Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8922, del 08-10-2020 (2020/7949)

RESOLUCIÓ de 22 de setembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 104/9808-DAF Tuéjar, Titaguas i Aras de los Olmos.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8922

Data del DOGV
:   08-10-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/7949


Data del document
:   22-09-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Titaguas
    * Aras de los Olmos
    * Tuéjar
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 22 de setembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 104/5664-XRO Tuéjar, Titaguas i Aras de los Olmos. [2020/7949]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 104/7890-QDX Tuéjar, Titaguas i Aras de los Olmos.  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 104/8596-UCF.  
Títol: Condicionament de la carretera CV-35 entre el PK 81+300 i el PK 95+800.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Obres Públiques de València, Conselleria d'Habitatge Obres  
Públiques i Vertebració del Territori.  
Localització: termes municipals de Tuéjar, Titaguas i Aras de los Olmos.  
En data 18 de setembre de 2018, el Servei Territorial d'Obres Públiques de València remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació d'impacte ambiental simplificada del Projecte de condicionament de la carretera CV-35 entre el PK 81+300 i el PK 95+800, als termes municipals de Tuéjar, Titaguas i Aras de los Olmos. Per a l'emissió d'aquest informe d'impacte ambiental, l'òrgan substantiu remet, juntament amb la sol·licitud, un document ambiental. Per a l'elaboració del present informe s'han realitzat alguns aclariments relacionats amb el projecte constructiu, la documentació del qual ha sigut facilitada en dates 20 de desembre de 2019 i 8 de gener de 2020.  
  
  
Objecte  
El projecte consisteix en la millora i el condicionament de la carretera CV-35 en els trams compresos entre els PK 81+220 i 82+160 i entre els PK 87+090 i 95+785, així com en la construcció d'una glorieta en el nucli urbà de Titaguas, a l'altura del PK 86+500.  
  
Marc normatiu  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la desenvolupen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior), i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant LAA).  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental. El projecte que és objecte d'aquesta consulta no està inclòs en aquests annexos, en ésser un condicionament d'un traçat ja existent i no ser preceptiva la informació al públic en aquest tipus d'actuacions (art. 34.5 del Reial decret 1812/1994, de 2 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament general de carreteres).  
D'altra banda, la LAA estableix en l'article 7.2, apartat c, que haurà de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental simplificada qualsevol modificació de les característiques de projectes que figuren en els annexos I o II, ja autoritzats, executats o en procés d'execució, que puga tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient, és a dir, quan supose:  
1. Un increment significatiu de les emissions a l'atmosfera.  
2. Un increment significatiu dels abocaments a llits públics o al litoral.  
3. Increment significatiu de la generació de residus.  
4. Un increment significatiu en la utilització de recursos naturals.  
  
5. Una afecció a espais protegits Xarxa Natura 2000.  
6. Una afecció significativa al patrimoni cultural.  
Atés que l'actuació afecta més de 500 m de sòl forestal segons el PATFOR, es considera que aquest condicionament de carretera pot tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient i, en conseqüència, queda sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Tramitació  
Després de la sol·licitud d'inici, l'òrgan ambiental ha identificat les administracions públiques afectades, segons l'indicat en l'article 46 de la LAA. S'ha identificat com a administracions públiques afectades:  
  
L'Ajuntament de Tuéjar.  
L'Ajuntament de Titaguas.  
L'Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
La Direcció Territorial de Medi Ambient de València.  
La Subdirecció General d'Ordenació del Territori.  
El Servei de Vida Silvestre.  
Únicament s'ha rebut l'informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient, relatiu a l'afecció forestal, vies pecuàries i espais naturals. A continuació, es transcriuen els aspectes ambientals més destacables d'aquest:  
Afecció en matèria forestal:  
«Segons es desprén del document, les obres afectaran sòl forestal i, a més, les forests d'utilitat pública següents:  
MOP núm. 42, Devesa del Rebollo, pertanyent a l'Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
MOP núm. 58, Caigudes del riu Túria, pertanyent a l'Ajuntament de Titaguas.  
MOP núm. 59, La Lámpara, pertanyent a l'Ajuntament de Titaguas.  
  
MOP núm. 61, El Monte, pertanyent a l'Ajuntament de Tuéjar.  
  
Sempre que l'ampliació de la carretera es puga fer a costa de terrenys que no siguen de domini públic, s'haurà d'optar per aquesta alternativa, per a intentar que l'afecció a la forest d'utilitat pública siga la mínima.  
El projecte preveu tres trams separats.  
El tram 1 és en l'Alt de la Montalbana, al terme municipal de Tuéjar. Aquest tram és el que més afecta la forest d'utilitat pública, en concret la V061, El Monte, ja que es pretén canviar el traçat de la carretera i inevitablement afecta la forest.  
Aquest tram coincideix amb una àrea tallafoc de primer ordre, per la qual cosa s'haurà de tindre en compte aquest aspecte en la recuperació del tram de calçada actual que se substituirà.  
En el projecte es proposa:  
Escarificació de la calçada i de les zones annexes (vorals, berma i cuneta), i retirada del material demolit.  
Aportació de capa vegetal.  
Implantació d'espècies vegetals.  
Tractament d'envelliment dels talussos.  
La modificació del traçat està inclosa en la superfície corresponent a l'àrea tallafoc que en aqueixa zona té una amplària de 100 m. Per tant, es considera que no cal realitzar plantació posterior, i menys amb espècies arbustives. Sí que cal retirar el material demolit i l'estés de la terra vegetal.  
El tram 2 no afecta forest d'utilitat pública ni terreny forestal.  
El tram 3 és, en una gran part de la longitud, el límit de la forest pública. No obstant això, l'afecció a aquest és mínima, fins i tot els canvis de traçat es realitzen fora de la forest.  
En aquest tram, en les mesures de restauració proposades es considera que no és necessari repoblar posteriorment, i en qualsevol cas, si s'opta per la plantació, s'utilitzaran només espècies arbòries i preferentment espècies frondoses millor que resinoses».  
Afecció en matèria de vies pecuàries:  
«[?] el projecte en els trams 1 i 2 d'aquest no afecten cap via pecuària legalment classificada. No obstant això, en el tram 3 el projecte afectarà la via pecuària denominada assagador de la Covatilla, legalment classificada d'acord amb el seu expedient de classificació de vies pecuàries del terme municipal d'Aras de los Olmos, aprovat per l'Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de 23.11.1988, amb una amplària legal entre 3 i 37,5 metres. Així mateix, el projecte en el tram 3 afectarà l'assagador núm. 14 o d'Aras de Alpuente a Domeño, legalment classificada d'acord amb el seu expedient de classificació de vies pecuàries del terme municipal de Titaguas, aprovat per l'Ordre Ministerial de l'1 d'abril de 1972, amb una amplària legal de 37,5 metres. Ambdues vies pecuàries es troben sense partió actualitzat de conformitat amb l'article 8 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, i l'article 14 de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
D'acord amb l'article 13 de l'esmentada Llei 3/1995 i amb el punt 6.3.1. de la Instrucció del 13 de gener de 2012, de la Direcció General del Medi Natural sobre les vies pecuàries (DOGV 6694, 18 de gener):  
«Quan es projecte una obra pública sobre el terreny pel qual vaja una via pecuària, l'administració actuant haurà d'assegurar que el traçat alternatiu de la via pecuària garantisca el manteniment de les seues característiques i la continuïtat del trànsit ramader i del seu itinerari, així com els altres usos compatibles i complementaris d'aquell» i per a això «en els encreuaments de les vies pecuàries amb línies fèrries o carreteres s'hauran d'habilitar suficients passos al mateix o diferent nivell que garantisquen el trànsit en condicions de rapidesa i comoditat per als ramats».  
El projecte consisteix en el condicionament de la CV 35, el traçat de la qual ja interceptava dues vies pecuàries, i no implica dins de les seues actuacions noves afeccions a vies pecuàries. El projecte pretén mantindre la funcionalitat i els usos que alberga la via pecuària, ja que la solució plantejada té com a objectiu millorar la seguretat viària en les comunicacions rurals, per la qual cosa pot considerar-se adequada amb els usos compatibles definits en l'article 16 de la Llei 3/1995. No obstant això i de conformitat amb els articles 13 i 17 de la llei esmentada, s'hauria de reservar un itinerari ciclista i per a vianants al llarg de la calçada de no menys de 3 metres, per a assegurar els usos complementaris de la via pecuària.  
D'altra banda, i en previsió de la possible transitabilitat pecuària i seguretat per als usuaris en general, i d'acord amb l'article 16 de la Llei 3/2014, s'haurà de senyalitzar convenientment les zones d'afecció permanent del projecte, tant els encreuaments com els solapaments.  
Per tot l'exposat s'emet aquest informe favorable a la proposta presentada, sempre que es tinguen en compte les consideracions exposades».  
Afecció en matèria d'espais naturals  
«1. L'actuació prevista està compresa en l'àmbit territorial de la Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) Alt Túria i Serra del Negrete (zona C, segons la zonificació establida per la norma de gestió) i, per tant, està afectada per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, que en l'article 3.3, apartat c esmenta les zones d'especial protecció per a les aus com a espais protegits de la Xarxa Natura 2000.  
  
En l'annex I de l'Acord de 5 de juny de 2009, del Consell, d'ampliació de la Xarxa de Zones d'Especial Protecció per a les Aus de la Comunitat Valenciana, es recullen com a dades rellevants de la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete (ES0000449) les següents:  
Nidifiquen en la zona 18 espècies de l'annex I. Àrea destinada principalment a la protecció d'àguila de panxa blanca i àguila real. A més, hi ha importants poblacions d'aufrany comú, àguila serpera, àguila calçada, falcó pelegrí i mussol duc, entre altres rapinyaires. També destaca la presència de gralla de bec roig i còlbit negre.  
2. Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV) es té constància de la presència de les espècies prioritàries talp de cabrera (Microtus cabrerae), àguila serpera (Circaetus gallicus) i aufrany comú (Neophron percnopterus), en la quadrícula UTM d'1 km de costat.  
3. La norma de gestió de la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete, aprovada pel Decret 116/2017, del Consell, estableix en el punt a) incís 4.2. de l'apartat 5.2.2. (Concreció de l'obligació d'avaluar) de l'annex III, que queden excloses de l'obligació d'avaluar les seues repercussions sobre la ZEPA objecte de l'esmentada norma de gestió:  
  
«4.2. Totes aquelles actuacions de conservació, rehabilitació, millora o manteniment de les instal·lacions i infraestructures ja existents en l'àmbit d'aquesta norma, mentre no suposen un increment de la superfície ni se n'altere el traçat o les característiques. Igualment, s'inclouen en aquest apartat actuacions que afecten les zones de domini públic i de protecció de la carretera CV-35».  
  
Vista la documentació aportada i les consideracions enumerades, s'informa que el projecte, situat en l'àmbit territorial de la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete, d'acord amb la normativa esmentada, no requereix avaluació de repercussions, sempre que es complisquen els condicionants següents:  
- Les obres es realitzaran sense alterar els hàbitats protegits.  
- Els moviments de maquinària i personal quedaran restringits a la zona d'obres.  
- No es realitzarà modificació del traçat i de l'amplària actual de la carretera» [Aquest òrgan ambiental interpreta que es refereix a modificacions de traçat i amplària diferents o superiors a les plantejades en el projecte tècnic objecte d'aquesta avaluació ambiental]  
- La retirada de restes i residus es realitzarà dins del temps establit i en la forma corresponent.  
- Les obres es realitzaran fora del període de reproducció de l'avifauna. S'iniciaran a partir de juliol i finalitzaran abans de febrer.  
- En el cas d'afectar espècies prioritàries, els agents mediambientals podran prendre les mesures oportunes i paralitzar les actuacions.  
  
- L'inici dels treballs es comunicarà amb suficient antelació als agents mediambientals.  
Pot per tant continuar la seua tramitació sense perjudici d'obtindre totes les concessions, autoritzacions i llicències accessòries que siguen necessàries en compliment de la legislació vigent i del planejament urbanístic».  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària  
L'anàlisi es realitza tenint en compte els criteris de l'annex III de la LAA.  
Característiques del projecte  
L'actuació objecte del projecte té una longitud total de 9,3 km i comprén tres trams, la ubicació concreta sobre la xarxa de carreteres dels quals és la següent:  
- Primer tram:  
Correspon a l'àmbit de l'Alt de la Montalbana, i està comprés entre els PK 81+220 i 82+160 de la carretera CV-35. Es tracta d'un tram de forest, amb secció transversal 6/8 (calçada integrada per dos carrils de 3,00 m d'amplària cadascun, amb vorals d'1,00 m). El traçat en planta disposa de dues revoltes de radis reduïts (inferiors a 100 m). En alçat, la carretera compta amb pendents permanentment compresos entre el 5,5 i el 6 %, mentre que en el cim del port els pendents arriben al 8 %, i el traçat genera un canvi de rasant sense visibilitat.  
  
L'actuació presenta una xicoteta modificació en planta que permet millorar-ne també el traçat i aconseguir una substancial millora de seguretat respecte de la situació actual (per millora de visibilitat en el canvi de rasant de l'Alt). La secció transversal serà 6/8 (carrils de 3,00 m i voral d'1,00 m), i estarà dotada de cuneta de seguretat, amb inclinació 6H:1V en el costat immediat a la calçada. Aquesta secció transversal és anàloga a la que ja existeix en la CV-35 en l'àmbit de l'actuació.  
  
El camí de servei que creua transversalment la CV-35 en el cim de l'Alt serà connectat a la nova traça. No hi ha xarxes de serveis que resulten afectades per l'actuació projectada.  
- Segon tram:  
Es localitza a l'entrada del nucli de Titaguas, al sud d'aquest. Es tracta d'un tram bàsicament pla, amb un marcat caràcter urbà. L'actuació consisteix en la substitució de l'actual confluència en T, amb un efecte de calmat reduït, per una glorieta a l'entorn del PK 86+500, de manera que l'afecció exacta s'estén entre els PK 86+476 i 86+568. La secció transversal és 6/8 (carrils de 3,00 m i vorals d'1,00 m), i en tot el tram hi ha una mitjana de 0,50 m d'amplària, delimitada amb pintura viària, constituïda per una doble línia blanca exterior i pintura interior roja. La glorieta a dissenyar és de caràcter urbà, amb un diàmetre interior de 18,00 m, i un anell circular constituït per un únic carril de 5,50 m d'amplària. En la glorieta confluiran tres ramals: els dos que corresponen als dos accessos a aquesta des de la CV-35 i el que correspon a la connexió de la CV-345. Es mantindrà l'accés a la CV-35 de tots els carrers i camins que actualment conflueixen amb aquesta carretera en l'àmbit de la seua intersecció amb la CV-345.  
  
- Tercer tram:  
Es correspon amb el tram interurbà de la CV-35 situat entre els nuclis de població de Titaguas i Aras de los Olmos, i es localitza entre els PK 87+090 i 95+785 de l'esmentada carretera. El seu traçat és irregular, transmet a l'usuari sensació d'heterogeneïtat i les seues condicions de seguretat viària són millorables. El traçat en planta es caracteritza per la presència d'un gran nombre de revoltes de radis reduïts. Són abundants les revoltes de radi inferior a 100 m, i s'arriba a pics mínims de radis de 25 m. El traçat manca de clotoides, amb la qual cosa no hi ha entre rectes i revoltes la preceptiva transició gradual de curvatura. El traçat en alçat presenta, generalment, pendents suaus, encara que s'arriba a inclinacions de rasant del 6 % en alguns trams, especialment en l'entorn de l'encreuament dels barrancs de la Tejería (PK 88+000) i el Regajo (PK 93+500). La secció transversal és molt irregular. La seua amplària habitual està entorn de 6 metres, sense vorals ni bermes i amb abundància de revoltes de radi reduït que manquen de sobreamples.  
  
En aquest tram es planteja la realització d'un condicionament general de la carretera amb la finalitat primordial de millorar les seues condicions de seguretat. De les seues característiques tècniques cal destacar:  
Dues xicotetes modificacions en planta en les zones d'encreuament amb els barrancs de la Tejería i el Regajo. Es projecten per a l'encreuament sobre aquests barrancs sengles marcs, de 4,00 x 2,00 metres en el primer cas, i de 6,00 x 6,00 en el segon. En ambdós casos, la nova secció permet el pas del cabal corresponent a 500 anys de període de retorn.  
Totes les revoltes en què les seues condicions geomètriques ho exigeixen estan dotades de sobreample de calçada per a permetre l'encreuament de dos vehicles pesants.  
En els trams de desmunt i en els que siga hidràulicament necessari, la secció transversal està dotada de cuneta de seguretat, amb inclinació 6H:1V en el costat immediat a la calçada.  
S'amplia la capacitat de drenatge de dues obres de drenatge transversal, en constatar-se la insuficiència hidràulica de la secció actual.  
La secció transversal tipus genèrica és 6/8 (carrils de 3,00 m i voral d'1,00 m), i poden haver-hi xicotetes modificacions en l'amplària del voral com a conseqüència de l'adaptació a la plataforma existent.  
  
Ubicació dels projectes  
El projecte es localitza als termes municipals de Tuéjar, Titaguas i Aras de los Olmos.  
El context territorial de l'àmbit del projecte es correspon amb els relleus muntanyencs del sector oriental del Sistema Ibèric. En conseqüència, es tracta de terrenys amb pendents de tipus mitjà, sobre els quals predominen cultius de secà (ametler i cereal principalment), alternats amb alguns trams no cultivats proveïts de vegetació arbustiva i arbòria. L'àmbit del projecte es troba tot ell entre les cotes 813,35 (glorieta de Titaguas) i 931,13 m.s.n.m.  
Es travessen els següents llits d'aigua: barranc de la Tejería (entorn al PK 88, on es proposa una correcció de revolta), barranc de l'ombria de la Tejería i un altre afluent sense nom (pròxims al PK 89), barranc de la Hoya del Tuerto i el seu afluent sense nom (aproximadament en els PK 90+300 i 90+450), barranc del Regajo (entorn al PK 93+500, on es proposa una correcció de revolta), barranc de las Tejerías (aproximadament en el PK 94+250) i barranc del Tornajuelo o el Prado (en les proximitats del nucli urbà d'Aras de los Olmos (sobre PK 95+900).  
  
Tota l'actuació se situa en zona Xarxa Natura 2000, a excepció d'un tram comprés entre el PK 95+300 fins a Aras de los Olmos, dins del tram 3. Es tracta de la Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) Alt Túria i Serra del Negrete (zona C, segons la zonificació establida per la norma de gestió). En l'annex I de l'Acord de 5 de juny de 2009, del Consell, d'ampliació de la Xarxa de Zones d'Especial Protecció per a les Aus de la Comunitat Valenciana, es recullen com a dades rellevants de la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete (ES0000449), que nidifiquen en la zona 18 espècies de l'annex I i que es tracta d'una àrea destinada principalment a la protecció d'àguila de panxa blanca i àguila real. A més, hi ha importants poblacions d'aufrany comú, àguila serpera, àguila calçada, falcó pelegrí i mussol duc, entre altres rapinyaires. També destaca la presència de gralla de bec roig i còlbit negre. Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV) es té constància de la presència de les espècies prioritàries talp de cabrera (Microtus cabrerae), àguila serpera (Circaetus gallicus) i aufrany comú (Neophron percnopterus), en la quadrícula UTM d'1 km de costat.  
  
Les obres afectaran sòl forestal i, a més, les forests d'utilitat pública següents:  
En el tram 1: MOP núm. 61, El Monte, pertanyent a l'Ajuntament de Tuéjar.  
En el tram 3:  
MOP núm. 42, Devesa del Rebollo, pertanyent a l'Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
MOP núm. 58, Caigudes del riu Túria, pertanyent a l'Ajuntament de Titaguas.  
MOP núm. 59, La Lámpara, pertanyent a l'Ajuntament de Titaguas.  
  
En el tram 3, el projecte afectarà la via pecuària denominada assagador de la Covatilla, legalment classificada d'acord amb el seu expedient de classificació de vies pecuàries del terme municipal d'Aras de los Olmos, aprovat per l'Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de 23 de novembre de 1988, amb una amplària legal entre 3 i 37,5 metres. Així mateix, el projecte en el seu tram 3 afectarà l'assagador núm. 14 o d'Aras de Alpuente a Domeño, legalment classificada de conformitat amb el seu expedient de classificació de vies pecuàries del terme municipal de Titaguas, aprovat per l'Ordre Ministerial d'1 d'abril de 1972, amb una amplària legal de 37,5 metres.  
Característiques del potencial impacte  
Atmosfera  
Emissions de soroll.  
La presència de nuclis urbans als voltants de l'actuació determina que la població resident de l'entorn puga ser susceptible d'algun tipus d'afecció, principalment en la fase de construcció.  
  
Per a atenuar el soroll produït pel funcionament de la maquinària i els vehicles durant les obres, es duran a terme les mesures següents: s'utilitzarà maquinària que complisca les directives de la CEE quant a nivells d'emissió de soroll; es controlarà la velocitat dels vehicles d'obra en les zones d'accés: 40 km/h per a vehicles lleugers i 30 km/h per als pesants, i es limitaran els treballs que produeixen sorolls als torns horaris en els quals s'afecte menys la població i en els de major activitat biològica: primeres hores del matí i últimes de la vesprada, això és, a partir de les 9 h del matí i fins a les 18 h de la vesprada.  
  
Emissions de pols i gasos.  
Es produiran emissions de pols i gasos durant la fase de construcció i durant la fase d'explotació del projecte.  
Els impactes generats durant la fase de construcció s'emmarquen en l'emissió de partícules sòlides (pols com a conseqüència dels moviments de terra). Per a la protecció de l'atmosfera, durant la fase d'obres, s'aplicaran entre altres les mesures correctores següents: es realitzaran regs de les zones on es realitzen moviments de terra i els camins d'obra; es limitarà la velocitat dels vehicles de l'obra a 30 km/h i l'emissió deguda a l'acció del vent sobre la superfície de la càrrega dels bolquets es reduirà per confinament.  
Durant la fase d'explotació es generen emissions de CO, HC, NOx, Pb, SO2, i en menor mesura emissions de Zn, Mn, N i Fe, com a conseqüència de la combustió d'hidrocarburs pels motors dels vehicles. No obstant això, en tractar-se del condicionament d'una carretera ja existent, no es preveu un increment dels nivells d'emissió de gasos de combustió.  
Sòl  
L'actuació no introdueix canvis substancials generalitzats sobre el relleu ni sobre el substrat edàfic. Es tracta del condicionament d'una carretera existent, on els moviments de terra i l'extracció de substrat edàfic són d'escassa entitat.  
La major part del traçat va per una zona catalogada amb una vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers baixa. Els efectes sobre aquest factor podrien derivar-se en la fase de construcció per abocaments ocasionals d'olis i combustibles per part de la maquinària, a causa de la seua manipulació dins del mateix àmbit. No obstant això, s'ha previst una zona per a les instal·lacions temporals auxiliars que se situa a l'altura del PK 89+150 de la CV-35, entre els PK 1+940 i 2+075 de l'eix del tram 3 objecte del projecte, i afectarà una superfície aproximada de 1.800 m².  
El balanç de terres del projecte determina un resultat final excedentari: el volum global de material d'excavació és superior a les necessitats de terraplé. En part, el material resultant de les excavacions s'utilitzarà per als terraplens, encara que serà necessari apilar-lo temporalment fins al moment de la seua posada en obra. Per a això, es proposa utilitzar com a apilament temporal part de l'espai triat per a albergar les instal·lacions auxiliars d'obra.  
El material sobrant es gestionarà adequadament. Si el material extret pot classificar-se com a residus no perillosos consistents en sòls no contaminats excavats i altres materials naturals excavats procedents d'obres de construcció o demolició, com ara terres, argiles, llims, arenes, graves o pedres, incloses en el codi LER (llista europea de residus) 17 05 04, li serà aplicable l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar.  
Amb l'objectiu de minimitzar l'ocupació de sòl i l'afecció a la coberta vegetal que podria generar-se com a conseqüència de les obres a executar es realitzarà un jalonament de la zona d'ocupació, la qual cosa inclourà l'àrea d'instal·lacions auxiliars d'obra.  
L'accés a les obres es realitzarà pel viari existent, de manera que es minimitze l'afecció a sòls.  
Els treballs d'esplanacions i moviment de terres generaran la retirada de les capes superficials del sòl i, en conseqüència, de la terra vegetal que s'hi puga albergar. Les mesures a prendre sobre aquest tema seran les següents:  
Recuperació del sòl vegetal de les zones on es produïsquen excavacions o moviments de terra.  
Apilament de la terra vegetal. El lloc per a aquest apilament serà l'àrea habilitada per a instal·lacions auxiliars. La grossària màxima de terra vegetal a apilar serà d'1,50 metres.  
Aigües superficials i subterrànies  
De tots els barrancs interceptats, els que realment seran alterats per la traça són: barranc de la Tejería entre el PK 0+854 i el PK 1+075 i el barranc del Regajo entre el PK 5+800 i el PK 6+000. En aquests dos trams, la carretera pateix una modificació del seu traçat, per la qual cosa es realitzen noves infraestructures hidràuliques per a poder salvar ambdós barrancs, dimensionat per a un període de retorn de 500 anys.  
  
  
Així mateix, en el pas del barranc del Prado, s'ha ampliat la infraestructura existent, per a un període de retorn de 500 anys.  
A fi de protegir el sistema hidrològic referent a la qualitat de les aigües superficials i subterrànies, es plantegen un conjunt de mesures tendents a previndre l'aportació de substàncies contaminants a les aigües superficials i subterrànies que pogueren abocar-se per l'activitat i el manteniment de la maquinària i les instal·lacions auxiliars d'obra en zones localitzades, així com a previndre l'aportació als llits de sediments originats en les operacions de moviment de terres, durant l'execució de les obres.  
Per a això, es proposa un conjunt de mesures que s'agrupen en les tipologies següents:  
Basses de decantació. S'utilitzaran de manera temporal per a la retenció dels sòlids d'efluents generats en la fase d'obra, i poden quedar de manera permanent per a la retenció d'abocaments contaminants que es puguen produir per la circulació dels vehicles en fase d'explotació. La seua funció és retindre les aigües durant un període de temps suficient que permeta aclarir-les en decantar-se els sòlids que arrosseguen en suspensió i possibilitar l'emmagatzematge d'aqueixos materials fins que se'n faça la neteja. Se situen en les proximitats de les obres de drenatge transversal noves (ODT 3.5 i ODT 3.18) i en la superfície d'instal·lacions auxiliars. Estaran constituïdes per un vas estanc excavat en terra i impermeabilitzat amb làmina de PEAD o de PVC. Tindran planta rectangular de 9x6 m en coronació i 5x3 en fons. La secció serà trapezial amb talussos entre 3H/2V i 2H/1V i profunditat d'1 m, amb un cavalló perimetral trapezial de 0,5 m d'amplària en coronació i altura variable. Amb això, el volum resultant és de 35 a 40 m³.  
  
  
Basses per a la llavada de cisternes. Se situaran, prèviament a l'inici de les obres, en punts pròxims a la recepció del formigó amb la finalitat de disminuir el desplaçament de les formigoneres. La llavada de les cisternes de formigó en cap cas es realitzarà en obra, i se'n procedirà a l'execució dins de la zona impermeabilitzada amb solera de formigó definida en l'àrea d'instal·lacions auxiliars d'obra. Aquests punts estaran constituïts per una bassa excavada en el terreny, amb les dimensions adequades per a acollir el volum d'abocament previst, sobredimensionant en 0,5 m la profunditat, per a facilitar-ne la posterior restauració; una amplària d'almenys 0,80 m, i una longitud mínima d'1/20 m. Aquestes basses excavades hauran de revestir-se amb làmines impermeables amb la finalitat que les aigües amb restes de formigó no percolen el subsol i produïsquen impactes ambientals negatius. Després de la finalització de les obres, el contractista procedirà a la neteja de la cubeta i a la retirada dels residus, els quals es gestionaran com a residus de construcció i demolició, segons el que s'estableix en la normativa vigent. A més, procedirà al rebliment del buit creat i a la seua restauració morfològica i de la coberta vegetal.  
Emmagatzematge de combustible en obra. Es condicionaran uns llocs determinats per a l'emmagatzematge de combustible en l'obra mitjançant depòsits mòbils de proveïment. Aquests recintes estaran degudament senyalitzats, closos i impermeabilitzats amb formigó, d'acord amb la normativa vigent, amb la finalitat d'evitar la contaminació del sòl o les aigües pels vessaments produïts en les operacions de proveïment de carburant.  
Control d'abocaments. En la zona d'instal·lacions auxiliars (on se situaran, entre altres, el parc de maquinària i la zona d'apilament de materials) i especialment en la d'emmagatzematge temporal de residus, es compliran una sèrie de mesures preventives, com ara un pendent en el terreny, cuneta perimetral i basses de decantació, que impediran que qualsevol abocament arribe al medi. Els residus perillosos seran convenientment emmagatzemats d'acord amb la legislació vigent sobre aquest tema. Concretament, es disposaran sobre una superfície impermeabilitzada, preferentment sobre una cubeta de retenció i en contenidors o bidons tapats, amb la finalitat que l'aigua de pluja no hi penetre. En cas que es produïsca un abocament accidental, aquest es recollirà immediatament amb absorbent o mitjançant bombament, amb la finalitat d'evitar que les substàncies arriben a qualsevol massa d'aigua (superficial o subterrània), i es recollirà el substrat contaminat per l'abocament, que serà gestionat com un residu perillós, igual que els absorbents utilitzats. Per a l'eixida de les aigües fecals i residuals de les obres, s'instal·laran banys químics o un altre sistema de tractament eficaç que, en qualsevol cas, haurà de comptar amb la consegüent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Barreres de retenció de sediments. Són obres provisionals i es construiran amb brancatges, bales de palla, làmines filtrants, sacs terrers o geotèxtils amb la finalitat de detindre els sediments que pogueren arribar als llits i reduir l'energia erosiva de les aigües d'escolament que travessa les vies de drenatge. S'instal·laran en tots els llits interceptats, o que vagen paral·lels a la infraestructura, i durant les obres se'n realitzarà un seguiment de l'estat, amb la finalitat de garantir-ne la funcionalitat, i se substituiran en cas necessari.  
Vegetació i integració paisatgística  
L'actual carretera CV-35 va per una zona forestal intercalada amb cultius agrícoles de secà. Els principals focus d'observació del paisatge són, a més de la mateixa carretera, els nuclis urbans de Titaguas (entrada i eixida del poble) i Aras de los Olmos (entrada per la zona sud). Durant la fase de construcció, els efectes sobre el paisatge estan vinculats a la presència de maquinària d'obra i alteració de l'entorn; tots ells generen un impacte negatiu sobre la percepció del paisatge. Durant la fase de funcionament no es preveuen nous impactes, excepte els ja existents per la carretera actual, derivats de la presència d'un element antròpic i vertebrador del territori amb impacte associat al trànsit rodat.  
  
En els exemplars arboris pròxims a les zones d'obra s'actuarà de la manera següent:  
 Es protegirà el tronc mitjançant taulons lligats amb filferro en una altura no inferior a 2 metres. Aquestes proteccions es mantindran fins al moment de finalització de les obres, en què seran retirades.  
 Les excavacions a realitzar en l'entorn d'arbres tindran lloc a una distància mínima de 5 vegades el diàmetre del tronc, mesurat a 1,20 m de la cota del sòl, i mai a una distància inferior a 0,50 metres del peu de l'arbre.  
En el primer tram, Alt de la Montalbana, la integració ambiental i paisatgística preveu les actuacions principals següents:  
- Escarificació del tram de calçada, que quedarà obsolet i despenjat del nou i traçat; aportació de terra vegetal, i plantació amb espècies arbustives i exemplars arboris de pinassa (Pinus nigra), pi blanc (Pinus halepensis), savina turífera (Juniperus thurifera) i ginebre (Juniperus communis), atés que aquestes són les espècies presents en la zona.  
  
- Tractament d'envelliment dels talussos de desmunt mitjançant oxidació dels terrenys rocosos en els quals s'executaran aquests desmunts.  
No obstant això, segons l'informe en matèria forestal, només en el tram del tallafoc és necessària la retirada de material i l'extensió de terra vegetal, però no la plantació d'espècies, en coincidir amb una àrea tallafoc de 100 m d'amplària.  
La integració ambiental i paisatgística de la glorieta del segon tram preveu la realització de les accions següents:  
- Enjardinament mitjançant espècies entapissants i arbustives de l'espai circular central de la glorieta.  
- Encintat complet de vorera, amb amplària mínima de 2,00 metres, del perímetre exterior que voreja la calçada anular i ramals d'accés a la glorieta, coherent amb l'àmbit urbà en el qual la mateixa glorieta està immersa.  
En el tram 3, la integració ambiental de l'actuació proposada en el projecte inclourà les accions principals següents:  
- Es procedirà a revegetar-ne la totalitat mitjançant hidrosembra.  
  
- Els talussos de desmunt seran objecte de tractament mitjançant envelliment per oxidació de paraments, tenint en compte que els talussos que es generaran en l'actuació seran tots ells de caràcter rocós. Hi ha tres trams en els quals les actuacions de rebuig per visibilitat i de sobreample de revolta generen desmunts amb bermes intermèdies. Aquests trams són els que es localitzen en els intervals següents:  
  
PK 0+130 a 0+210.  
PK 1+820 a 1+880.  
PK 1+940 a 2+050.  
En aquests el tractament dels vessants de desmunt serà anàleg a l'explicat per als desmunts, mentre que en les bermes es procedirà a l'extensió de terra vegetal i a la plantació de vegetació arbustiva i d'exemplars arboris en plantació densa (mínim un exemplar cada 10 m²) de pi blanc (Pinus halepensis) i de ginebre (Juniperus communis).  
  
Analitzat l'estat actual dels talussos, el material erosionat que queda depositat en els vorals i bermes de la calçada actual i els mapes geològics, es considera que el tractament proposat en els talussos entre els PK 0+000 al 2+300 del tram 3 no és adequat, en tractar-se de material no consolidat i molt erosionable. Per a aquest tram, les mesures correctores en els talussos de desmunt han d'orientar-se fonamentalment a evitar la pèrdua de sòl per erosió hídrica i la consegüent aparició de morfologia erosiva. Per la qual cosa és necessari introduir en les superfícies de terreny algun geotèxtil o element de bioenginyeria (mantes orgàniques, xarxes orgàniques?) al costat d'hidrosembra amb revegetació, que sostinga i contribuïsca al manteniment del talús. El tractament a aplicar en les bermes de desmunt (consistent en remoció, escarificació, aportació de terra vegetal i implantació d'espècies vegetals) es considera adequat, encara que podria completar-se amb un aclotament que permeta millorar la plantació de les espècies arbustives.  
  
- L'actuació projectada deixarà diversos trams o fragments de calçada obsolets i despenjats de la calçada actual. Aquests trams són els següents:  
PK 0+710 a 0+940.  
PK 0+970 a 1+040.  
PK 4+930 a 5+000.  
PK 5+040 a 5+100.  
PK 5+140 a 5+280.  
PK 5+750 a 5+880.  
PK 6+760 a 6+860.  
Tots ells seran objecte d'escarificació, aportació de terra vegetal i plantació amb espècies arbustives i exemplars arboris d'alzina carrasca (Quercus rotundifolia), pinassa (Pinus nigra), pi blanc (Pinus halepensis) i savina turífera (Juniperus thurifera). S'han seleccionat aquestes espècies per la seua coherència amb la vegetació de la zona.  
  
- En el tram de calçada despenjat que es generarà entre els PK 1+270 i 1+360 s'habilitarà una àrea de descans, en la qual s'implantaran exemplars d'alzina carrasca (Quercus rotundifoila) i pi blanc (Pinus halepensis) i s'habilitarà un xicotet espai per a estacionar vehicles.  
  
- L'execució d'una nova obra de pas en els llits dels barrancs del Regajo (PK 5+900) i la Tejería (PK 0+890) i l'ampliació de l'existent en el barranc del Prado (PK 8+440) comportaran la revegetació de tots els espais afectats.  
No obstant això, en els trams que coincidisquen amb MUP, no es considera necessària la repoblació posterior; en cas que finalment s'opte per la plantació, s'utilitzaran només espècies arbòries i preferentment espècies frondoses millor que resinoses.  
  
Fauna  
Els impactes sobre la fauna es produiran, principalment, durant la fase de construcció. No obstant això, la presència actual de la mateixa carretera i el seu encreuament en zones urbanes, disminuiran aquesta afecció, ja que la fauna present en la zona no és aliena al soroll i a les trobades ocasionals amb éssers humans, per la qual cosa no és de preveure canvis zoosociològics amb la construcció i el funcionament de les actuacions projectades.  
En aplicació de la norma de gestió de la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete, aprovada pel Decret 116/2017 del Consell, no és necessari avaluar les repercussions del projecte sobre la ZEPA, encara que sí que s'estableixen les condicions següents:  
Les obres es realitzaran fora del període de reproducció de l'avifauna. S'iniciaran a partir de juliol i finalitzaran abans de febrer.  
L'inici dels treballs es comunicarà amb suficient antelació als agents mediambientals.  
En el cas d'afectar espècies prioritàries, els agents mediambientals podran prendre les mesures oportunes i paralitzar les actuacions.  
El document ambiental considera que no es generaran nous efectes negatius sobre les vies pecuàries, ja que els traçats afectats ja ho estan en l'actualitat. No obstant això, l'informe en matèria de vies pecuàries indica que, de conformitat amb els articles 13 i 17 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, s'hauria de reservar un itinerari ciclista i per a vianants al llarg de la calçada de no menys de 3 metres, per a assegurar els usos complementaris de la via pecuària. A més, s'haurà de senyalitzar correctament les zones en les quals la infraestructura es creua o se solapa amb les vies pecuàries.  
  
Recursos  
Els principals recursos que es consumeixen són:  
Durant la fase de construcció:  
- Consum d'aigua:  
Durant la fase d'obres, el consum d'aigua es produeix principalment en els treballs de moviment de terres (humectació de terraplens, rebliments i sòls estabilitzats) i en menor mesura en l'elaboració del formigó. També per a les mesures preventives contra la contaminació atmosfèrica (reg de pistes i zones de treball).  
- Consum de formigó:  
En la fase d'obres, es consumirà formigó principalment en l'execució d'estructures i drenatges (longitudinal i transversal).  
- Consum de fusta:  
En la fase d'obres, es consumirà fusta principalment en els encofrats utilitzats en l'execució d'unitats d'obra de formigó per a estructures (pas superior) i drenatges (longitudinal i transversal).  
- Consum d'acer:  
Es consumirà ferro i acer, fonamentalment, en l'execució de les unitats de formigó armat d'estructures (pas superior) i drenatges (longitudinal i transversal) i altres fonamentacions (tancaments i senyalització).  
  
- Consum d'àrids (terres de préstecs):  
El consum de terres es produeix fonamentalment en l'aportació d'àrids per a l'execució de sòls per a la coronació d'esplanada. No s'inclouen en aquest concepte els àrids necessaris per a l'elaboració de formigó i mescles bituminoses.  
- Consum de mescles bituminoses:  
En la fase d'obres es consumeixen mescles bituminoses per a l'execució de paviment.  
Durant la fase d'explotació: el consum de recursos naturals serà degut principalment per les activitats de manteniment de la via.  
També està previst durant la fase d'explotació, les labors de manteniment de la infraestructura, així com el manteniment pel contractista de l'obra durant el període de garantia d'aquesta.  
El document ambiental inclou un programa de seguiment ambiental. Estableix la necessitat de comptar amb un equip de vigilància ambiental, que estiga present en la fase de construcció i que faça un seguiment posterior de l'evolució de les mesures correctores i dels problemes plantejats en la fase de funcionament. El programa estableix una sèrie d'indicadors de seguiment durant la construcció i el funcionament que inclou el control de:  
Jalonament/tancament temporal de la zona d'ocupació del traçat, dels elements auxiliars i dels camins d'accés.  
Protecció de la qualitat de l'aire.  
Protecció de la qualitat acústica i vibratòria.  
Protecció i conservació de sòls.  
Protecció dels sistemes fluvials i de la qualitat de les aigües.  
Protecció i conservació de la vegetació.  
Protecció i conservació de la fauna.  
Control de les labors de restauració i integració paisatgística.  
Protecció del medi socioeconòmic  
Tal com es descriu en les mesures protectores establides en el mateix document, durant la fase d'execució de les obres es realitzarà un seguiment de l'estat de les barreres de retenció de sediments i de la finalitat per a detindre els sediments que pogueren arribar als llits i reduir l'energia erosiva de les aigües d'escolament que travessa les vies de drenatge.  
El seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental correspon a l'òrgan substantiu. L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i obtindre informació per a verificar el compliment del condicionat de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
  
El programa de vigilància ambiental i la llista de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i, prèviament, es comunicarà a l'òrgan ambiental la seua publicació en la seu electrònica.  
  
  
Conclusió  
Ateses les característiques del projecte i la seua ubicació, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que, recollides en l'epígraf «Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària» es destaquen en la resolució d'informe d'impacte ambiental.  
Per tant, no cal tramitar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, sense perjudici del compliment de la normativa i la legislació ambiental i sectorial aplicables.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental simplificada, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.2.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que s'hi aplicaran.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
  
Informe d'impacte ambiental  
  
Primer  
Es considera que el Projecte de construcció del condicionament de la carretera CV-35 entre el PK 81+300 i el PK 95+800, als termes municipals de Tuéjar, Titaguas i Aras de los Olmos, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb el que s'estableix en els articles 46 i 47 i els criteris establits en l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i que no és necessari realitzar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinari, sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
  
Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte s'haurà de comptar amb la pertinent autorització de l'organisme de conca.  
La troballa de béns arqueològics o altres incidències hauran de comunicar-se immediatament a l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural.  
El material sobrant es gestionarà adequadament. Si el material extret pot classificar-se com a residus no perillosos consistents en sòls no contaminats excavats i altres materials naturals excavats procedents d'obres de construcció o demolició, com ara terres, argiles, llims, arenes, graves o pedres, incloses en el codi LER (llista europea de residus) 17 05 04, li serà aplicable l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents a aquelles en què es van generar.  
En el primer tram, Alt de la Montalbana, en el tram en què coincidisca amb l'àrea tallafoc de 100 m d'amplària, la integració paisatgística ha d'incloure la retirada de material i l'extensió de terra vegetal, però no la plantació d'espècies.  
En el tercer tram, en la integració paisatgística en els trams que coincidisquen amb MUP no es considera necessària la repoblació posterior, encara que en cas que finalment s'opte per la plantació s'utilitzaran només espècies arbòries i preferentment espècies frondoses millor que resinoses.  
En el tram comprés entre els PK 0+000 al 2+300 del tram 3, en les superfícies dels talussos de desmunt se substituiran les mesures correctores proposades per altres adequades a la naturalesa del material no consolidat i molt erosionable, com ara la introducció d'algun geotèxtil o element de bioenginyeria (mantes orgàniques, xarxes orgàniques?) al costat d'hidrosembra amb revegetació, que sostinga i contribuïsca al manteniment del talús. El tractament a aplicar en les bermes de desmunt (consistent en remoció, escarificació, aportació de terra vegetal i implantació d'espècies vegetals) es considera adequat, encara que podria completar-se amb un aclotament que permeta millorar la plantació de les espècies arbustives.  
Les obres es realitzaran fora del període de reproducció de l'avifauna. S'iniciaran a partir de juliol i finalitzaran abans de febrer.  
L'inici dels treballs es comunicarà amb suficient antelació als agents mediambientals.  
En el cas d'afectar espècies prioritàries, els agents mediambientals podran prendre les mesures oportunes i paralitzar les actuacions.  
De conformitat amb els articles 13 i 17 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, s'hauria de reservar un itinerari ciclista i per a vianants al llarg de la calçada de no menys de 3 metres, per a assegurar els usos complementaris de la via pecuària. A més, s'haurà de senyalitzar correctament les zones en les quals la infraestructura es creua o se solapa amb les vies pecuàries.  
El seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental correspon a l'òrgan substantiu. L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i obtindre informació per a verificar el compliment del condicionat de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
  
El programa de vigilància ambiental i la llista de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i, prèviament, es comunicarà a l'òrgan ambiental la seua publicació en la seu electrònica.  
  
  
Segon  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, entenent-se que això no eximeix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que resulten legalment exigibles, així com del compliment de tots els preceptes legals que resulten aplicables.  
  
  
Tercer  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.4 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis, si una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
Quart  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
  
Cinqué  
D'acord amb l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, l'òrgan substantiu, en el termini de quinze dies des que adopte la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, remetrà al diari oficial corresponent, per a la seua publicació, un extracte del contingut d'aquesta decisió. Així mateix, publicarà en la seua seu electrònica la decisió sobre l'autorització o denegació del projecte i una referència al diari oficial corresponent en el qual es va publicar l'informe d'impacte ambiental.  
  
València, 26 de febrer de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]»  
  
  
València, 22 de setembre de 2020- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]