferro i acer  
19 10 02: Residus no ferris  
20 01 01: Paper i cartó  
20 01 38: Fusta diferent de l'especificada en el codi 20 01 37  
20 01 39: Plàstics  
20 01 40: Metalls  
Tramitació administrativa  
Amb data 11 de juliol de 2013, la Direcció Territorial de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient de Castelló remitent escrit presentat pel sr. Vicent Cerdà Aragó, en representació de la mercantil Rechilbur, SLU, sobre la necessitat de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental l'activitat de magatzem temporal de residus no perillosos, adjuntant document inicial del projecte. Amb data 4 de desembre de 2013 l'òrgan ambiental remitent informe el promotor indicant la necessitat de sotmetre el dit projecte al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, assenyalant el contingut mínim de l'estudi d'impacte ambiental, així com la restant documentació a aportar (expedient 127/13-CON).  
Amb data 18 de juny de 2014 té entrada en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient ofici de l'Ajuntament de Borriana adjuntant còpia de l'estudi d'impacte ambiental i projecte tècnic presentat per Rechilbur, SLU, així com certificat del resultat d'informació pública, en relació a la instal·lació d'una activitat de compravenda de ferralla i residus no perillosos en ctra. Nules, 66A, a fi d'obtindre la preceptiva declaració d'impacte ambiental, en compliment del que disposa l'article 51 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
  
Amb data 9 de juliol de 2014 es registra en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient ofici de l'Ajuntament de Borriana remetent nou certificat d'informació pública.  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme per mitjà de la inserció del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 136 de data 12 de novembre de 2013. Transcorregut el termini no es van presentar al·legacions al projecte, segons certificat expedit per l'Ajuntament de Borriana de data 30 de juny de 2014.  
Amb data 22 de juliol de 2014 des del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental es requerix a l'Ajuntament de Borriana la documentació necessària per a completar l'expedient.  
En data 8 d'octubre de 2014 es registra en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient ofici de l'Ajuntament de Borriana acompanyat de la documentació sol·licitada.  
Consideracions ambientals  
1. Consultada la cartografia temàtica de la Conselleria d'Infraestructura, Territori i Medi Ambient, s'assenyala que:  
- L'activitat proposada no se situa en l'àmbit de cap espai natural protegit, ni de cap altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
- Encara que l'àrea, d'acord amb la cartografia de riscos (sèrie temàtica de l'antiga COPUT), presenta vulnerabilitat mitjana de l'aqüífer, no es preveuen afeccions sobre les aigües subterrànies ja que el projecte es desenrotlla en l'interior d'una nau amb solera impermeable i destinada, d'acord amb el pla general, a ús industrial, amb sistema individualitzat d'arreplega i gestió de les aigües residuals.  
2. En relació amb les afeccions associades a l'activitat:  
a) Afecció a la qualitat atmosfèrica  
a.1. Sorolls  
Els sorolls produïts en l'exercici de l'activitat es deuran fonamentalment al trasbals de vehicles pesats que transporten els residus, a la càrrega i descàrrega dels mateixos i al funcionament de la maquinària instal·lada. L'horari d'activitat de la instal·lació és de 8:00 a 19.00 hores, de dilluns a divendres.  
S'aporta auditoria acústica realitzada per l'entitat d'inspecció col·laboradora de l'administració en matèria de qualitat ambiental Quacer, SL, en data 26 de setembre de 2014. En la dita auditoria, es determina que, treballant en condicions normals de funcionament durant la realització de la inspecció, l'activitat complix amb els límits sonors establits en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis. Considerem que, si no es produïxen canvis substancials en l'activitat i no s'afig nova maquinària en les instal·lacions, no es requeriran noves auditories acústiques.  
  
No obstant això, ja que no s'han avaluat, s'haurà de controlar que els nivells de vibracions de les màquines no superen els valors màxims establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, adoptant els elements antivibratoris que siguen necessaris.  
a.2. Emissió de gasos  
Durant l'exercici de l'activitat es produïx circulació de vehicles en la nau industrial i resta de la parcel·la. En l'interior de la nau els vehicles circularan a velocitat de vianants i en el pati posterior de la parcel·la estarà limitada a 10 km/h.  
La circulació de vehicles a través de la nau es produïx de forma esporàdica. La ventilació de la nau és bona i la qualitat de l'aire dins d'esta no patix deteriorament que afecte les persones presents, per la qual cosa l'acció deguda a la circulació de vehicles es considera no significativa i l'impacte ambiental compatible.  
En tot cas, els dits vehicles s'hauran de mantindre en bon estat, sotmetent-se a les inspeccions legals que els siguen d'aplicació.  
  
b) Afecció al sòl i a les aigües  
L'emmagatzematge de ferralla i metalls es fa dins de contenidors situats en l'interior de la nau. La solera de la nau és de formigó armat i té una grossària mínim de 40 cm.  
Emmagatzematge de residus en el pati posterior: el plàstic es confeccionarà en bales per al seu emmagatzematge. El paper/cartó s'emmagatzema ben confeccionat en bales o a granel, depenent de les seues característiques. En els casos que es reba a granel, s'emmagatzemarà en compartiments delimitats per parets de blocs de formigó, depositant sobre el paper/cartó malles metàl·liques per a impedir la seua dispersió pel vent. Només s'admeten estos materials lliures de restes de matèria orgànica o inorgànica. Pel que en ambdós casos són inerts i el seu emmagatzematge a l'aire lliure no pot donar lloc a arrossegaments per aigües pluvials (lixiviats). La borumballa metàl·lica i la mescla de línia blanca, l'emmagatzematge del qual també es realitzarà en el pati posterior, són residus inerts que tampoc no generen lixiviats. La solera del pati posterior és de formigó, que impedix qualsevol tipus de filtració al subsòl. En els punts on se n'han realitzat tasts, s'hi ha observat una grossària mínim de 20 cm.   
L'emmagatzematge no té impacte sobre el terreny o la hidrologia tant en l'interior com en l'exterior de la nau.  
Com a mesura preventiva, aquells residus que puguen contindre algun líquid s'emmagatzemaran en contenidors que retindran qualsevol fluid que puga desprendre's. Es procedirà a una inspecció i revisió dels contenidors després de cada ús i previ a la seua utilització. Qualsevol fluid que es trobara en el fons dels contenidors serà arreplegat i envasament en bidons para la seua entrega a gestor autoritzat. Es portarà un registre d'utilització i comprovació dels contenidors.  
La parcel·la en què s'ubica la nau està inclosa en una unitat d'execució D-1,2,4 encara per desenrotllar, per la qual cosa actualment no es disposa de connexió a la xarxa de clavegueram. Com a solució provisional, fins que no s'execute la xarxa de clavegueram en el polígon, les aigües provinents de les instal·lacions sanitàries i aigües fecals s'arrepleguen en un depòsit de 8000 litres, soterrat en el pati anterior de la nau, que fa les funcions de fossa sèptica i que és buidatge per gestor autoritzat periòdicament segons necessitat. L'estanquitat del dit depòsit s'ha certificat per tècnic competent. Tenint en compte que l'activitat es va a desenrotllar en una nau existent, en la que ja existia este depòsit d'arreplega d'aigües sanitàries i fecals i que, segons la documentació tècnica aportada pel promotor, la dita instal·lació està registrada en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i compta amb l'autorització municipal, es considera ambientalment admissible esta solució provisional. No obstant això, quan l'ajuntament duga a terme l'execució de la xarxa de clavegueram, Rechilbur, SLU, haurà de connectar-s'hi immediatament i complir amb les ordenances de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR), així com amb l'ordenança municipal d'abocaments de l'Ajuntament de Borriana, aplicant els tractaments previs necessaris per a no sobrepassar els límits que en les mateixes s'establisquen.  
3. S'haurà d'incloure un programa de vigilància ambiental en l'estudi d'impacte ambiental en què es revise com a mínim, i amb la periodicitat indicada en cada cas, els aspectes següents:  
- Anualment es revisarà i certificarà per tècnic competent l'estanquitat del depòsit d'arreplega d'aigües sanitàries i fecals.  
- Setmanalment es revisaran la integritat dels distints contenidors procedint a substituir aquells que presenten fissures.  
- Mensualment es revisarà visualment la impermeabilitat de la solera.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 6.c.2., annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquella.   
L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'activitat de compravenda de ferralla i residus no perillosos, promoguda per Rechilbur, SLU, que s'ubica en la carretera de Nules, núm. 66A, del terme municipal de Borriana (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat, així com els condicionants establits a continuació:  
1. Els residus admesos en l'activitat seran els relacionats en la part expositiva d'esta resolució o qualsevol altre codi LER que l'òrgan competent en matèria de gestió de residus considere susceptible d'autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en què s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
2. Els residus gestionats per la indústria durant el seu funcionament normal, seran adequadament emmagatzemats, etiquetatges i entregats a gestor autoritzat. Es complirà en tot cas el que disposa la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de Residus i sòls contaminats, i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, la qual cosa inclou l'obtenció de les preceptives autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria.  
3. La instal·lació de màquines o dispositius que puguen originar vibracions en l'interior dels edificis s'efectuarà adoptant els elements antivibratoris adequats. No es permetrà la instal·lació ni el funcionament de màquines o dispositius que originen en l'interior de la nau nivells de vibracions que superen els valors màxims establits en la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica.  
  
4. Els vehicles utilitzats per al transport intern de l'activitat es mantindran en bon estat, sotmetent-se a les inspeccions legals que els siguen d'aplicació.  
5. Una vegada s'execute la xarxa de clavegueram en el polígon, Rechilbur, SLU, sol·licitarà immediatament la connexió a aquella, i complirà les ordenances de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals i l'ordenança municipal d'abocaments de l'Ajuntament de Borriana, aplicant els tractaments previs necessaris per a no sobrepassar els límits que s'establixen en les dites ordenances.  
6. S'haurà de redactar i dur a terme un programa de vigilància ambiental en què es controlen, com a mínim, els punts indicats en l'epígraf de consideracions ambientals d'esta resolució. Es portarà un registre documentat del dit programa de vigilància ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia. Este registre documentat inclourà a més el resultat dels controls i autocontrols periòdics legalment exigibles en el control d'abocaments d'aigües residuals i emissions. La documentació del programa de vigilància ambiental estarà a disposició de les autoritats competents.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és escaient, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 2 de desembre de 2014.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell».  
  
València, 14 de gener de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.