Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6716, del 17-02-2012 (2012/1574)

RESOLUCIÓ de 14 de desembre de 2011, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració i resolució complementària del projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6716

Data del DOGV
:   17-02-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/1574


Data del document
:   14-12-2011

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Sot de Chera
    * Requena
    * Loriguilla
    * Sinarcas
    * Chera
    * Fuenterrobles
    * Camporrobles
    * Caudete de las Fuentes
    * Siete Aguas
    * Chiva
    * Buñol
    * Benagéber
    * Utiel
    * Chelva
    * Gestalgar
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 14 de desembre de 2011, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració i resolució complementària del projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana. [2012/1574]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració i resolució complementaria corresponent a l'expedient 31/02 AIA.  
  
  
València, 14 de desembre de 2011.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaració d'impacte ambiental   
Expedient: 31/02-AIA   
Promotor: RENOMAR   
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia. Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Objecte del projecte: instal·lacions eòliques de la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Localització: termes municipals de Fuenterrobles, Camporrobles, Caudete de las Fuentes, Sinarcas, Benagéber, Utiel, Chelva, Loriguilla, Chera, Sot de Chera, Gestalgar, Chiva, Requena, Siete Aguas i Buñol.  
  
Descripció del projecte  
Antecedents   
L'oferta de desenvolupament de la zona 9 de l'empresa promotora, presentada i seleccionada en la convocatòria pública d'adjudicació de les zones eòliques, difereix en diversos aspectes de l'exposada a informació pública. A continuació, es descriu breument ja que resulta transcendent per a alguns aspectes de l'avaluació ambiental.  
La proposta consistia en la instal·lació de 281 aerogeneradors (284,75 MW) distribuïts en 8 parcs eòlics de la manera següent:  
1. Parcs eòlics amb aerogeneradors de 850 kW:   
- Bicuerca (13 aerogeneradors),  
- Negrete I (42 aerogeneradors)  
- Negrete II (33 aerogeneradors)  
- Sierra del Tejo (58 aerogeneradors)  
- Juan Navarro (35 aerogeneradors)  
- Chera (37 aerogeneradors)  
Dimensions de les turbines: 52 m de rotor, 55 m d'alçària de torre.   
  
Dimensions de l'obra civil:  
Sabates d'11,5 x 11,5 x 0,8 m  
Plataformes de 12 x 17 m (204 m²)  
2. Parcs eòlics amb aerogeneradors d'1,5 MW  
- Bosques I (33 aerogeneradors)  
- Bosques II (19 aerogeneradors)   
Dimensions de les turbines: 77 m de rotor, 61,5 m d'alçària de torre.   
Dimensions de l'obra civil:  
Sabates d'11,5 x 11,5 x 1,5-2 m   
Plataformes de 14 x 29 (406 m²)  
L'evacuació de l'energia es preveia a la subestació de Cofrentes només amb la presentació d'un esquema de les alternatives de traçat.  
Proposta actual   
D'acord amb la documentació exposada a informació pública, les instal·lacions projectades per a la zona 9 tenen les característiques següents, i en el document es presenta únicament un esquema poc definit dels diferents traçats.  
Es projecta la instal·lació de 235 aerogeneradors, que produiran una potència de 352,5 MW, agrupats en 10 parcs eòlics: Cerro Pelado, Sierra de la Bicuerca, Experimental de la Bicuerca, Cabezo del Fraile, Negrete I, Negrete II, Juan Navarro, Tejo I, Tejo II i Chera. L'energia produïda pels parcs s'evacua en 12 kV o en 30 kV subterràniament a sis subestacions situades als parcs de Cerro Pelado, Sierra de la Bicuerca, Negrete I, Juan Navarro, Sierra del Tejo i Chera, on es transforma a 132 kV. De cada subestació parteix una línia aèria de 132 kV, que es va unificant d'oest a est fins a la subestació de Requena (400 kV), que s'ubica a l'est d'El Rebollar.   
El model d'aerogenerador seleccionat té una potència unitària d'1,5 MW (INGETUR IT77/1500) amb una alçària de torre de 80 m i longitud de pales de 37 m (en aquest punt convé que el promotor analitze en els projectes constructius la possibilitat d'instal·lar aerogeneradors de més potència unitària.)  
Les dimensions de l'obra civil per a la instal·lació de les infraestructures eòliques descrites són:  
Vials. Es requereixen camins de 4,5 metres de ferm, tant a l'accés principal a cadascun dels parcs com als vials interiors. Els vials interiors comprenen els camins d'accés als cims, el camí paral·lel a cada alienació d'aerogeneradors i el camí a la subestació. La caixa (ferms+cunetes+desmunt+terraplens) és variable segons el pendent del terreny pel qual es traça el camí. Als parcs projectats es preveuen les seccions tipus següents:  
- Secció tipus 1/4,5 m, camí en pista existent amb ferm de balastos, amplària de caixa 8,4 metres.  
- Secció tipus 2/4,5 m, camí en terreny pla amb ferm de balastos, amplària de caixa 5,7 m.  
- Secció tipus 4/4,5 m, camí a mig vessant de poc pendent amb ferm de balastos, amplària de caixa 8,4 m. Es projecta un subtipus amb escullera a la zona de Caballeros, que redueix lleugerament (1,20 m) l'amplària d'afecció de fort pendent amb ferm de balastos.   
- Secció tipus 5/4,5 m, camí a mig vessant de fort pendent amb ferm de balastos, amplària de caixa 11,1 m.  
L'amplària del ferm s'amplia als trams de camí corbs amb un radi de curvatura insuficient per al pas dels transports especials.  
  
Rases. L'energia generada per cada turbina s'evacua en subterrani fins a la subestació corresponent, i això comporta l'execució d'una rasa d'1,20 m de profunditat, que generalment corre adossada als vials. L'amplària varia entre 0,80 i 1,80 m en funció del nombre de circuits que conté. Les rases previstes als parcs de la zona 9 responen als tipus següents:  
- tipus 1: 0,80 m  
- tipus 2: 0,90 m   
- tipus 3: 1,20 m   
Sabates. L'àrea ocupada per a la fonamentació de la torre de l'aerogenerador és de 187,69 m² (13,7 x 13,7 metres).  
Plataforma de muntatge. El muntatge de cada aerogenerador necessita una plataforma de 392 m² (14 m x 28 m) paral·lela al camí i limítrof amb la sabata.   
Els 235 aerogeneradors que s'han d'instal·lar tenen una potència unitària d'1,5 MW i es distribueixen de la manera següent:   
3. Parc eòlic Cerro Pelado (33 MW) amb 22 aerogeneradors, distribuïts en dues alineacions:  
- A1, 20 aerogeneradors   
- A2, 2 aerogeneradors   
Les dimensions tipus i les longituds dels camins projectats són:   
  
  
  
Les dimensions tipus i les longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
4. Parc eòlic Sierra de la Bicuerca (25,5 MW) amb 17 aerogeneradors, distribuïts en dues alineacions:  
- A1, 12 aerogeneradors   
- A2, 5 aerogeneradors   
Les dimensions tipus i les longituds dels camins projectats al Parc eòlic Sierra de la Bicuerca són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i les longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
5. Parc eòlic Experimental de la Bicuerca (18 MW) amb 12 aerogeneradors, distribuïts en dues alineacions:  
- A1, 7 aerogeneradors   
- A2, 5 aerogeneradors   
Per les condicions de vent d'aquest emplaçament (baix recurs i baixa turbulència), aquest parc es projecta com a experimental a fi d'assajar i comprovar l'eficàcia de diverses mesures i dispositius que cal adaptar en la turbina, per millorar la producció elèctrica, sobretot en el tram de velocitat de vent més baix (de 3 a 6 m/s). Les característiques de l'aerogenerador i de l'obra civil no varien respecte de la resta de parcs.  
  
Les dimensions tipus i les longituds dels camins projectats al Parc eòlic Experimental de la Bicuerca són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i les longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
6. Parc eòlic Cabezo del Fraile (43,5 MW) amb 29 aerogeneradors, distribuïts en set alineacions:  
- A1, 4 aerogeneradors   
- A2, 3 aerogeneradors   
- A3, 4 aerogeneradors  
- A4, 3 aerogeneradors  
- A5, 4 aerogeneradors  
- A6, 3 aerogeneradors  
- A7, 8 aerogeneradors  
Les dimensions tipus i les longituds dels camins projectats al Parc eòlic de Cabezo del Fraile són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i les longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
7. Parc eòlic Negrete I (42 MW) amb 28 aerogeneradors, distribuïts en cinc alineacions:  
- A1, 8 aerogeneradors   
- A2,11 aerogeneradors   
- A3, 5 aerogeneradors  
- A4, 2 aerogeneradors  
- A5, 2 aerogeneradors  
Les dimensions tipus i les longituds dels camins projectats al Parc eòlic de Negrete I són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i les longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
8. Parc eòlic Negrete II (39 MW) amb 26 aerogeneradors, distribuïts en tres alineacions:  
- A1, 2 aerogeneradors   
- A2,4 aerogeneradors   
- A3, 20 aerogeneradors  
Les dimensions tipus i les longituds dels camins projectats al Parc eòlic de Negrete II són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i les longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
9. Parc eòlic Juan Navarro (43,5 MW) amb 29 aerogeneradors, distribuïts en quatre alineacions:  
- A1, 8 aerogeneradors   
- A2, 7 aerogeneradors   
- A3, 7 aerogeneradors  
- A4, 7 aerogeneradors  
Les dimensions tipus i les longituds dels camins projectats al Parc eòlic de Juan Navarro són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i les longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
10. Parc eòlic Chera (28,5 MW) amb 19 aerogeneradors, distribuïts en set alineacions:  
- A1, 2 aerogeneradors   
- A2, 3 aerogeneradors   
- A3, 3 aerogeneradors  
- A4, 5 aerogeneradors  
- A5, 2 aerogeneradors  
- A6, 2 aerogeneradors  
- A7, 2 aerogeneradors  
Les dimensions tipus i les longituds dels camins projectats al Parc eòlic de Chera són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i les longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
11. Parc eòlic Sierra del Tejo I (49.5 MW) amb 33 aerogeneradors disposats en 4 alineacions:   
- A1, 12 aerogeneradors   
- A2, 11 aerogeneradors   
- A3, 6 aerogeneradors  
- A4, 4 aerogeneradors  
Les dimensions tipus i les longituds dels camins projectats al Parc eòlic Sierra del Tejo I són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i les longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
12. Parc eòlic Sierra del Tejo II (30 MW) amb 20 aerogeneradors, distribuïts en quatre alineacions:  
- A1, 6 aerogeneradors   
- A2, 5 aerogeneradors   
- A3, 3 aerogeneradors  
- A4, 6 aerogeneradors  
Les dimensions tipus i les longituds dels camins projectats al Parc eòlic Sierra del Tejo II són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i les longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
- S'ha previst la construcció d'un centre de transformació 12/30 kV al Parc eòlic de Sierra del Negrete II, on connectaran les línies de mitja tensió (12 kV) procedents del parc eòlic. D'aquest centre de transformació partirà una línia elèctrica subterrània (30 kV), que portarà l'energia fins a la subestació de Negrete.  
El centre de transformació estarà configurat per una caseta prefabricada de 100 m² i un edifici annex de 50 m² que inclourà les cel·les de 12 kV. Es localitzarà entre els aerogeneradors.  
- Es preveuen 6 subestacions a la zona d'estudi, a les quals connectaran les línies de mitja tensió provinents dels parcs eòlics a 12 kV o 30 kV. D'aquestes subestacions partiran les línies aèries d'alta tensió (132 kV) que evacuaran l'energia elèctrica generada en tots els parcs de la zona.  
Cada subestació estarà configurada principalment per un sistema de 132 kV, d'1 a 3 transformadors de potència 12/132 kV. A la subestació de Negrete hi haurà, a més, un sistema de 30 (provinent del Centre de transformació del Parc eòlic de Negrete II) i un dels transformadors serà de 30/132 kV.   
- A més, disposaran d'un edifici d'una sola planta que tindrà dues sales principals: la sala de control i cel·les, a més d'un magatzem. Aquest edifici ocupa una superfície de 225 m², i el total de la subestació és aproximadament de 2.800 m².  
  
Sistema d'evacuació  
Es planteja la construcció de dues línies elèctriques de 132 kV, una línia occidental i una altra d'oriental, que portaran l'energia a la subestació de Requena 400/132 kV.  
Línia occidental: evacuarà l'energia produïda als parcs Negrete I, Negrete II i Cabezo del Fraile, des de la subestació de Negrete. La línia segueix una trajectòria sud i després sud-est fins a arribar a la subestació de Requena. A aquesta línia s'uneixen dos ramals, primerament un de provinent de la ST de Sierra de la Bicuerca, a què anteriorment s'ha unit el provinent de la ST Cerro Pelado i, posteriorment, un altre de provinent de la ST de Juan Navarro.  
Des d'aquest punt, la línia comuna per als set parcs esmentats continua en trajectòria general sud-est fins a la ST de Requena, a les proximitats de la qual cal evitar les infraestructures de l'AVE i de l'autovia A3.  
Línia oriental: de la subestació de Chera parteix una línia de 132 kV per a arribar a la ST de Tejo, a la qual arriba l'energia dels parcs eòlics Tejo I i Tejo II. Des d'ací segueix en direcció sud-oest fins a connectar amb la subestació de Requena i, igual que en la línia anterior, ha d'evitar les infraestructures de l'AVE i l'autovia A3.  
Les característiques de cada tram són:  
Línia elèctrica de 132 kV ST Cerro Pelado - ST Bicuerca  
Línia elèctrica:  
- Característiques: la línia elèctrica que evacua l'energia té una longitud aproximada de 5,38 km. La tensió nominal és de 132 kV.  
  
- Traçat: va de la ST Cerro Pelado fins a connectar amb la ST Bicuerca.  
- Configuració: circuit simple, un conductor per fase d'Al-Ac, tipus LA-180. Cable de terra OPGW-14-24.  
Línia elèctrica de 132 kV ST Bicuerca - entroncament amb Ap. 19 de l'L/ST Negrete - ST Requena (tram nord)  
Línia elèctrica:  
- Característiques: la línia elèctrica que evacua l'energia té una longitud aproximada de 14,84 km. La tensió nominal és de 132 kV.  
  
- Traçat: va de la ST Bicuerca fins a connectar amb el suport 19 de la línia ST Negrete - ST Requena (tram nord).  
- Configuració: circuit simple, un conductor per fase d'Al-Ac, tipus LA-180. Cable de terra OPGW-14-24.  
Línia elèctrica de 132 kV ST Negrete - ST Requena (tram nord)  
Línia elèctrica:  
- Característiques: la línia elèctrica que evacua l'energia té una longitud aproximada de 19,1 km. La tensió nominal és de 132 kV.  
  
- Traçat: va de la ST Negrete fins a connectar la línia que va a la ST Requena (subestació que recull tota l'energia produïda per la zona 9).  
  
- Configuració: circuit simple, un conductor per fase d'Al-Ac, tipus GULL. Cable de terra OPGW-14-24.  
Línia elèctrica de 132 kV ST Negrete - ST Requena (tram sud)  
Línia elèctrica:  
- Característiques: la línia elèctrica que evacua l'energia té una longitud aproximada de 12,35 km. La tensió nominal és de 132 kV.  
  
- Traçat: va del suport final del tram nord de la línia ST Negrete - ST Requena fins a la ST Requena.  
- Configuració: circuit simple, dos conductors per fase d'Al-Ac, tipus GULL. Cable de terra OPGW-14-24.  
Línia elèctrica de 132 kV ST Juan Navarro - entroncament amb Ap. 69 de l'L/ST Negrete - ST Requena  
Línia elèctrica:  
- Característiques: la línia elèctrica que evacua l'energia té una longitud aproximada de 7,84 km. La tensió nominal és de 132 kV.  
  
- Traçat: va de la ST Juan Navarro fins a connectar amb el suport 69 de la línia ST Negrete - ST Requena (en el punt de trobada dels trams nord i sud).  
- Configuració: circuit simple, un conductor per fase d'Al-Ac, tipus LA-180. Cable de terra OPGW-14-24.  
Línia elèctrica de 132 kV ST Chera - ST Requena  
Línia elèctrica:  
- Característiques: la línia elèctrica que evacua l'energia té una longitud aproximada de 4,8 km. La tensió nominal és de 132 kV.  
- Traçat: va de la ST Chera fins a connectar amb la ST Requena.  
- Configuració: circuit simple, un conductor per fase d'Al-Ac, tipus LA-180. Cable de terra OPGW-14-24.  
Línia elèctrica de 132 kV ST Tejo - entroncament amb Ap. 30 de l'L/ST Chera - ST Requena  
Línia elèctrica:  
- Característiques: la línia elèctrica que evacua l'energia té una longitud aproximada de 177 m. La tensió nominal és de 132 kV.  
- Traçat: va de la ST Tejo fins a connectar amb el suport 30 de la línia ST Chera - ST Requena.  
- Configuració: circuit simple, un conductor per fase d'Al-Ac, tipus LA-180. Cable de terra OPGW-14-24.  
Per al conjunt del sistema d'evacuació es projecta:   
- Aïllament de compòsit, tant en les cadenes de suspensió com en les d'amarrament.  
- Els suports seran metàl·lics, constituïts per perfils angulars de costats iguals, galvanitzats en calent, d'acer i organitzats en gelosia. Disposaran d'una banya a la part superior per al cable de terra. L'alçària varia entre 26,4 m i 36,5 m.  
- l'accés als punts d'ancoratge dels suports utilitzarà pistes i camins rurals existents, encara que per la morfologia del terreny es preveu l'obertura de camins nous. L'amplària de la calçada serà entre 3,5 i 4,5 m per a l'accés d'un camió grua perquè alce la torre.  
  
  
Anàlisis alternatives  
Alternatives per a la selecció d'emplaçaments de parcs eòlics:  
  
Selecció d'emplaçaments:  
Tal com s'ha exposat en els apartats anteriors, l'anàlisi d'alternatives de la zona eòlica es correspon aproximadament amb la fase I dels estudis territorials de desenvolupament eòlic que emprén RENOMAR per a una determinada àrea geogràfica.  
L'inventari preliminar d'emplaçaments eòlics que manifestaven possibilitat queda reflectit en el plànol del tom de cartografia corresponent.  
En total, es van diferenciar 10 grans àrees alternatives i es van analitzar, dins de cadascuna, les possibles alineacions basant-se en els criteris descrits en l'apartat de selecció d'emplaçaments. A continuació, s'indica el nombre d'alineacions analitzades en cada àrea potencial, les alienacions rebutjades (que es denominen amb lletres), els motius de rebuig, les alineacions seleccionades (que es denominen amb nombres) i posteriorment es resumeix, en una taula, a quin parc eòlic s'assigna cadascuna de les alineacions seleccionades.   
Atalaya (1 alineació)  
- Rebutjada per localització en zona no apta en el Pla eòlic valencià.  
Ropé (2 alineacions). Rebutjada tota l'àrea per:  
- Localització en una zona no apta en el Pla eòlic valencià.  
- Perquè es troba en una zona d'interés geològic.  
Carrasquillas (3 alineacions). Rebutjada tota l'àrea per:  
- Localització en una zona no apta en el Pla eòlic valencià.  
- Dificultats constructives.  
- Aïllament geogràfic i dificultats en la comunicació.  
- Presència de savina turífera (Juniperus thurifera).  
Bicuerca (7 alineacions).  
Es rebutgen 3 alineacions pels motius següents:  
Àrea A:  
- Localització en una zona no apta en el Pla eòlic valencià.  
- Dificultats constructives.  
Àrea B:  
- Localització en una zona no apta en el Pla eòlic valencià.  
Àrea C:  
- Localització en una zona no apta en el Pla eòlic valencià.  
- Localització en una zona boscosa de pi blanc (Pinus halepensis).  
  
- Dificultat constructiva.  
- Baix potencial eòlic.  
Se seleccionen 4 alineacions que es distribueixen entre els parcs de la Bicuerca i Bicuerca Experimental.   
Cerro Pelado: 3 alineacions   
Es rebutja 1 alineació pels motius següents:  
Àrea A:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Manca de recurs eòlic.  
Se seleccionen les altres dues alineacions.   
Cabezo del Fraile: 11 alineacions, de les quals se'n rebutgen 7 pels motius següents:  
Àrees A, B i C:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Manca de recurs eòlic.  
- Afecció directa a massa d'arbres.  
Àrea D:  
- Manca de recurs eòlic.  
- Dificultat constructiva.  
Àrea E:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Manca de recurs eòlic.  
- Afecció directa a carrascar.  
Àrees F i G:  
- Manca de recurs eòlic.  
Se seleccionen les 4 alineacions restants.   
Negrete: s'analitzen 19 alineacions, de les quals se'n rebutgen 10 pels motius següents:  
Àrea A:  
- Localització en zona no apta en el Pla eòlic valencià.  
- Baix recurs eòlic.  
Àrees B i C:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Manca de recurs eòlic.  
- Afecció directa a alzinar.  
Àrea D   
- Mala orientació a vents dominants.  
- Manca de recurs eòlic.  
Àrea E:  
- Avifauna. Existència d'un niu d'àguila reial.  
Àrea F:  
- Afecció a repetidors de telecomunicacions.  
Àrea G:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Manca de recurs eòlic.  
Àrea H:  
- Ombres sobre l'alineació estimada, localitzada a menys de 500 m.  
Àrea I:  
- Localització en zona no apta en el Pla eòlic valencià.  
- Manca de recurs eòlic.  
Se seleccionen les 9 alineacions restants, que es distribueixen entre els parcs de Negrete I i Negrete II.  
Juan Navarro: s'estudien 10 alineacions, de les quals se'n rebutgen 6 pels motius següents:   
Àrea A:  
- Proximitat a la localitat de Las Nogueras (menys de 1.000 m).  
Àrea B:  
- Ombres a l'alineació existent.  
- Proximitat a la localitat de Las Nogueras (menys de 1.000 m).  
Àrees C i F:  
- Dificultat constructiva.  
Àrees D i E:  
- Dificultat constructiva.  
- Afecció directa a pineda.  
- Parcialment, localització en zona no apta en el Pla eòlic valencià.  
Se seleccionen les 4 alineacions restants.   
Tejo: s'analitzen 20 alineacions, de les quals se'n rebutgen 9 pels motius següents:   
Àrea A:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Producció d'ombres a l'alineació seleccionada.  
Àrea B:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Manca de recurs eòlic.  
- Proximitat a la microreserva Las Callejuelas.   
Àrea C:  
- Afecció arqueològica.  
- Afecció a repetidors de telecomunicacions.  
Àrea D:  
- Dificultat constructiva.  
- Manca de recurs eòlic.  
Àrees E i F:  
- Manca de recurs eòlic.  
Àrees G i H:  
- Dificultat constructiva.  
Àrea I:  
- Dificultat constructiva.  
- Afecció a repetidor de telecomunicacions.  
- Proximitat a Siete Aguas (menys de 1.000 m).  
Se seleccionen les 11 alineacions restants i es distribueixen entre els parcs de Tejo I i Tejo II.   
Chera: es consideren 13 alineacions, de les quals se'n rebutgen 6 per les raons següents:  
Àrees A, B, C i D:  
- Dificultat constructiva.  
Àrea E:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Manca de recurs eòlic.  
Àrea F:  
- Manca de recurs eòlic.  
Se seleccionen les set restants (encara que en una no s'ubica cap aerogenerador, se suposa que per la poca extensió).  
  
Ordenació general de la zona:  
D'acord amb la selecció d'emplaçaments descrita més amunt, el Pla energètic ha optat per definir els parcs eòlics següents:  
  
  
  
En el document s'indica que s'aprofiten tots els emplaçaments que, d'acord amb l'anàlisi efectuada i el coneixement disponible del recurs eòlic són, tècnicament, econòmicament i ambientalment viables, i que suposen l'ús de la millor tecnologia disponible en el moment de la redacció de l'oferta.   
S'assenyala, a més, que la instal·lació d'una potència elèctrica de 352,50 MW amb l'ús de 235 aerogeneradors enfront dels 270 que indica el pla eòlic com a màxim abastable, s'interpreta com una disminució de les afeccions potencials per la reducció aconseguida en els usos.  
  
Accessos:  
En l'actualitat hi ha diversos accessos que permeten una aproximació molt pròxima a l'inici dels parcs eòlics plantejats.  
El Parc eòlic de Cerro Pelado té un accés exterior directe des de la carretera comarcal CV-474, que uneix Villagordo del Cabriel amb Camporrobles a través d'un camí rural preexistent que condueix a la zona sud del parc eòlic. Per a permetre l'eixida de vehicles d'obra es projecta una eixida a la carretera CV-475 Camporrobles - Fuenterrobles.  
  
El Parc eòlic de la Sierra de la Bicuerca té un accés exterior directe des de la carretera comarcal CV-475, que uneix Camporrobles amb Fuenterrobles, a 2 km de Camporrobles a través d'un camí rural preexistent: el camí vell de Conca, que després de 2,5 km condueix a la subestació transformadora del Parc eòlic de la Sierra de la Bicuerca. Per a l'accés a la CV-475 i per tal d'evitar el pas del nucli urbà de Fuenterrobles, s'habilitarà una connexió entre el camí principal del Parc eòlic de Cerro Pelado i la carretera CV-467 d'enllaç entre Fuenterrobles i la carretera de Villagordo del Cabriel a Camporrobles.  
Els accessos al Parc eòlic Experimental de la Bicuerca estan compartits amb els del veí Parc eòlic de Sierra de la Bicuerca. Per a permetre l'eixida de vehicles d'obra es projecta una eixida a la carretera CV-470 Camporrobles - Las Cuevas.  
El Parc eòlic de Cabezo del Fraile té un accés exterior directe des de la carretera nacional N-330 que uneix Utiel amb Terol. Per a les alineacions A2 a A7, s'agafa un camí rural a partir d'aquesta carretera i, a través d'un camí rural o forestal preexistent, s'arriba a la zona central del parc eòlic. Per a permetre l'eixida de vehicles d'obra i accedir a la subestació es projecta una eixida a la carretera CV-390 Utiel-Benagéber. L'alineació A1 té un accés directe propi des de la carretera CV-390.  
  
El Parc eòlic de Negrete I té un accés exterior directe a partir de la carretera comarcal CV-391 que connecta Requena amb la CV-390. La CV-391 s'encreua amb el límit entre el terme municipal de Chelva i el terme municipal d'Utiel i des d'aquest punt d'intersecció, després d'un recorregut de 2 km per la carretera esmentada en sentit sud-oest, es connecta amb un camí forestal preexistent que, en direcció nord, condueix al Parc eòlic de Negrete I.  
El Parc eòlic de Negrete II té el mateix accés exterior directe que el Parc eòlic de Negrete I, a partir de la carretera comarcal CV-391 que connecta Requena amb la CV-390. La CV-391 s'encreua amb el límit entre el terme municipal de Chelva i el terme municipal d'Utiel i des d'aquest punt d'intersecció, després d'un recorregut de 2 km per la carretera esmentada en direcció sud-oest, es connecta amb un camí rural preexistent, que després de 1.500 metres en direcció sud-est condueix al Parc eòlic de Negrete II. En direcció nord-oest arribarà a les alineacions situades al nord de la carretera.  
El Parc eòlic de Juan Navarro té un accés exterior directe per a les alineacions A4 i A3 a partir de la CV-391 que connecta Requena amb la CV-390. Aquest accés s'instrumenta a través d'un camí rural preexistent que parteix de la carretera esmentada després de passar la població de La Cañada (aquest és un camí que uneix La Cañada amb el nucli urbà de Las Nogueras). Des d'aquesta població i mitjançant un bypass s'unirà aquest camí amb la pista asfaltada que va des de Las Nogueras fins a la carretera CV-391 i des d'aquesta pista asfaltada s'accedirà a la subestació i a les alineacions A1 i A2.  
Al Parc eòlic de Chera s'ha d'accedir a través d'una pista asfaltada provinent de Siete Aguas, anomenada Camino de Monedi, que parteix de la carretera nacional N-III València - Madrid, aproximadament a 6,5 km que passa per Buñol en direcció a Requena. Per a permetre el trànsit fluid dels vehicles d'obra i per a optimitzar aquest accés de la carretera nacional es farà un segon accés que aprofitarà camins forestals i agrícoles existents fins a l'anomenada Fuente de la Vallesa. Des d'ací parteixen els accessos a cada alineació i a la subestació.  
El Parc eòlic de Sierra del Tejo I té un accés a partir d'un camí rural existent que arranca des de l'enllaç de l'A3, anomenat El Rebollar, i es dirigeix a la pedania d'El Matutano. Després, aprofitant camins agrícoles i mitjançant camins de nova construcció, s'accedeix a les alineacions A1 i A2 situades a Requena. Per a accedir a les alineacions A3 i A4 s'aprofitarà el camí rural, en part asfaltat o amb rodament de balastos, que uneix Siete Aguas amb Chera i que parteix del mateix nucli urbà de Siete Aguas. Posteriorment, s'habilitarà el camí rural anomenat camí del Barranco de los Cinco Mojones, que parteix del camí esmentat més amunt i que permet l'accés a les alineacions A3 i A4, situades majoritàriament a Siete Aguas. Des del mateix camí esmentat en el paràgraf anterior, s'habilitarà el camí rural anomenat Camino de la Alqueruela, que permetrà l'accés a la subestació, situada a Siete Aguas.  
  
El Parc eòlic de Sierra del Tejo II tindrà els accessos principals compartits amb el Parc eòlic de Sierra del Tejo I. Posteriorment, s'habilitaran camins rurals, que parteixen del camí esmentat més amunt, que permet l'accés a les alineacions A2, A3 i A4, situades a Siete Aguas.  
  
  
Alternatives d'evacuació  
Selecció i justificació del lloc de connexió:  
D'acord amb el sistema d'evacuació plantejat per RENOMAR en el Pla Energètic, aquesta zona eòlica realitza la seua connexió a una subestació de nova construcció de 400/132 kV, ubicada pròxima a El Rebollar (terme municipal de Requena) i annexa a la línia elèctrica de 400 kV existent. Aquesta línia elèctrica existent travessa la part central de la província de València, ja que parteix de la ST d'Olmedilla (Conca) i arriba a la ST de Catadau (València).  
Una alternativa a la subestació de Requena, prevista en principi, era la prolongació de la línia elèctrica fins a la subestació de 400 kV a Cofrentes. Es va descartar per localitzar-se 28 km més al sud, la qual cosa redundaria en un nombre més gran de línies i una major longitud d'aquestes i, per tant, una major afecció ambiental sobre la vegetació, la fauna i el paisatge.  
Posició i nombre de les subestacions dels parcs eòlics:  
Des del punt de vista tècnic, sobretot per a minimitzar les pèrdues per transport de l'energia en les conduccions subterrànies de 12 kV, el més convenient és construir una subestació per a cada parc eòlic en posició central respecte a la distribució de la potència elèctrica instal·lada.  
Es va plantejar inicialment construir deu subestacions 132/12 kV, una per a cadascun dels parcs eòlics de la zona Cerro Pelado, Sierra de la Bicuerca, Experimental de la Bicuerca, Cabezo del Fraile, Sierra del Negrete I, Sierra del Negrete II, Juan Navarro, Chera, Sierra del Tejo I i Sierra del Tejo II. Aquesta opció implicava la necessitat de construir deu línies elèctriques aèries que s'unirien en dues línies elèctriques i que arribarien directament a la ST de Requena.  
Després d'estudiar les diferents alternatives es va veure la possibilitat que, d'una banda, els parcs de Sierra de la Bicuerca i Experimental de la Bicuerca; d'altra banda, Cabezo del Fraile, Sierra del Negrete I i Sierra del Negrete II i, finalment, Sierra del Tejo I i Sierra del Tejo II, compartiren subestació, perquè no es troben massa distanciats i des del punt de vista econòmic i de pèrdua d'energia en el transport subterrani de 12 kV, és admissible una posició més o menys central d'una subestació comuna per a cadascun dels tres grups de parcs.  
Això comporta l'eliminació de les subestacions dels parcs Experimental de la Sierra de la Bicuerca, Cabezo del Fraile, Sierra del Negrete II i Sierra del Tejo II ja que aquests parcs utilitzaran les de Sierra de la Bicuerca, Sierra del Negrete I i Sierra del Tejo I, respectivament. En aquest cas l'accés principal a cada parc eòlic permet traçar les rases de conducció subterrània de les línies de 12 kV, sensiblement paral·leles a aquest.  
Selecció dels corredors per a les línies elèctriques aèries:  
A continuació es descriuen les alternatives seleccionades per a l'evacuació dels parcs eòlics:  
- A la zona de Cerro Pelado s'ha aprofitat una zona de cultius situada en un tossal de la serra per a la construcció de la subestació elèctrica 12/132 kV de Cerro Pelado. Per a l'evacuació s'ha considerat l'evacuació en 132 kV en direcció NE, mitjançant una línia el més curta i recta possible a través de camps de cultiu, fins a connectar amb la ST de Bicuerca.  
- A la zona de Bicuerca s'ha aprofitat una zona de cultius situada al tossal entre les serres on se situen les dues alineacions del parc per a la construcció de la subestació elèctrica 12/132 kV de Sierra de la Bicuerca; i per a l'evacuació s'ha considerat l'evacuació en 132 kV en direcció est a través del sot existent i per camps de cultiu fins al ramal que baixa des de la Sierra del Negrete.  
- Evacuació dels parcs del Negrete I, Negrete II, Cabezo del Fraile i Juan Navarro. L'adopció per part del pla d'un punt d'evacuació situat al sud de la serra implica que aquesta siga la direcció que haurem de buscar, considerant a més que al vessant nord, l'existència d'àmplies zones de vegetació natural d'una gran qualitat (carrascar i pineda de coscolla) fa inviable l'evacuació per aquest vessant nord. A aquest fet s'uneix que la zona nord s'inclou en el territori de campeig de diverses rapaces (àguila reial i àguila de panxa blanca) que nien al nord de la zona. El vessant sud també té una vegetació important, entre la qual destaca un bon bosc de pi blanc, amb una abundant regeneració d'alzina. En aquest vessant sud hi ha, a més, dos elements que cal tenir en compte a l'hora de plantejar l'evacuació en aquesta direcció: l'Ermita del Remedio i la Urbanización Casas Medina, ja que limiten les possibilitats de traçat, i obliguen que l'evacuació siga per l'extrem oest.  
  
Cal destacar que s'ha fet un esforç de disseny per resoldre l'evacuació dels parcs Negrete I, Negrete II i Cabezo del Fraile, amb una única línia d'evacuació i una única subestació elèctrica de 12/132 kV, anomenada Negrete i situada aproximadament al centre dels tres parcs eòlics. D'aquesta eixirà la línia d'evacuació conjunta en direcció sud-est, cap a la subestació de Requena, transitarà per terrenys de cultiu i evitarà l'afecció als vessants occidentals de la Sierra del Negrete.  
En el cas del Parc de Juan Navarro s'evita la línia a les zones altes de la serra, i es localitza la subestació a la part baixa de l'emplaçament, pròxima a la carretera de Las Nogueras. Des d'ací i seguint el corredor de la carretera, es baixa fins a Requena, on s'uneix a la línia elèctrica ST Negrete - ST Requena.  
- La zona de Chera baixa cap a l'est per un vessant sense arbres i que manté una bona cobertura vegetal de matoll, on a més hi ha camins que podran aprofitar-se per a les obres necessàries, per la qual cosa la possibilitat d'augmentar els nivells d'erosió actuals és molt baixa.  
  
- La zona del Tejo evacua en 132 kV també cap al corredor Los Bosques - Requena, per mitjà d'una línia elèctrica curta a penes de 200 m de longitud.  
  
Alternatives rebutjades:  
- Enllaç Sierra del Negrete amb Juan Navarro: l'opció d'unir les dues subestacions pel nord aprofitant la vall per on corre la CV-391, es va desestimar pel fet que l'ombria d'aquestes serres presenta una vegetació arbòria de gran qualitat, a més d'uns vessants amb un fort pendent. A més, el corredor travessaria zones de campeig de diverses rapaces com l'àguila reial, l'àguila calçada, etc.   
- Evacuació Sierra de la Bicuerca: a més de la solució adoptada, es van plantejar les alternatives següents:  
- Evacuació a 132 kV: es va plantejar l'evacuació d'aquesta zona mitjançant una línia a 132 kV que eixiria en direcció sud-est i, en acostar-se a Utiel, correria paral·lela a l'autovia A3 fins a arribar a l'altura de Requena. Aquesta opció es va desestimar per motius, tant tècnics com ambientals, ja que travessaria una zona amb un gran nombre d'infraestructures i cases aïllades entre Caudete de las Fuentes i Utiel.  
- Evacuació a 20 kV: la línia eixiria des de la serra en direcció est cap a la ST dels parcs eòlics Negrete I i Negrete II, i correria al nord del nucli urbà de Las Cuevas. La major afecció d'aquesta línia la constitueix el fet que l'eixida es realitza per una zona de vegetació arbòria (pinedes) i corre entre zones de campeig de l'astor, el duc i l'àguila calçada; a més, travessaria una zona de lliscament alt al vessant de la Sierra de la Bicuerca.  
Altres opcions desestimades van ser: a) connectar a 132 kV la zona dels pantans de Contreras, opció desestimada per la manca de capacitat en la línia; b) connectar a 66 kV amb Utiel, amb inconvenients com ara la longitud de la línia (un poc més gran que la de 20 kV) i per motius econòmics; i c) connexió en 20 kV fins a la ST de Negrete.  
Documentació complementària  
a) Estudis d'avifauna previs a l'operació   
El 9 de novembre de 2007 s'aporten els estudis d'avifauna previs a l'operació duts a terme al llarg d'1 any (entre gener de 2005 i desembre de 2005), agrupats en 5 toms, com també dues addendes corresponents als anys 2006 i 2007.   
Les conclusions i les mesures correctores proposades per l'empresa adjudicatària es transcriuen a continuació:   
1. Parcs eòlics Cerro Pelado i Bicuerca  
Els estudis d'avifauna realitzats entre gener de 2005 i desembre de 2005 als parcs eòlics de Cerro Pelado i Bicuerca i la seua línia elèctrica d'evacuació permeten determinar les espècies, els períodes i les zones sensibles, com també valorar la incidència del funcionament de les infraestructures projectades a la comunitat d'aus, que és la següent:  
  
- No s'han identificat àrees de nidificació d'espècies amenaçades en l'àmbit territorial d'afecció de les obres projectades als parcs eòlics de Bicuerca i Cerro Pelado de la zona 9 del Pla eòlic valencià. Les infraestructures projectades per RENOMAR, SA per al desenvolupament dels parcs eòlics de Bicuerca i Cerro Pelado, com també la línia elèctrica que connecta la subestació del Parc eòlic de Cerro Pelado amb la subestació de Bicuerca i aquesta amb la línia elèctrica que procedeix dels parcs eòlics de Negrete i Cabezo del Fraile, no afecten punts o àrees de nidificació d'espècies de l'avifauna classificades com a amenaçades i, d'aquesta manera, s'evita l'impacte potencial més important sobre l'avifauna.  
- En els àmbits corresponents als parcs eòlics s'han localitzat àrees de campeig de diverses espècies d'aus rapaces forestals.  
Concretament, al Parc eòlic de la Bicuerca, una àrea de cria d'àguila serpera (Circaetus gallicus), una altra d'àguila calçada (Hieraaetus pennatus), una altra d'aligot comú (Buteo buteo) i una altra de duc (Bubo bubo). Les àrees de campeig de les tres primeres espècies es localitzen a la lloma del Collado de los Ladrones, a l'est de la cresta de Bicuerca i d'acord amb les observacions d'aquest estudi, aquestes àrees no afecten, o quasi no afecten, l'alineació 1 del parc eòlic. L'àrea de campeig del duc es localitza a l'extrem sud de l'alineació A2, àmbit que, com es pot observar en la configuració del parc eòlic plantejada per RENOMAR per a la tramitació de l'avaluació d'impacte ambiental, s'ha descartat per a la implantació d'aerogeneradors.  
  
- Al Parc eòlic de Cerro Pelado s'ha localitzat una zona de campeig de l'àguila calçada (Hieraaetus pennatus), localitzada al sud-oest de l'alineació 2.  
- En l'àmbit de la línia elèctrica no s'han localitzat àrees de cria de diverses espècies d'aus rapaces forestals.  
- No s'ha detectat una intensitat de pas, ni un patró d'ús de l'espai del flux prenupcial d'aus planadores (rapaces i cigonyes) migradores que entren en conflicte amb la instal·lació i la posada en funcionament de les infraestructures projectades.  
- Per a la resta de les espècies de l'avifauna analitzades en aquest informe, d'acord amb els resultats obtinguts, s'estima que l'afecció potencial dels parcs eòlics de Cerro Pelado, Bicuerca i la línia elèctrica d'ambdós parcs eòlics, és poc significativa.  
- Per tant, aquest informe valora que les infraestructures projectades per RENOMAR, SA per al desenvolupament dels parcs eòlics de Bicuerca i Cerro Pelado, com també la línia elèctrica que connecta la subestació del Parc eòlic de Cerro Pelado amb la subestació de Bicuerca i aquesta amb la línia elèctrica que procedeix dels parcs eòlics de Negrete i Cabezo del Fraile, no afecten zones de nidificació d'espècies de l'avifauna amenaçades ni es preveu que provoquen, en cap cas, una disminució de les poblacions de les espècies amenaçades, per la qual cosa es compleixen els criteris i les directrius del Pla eòlic de la Generalitat Valenciana en matèria de protecció de l'avifauna i les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental.  
Tenint en compte la baixa incidència que s'ha detectat sobre l'avifauna, no es proposen mesures preventives o correctores a les ja formulades en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
2. Parcs eòlics Cabezo del Fraile - Negrete I  
Els estudis d'avifauna realitzats entre gener de 2005 i desembre de 2005 als parcs eòlics de Negrete I i Cabezo del Fraile (aquest últim inclou l'alineació de Las Herradas) i la línia elèctrica d'evacuació permeten determinar les espècies, els períodes i les zones sensibles, com també valorar la incidència del funcionament de les infraestructures projectades a la comunitat d'aus, que és la següent:  
  
- En els àmbits corresponents als parcs eòlics, s'han localitzat àrees de campeig de diverses espècies i punts de nidificació de diverses espècies d'aus rapaces.  
- Concretament, al Parc eòlic de Negrete I s'ha identificat un punt de nidificació i àrea de campeig d'àguila daurada (Aquila chrysaetos) a la zona anomenada La Peña del Águila. En aquest sentit, es recomana deixar lliure d'aerogeneradors i de qualsevol altra infraestructura associada (rases, camins), la zona compresa entre La Boquera de Mari Sancho i l'extrem sud-est de La Peña del Águila, que conforma d'aquesta manera un corredor d'almenys 2.000 metres d'amplària entre els aerogeneradors dels parcs eòlics de Negrete I i Negrete II. Aquesta mesura s'ha adoptat en la configuració final dels parcs eòlics de Negrete I i de Negrete II, tal com es pot observar en la documentació presentada per RENOMAR al juny de l'any 2006 per a la tramitació d'avaluació d'impacte ambiental i en els plànols annexos a aquest informe, que representa la configuració final del Parc eòlic de Negrete I. Així mateix, es proposa modificar el traçat de la línia elèctrica originàriament plantejat, de manera que la connexió del Parc eòlic de Negrete es realitze de forma subterrània a través de camins existents a una subestació elèctrica comuna per als dos parcs eòlics (Negrete i Cabezo del Fraile).  
  
- En l'àmbit del Parc eòlic Cabezo del Fraile, s'han col·locat àrees de cria i campeig de diverses espècies d'aus rapaces forestals. Concretament, es tracta d'una àrea de cria d'àguila serpera (Circaetus gallicus) entre les alineacions A7 i A3 de la configuració final (alineacions A1 i A2 de la configuració inicial), dues d'àguila calçada (Hieraaetus pennatus), una d'aquestes situada relativament pròxima al niu indicat més amunt per a l'àguila serpera i l'altra, al nord-oest de l'aerogenerador 7 de la configuració final (F1.6 de la configuració inicial) i, finalment, dues d'astors (Accipiter gentilis), una d'aquestes relativament pròxima al niu indicat més amunt per a l'àguila marcenca i l'altra, pròxima a l'aerogenerador 19 de la configuració final (F3.7 de la configuració inicial).  
  
- No s'ha detectat una densitat de pas ni un patró d'ús de l'espai del flux prenupcial d'aus planadores (rapaces i cigonyes) migradores que entren en conflicte amb la instal·lació i la posada en funcionament de les infraestructures projectades.  
- Per a la resta de les espècies de l'avifauna analitzades en aquest informe, d'acord amb els resultats obtinguts, s'estima que l'afecció potencial dels parcs eòlics del Negrete I, Cabezo del Fraile (inclosa l'alineació de Las Herradas) i la línia elèctrica d'ambdós parcs eòlics, és poc significativa.  
- Per tant, aquest informe valora que les infraestructures projectades per RENOMAR, SA per al desenvolupament dels parcs eòlics de Negrete I i Cabezo del Fraile, com també la línia elèctrica que connecta la subestació comuna amb els dos parcs eòlics amb la futura subestació de Requena de 400 kV, no afecten zones de nidificació d'espècies de l'avifauna amenaçades ni es preveu que provoquen, en cap cas, una disminució de les poblacions de les espècies amenaçades, per la qual cosa es compleixen els criteris i les directrius del Pla eòlic de la Generalitat Valenciana en matèria de protecció de l'avifauna i les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental.  
  
3. Parcs Juan Navarro i Negrete II  
Els estudis d'avifauna realitzats entre gener de 2005 i desembre de 2005 als parcs eòlics de Negrete II i Juan Navarro i la línia elèctrica aèria d'aquest últim permeten determinar les espècies, els períodes i les zones sensibles, com també valorar la incidència del funcionament de les infraestructures projectades en la comunitat d'aus, que és la següent:  
- En els àmbits corresponents als parcs eòlics s'han localitzat àrees de campeig de diverses espècies i punts de nidificació de diferents espècies d'aus rapaces.  
- En l'àmbit del Parc eòlic de Juan Navarro s'han localitzat àrees de cria i campeig de diverses espècies d'aus rapaces de caràcter forestal. Concretament, s'han detectat dos territoris d'àguila serpera (Circaetus gallicus), l'un aproximadament a 1.000 metres al nord de l'alineació 4 (alineació 1 de Negrete II a la configuració inicial) i l'altre, al sud de l'alineació 3; dos territoris d'àguila calçada (Hieraaetus pennatus), el primer s'ubica al nord de l'alineació 4 (alineació 1 de Negrete II a la configuració inicial), pròxim a l'esmentat més amunt per a l'àguila marcenca europea i el segon, al sud d'aquesta alineació, aproximadament a 1.000 metres de l'aerogenerador més meridional.  
  
- En l'àmbit del Parc eòlic de Negrete II s'ubiquen dos territoris d'àguila calçada (Hieraaetus pennatus). El primer està situat a l'oest de l'alineació 1 de Negrete II (alineació Negrete II-4 de la configuració inicial) a una distància de 1.400 m dels aerogeneradors més pròxims i la segona es troba al sud de l'extrem meridional de l'alineació 3 de Negrete II (alineació Negrete II-2 de la configuració inicial).  
  
- No s'ha detectat una intensitat de pas ni un patró d'ús de l'espai del flux prenupcial d'aus planadores (rapaces i cigonyes) migradores que entren en conflicte amb la instal·lació i la posada en funcionament de les infraestructures projectades.  
- Per a la resta de les espècies de l'avifauna analitzades en aquest informe, d'acord amb els resultats obtinguts, s'estima que l'afecció potencial dels parcs eòlics de Negrete II, Juan Navarro i la línia elèctrica del Parc eòlic de Juan Navarro, és poc significativa.  
  
Per tant, aquest informe valora que les infraestructures projectades per RENOMAR, SA per al desenvolupament dels parcs eòlics de Negrete II i Juan Navarro, com també la línia elèctrica de Juan Navarro, no afecten zones de nidificació d'espècies de l'avifauna amenaçades ni es preveu que provoquen, en cap cas, una disminució de les poblacions de les espècies amenaçades, per la qual cosa es compleixen els criteris i les directrius del Pla eòlic de la Generalitat Valenciana en matèria de protecció de l'avifauna i les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental.  
- Tenint en compte la baixa incidència que s'ha detectat sobre l'avifauna, no es proposen mesures preventives o correctores a les ja formulades en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
4. Parcs Tejos i Chera  
Els estudis d'avifauna realitzats entre gener de 2005 i desembre de 2005 als parcs eòlics del Tejo I, Tejo II i Chera, com també de la línia elèctrica ST Chera a ST Requena, permeten determinar les espècies, els períodes i les zones sensibles, com també valorar la incidència del funcionament de les infraestructures projectades en la comunitat d'aus, que és la següent:  
- En els àmbits corresponents als parcs eòlics s'han localitzat àrees de campeig de diverses espècies i punts de nidificació de diferents espècies d'aus rapaces.  
- En l'àmbit del Parc eòlic de Chera, destaca la presència d'un niu d'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), el punt de nidificació de la qual es troba aproximadament a 1.100 metres al sud-oest de l'aerogenerador 10, d'acord amb la configuració final (aerogenerador CH3.1 de l'alineació inicial). En relació amb aquesta presència, es proposa com a mesura correctora que les obres de la línia elèctrica en un entorn de 1.000 metres del punt de nidificació de la parella d'àguila de panxa blanca es realitze fora de l'època de reproducció (març a juliol, ambdós mesos inclosos) i que aquesta mesura de restricció temporal s'aplique també als aerogeneradors 10 i 12 de l'alineació A4, d'acord amb la configuració final (aerogeneradors CH3.1, CH3.2 i CH3.3, de la configuració inicial), com també als aerogeneradors 4, 5 i 6 de l'alineació A2 d'acord amb la configuració final (aerogeneradors CH2.1, CH2.2, CH2.3, CH2.4 i CH2.5 de la configuració inicial).  
- Al Parc eòlic de Chera, s'esmenta també la presència d'un territori de falcó pelegrí (Falco peregrinus) a l'oest de l'alineació 5 de la configuració final (alineació 4 de l'alineació inicial), encara que no s'ha confirmat la cria i un territori de duc (Bubo bubo), a l'extrem nord-oest, a les proximitats de l'alineació 5 de la configuració final (alineació 4 de l'alineació inicial).  
- En l'àmbit dels parcs eòlics del Tejo I i Tejo II, tan sols s'esmenten les àrees de cria i campeig d'àguila serpera (Circaetus gallicus) a l'entorn de l'alineació A3 del Tejo II, d'acord amb la numeració de la configuració final i la de duc (Bubo bubo) a l'oest de l'alineació A2 del Tejo I, així com un territori d'àguila reial (Aquila chrysaetos) a l'oest de l'alineació A2 del Tejo I, encara que relativament allunyada d'aquesta. A pesar de detectar-se la parella present al llarg de tot l'any, en aquest cas no es va poder localitzar amb exactitud el niu, encara que es van anotar observacions de comportaments territorials. Amb tot i això, el territori s'ha ubicat basant-se en reproduccions d'anys anteriors, com també en les observacions d'enguany.  
- No s'ha detectat una intensitat de pas ni un patró d'ús de l'espai del flux prenupcial d'aus planadores (rapaces i cigonyes) migradores que entren en conflicte amb la instal·lació i la posada en funcionament de les infraestructures projectades.  
- Per a la resta de les espècies de l'avifauna analitzades en aquest informe, d'acord amb els resultats obtinguts, s'estima que l'afecció potencial dels parcs eòlics del Tejo I, Tejo II i Chera, i la línia elèctrica de la ST Chera a la ST de Requena, després d'adoptar les mesures correctores que es proposen en aquest informe, és poc significativa.  
  
- Per tant, aquest informe valora que les infraestructures projectades per RENOMAR, SA per al desenvolupament dels parcs eòlics del Tejo I, Tejo II i Chera, com també la línia elèctrica de la ST Chera a la ST de Requena, no afecten zones de nidificació d'espècies de l'avifauna amenaçades ni es preveu que provoquen, en cap cas, una disminució de les poblacions de les espècies amenaçades, per la qual cosa es compleixen els criteris i les directrius del Pla eòlic de la Generalitat Valenciana en matèria de protecció de l'avifauna i les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental.  
  
  
5. Parc eòlic Bicuerca Experimental   
L'estudi d'aquest parc s'inicia en el període de nidificació de l'any 2006. Les conclusions i els resultats són:  
Els estudis d'avifauna realitzats entre març de 2006 i agost de 2006 (primer semestre del període anual que es va fer, que comprén de març de 2006 a març de 2007) al Parc eòlic de la Bicuerca experimental, permeten determinar les espècies, els períodes i les zones sensibles, com també valorar la incidència de funcionament de les infraestructures projectades en la comunitat d'aus, que és la següent:  
  
- No s'han identificat àrees de nidificació d'espècies amenaçades en l'àmbit d'afecció de les obres projectades al Parc eòlic de la Bicuerca experimental. En altres paraules, les infraestructures projectades per RENOMAR, SA per al desenvolupament del Parc eòlic de la Bicuerca experimental no afecten punts o àrees de nidificació d'espècies de l'avifauna classificades com a amenaçades i, d'aquesta manera, s'evita l'impacte potencial més important sobre l'avifauna.  
- No s'ha detectat una intensitat de pas ni un patró d'ús de l'espai del flux prenupcial d'aus planadores (rapaces i cigonyes) migradores que entren en conflicte amb la instal·lació i la posada en funcionament de les infraestructures projectades.   
- S'estima que l'afecció potencial del Parc eòlic de la Bicuerca experimental és poc significativa.  
- Per tant, aquest informe valora que les infraestructures projectades per RENOMAR, SA per al desenvolupament del Parc eòlic Bicuerca experimental, no afecten zones de nidificació d'espècies de l'avifauna amenaçades ni es preveu que provoquen, en cap cas, una disminució de les poblacions de les espècies amenaçades, per la qual cosa es compleixen els criteris i les directrius del Pla eòlic de la Generalitat Valenciana en matèria de protecció de l'avifauna i les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental.   
- Tenint en compte la baixa incidència que s'ha detectat sobre l'avifauna, no es proposen mesures preventives o correctores a les ja formulades en l'estudi d'impacte ambiental.   
a) Addendes 2006 i 2007: se centren en els períodes de nidificació dels dos anys (entre els mesos de març i agost, ambdós inclosos) a fi d'actualitzar la informació obtinguda en l'estudi previ a l'operació d'avifauna l'any 2005.  
Les conclusions de les addendes esmentades són idèntiques i ratifiquen la vigència dels estudis previs a l'operació amb caràcter general, és a dir, la informació reflectida és completament vàlida, com també la valoració de la situació actual, la valoració de les incidències en l'avifauna i, en conseqüència, es mantenen les mesures correctores que amb aquesta finalitat van ser proposades per a cada parc eòlic i cada línia elèctrica, en els toms 1, 2, 3, 4 i 5 de l'estudi d'avifauna en situació prèvia a l'operació dels parcs eòlics i línies elèctriques de la zona 9.   
b) Addendes a l'estudi d'impacte ambiental sobre afecció al patrimoni   
L'empresa promotora va presentar el 19 de maig de 2006 les addendes a l'estudi d'impacte ambiental d'afecció al patrimoni, corresponents als parcs eòlics proposats, tret del de Chera, on s'assenyalava respecte d'això que estava en curs de resolució per part de la Conselleria de Cultura i Esports i que es lliuraria en el moment que la qüestió administrativa quedara resolta. Les addendes esmentades relacionen tots els elements amb interés patrimonial (arquitectònic, etnològic, arqueològic i paleontològic) i proposen les mesures protectores o correctores pertinents per a evitar-ne l'afecció. A continuació, es detallen les modificacions del projecte original, quant a la nova ubicació o l'eliminació d'aerogeneradors dels diferents parcs, sense perjudici que entre les mesures correctores s'incloga la possibilitat d'introduir modificacions en la fase d'obres si es produïren troballes no esperades.   
  
No s'aporta l'addenda corresponent al sistema d'evacuació.  
Així, els parcs on s'introdueixen modificacions són:   
- Parc eòlic Cerro Pelado: l'existència d'un nou jaciment anomenat Las Hoyas ha distribuït de nou els aerogeneradors 11 al 19 de l'alineació A1, s'elimina la posició 20 i s'ubiquen de nou els aerogeneradors de l'alineació A2.   
D'aquesta manera, el parc estarà compost per 21 aerogeneradors distribuïts en les alineacions següents:  
Alineació A1: 19 aerogeneradors  
Alineació A2: 2 aerogeneradors   
- Parc eòlic de la Bicuerca: s'elimina l'aerogenerador 17 de l'alineació A2 per afecció al jaciment anomenat Cardete.  
D'aquesta manera, el parc estarà compost per 16 aerogeneradors distribuïts en les alineacions següents:  
Alineació A1: 12 aerogeneradors   
Alineació A2: 4 aerogeneradors   
- Parc eòlic Sierra del Tejo I: s'eliminen els aerogeneradors 1-5 de l'alineació A1 i se n'ubiquen de nou dos en l'alineació A4, un en l'alineació A3 i dos en l'alineació A1 del parc Sierra del Tejo II (un d'aquests coincident amb la posició 1), de manera que s'entén que es modifica la delimitació del parc Tejo i que aquests dos aerogeneradors constitueixen una nova alineació. Així, el parc manté el nombre d'aerogeneradors (33) distribuïts en les alineacions següents:  
A1: 7 aerogeneradors   
A2: 11 aerogeneradors  
A3: 7 aerogeneradors  
A4: 6 aerogeneradors   
A5: 2 aerogeneradors   
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat el 24 de gener de 2002, amb la remissió des de la Direcció General d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports (COPUT) de l'estudi d'impacte ambiental presentat per l'empresa preadjudicatària, sobre el qual es van emetre sengles informes d'esmena de deficiències els dies 14 de juny i 11 de juliol de 2002.   
El 5 de novembre de 2002, la Direcció General d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports (COPUT) va remetre 15 toms corresponents a l'estudi d'impacte ambiental de la zona 9.  
  
El 9 de març de 2004 el gabinet del conseller de la Conselleria de Territori i Habitatge remet un acord de l'Ajuntament de Chiva sobre la moció de censura contra el projecte.  
El 27 de gener de 2006 es va remetre a l'Àrea d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, la proposta de metodologia per als estudis d'avifauna als parcs eòlics, com també unes bases de dades.  
  
El 21 de març de 2006 l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental remet un escrit de la Societat Espanyola d'Ornitologia (SEU) sobre danys en avifauna.  
L'1 d'agost de 2006 el Servei Territorial d'Energia sol·licita informe sobre els avantprojectes dels parcs eòlics de la zona.  
El 25 d'octubre de 2006 l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental remet un nou informe del Servei de Prevenció d'Incendis sobre les mesures que cal adoptar en parcs eòlics.  
El 8 de novembre de 2007 l'Àrea d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport remet una còpia de la resolució del conseller d'Infraestructures i Transport, per la qual es realitza l'aprovació provisional, d'acord amb l'informe tècnic adjunt a la resolució esmentada del Pla especial de la zona 9, una còpia de les al·legacions formulades durant el procés d'informació pública i la contestació d'aquestes per part de la Direcció General d'Energia (en l'informe tècnic, adjunt a l'aprovació provisional, s'assenyalen les modificacions introduïdes en el Pla especial exposat a informació pública de la zona 9, que es detallen en l'apartat següent).  
El 9 de novembre de 2007 RENOMAR remet l'estudi d'avifauna en situació prèvia a l'operació dels parcs i les línies elèctriques de la zona 9, i les addendes a l'estudi 2006 i 2007.  
El 13 de novembre de 2007 el Servei Territorial d'Energia remet els avantprojectes dels parcs eòlics de la zona 9 (Juan Navarro, Sierra del Tejo I, Sierra del Tejo II, Chera, Negrete I, Negrete II, Cabezo del Fraile, Experimental de la Bicuerca, Sierra de la Bicuerca i Cerro Pelado), com també els estudis d'impacte ambiental d'aquests.  
El 29 de novembre de 2007 el Servei Territorial d'Energia remet el projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental, com també ecòpies de les al·legacions presentades durant el procés d'informació pública, de les següents línies elèctriques d'evacuació dels parcs eòlics:  
  
- LAAT a 132 kV des de ST Cerro Pelado fins a ST Bicuerca.  
- LAAT a 132 kV des de ST Juan Navarro fins a suport 69 de la LAAT ST Negrete - ST Requena.   
- LAAT a 132 kV des de ST Chera fins a ST Requena.  
- LAAT a 132 kV des de ST Bicuerca fins a suport 19 de la LAAT ST Negrete - ST Requena.  
- LAAT a 132 kV des de ST Sierra del Tejo fins a suport 30 de la LAAT ST Chera - ST Requena.   
- LAAT a 132 kV des de ST Negrete - ST Requena.  
- LAAT a 132 kV des de suport 69 de la LAAT ST Negrete fins a ST Requena.  
El 13 de desembre de 2007 el Servei Territorial d'Energia de València remet una documentació complementària a la remesa el dia 29 de novembre de 2007, relativa a les línies d'evacuació d'energia de la zona 9.   
El 18 de febrer de 2008 es realitza un requeriment de documentació al promotor, pel qual es va sol·licitar una còpia en CD de l'estudi d'impacte ambiental i, en format shp d'Arcview, les capes corresponents a les infraestructures eòliques i les dels resultats d'avifauna.  
  
El 25 de febrer de 2008, la sotssecretaria d'aquesta Conselleria remet a aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural, un escrit de la Secretaria d'Estat per a la Unió Europea, pel qual es trasllada la proposta de la Direcció General de Medi Ambient de la Comissió Europea sobre queixes i procediments d'infracció del dret comunitari en matèria de medi ambient. Respon a aquest escrit mitjançant una comunicació interna de 26 de febrer, dirigida a la sotssecretaria d'aquesta Conselleria.  
El 5 de març de 2008, RENOMAR remet la documentació sol·licitada el dia 18 de febrer de 2008.   
Els dies 13 i 17 de març de 2008 es remet consulta a l'Àrea d'Espais Naturals (Serveis d'Ordenació Sostenible del Medi i d'Espais Naturals), a l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental (Serveis de Biodiversitat, de Gestió Forestal i de Prevenció d'Incendis) d'aquesta Conselleria.  
El 25 de març de 2008 es remet consulta a la Direcció General de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura i Esport i als ajuntaments de Siete Aguas, de Chera, de Requena, de Camporrobles, d'Utiel, de Fuenterrobles, de Benagéber i de Chiva.  
El 17 d'abril de 2008 es remet informe a la Direcció General d'Energia, a través del qual es comunica que les informacions públiques que no s'ajusten als requisits de la legislació sectorial vigent en matèria d'avaluació ambiental han de realitzar novament aquest tràmit.  
  
El 5 de maig de 2008 va tenir entrada en els Serveis Centrals d'aquesta Conselleria, la Resolució de 29 d'abril de 2008, de l'Ajuntament de Requena per la qual es remet una còpia del Decret d'alcaldia núm. 2630/2006 de 8 de setembre, de l'informe d'al·legacions del regidor delegat de Medi Ambient, de l'informe sobre la valoració dels estudis d'impacte ambiental dels parcs eòlics Juan Navarro, Sierra del Tejo I i Sierra del Tejo II i el certificat del Ple de la corporació celebrat l'11 de setembre de 2006.  
El dia 9 de maig de 2008 es va remetre consulta al Centre per a la Investigació i Experimentació Forestal de la Comunitat Valenciana (CIEF) d'aquesta Conselleria.  
El 12 de maig de 2008 va tenir entrada en aquesta Conselleria l'informe de l'Ajuntament de Gestalgar.   
El dia 2 de juny de 2008 es rep l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals sobre l'afecció del projecte als hàbitats i les espècies protegides.   
  
El dia 17 de juny de 2008 es rep l'informe del Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal, pel qual es proposen les mesures correctores que cal adoptar, tant en la fase d'execució com en la d'explotació, de les instal·lacions eòliques de la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.   
El 22 de juliol de 2008 van tenir entrada en aquesta Conselleria els informes vinculants emesos per la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura i Esport, corresponents als parcs eòlics Negrete I, Experimental de la Bicuerca, Juan Navarro, Sierra de la Bicuerca i Sierra del Tejo II, i el 28 de juliol de 2008 va tenir entrada l'informe vinculant corresponent als parcs eòlics Cerro Pelado, Negrete II, Sierra del Tejo i Cabezo del Fraile.  
El 5 d'agost de 2008 la Direcció General d'Energia remet informe, mitjançant el qual posa de manifest que es repetirà el tràmit d'informació pública dels avantprojectes dels parcs eòlics, l'estudi d'impacte ambiental i el Pla especial de la zona 9, per haver-se exposat al públic durant un termini inferior a 30 dies.  
El 21 d'agost de 2008, es rep informe de l'Ajuntament d'Utiel.   
   
El 20 d'octubre de 2008 es remet informe de la Direcció General d'Energia mitjançant el qual es comunica que, a més de sotmetre novament al procés d'informació pública els avantprojectes de parcs eòlics, l'estudi d'impacte ambiental i el Pla especial de la zona 9, s'han de sotmetre al mateix tràmit les línies elèctriques ATLINE/2006/766, ATLINE/2006/768 i ATLINE/2006/765, i s'ha d'establir un període mínim de 30 dies per a exposar-les al públic.  
El 30 de gener de 2009 la Conselleria d'Infraestructures i Transports remet còpies de la resolució de la nova aprovació provisional del pla especial, una còpia de les al·legacions presentades i la seua contestació per part d'aquesta Direcció General reflectida en l'informe d'al·legacions o suggeriments, corresponents a la reiteració del tràmit d'informació pública dels avantprojectes, l'estudi d'impacte ambiental i el Pla especial de la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
El 19 de maig de 2009, RENOMAR remet addendes arqueològiques a l'estudi d'impacte ambiental dels parcs eòlics Negrete I, Negrete II, Cabezo del Fraile, Cerro Pelado, Sierra de la Bicuerca, Sierra del Tejo I, Sierra del Tejo II, Juan Navarro i Experimental de la Bicuerca.  
El 2 de març de 2009 es van remetre a la Direcció General de Territori i Paisatge dos escrits per sol·licitar informació sobre la proposta d'aprovació de les zones ZEPA.  
El 28 de maig de 2009 es va rebre informe del Servei de Biodiversitat d'aquesta Conselleria.  
Així mateix, durant la tramitació de l'expedient s'han rebut escrits i informes, tant de particulars com d'associacions, per a incorporar-los a l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, com també consultes efectuades per organismes i particulars que han sigut degudament informades.  
Modificacions introduïdes al projecte en l'aprovació provisional del Pla especial de la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana  
  
Modificacions plantejades pel promotor   
Amb data 26 de juliol de 2007 té entrada en la Direcció General d'Energia un escrit de l'empresa promotora adjudicatària de la zona 9, RENOMAR, en el qual es comunica que s'ha determinat l'eliminació dels aerogeneradors números: 7-6-1-1-0-8-3-3 de l'alineació núm. 1 del Parc eòlic del Negrete I (8 aerogeneradors); i del Parc eòlic Cabezo del Fraile, l'eliminació dels aerogeneradors 0-7-8-6-4-5-0-63-32-26 (10 aerogeneradors), com també els aerogeneradors 8 i 9; aquests últims s'ubicaran de nou dins del mateix parc eòlic.  
Les modificacions, argumenta la promotora en l'escrit, es basen en les raons següents:  
1. Un major coneixement del recurs eòlic de la zona.  
2. Els avanços tecnològics que han desembocat en la substitució d'aerogeneradors de 850 kW per uns altres de 1.500 kW.  
3. Les modificacions sorgides de la desestimació per causes ambientals de l'evacuació dels parcs de la zona 8 a la subestació de Requena evacuen, aquests parcs, a la subestació de Vilamarxant.  
  
Amb tots els canvis, es manté el nombre de parcs eòlics, es redueix el nombre d'aerogeneradors de 235 a 217 i la potència instal·lada a la zona passa de 352,5 MW a 325,5 MW.  
Rectificacions introduïdes en el Pla especial de la zona 9, per part de la Direcció General d'Energia  
Amb data 22 de març de 2005 es va formalitzar l'acord entre la Conselleria d'Infraestructures i Transport i RENOMAR, per al desenvolupament i el seguiment del programa d'actuacions del seu pla energètic, en el marc del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
En aquest acord s'estableixen els compromisos quant a les actuacions industrials i tecnològiques que ha de desenvolupar RENOMAR, entre les quals s'inclou un parc eòlic experimental.  
Aquesta actuació es materialitzarà a través de l'execució del parc eòlic anomenat Experimental de la Bicuerca, que s'ha inclòs a la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
En conseqüència, d'acord amb el que estableix l'article 83 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, urbanística valenciana, la Direcció General d'Energia considera necessària una redefinició d'aquest parc eòlic, i que s'incorporen característiques que en permeten la consideració com a actuació de caràcter experimental.  
Resum de les al·legacions presentades durant el procés d'informació pública  
La informació pública del Pla especial, el Pla energètic i l'estudi d'impacte ambiental es va efectuar, inicialment l'any 2006 per un període d'un mes, i es va repetir el tràmit l'any 2008 a fi de complir les exigències establides en la legislació vigent d'impacte ambiental, que estableix un període de 30 dies.  
Durant el procés d'informació pública del Pla especial de la zona 9 es van presentar, davant de l'òrgan substantiu, 343 escrits d'al·legacions durant el primer període d'informació pública i 494 durant el segon període. No obstant això, s'ha donat plena validesa a les al·legacions presentades durant el primer període, per la qual cosa no es fa distinció respecte al període en què s'han efectuat les al·legacions en el resum del contingut.  
Les al·legacions de caràcter ambiental presentades tant per particulars com per associacions i ajuntaments tracten sobre l'elevada qualitat ambiental i paisatgista dels enclavaments on es projecten determinats parcs eòlics, principalment els parcs eòlics de Juan Navarro, Chera, Tejo I, Tejo II, Negrete I, Negrete II i Cabezo del Fraile.  
  
- La majoria de les al·legacions sol·liciten que s'aplique el criteri d'exclusió núm. 5 de la declaració d'impacte ambiental del Pla eòlic valencià als parcs eòlics de Juan Navarro, Tejo I, Tejo II, Negrete I, Negrete II i Cabezo del Fraile, per raó de l'existència d'espècies vegetals rellevants, i per la presència de nombroses masses boscoses arbòries d'importància. Així mateix, s'al·ludeix a l'impacte visual que generaran aquests parcs de forma general i, en particular, en l'entorn del santuari de l'Ermita del Remedio.   
- Les al·legacions als parcs eòlics Juan Navarro, Negrete I i Negrete II es fonamenten en el fet que s'han projectat dins del lloc d'interés comunitari LIC (ES5233009 Sierra del Negrete) i de l'IBA 157 (Important Bird Arees o Àrees Importants per a la Conservació de les Aus) anomenada Hoces del Turia i els Serranos, i fan al·lusió al fet que s'aplique el mateix valor intrínsec a l'esmentada IBA 157 que a les zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA), declarades per raó de la Directiva 79/409/CEE.   
- Pel que fa a l'afecció del Parc eòlic Juan Navarro sobre l'aldea Las Nogueras, s'han presentat nombroses al·legacions per sol·licitar que no s'autoritze aquest parc, tenint en compte la seua proximitat a aquesta població, pels bosquets d'alzines que hi ha a la Sierra de Juan Navarro, perquè es tracta d'una zona de campeig de l'àguila reial i de l'àguila de panxa blanca, i perquè les alineacions d'aerogeneradors provocarien un canvi de la configuració paisatgística de l'entorn eminentment rural i afectarien el paisatge que s'albira des de tota la comarca de la Sierra del Negrete, particularment des de les aldees Las Nogueras, La Cañada, Villar de Olmos, Estenas i Villar de Tejas.   
- Pel que fa al Parc eòlic de Chera (Sierra de Santa María), al·leguen a la instal·lació d'aerogeneradors per tractar-se d'un lloc d'un alt valor paisatgístic, amb un perfil estret de la cresta i una dificultat d'accés per l'elevat pendent que hi ha, per ser un lloc que té una gran diversitat faunística i vegetal, per l'afecció al parc geològic de Chera i per l'impacte visual sobre el futur Parc Natural de Chera - Sot de Chera i les respectives poblacions. Les al·legacions destaquen l'afecció negativa del Parc eòlic de Chera sobre el patrimoni artístic als abrics de les Clochas I i II (declarats béns d'interés cultural i patrimoni de la humanitat). També s'al·lega que l'impacte visual del Parc eòlic de Chera serà més greu del que es preveia i que l'impacte socioeconòmic que generarà el parc eòlic sobre la població serà negatiu perquè destruirà al Campillo la riquesa més gran del paisatge de Gestalgar.  
  
- Quant al Parc eòlic Tejo I, les al·legacions fan referència a l'alt valor paisatgístic i al caràcter emblemàtic de la Sierra del Tejo per a la població de Requena, per tractar-se del cim més alt del terme municipal, que es troba en plena regeneració natural després de l'incendi succeït el 1994. S'argumenta contra la instal·lació d'aerogeneradors a les serres de la part nord de Requena, que són les millor conservades del terme per la poca antropització que presenta i la sostenibilitat que durant dècades s'ha mantingut en el medi.  
  
Informes sectorials  
Servei de Conservació de la Biodiversitat   
Rebut el 28 de maig de 2009  
«Pel que fa a l'avaluació d'impacte ambiental de les instal·lacions eòliques de la zona 9 (exp. 31/02-AIA), després d'examinar la informació facilitada pel promotor i de consultar el Banc de dades de Biodiversitat, us informe del següent:  
- Quant al flux d'aus sobre els parcs eòlics i els riscos de col·lisió, s'observa en general un encreuament reduït d'aus sobre les posicions dels aerogeneradors i la pràctica absència de voltors, espècie molt sensible a la col·lisió amb aerogeneradors.  
- Quant a llocs de nidificació pròxims a ubicacions d'aerogeneradors i pel que fa a espècies d'aus rapaces amenaçades, es considera convenient eliminar aerogeneradors en un radi de 2 km en l'entorn dels nius d'àguila de panxa blanca i d'1 km en l'entorn dels d'àguila reial. En aquests radis es proposen aerogeneradors als parcs de Tejo I, Chera, Juan Navarro I i Juan Navarro II.  
- Quant a la possible afecció a l'hàbitat d'altres espècies de fauna amenaçades, cal assenyalar el cas del talpó de Cabrera (Microtus cabrerae) als parcs de Cabezo del Fraile, Bicuerca, Negrete I i Juan Navarro, de l'ofegabous (Pleurodeles waltl) a Bicuerca i de la granota pintada (Discoglossus jeanneae) a Juan Navarro I. En cap cas, les obres previstes haurien d'afectar l'hàbitat que ocupen aquestes espècies.  
- Quant a espècies amenaçades de flora, només s'ha detectat una possible afecció de Teucrium pugionifolium, espècie inclosa en l'annex II del Decret 70/2009, de 22 de maig, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades, i que només podria afectar-se adoptant les mesures correctores oportunes, en cas que no hi haguera ubicacions alternatives per a aquestes instal·lacions (vegeu l'art. 14.2)».  
  
Servei d'Ordenació Sostenible del Medi (Àrea d'Espais Naturals)   
  
Rebut El 2 de juny de 2008.   
«Documentació presentada   
Estudi d'impacte ambiental de les instal·lacions eòliques de la zona 9, EIA de les línies elèctriques, capes d'infraestructures eòliques.  
I. Antecedents  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental tramita l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental relatiu al Pla especial de la zona eòlica 9. Es remet a aquest servei la documentació esmentada més amunt, i s'adverteix, no obstant això, del següent:  
- Que en l'aprovació provisional s'han introduït modificacions al projecte, que consisteixen en la reducció d'un total de 18 aerogeneradors dels parcs eòlics Negrete i Cabezo del Fraile, com també una nova ubicació de dos aerogeneradors d'aquest últim parc.  
- La potència finalment proposada, per tant, pel promotor és de 325,7 MW amb un total de 217 aerogeneradors.  
- El Pla eòlic estableix en l'article 29 per a la zona objecte d'informe una potència de referència de 175 MW i un nombre màxim d'aerogeneradors de 270, amb la consideració que en el moment de l'aprovació del Pla eòlic (any 2000-2001) els aerogeneradors que s'instal·laven tenien una potència unitària de 650 kV amb dimensions de diàmetre de rotor de 47 m i una altura de torre de 55 m.  
II. Descripció del projecte i afecció a Xarxa Natura 2000  
L'article 29 de l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, estableix per a la zona 9 una potència de referència de 175 MW (valor orientatiu de la potència que cal instal·lar a la zona) i un nombre màxim d'aerogeneradors de 270.  
?Els termes municipals afectats per la zona 9 són: Benagéber, Buñol, Camporrobles, Chera, Chiva, Fuenterrobles, Gestalgar, Requena, Siete Aguas i Utiel.   
En total, la zona 9 inclou 10 parcs eòlics (Cerro Pelado, Sierra de la Bicuerca, Experimental de la Bicuerca, Cabezo del Fraile, Juan Navarro, del Tejo I, del Tejo II, del Negrete I, del Negrete II, de Chera).  
Dels 10 parcs esmentats, els anomenats Negrete I, Negrete II i Juan Navarro s'assenten sobre l'àmbit territorial del LIC Sierra del Negrete, mentre que el Parc eòlic Cabezo del Fraile, de Chera i del Tejo I s'ubiquen a les proximitats del LIC esmentat; els dos últims es troben als voltants de l'ampliació de les zones ZEPA.  
Els aerogeneradors presenten una potència unitària de 1.500 kW, que sumen una potència total de 325,54 MW, i que superen en 150,54 MW la potència de referència.  
Es preveu la construcció de 6 subestacions transformadores de 132/12 kV, que s'encarregaran d'elevar a 132 kV tota l'energia de la zona eòlica 9.  
A més dels elements anteriors, els parcs eòlics integren altres elements susceptibles de generar impactes i que, en termes generals, són:  
  
- Sabates per a l'ancoratge dels aerogeneradors.  
- Camins.  
- Línia elèctrica aèria.  
- Rases.  
Factors ambientals rellevants del LIC Sierra del Negrete (ES5233009)   
El lloc d'importància comunitària Sierra del Negrete es caracteritza per constituir una àrea muntanyosa de topografia abrupta i coberta per formacions forestals, entre les quals domina una representació excel·lent de carrascars continentals. Cal destacar igualment les formacions de pi negre i savines, com també els boscos mixtos de roure valencià.  
Els hàbitats d'interés comunitari o prioritaris que es troben a la zona d'estudi d'acord amb la nostra cartografia temàtica són els següents (els números entre parèntesi indiquen el codi de Xarxa Natura 2000. Quan porta asterisc significa que és prioritari):  
- Matolls arborescents de Juniperus spp. (5210), format per matolls oberts dominats per espècies del gènere Juniperus, resultants de la degradació de boscos climàcics o que actuen com a comunitats permanents en substrats o condicions desfavorables.  
- Matolls termomediterranis i preestèpics (5330), format per matolls de naturalesa i fisonomia molt diferents, que tenen en comú que es presenten als sòls de vegetació més càlids de la península i de les illes, tret dels inclosos en altres hàbitats.  
- Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (6220\*), format per pastures xeròfiles més o menys obertes, formades per diverses gramínies i xicotetes plantes anuals.  
- Boscos de Quercus ilex i Quercus rotundifolia (9340).  
Quant a les espècies, es destaca la presència de l'àguila serpera (Circaetus gallicus), l'àguila reial (Aquila chrysaetos) i l'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus).  
  
Anàlisi de l'afecció a espais que pertanyen a la Xarxa Natura 2000   
  
Tal com s'ha esmentat en els apartats anteriors, l'article 29 de l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana estableix per a la zona 9 una potència de referència de 175 MW, en aquest sentit, la potència finalment proposada pel promotor és de 325,7 MW, quantitat que supera àmpliament l'establida per l'acord esmentat de 26 de juliol, exactament en 150,7 MW.  
Del conjunt dels 10 parcs eòlics de la zona 9, 3 afecten territorialment espais que pertanyen a la Xarxa Natura 2000, concretament el LIC Sierra del Negrete.  
Els parcs Negrete I, Negrete II i Juan Navarro presenten, en conjunt, una potència de 124,5 MW, molt per sota de l'excés de potència proposat pel promotor i que deixen, en cas de ser eliminats, una potència per a la zona 9 de 201,2 MW, encara molt superior a la de referència.  
  
No obstant això, aquesta anàlisi es realitzarà per a la potència proposada pel promotor, però es considerarà el que s'ha exposat més amunt per a les conclusions finals.  
Estudi d'alternatives. Selecció d'emplaçaments  
La recerca dels emplaçaments dels parcs eòlics ha considerat els criteris següents:  
- Criteris de producció; s'han rebutjat aquells la producció energètica dels quals no rendibilitza la inversió.  
- Criteris constructius; s'han rebutjat els emplaçaments amb topografia accidentada.  
- Criteris ambientals; s'han rebutjat els llocs amb interés geomorfològic, florístic, faunístic, paisatgístic, patrimonial, etc.  
- Criteris urbanístics i d'ordenació del territori; s'han exclòs els espais naturals dotats de figures de protecció especifica regulades com ara els parcs naturals, paratges, zones ZEPA, zones humides, microreserves, etc. No obstant això, no s'exclouen els llocs d'importància comunitària, a pesar de tenir figures de protecció especifiques.  
  
En aquest sentit, en la informació aportada no es realitza una anàlisi d'altres possibles emplaçaments dins de la zona 9, com per exemple les serres que hi ha al municipi de Chiva o Buñol, que des del punt de vista d'afecció a espais naturals protegits únicament podrien afectar l'àmbit del PORN del Parc Natural de l'Albufera, ja que no es considera que aquest tipus d'infraestructura puga suposar una afecció significativa al règim hídric d'aquest.  
Selecció d'aerogeneradors  
L'anàlisi de les condicions constructives dels parcs eòlics de la zona d'estudi ha conclòs que els emplaçaments seleccionats són adequats per a la instal·lació d'aerogeneradors de 1.300 a 2.000 kW de potència nominal i s'han escollit aerogeneradors de 1.500 kW.  
En aquest sentit, no es justifica suficientment la no-elecció de màquines de 2,1 MW o superior, la qual cosa comportaria una reducció considerable del nombre d'aerogeneradors, com també de tota la infraestructura associada.  
  
Anàlisi de l'afecció  
Després de tot el que s'ha exposat, la instal·lació dels parcs que afecten territorialment el LIC esmentat comportaria una afecció, d'acord amb la informació facilitada, als següents hàbitats d'interés comunitari o d'espècies prioritàries.  
- Boscos de Quercus ilex i Quercus rotundifolia (9340)  
- Bruguerars oromediterranis endèmics amb argilagues (4090)  
- Matolls arborescents de Juniperus spp. (5210)  
Quant a l'avifauna associada a aquests hàbitats i present a la zona, se'n destaca la següent:  
- Àguila serpera (Circaetus gallicus).  
- Astor (Accipiter gentilis).  
- Esparver vulgar (Accipiter nisus).  
- Aligot comú (Buteo buteo).  
- Àguila reial (Aquila chrysaetos)  
- Àguila calçada (Hieraaetus pennatus).  
- Àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), localitzada aproximadament a 2.500 m d'un aerogenerador a Juan Navarro.  
- Duc (Bubo bubo).  
És a dir, la zona objecte d'aquest informe presenta una gran riquesa d'avifauna, formada per espècies prioritàries, que d'acord amb la recent Llei 42/2007 del patrimoni natural i de la biodiversitat, seran objecte de mesures de conservació especials quant al seu hàbitat, a fi d'assegurar-ne la supervivència i la reproducció a la seua àrea de distribució.  
  
En conjunt, el desenvolupament dels diversos parcs eòlics comportarà una afecció directa sobre els diferents hàbitats d'interés comunitari, a pesar de situar-se algunes alineacions dels aerogeneradors als tallafocs existents. En aquest sentit, cal considerar que la instal·lació dels aerogeneradors als tallafocs comportarà una sèrie de mesures per a contrarestar la possible pèrdua d'efectivitat d'aquests, i que consistirien, entre d'altres, en la creació de faixes tallafocs, construcció de dipòsits i altres mesures que, en definitiva, ocasionarien una major afecció en aquests hàbitats.  
Així mateix, la creació de nous vials o l'adaptació dels camins existents a les necessitats que es requereixen per al transport dels aerogeneradors comportarà una afecció important sobre els hàbitats presents a la zona, com també a la fauna que hi ha associada.  
Pel que fa a l'avifauna, és molt probable l'efecte negatiu de la instal·lació dels parcs eòlics, que poden ser des de l'augment del risc de col·lisió amb els aerogeneradors, principalment de l'avifauna local, fins a l'abandó de la zona per part d'aquesta, tant com a àrea de reproducció com també com a zona d'alimentació, i que comportaria una disminució de la supervivència i de la reproducció de l'àrea de distribució d'aquestes espècies.  
D'altra banda, si atenem el conjunt de l'actuació, el desenvolupament dels parcs eòlics proposats podria ocasionar un efecte sinèrgic sobre l'espai protegit, que afectaria de manera significativa la integritat del lloc.  
En visita realitzada a la zona s'ha constatat la presència dels esmentats hàbitats d'interés comunitari, com també d'infraestructura associada a la recuperació de la fauna, com poden ser les tolles d'aigua i cultius. D'altra banda, molts dels camins necessaris per a accedir a la zona necessitaran una ampliació amb la consegüent afecció directa a la vegetació i al possible ús posterior de la població, que comportaria una degradació.  
D'altra banda, hi ha una àmplia xarxa de camins que creuen la Sierra del Negrete, molts dels quals caldria que s'ampliaren per a permetre el transport dels aerogeneradors, així com altres infraestructures de telecomunicacions i de transport d'energia que la fan especialment sensible per tal de realitzar més actuacions a la zona, i que poden sinèrgicament afectar d'una manera negativa l'estat de conservació dels hàbitats naturals.   
Pel que fa a l'afecció d'hàbitats fora de la xarxa Natura, d'acord amb la Llei 42/2007 esmentada, els òrgans competents hauran d'adoptar les mesures necessàries per a evitar el deteriorament o la contaminació d'aquests hàbitats. En aquest sentit, encara que l'EIA del Parc eòlic Chera determina que en aquest parc no s'ha cartografiat cap hàbitat d'interés comunitari, d'acord amb la cartografia disponible en aquesta Conselleria, s'ha constatat la presència dels hàbitats següents:  
- Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (6220\*)  
- Matolls arborescents de Juniperus spp. (5210)  
En aquest sentit, es considera que el desenvolupament d'aquest parc eòlic comportarà un elevat impacte ambiental, i es destaca la proximitat de les microreserves de flora Fuente de la Puerca i Barranco de la Fuente de la Gota, la proximitat al Parc Natural de Chera i la seua inclusió en l'àmbit territorial del Parc Geològic de Chera, creat per la Diputació de València el 1999, la qual cosa corrobora l'elevat valor ambiental de la zona. D'altra banda, se'n vol destacar també l'alt valor paisatgístic.  
  
  
III. Conclusions  
1. D'acord amb els criteris indicats més amunt es considera que, dels 10 parcs eòlics previstos en el Pla especial de la zona eòlica 9, tres d'aquests (Negrete I, Negrete II i Juan Navarro), amb les obres i les instal·lacions associades corresponents, poden generar un significatiu impacte ambiental negatiu sobre els hàbitats i les espècies d'interés comunitari europeu protegits en el LIC Sierra del Negrete (ES5233009).  
2. En conseqüència, el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi considera que la conservació adequada dels hàbitats i les espècies protegides esmentades requereix aplicar una de les dues mesures alternatives següents:  
Alternativa 1a:   
Excloure de l'àmbit d'execució del projecte de Pla especial de la zona eòlica 9 els terrenys inclosos en aquest LIC, en els quals, per tant, no hauran d'implantar-se les instal·lacions ni executar-se les obres previstes en el projecte.   
Alternativa 2a:   
Acceptar que en el projecte concorren raons imperioses d'interés públic de primer ordre i, en conseqüència, permetre una certa afecció territorial al LIC, sempre que puguen complir-se totes les condicions derivades de l'article 45 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, que incorpora a l'ordenament jurídic espanyol l'article 6 de la Directiva 93/43/CEE del Consell (Directiva d'hàbitats).  
Aquesta alternativa té en compte que el Pla eòlic va ser aprovat pel Consell amb naturalesa de pla d'acció territorial de caràcter sectorial (article 1 de les seues normes), mitjançant un acord de 26 de juliol de 2001 publicat en el DOCV de 31.07.2001.   
3. En relació amb l'alternativa 2a esmentada més amunt, es poden aplicar les disposicions següents de l'article 45 de la Llei 42/2007:  
a) Si, tot i les conclusions negatives de l'avaluació de les repercussions sobre el lloc i la falta de solucions alternatives, haguera de realitzar-se un pla, un programa o un projecte per raons imperioses d'interés públic de primer ordre, incloses raons d'índole social o econòmica, les administracions públiques competents haurien de prendre totes les mesures compensatòries que calgueren per a garantir que la coherència global de Natura 2000 quede protegida.  
La concurrència de raons imperioses d'interés públic de primer ordre només pot declarar-se per a cada supòsit concret:  
- Mitjançant una llei.   
- Mitjançant un acord (...) de l'òrgan de govern de la comunitat autònoma. Aquest acord ha de ser motivat i públic.  
L'adopció de les mesures compensatòries s'ha de dur a terme, si escau, durant el procediment d'avaluació ambiental de plans i programes i d'avaluació d'impacte ambiental de projectes, d'acord amb el que disposa la normativa aplicable. Aquestes mesures s'han d'aplicar en la fase de planificació i execució que determine l'avaluació ambiental.   
  
Les mesures compensatòries adoptades s'han de remetre, pel mitjà corresponent, a la Comissió Europea.   
b) En cas que el lloc considerat continga un tipus d'hàbitat natural o una espècie prioritària, assenyalats com a tals en els annexos I i II, únicament es podran al·legar les consideracions següents:  
- Les relacionades amb la salut humana i la seguretat pública.  
- Les relatives a conseqüències positives d'importància primordial per al medi ambient.   
- Altres raons imperioses d'interés públic de primer ordre, després de la consulta prèvia a la Comissió Europea...  
4. De la citació legislativa anterior es dedueix el següent:  
a) En relació amb els paràgrafs 1r, 2n i 4t (b) de l'art. 45.5 de la Llei 42/2007:  
- Segons com s'indica en aquest informe, i amb independència de les conclusions globals de la futura declaració d'impacte ambiental del projecte, s'ha constatat sobre el terreny que l'execució del projecte pot comportar repercussions negatives sobre determinats hàbitats i espècies del LIC esmentat.  
Per tant, és imperatiu que el promotor justifique documentalment l'absència d'alternatives d'ubicació per al projecte fora del LIC, de manera que quede raonablement clara la necessitat d'ocupar terrenys de la Xarxa Natura 2000.   
Aquesta justificació, que pot ser tant ambiental com territorial, tècnica o socioeconòmica, s'entén que és específica per a aquest projecte concret, i que no és suficient per al compliment adequat de la Directiva d'hàbitats la justificació genèrica continguda en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.   
- Pel que fa al paràgraf 1r, és factible argumentar que l'"interés públic de primer ordre del projecte, incloses raons d'índole social o econòmica" puga deduir-se de la justificació genèrica del Pla eòlic en conjunt.  
Pel que fa a tot això, es podria entendre que l'acord del Consell de 26 de juliol de 2001 sobre l'aprovació del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, publicat en el DOCV de 31.07.2001, compleix genèricament les especificacions dels paràgrafs 2n i 4t (b), quant a la declaració expressa pel Consell de l'interés públic de l'actuació en forma motivada i pública. Aquesta interpretació es basa en el fet que el Pla eòlic defineix 15 zones eòliques, entre les quals s'inclou la zona 9.  
Ara bé, cal recordar que el Pla eòlic (article 29 de la normativa) assigna per a la zona 9 una potència de referència de 175 MW, i un nombre màxim d'aerogeneradors de 270, mentre que el projecte sobre el qual s'ha emés informe en preveu 325,7 MW i 217 aerogeneradors.   
Aquesta desviació es considera irrellevant a l'efecte d'incidència directa sobre els sòls i les formacions i espècies vegetals, ja que no implica, en principi, una major ocupació física de terreny, però pot ser molt significativa per a l'avifauna, ja que les dimensions dels aerogeneradors s'incrementen notablement. Aquesta afecció sobre l'avifauna ha de ser valorada adequadament en l'estudi d'impacte ambiental, en relació amb les previsions originals del Pla eòlic.   
Pel que fa a tot això, tenint en compte la discrepància esmentada, sembla adequat que el projecte de Pla especial de la zona eòlica 9 continga una justificació de la seua adequació al Pla eòlic de la Comunitat Valenciana pel que fa a la potència instal·lada i al nombre d'aerogeneradors. Aquesta justificació pot ser rellevant per a una justificació adequada de l'interés públic de l'actuació, a l'efecte de l'article 45.5, paràgraf primer.  
b) En relació amb els paràgrafs 5é i 6é de l'article 45.5 de la Llei 42/2007:  
Tenint en compte que hi ha un risc d'incidència negativa del projecte sobre el LIC, i establits amb claredat tant l'interés públic d'aquest (amb les observacions indicades més amunt) com l'absència d'alternatives raonables d'ubicació, el promotor ha de proposar mesures compensatòries adequades, en el marc del procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte.   
Aquestes mesures, que han de garantir la coherència global de la Xarxa Natura 2000 en conjunt, han de ser independents del projecte d'actuació i, per tant, s'han de plantejar com un projecte específic clarament diferenciat de les mesures correctores o complementàries que continga el projecte de Pla especial (en qualsevol cas, necessàries).   
Com a informació sobre l'objectiu, l'abast i el possible contingut d'aquestes mesures compensatòries, s'adjunta a aquest informe una còpia del document anomenat Guia interpretativa per a l'aplicació de mesures compensatòries, actualment en fase d'esborrany, elaborat pel Ministeri de Medi Ambient amb la col·laboració de les comunitats autònomes.  
Les mesures compensatòries, d'altra banda, han de ser comunicades a la Comissió Europea, a través del Ministeri de Medi Ambient.  
c) En relació amb l'article 45.6 de la mateixa llei:  
Tal com s'indica en aquest informe, en l'àmbit d'execució del projecte hi ha l'hàbitat prioritari 6220\* (annex I de la Directiva d'hàbitats): zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea.   
  
En principi, l'art. 45.6, paràgraf c, imposa la necessitat de consulta prèvia a la Comissió Europea en cas d'afecció a hàbitats o espècies prioritàries. Ara bé, en aquest cas no sembla necessària aquesta consulta prèvia, ja que l'execució del projecte admet diverses mesures correctores per a evitar o minimitzar suficientment l'afecció directa a l'hàbitat prioritari. Aquest es presenta discontinu i ben definit en l'àrea d'actuació i se'n pot evitar, per tant, en la mesura que siga possible, el deteriorament per les obres. D'altra banda, es tracta de formacions vegetals que admeten mesures de restauració relativament senzilles i eficaces.   
5. En conclusió, per a l'aplicació de l'alternativa 2a esmentada, es considera necessari que el promotor, en el marc del procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte de Pla especial de la zona eòlica 9, aporte la documentació addicional següent:  
a) Justificació de l'absència d'alternatives d'ubicació per al projecte fora del LIC Sierra del Negrete, de manera que quede raonablement clara la necessitat d'ocupar terrenys de la Xarxa Natura 2000.  
Aquesta justificació, que pot ser tant ambiental com territorial, tècnica o socioeconòmica, s'entén específica per al projecte Pla especial de la zona eòlica 9, i no és suficient per al compliment adequat de la Directiva d'hàbitats la justificació genèrica continguda en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana per al conjunt d'aquest.   
  
b) Com a addició a l'estudi d'impacte ambiental del projecte, una anàlisi específica de l'afecció de les actuacions a l'avifauna, des del punt de vista del canvi en la potència de referència i en el nombre i les dimensions dels aerogeneradors previstos per a la zona 9, en relació amb les previsions per a aquesta zona que consten en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
c) Pel que fa a tot això, sembla adequat que el projecte de Pla especial de la zona eòlica 9 continga una justificació de l'adequació al Pla eòlic de la Comunitat Valenciana quant a la potència instal·lada i el nombre d'aerogeneradors. Aquesta justificació pot ser rellevant per a una justificació adequada de l'interés públic de l'actuació, a l'efecte de l'article 45.5, paràgraf primer.  
d) Projecte específic de mesures compensatòries per a garantir la coherència global de la Xarxa Natura 2000, que serà independent del projecte de Pla especial de la zona eòlica 9 i s'ha d'incorporar al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'aquest últim projecte de mesures compensatòries i ha de ser consultat prèviament amb l'Àrea d'Espais Naturals, que ha d'informar específicament sobre l'adequació o no als objectius de conservació de la Xarxa Natura 2000.  
  
6. Ha d'entendre's que si no hi ha justificació suficient de tots els extrems indicats més amunt, és procedent aplicar l'alternativa 1a (excloure totalment el LIC de la zona d'actuació)».  
  
Servei de Prevenció d'Incendis Forestals   
Informe de 17 de juny de 2008   
«Dins del projecte d'execució de les instal·lacions eòliques es poden diferenciar dos tipus d'impacte en funció, principalment, de les fases de construcció i, posteriorment, de les fases d'explotació durant el període de vigència. Per tant, analitzarem els aspectes que afecten la prevenció i l'extinció d'incendis forestals en cadascuna de les fases.  
  
Possibles impactes negatius   
Els possibles impactes negatius derivats dels plans especials de desenvolupament de les zones eòliques es poden agrupar en:  
- Impactes en la fase d'execució  
- Impactes en la fase d'explotació, propis de la instal·lació   
Els possibles impactes, propis de la fase d'execució, podrien concretar-se en la producció d'incendis forestals com a conseqüència de la utilització de maquinària i equips sense prendre les mesures de prevenció adequades, com també en l'entorpiment de les operacions d'extinció com a conseqüència de talls en camins i pistes forestals.  
Els impactes en la fase d'explotació, propis de la instal·lació, són una conseqüència directa de l'elecció d'emplaçament dels aerogeneradors. La instal·lació d'agrupacions lineals d'aerogeneradors als careners de les línies muntanyoses ocasiona impactes negatius, tant en les tasques de prevenció d'incendis forestals com en les d'extinció.  
  
Amb caràcter general, aquests impactes podrien concretar-se en:   
- Es redueix el camp visual dels observatoris forestals de prevenció d'incendis.  
- Es limita la utilització de mitjans aeris en tasques d'extinció als parcs eòlics i a l'entorn immediat. Aquesta limitació es pot concretar en la disminució de la utilitat dels dipòsits d'aigua per a la presa d'helicòpters situats als voltants dels parcs, com també en la disminució dràstica de l'operativitat dels mitjans aeris d'extinció als voltants dels aerogeneradors.  
Quant al segon punt, cal ressaltar que a la Comunitat Valenciana l'extinció d'incendis forestals es fonamenta, en gran manera, en els mitjans aeris, per la qual cosa, als llocs amb limitacions d'ús cal reforçar les infraestructures de suport als mitjans terrestres.  
  
  
Proposta de mesures correctores  
En la fase d'execució:  
- En totes les actuacions que es fan en un terreny forestal o en una franja de seguretat de 500 metres al voltant d'aquest terreny, cal ajustar-se al que estableix el Manual de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o als voltants, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana. Per a un compliment adequat del manual esmentat, la formació i la conscienciació dels operaris que treballaran en l'execució dels treball es considera una peça clau.  
  
- Per a un compliment adequat de les mesures de seguretat, a les diferents zones de treball i en un lloc visible es col·locaran cartells informatius dels nivells de risc d'incendi diaris establits per la Direcció General d'Interior en compliment del Pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana.  
- Cal mantenir sempre en bon estat de conservació i lliures d'obstacles els camins i les pistes forestals afectades pels treballs, de manera que no s'interrompa el funcionament normal dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
En la fase d'explotació:  
Tal com s'ha indicat en l'apartat anterior, la instal·lació d'aerogeneradors en terrenys forestals genera una disminució en l'eficàcia dels mitjans de prevenció aeris d'extinció en el seu entorn, ja que es tracta d'obstacles d'una gran envergadura que, en cas d'incendi, poden estar ocults pel fum. Per això, les mesures correctores s'han de dirigir fonamentalment a reforçar aquests mitjans terrestres, de manera que es compense la disminució d'efectivitat. Així, als parcs:  
  
- S'ha d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn d'observatoris forestals que puguen entorpir-ne el camp visual.  
  
- S'ha de reforçar la vigilància en la zona d'influència, bé mitjançant sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals o mitjançant patrulles de vigilància. Cal evitar la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn de dipòsits d'aigua amb possibilitat de càrrega d'helicòpters.  
- S'ha de donar prioritat a la concentració d'aerogeneradors i s'evitaran dispersions que dificulten encara més les tasques dels mitjans d'extinció.  
- S'ha de disposar d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i l'orientació més adequada en funció de les característiques i la localització de l'incendi. Així mateix, els aerogeneradors han de disposar de senyals i balises que en faciliten la detecció pels mitjans aeris.  
- Els vials que comuniquen les diferents torres de cada agrupació d'aerogeneradors han de disposar, en cas de no estar executades, d'àrees de contrafocs de suport per als mitjans d'extinció terrestres. Les àrees de tallafocs de suport han de tenir, amb caràcter general, una amplària igual a 10 vegades l'alçària mitjana de la vegetació circumdant. En tot cas, l'amplària no podrà sobrepassar els 60 metres. Aquesta amplària es dividirà en 5 bandes: una de central decapada coincident amb el vial, dues bandes laterals a l'anterior on s'ha de practicar un desbrossament total i, si escau, l'eliminació de l'arbratge i, finalment, dues bandes exteriors a les anteriors on es s'ha de practicar un desbrossament parcial i, si cal, l'adevesament i la poda de l'arbratge. En tàlvegs i encreuaments de camins s'han d'incrementar les amplàries establides en un 25%. A les bandes exteriors o de desbrossament parcial, l'adevesament de l'arbratge i el desbrossament del matoll s'ha de realitzar amb tanta intensitat que resulte una superfície total coberta de l'ordre del 20%. Aquestes àrees tallafocs han de mantenir-se periòdicament perquè en conserven l'efectivitat.   
- En cadascun dels parcs d'aerogeneradors, a raó d'una cada quilòmetre, s'han d'habilitar zones desbrossades mancades d'arbratge, fora de la zona d'influència dels aerogeneradors, per a l'embarcament i el desembarcament de brigades transportades amb helicòpter.  
- Tant els accessos als parcs com els vials de comunicació entre els aerogeneradors s'han de mantenir en un bon estat de conservació i han de permetre la circulació dels vehicles de prevenció i l'extinció d'incendis forestals, i les cunetes s'han de mantenir netes de vegetació.  
  
- En les alineacions d'aerogeneradors i com a suport a les àrees tallafocs, s'ha d'instal·lar un sistema d'abastiment d'aigua i hidrants, de manera que els hidrants estiguen situats a una distància no superior a 200 metres entre si i que el sistema d'abastiment d'aigua garantisca el funcionament de dos hidrants consecutius al mateix temps amb un cabal de 500 l/min durant una hora amb una pressió mínima de 3 kg/ cm² per a cada quilòmetre (mínim 5 hidrants) d'instal·lació. Això implica una reserva d'aigua almenys de 60 m³ cada quilòmetre. Aquest sistema d'hidrants s'ha d'efectuar atenent els criteris constructius habituals d'instal·lacions contra incendis, amb sistemes redundants de bombament, disposició d'anell, etc. que en garantisca al màxim el funcionament. Així mateix, en la fase d'explotació s'ha d'efectuar el manteniment adequat de les instal·lacions i vigilar el nivell d'ompliment de les reserves d'aigua, i mantenir-les amb els mínims exigits. Com que no es poden descartar les gelades a zones de muntanyes, els hidrants han de ser del tipus columna seca.  
- Una alternativa als hidrants referits en el punt anterior podria ser una xarxa de dipòsits enterrats o semienterrats, de 20.000 a 30.000 litres de capacitat, situats al llarg dels camins que enllacen les diferents torres, dotades de sistema de càrrega ràpida d'autobombes, i amb una capacitat total equivalent del conjunt dels dipòsits de 60 m³ per quilòmetre de camí. Els dipòsits es repartiran amb una certa homogeneïtat al llarg dels camins, a una distància entre si compresa entre els 300 i els 500 metres. Així mateix, en la fase d'explotació s'ha d'efectuar un manteniment adequat de les instal·lacions, vigilar el nivell d'ompliment de les reserves d'aigua i mantenir-les amb els mínims exigits.  
  
- Encara que no resulta imprescindible, es pot millorar la instal·lació anterior si cada quilòmetre té almenys un armari equipat amb mànegues i llances i també una reserva de retardant del tipus espumogen.  
  
- Totes les mesures preventives referides s'han d'executar prèviament a la instal·lació de les torres dels aerogeneradors.  
Sistema d'evacuació  
Pel que fa al sistema d'evacuació i al traçat, aquest s'ha de realitzar preferiblement en zones agrícoles o en línies paral·leles a traçats de carreteres i camins i evitar així, en la mesura que siga possible, l'eliminació innecessària de la vegetació, tal com s'indica en el reglament de línies elèctriques.  
Si per algun motiu justificat de construcció, el traçat de les línies elèctriques d'evacuació ha de passar per terrenys forestals, s'ha de complir tant el reglament de línies elèctriques pel que fa a l'amplària de neteja dels carrers en la projecció de la línia, com també en el moment de la realització de les obres d'instal·lació de les torres, el Decret 7/2004 de 23 de gener, sobre normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en l'execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o als voltants. Així mateix, han de complir el que estipula l'article 153 del Decret 98/1995, de 16 de maig del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, en el qual s'indica el següent:  
  
"Els titulars de línies aèries de conducció elèctrica han de mantenir netes de vegetació les zones de projecció dels conductors, d'acord amb el que estableix la normativa vigent sobre aquesta matèria. En cas de línies elèctriques d'una seguretat provada, la Conselleria pot establir altres mesures preventives alternatives."  
Amb aquesta finalitat es poden definir com a línies de seguretat provada aquelles línies que compleixen els requisits següents:  
a) Garantir la detecció de ruptura de conductor i la falta d'alta impedància.  
b) Assegurar la localització de la falta d'un rang de 500 metres amb un temps màxim de 5 minuts des de l'instant de detecció de la falta.  
  
c) Disposar d'un sistema que permeta comunicar amb el 112 (telèfon d'emergència) en un temps inferior a 5 minuts des de l'instant de la localització de la falta per a gestionar-la posteriorment.  
d) No es permetran reconnexions automàtiques quan la línia ha sigut desconnectada per una falta possiblement perillosa per al medi forestal.   
e) El compliment d'aquestes característiques, que asseguren una protecció especialment segura, ha d'estar garantit per un projecte tècnic aprovat per la conselleria competent en matèria d'energia que garantisca que el sistema de protecció compleix les característiques exposades.  
L'ús de proteccions especials que conferisquen a la línia de característiques de seguretat provada, tal com es recullen en el paràgraf anterior, permetrà que queden exemptes de l'actuació preventiva sobre matolls i arbustos a fi de mantenir neta l'amplària del carrer, i també fitar-ne la inflamabilitat i la combustibilitat. Sí que seran necessàries les tasques correctores que siguen oportunes si s'observa que s'incompleixen les distàncies de seguretat durant alguna revisió o manteniment».  
  
Informe de 29 de maig de 2009  
«Informe relatiu al concepte de seguretat provada en línies elèctriques d'evacuació d'energia en parcs eòlics  
Vist l'article 153 del Reglament de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana que estableix que, en el cas de línies elèctriques de seguretat provada, la Conselleria de Medi Ambient pot establir altres mesures alternatives.  
Atés que la Direcció General de Gestió del Medi Natural, amb data 30 de gener de 2009, ha remés a la Secretaria General Administrativa per a la seua tramitació un projecte de decret pel qual es modifica l'article 153 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, i s'aprova la instrucció tècnica per al maneig de la vegetació a la zona de protecció de les línies aèries de distribució i transport d'energia elèctrica amb conductors nus al pas per terrenys forestals IT-MVLAT, en el qual es recull: "No obstant això, en les línies que complisquen les prescripcions especials a), b) i d), relatives a càrrega de ruptura de conductors, suports, eines i aïlladors, de les recollides en el punt 5.3 de la ITC-LAT 07, no seran preceptius els tractaments sobre la vegetació dirigits a minimitzar els efectes que puguen derivar-se de la ruptura o la caiguda a terra dels conductors, això és, no caldrà actuar sobre la vegetació del carrer no afectada per les restriccions derivades de la distància de seguretat enfront de descàrregues disruptives entre conductors i vegetació."  
  
Tenint en compte tot això, aquest servei entén que seria oportú modificar el concepte de seguretat provada, incorporat en els informes elaborats amb anterioritat sobre línies elèctriques d'evacuació d'energia en parcs eòlics, pel següent: A l'efecte del que preveu l'article 153 del Reglament de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, es consideren línies elèctriques de seguretat provada les que complisquen les prescripcions especials a), b) i d), relatives a la càrrega de ruptura de conductors, suports, eines i aïlladors, de les recollides en el punt 5.3 de la ITC-LAT 07, aprovada per Reial decret 223/2008, de 15 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament sobre condicions tècniques i garanties de seguretat en línies elèctriques d'alta tensió i les seues instruccions tècniques complementàries ITC-LAT 01 a 09».  
  
Informes de la Direcció General de Patrimoni  
Es remeten nou informes evacuats els dies 7, 9 i 10 de juliol de 2008, referits a les addendes de l'estudi d'impacte ambiental realitzades pel promotor sobre l'afecció al patrimoni cultural en tots els aspectes: arquitectònic, etnològic, arqueològic i paleontològic, corresponents a tots els parcs proposats en l'oferta de desenvolupament de la zona 9 amb excepció del Parc eòlic de Chera perquè es troba pendent de resolució.  
Es ressenya l'informe íntegre corresponent a un dels parcs eòlics i, a continuació, la part de l'informe específica de cadascun d'aquests, per ser tots idèntics, i s'exceptuen les dates d'entrada de la documentació aportada pel promotor i la data de comunicació de l'informe.  
  
- Parc eòlic Cerro Pelado:   
«Per mitjà d'un escrit de l'interessat de data 21 de novembre de 2007, s'aporta a aquest centre directiu una addenda de l'estudi de l'impacte ambiental del Parc eòlic de la zona 9 Cerro Pelado, de data novembre de 2007, a l'efecte d'obtenir l'informe patrimonial previst en l'art. 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Vist el que disposa l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià i en l'exercici de les competències que atribueix a la Conselleria de Cultura i Esport la Llei sectorial esmentada i, dins d'aquesta, les que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Cultura i Esport, aprovat per Decret 119/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, assigna específicament a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, i després d'haver demanat els informes oportuns dels serveis tècnics, amb aquesta carta se substancia l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
  
La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què es recull l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Després de revisar l'estudi i de consultar l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat el 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat, no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica va localitzar dos llocs no coneguts fins a la data, amb presència de material lític en superfície i possibilitats de correspondre a un jaciment prehistòric que s'han anomenat La Pinarona i Hoya de las Cabras. D'altra banda, va recollir les afeccions als jaciments inventariats presents a l'àrea d'estudi que són Las Hoyas, Las Hoyas I, Las Hoyas 2, Covarrobles i Cuesta Colorá. En els resultats de la prospecció arqueològica es recollien una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores, que es resumeixen en la realització d'estudis de detall previs dels jaciments afectats, la realització de sondejos arqueològics de comprovació i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres.  
  
La totalitat de les mesures expressades més amunt en l'informe a la memòria de la prospecció patrimonial prèvia s'han incorporat a l'addenda presentada. D'altra banda, s'ha pogut observar en els plànols 5.1 i 5.2 que s'ha minimitzat l'afecció sobre el conjunt de Las Hoyas mitjançant la modificació de diversos aerogeneradors (19, 20, 21 i 22).  
  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica ha de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'aquesta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de diversos elements d'aquesta índole, fites de pedra en sec, Corral de Clavijo, barraques de Punta del Carro, corrals, La Casa Nueva i l'assegador, que s'han documentat suficientment.  
  
Amb tot, es recullen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements perquè no siguen afectats i, fins i tot, per a evitar qualsevol impacte indirecte. Igualment, es comparteix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar els treballs de les obres en totes les instal·lacions d'aquesta línia elèctrica. També s'indica que en cas que les obres afecten directament algun dels elements etnològics referits, aquests hauran de ser objecte d'un estudi exhaustiu, tal com s'indica en la memòria, després de l'autorització pertinent de la Direcció General.  
En aquest estudi d'impacte, en l'apartat 5.2 sobre mesures preventives i correctores que cal aplicar sobre el patrimoni etnològic, es recullen les mesures descrites en l'informe anterior i, a més, el seguiment etnològic durant l'execució de les obres.  
Pel que s'ha vist en el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial previstos en l'art. 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, l'addenda de l'estudi d'impacte ambiental, del Parc eòlic de la zona 9 Cerro Pelado de novembre de 2007, sempre que es complisquen les mesures correctores descrites més amunt.  
  
Aquest informe es contrau al present estudi d'impacte ambiental de l'actuació en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cadascuna de les pàgines del document, com a prova de conformitat amb l'advertència expressa que, si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores es produeixen variacions respecte de la proposta ara informada, aquesta haurà de sotmetre's de nou a l'informe vinculant establit en l'art. 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
Per tal de garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament establides en aquest informe ha de remetre's a aquesta administració tutelar una còpia de la declaració d'impacte ambiental de l'actuació tan prompte com es pronuncie».  
- Parc eòlic Experimental de la Bicuerca:  
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què es recull l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Després de revisar l'estudi i de consultar l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat el 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica va valorar les probables afeccions als jaciments inventariats presents a l'àrea d'estudi que són Hoya de Barea, El Derramador i Viña de Derramador. En els resultats de la prospecció arqueològica es recollien una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores, que es resumeixen en la realització d'estudis de detall previs dels jaciments afectats, la realització de sondejos arqueològics de comprovació i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres.  
  
La totalitat de les mesures expressades més amunt en l'informe a la memòria de la prospecció patrimonial prèvia s'han incorporat a l'addenda presentada.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica ha de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'aquesta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de corrals, fites i barraques. Tots aquests s'han documentat parcialment, i es presenta una taula sobre la seua afecció de les diferents obres del parc eòlic, els aerogeneradors, les rases i els diferents camins.  
Amb tot, es recullen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements per a no ser afectats i, fins i tot, per a evitar qualsevol impacte directe. Igualment, es comparteix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar els treballs de les obres en totes les instal·lacions d'aquesta línia elèctrica i es recorda que els elements afectats hauran de ser objecte d'un estudi exhaustiu, tal com s'indica en les mesures.  
  
En aquest estudi d'impacte, en l'apartat 5.2 sobre mesures preventives i correctores que cal aplicar sobre el patrimoni etnològic, es recullen les mesures descrites en l'informe anterior; a més, es proposa el seguiment etnològic durant l'execució de les obres per a controlar aquestes mesures»  
- Parc eòlic Bicuerca:   
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què es recull l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Després de revisar l'estudi i de consultar l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat el 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica va localitzar un nou lloc, no conegut fins ara, amb presència de material lític i ceràmic en superfície i possibilitats de correspondre a un jaciment prehistòric corresponent a l'edat de bronze i que va ser anomenat El Portichuelo. D'altra banda, recull les afeccions als jaciments inventariats presents a l'àrea d'estudi que són Pico del Cerro de Cardete i assegador d'El Carrascal. En els resultats de la prospecció arqueològica es recollien una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores, que es resumeixen en la realització d'estudis de detall previs dels jaciments afectats, la realització de sondejos arqueològics de comprovació i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres.  
  
La totalitat de les mesures expressades més amunt en la memòria de la prospecció patrimonial prèvia s'han incorporat a l'addenda presentada.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica haà de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'aquesta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de corrals, coberts, barraques i un assegador; tots aquests s'han documentat parcialment, i es presenta una taula sobre la seua afecció de les diferents obres del parc eòlic, els aerogeneradors, les rases, la subestació i els diferents camins.  
Amb tot, es recullen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements perquè no siguen afectats i, fins i tot, per a evitar qualsevol impacte directe. Igualment, es comparteix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar els treballs de les obres en totes les instal·lacions de la línia elèctrica esmentada. En aquest estudi d'impacte, en l'apartat 5.2 sobre mesures preventives i correctores que cal aplicar sobre el patrimoni etnològic, es recullen les mesures descrites en l'informe anterior, a més del seguiment etnològic durant l'execució de les obres».  
- Parc eòlic Cabezo del Fraile  
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què es recull l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Després de revisar l'estudi i de consultar l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés historicoartístic de la província de València, redactat el 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat hi ha la constància de l'existència d'elements arquitectònics que poden veure's afectats per l'actuació, com ara l'Ermita del Remedio, l'Ermita de Santa Ana. Aquests elements, segons com s'observa en la cartografia aportada, encara que no es troben afectats directament per l'actuació, pateixen un important impacte visual.  
La prospecció arqueològica va localitzar un nou jaciment arqueològic no conegut fins ara i anomenat La Boquera del Tormillo. El jaciment consisteix en una àmplia dispersió de materials arqueològics amb una cronologia aproximada des del segle II aC fins al segle II dC on semblava que s'havien detectat restes d'estructures en els talls produïts pels camins antics. Així mateix, s'ha detectat la presència de material lític en superfície que pot indicar l'existència d'un jaciment prehistòric en el subsòl i que s'ha anomenat Camino de la Fuente. D'altra banda, va recollir les afeccions als jaciments inventariats presents a l'àrea d'estudi que són Las Casas Royas I a V, El Collado i Cerro de la Calera. En els resultats de la prospecció arqueològica es recollien una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores. Aquestes mesures es resumeixen en la realització d'estudis de detall previs dels jaciments afectats, la realització de sondejos arqueològics de comprovació i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres. L'informe va fer una insistència especial en la possibilitat de desplaçar l'emplaçament dels aerogeneradors i les instal·lacions que pogueren afectar el patrimoni arqueològic.  
  
La totalitat de les mesures expressades més amunt en l'informe a la memòria de la prospecció patrimonial prèvia s'han afegit a l'addenda presentada amb la incorporació, a més, d'un nou jaciment anomenat Villa del Collado, de cronologia romana.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica ha de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'aquesta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de diversos elements d'aquesta índole, corrals, cases, coberts, pous, fites i barraques. Tots aquests s'han documentat parcialment, i es presenta una taula sobre la seua afecció de les diferents obres del parc eòlic, els aerogeneradors, les rases, la subestació i els diferents camins.  
Amb tot, es recullen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements perquè no siguen afectats i, fins i tot, per a evitar qualsevol impacte directe. Igualment, es comparteix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar-ne els treballs en totes les instal·lacions d'aquesta línia elèctrica, igual que en el cas excepcional que s'afectara algun dels elements etnològics, aquests haurien de ser objecte d'un estudi exhaustiu abans de la seua desaparició.  
En aquest estudi d'impacte, en l'apartat 5.2 sobre mesures preventives i correctores sobre el patrimoni etnològic es recullen les mesures correctores anteriors, a més d'un seguiment etnològic durant les obres d'execució».  
- Parc eòlic Negrete I  
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què es recull l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Després de revisar l'estudi i de consultar l'Inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat el 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica va localitzar un nou jaciment arqueològic, no conegut fins ara, i que es va anomenar La Boquera del Tormillo. El jaciment consisteix en una àmplia dispersió de materials arqueològics amb una cronologia aproximada des del segle II aC fins al segle II dC, on sembla que s'hagen detectat restes d'estructures en els talls produïts pels camins antics. En els resultats de la prospecció arqueològica es recollien una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores. Aquestes mesures es resumeixen en la realització d'un estudi de detall previ i la realització de sondejos arqueològics de comprovació del jaciment de La Boquera del Tormillo i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres. L'informe insistia en la possibilitat de desplaçar l'emplaçament dels aerogeneradors i les instal·lacions que pogueren afectar el patrimoni arqueològic. La totalitat de les mesures s'han incorporat a l'addenda presentada.  
  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica ha de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'aquesta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de fites de pedra en sec, un corral en ruïnes i una bassa, que es troben bastant documentats.   
Amb tot, es recullen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements perquè no siguen afectats i, fins i tot, per a evitar qualsevol impacte directe. Igualment, es comparteix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar-ne els treballs en totes les instal·lacions de la línia elèctrica esmentada. També s'indica que en cas que les obres afectaren directament algun dels elements etnològics esmentats més amunt, aquests han de ser objecte d'un estudi exhaustiu, tal com s'indica en la memòria.  
En aquest estudi d'impacte, en l'apartat 5.2 sobre mesures preventives i correctores que cal aplicar sobre el patrimoni etnològic, es recullen les mesures descrites en l'informe anterior, a més del seguiment etnològic durant l'execució de les obres».  
- Parc eòlic Negrete II  
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què es recull l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Després de revisar l'estudi i de consultar l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat el 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat hi ha la constància de l'existència d'elements arquitectònics que es veuran afectats per l'actuació amb un important impacte visual, com ara l'Ermita del Remedio i l'Ermita de Santa Ana. Per això, les afeccions esmentades i les mesures correctores i compensatòries corresponents han de quedar recollides en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
La prospecció arqueològica no va localitzar restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en superfície dins de l'àrea prospectada, encara que es va plantejar com a mesura de vigilància la realització del seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten afecció al subsòl.  
L'estudi incorpora l'afecció al jaciment anomenat La Boquera del Tormillo, que consisteix en una àmplia dispersió de materials arqueològics amb una cronologia aproximada des del segle ii aC fins al segle ii dC amb presència de restes d'estructures en els talls produïts pels camins antics. Aquest jaciment va ser detectat en la prospecció del Parc eòlic Negrete I i serà valorat igualment en els estudis d'aquest parc, i s'inclouran en ambdós estudis les mesures preventives i de vigilància sobre el jaciment que s'hi van indicar i que es concreten en la realització d'un estudi de detall previ i la realització de sondejos arqueològics de comprovació del jaciment La Boquera del Tormillo.  
  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica ha de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'aquesta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de diversos elements d'aquesta índole, fites, basses, corrals i casa refugi; tots bastant documentats.  
  
Amb tot, es recullen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements perquè no siguen afectats i, fins i tot, per a evitar qualsevol impacte directe. Igualment, es comparteix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar-ne els treballs en totes les instal·lacions de la línia elèctrica esmentada, igual que en el cas excepcional que s'afecten alguns dels elements etnològics, aquests hauran de ser objecte d'un estudi exhaustiu.  
En aquest estudi d'impacte, en l'apartat 5.2 sobre mesures preventives i correctores sobre el patrimoni etnològic es recullen les mesures correctores anteriors, a més d'un seguiment etnològic durant l'execució de les obres».  
- Parc eòlic Juan Navarro  
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què es recull l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Després de revisar l'estudi i de consultar l'Inventari de patrimoni arquitectònic d'interés historicoartístic de la província de València, redactat el 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica va localitzar dos llocs no coneguts fins ara, que s'han anomenat JN-14 i JN-15. El primer correspon a un camí històric amb presència de marques de carro de difícil adscripció i el segon correspon a un jaciment que presenta materials arqueològics amb una àmplia cronologia perquè s'hi han detectat materials lítics de la segona meitat del tercer mil·lenni i ceràmica de cronologia ibèrica, romana i andalusina. D'altra banda, va recollir les afeccions als jaciments inventariats presents en l'àrea d'estudi... En els resultats de la prospecció arqueològica es recullen una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores. Aquestes mesures es resumeixen en la realització d'estudis de detall previs dels jaciments afectats, la realització de sondejos arqueològics de comprovació i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres.  
  
La totalitat de les mesures expressades més amunt en l'informe a la memòria de la prospecció patrimonial prèvia s'han incorporat a l'addenda presentada.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica ha de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'aquesta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de diversos elements d'aquesta índole, tots aquests documentats, i es presenta una taula sobre la seua afecció de les diferents obres del parc eòlic, els aerogeneradors, les rases, la subestació i els diferents camins.  
Amb tot, es recullen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements perquè no siguen afectats i, fins i tot, per a evitar qualsevol impacte directe. Igualment, es comparteix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar-ne els treballs en totes les instal·lacions de la línia elèctrica esmentada. En aquest estudi d'impacte, en l'apartat 5.2 sobre mesures preventives i correctores que cal aplicar sobre el patrimoni etnològic, es recullen les mesures descrites en l'informe anterior i, a més, el seguiment etnològic durant l'execució de les obres.  
  
Des de la consideració del patrimoni paleontològic afectat, els serveis tècnics d'aquesta Direcció General ressenyen les limitacions del projecte següents.  
S'adjunta un document de síntesi sobre el projecte de construcció del Parc eòlic Juan Navarro, localitzat als termes municipals de Requena i Utiel, i adscrit a la zona eòlica 9. A manera informativa, es fa una breu descripció de l'emplaçament i de les actuacions més importants que cal realitzar-hi. S'adjunten planimetries corresponents amb la posició dels aerogeneradors (29 aerogeneradors distribuïts en 4 alienacions), edificis auxiliars i línies d'evacuació.  
  
Des del punt de vista paleontològic, les formacions geològiques d'interés rellevant en aquest sector de la serralada Ibèrica queden reduïdes a dues unitats geològiques del juràssic superior i cretaci inferior, anomenades Formació arenes i argiles del Villar (coneguda informalment com a fàcies Purbeck) i Formació arenes i argiles del Collado (fàcies Weald), pel seu contingut paleontològic de restes de vertebrats fòssils (dinosaures i faunes associats), especialment la primera unitat esmentada.   
Segons el projecte presentat, els aerogeneradors de les alineacions A1, A2 i A3 s'ubicaran sobre els materials carbonàtics (calcàries, margues i dolomies) d'origen marí del juràssic i cretaci superior, que culminen els relleus de les serres implicades, allunyats de les unitats geològiques ressenyades més amunt. Es tracta de materials carbonàtics que, si bé es caracteritzen pel contingut paleontològic abundant d'invertebrats marins, aquest presenta un caràcter generalitzat, sense singularitat científica ni valor patrimonial. Els camins d'accés i la subestació transformadora es localitzen sobre els mateixos materials, si bé en afloraments diferents.   
En canvi, l'alineació d'aerogeneradors anomenada A4, com també les rases per al cablatge i els camins d'accés, s'ubiquen sobre materials detrítics del cretaci superior en fàcies Weald, per la qual cosa els moviments de terres inherents al desenvolupament del projecte poden afectar jaciments paleontològics d'interés patrimonial.  
  
Tenint en compte el que s'ha exposat en el paràgraf precedent, el projecte presentat comprén la realització de moviments de terres, la qual cosa implica la possibilitat que es vegen afectats materials que puguen contenir jaciments paleontològics d'interés rellevant. Per això, durant la fase d'execució del projecte ha de realitzar-se un seguiment paleontològic d'aquelles obres que impliquen moviments de terres en els punts següents del traçat proposat per a l'alineació anomenada A4:  
  
- Obres d'excavació per als fonaments dels aerogeneradors núm. 23 a 29, com també al llarg del traçat de les rases per a les conduccions subterrànies en els entorns esmentats, i en les obres de condicionament dels camins d'accés des de les aldees de La Cañada i Las Nogueras.  
  
- Obres per a la construcció de la planta de formigó, situada a l'entorn de l'aldea de Las Nogueras.  
El seguiment paleontològic ha de ser autoritzat per la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià, per la qual cosa el promotor hi ha de remetre un projecte d'intervenció.  
Qualsevol troballa paleontològica d'interés rellevant que es realitzara durant l'execució del projecte s'ha de comunicar a la Conselleria de Cultura i Esport, o als ajuntaments implicats, segons el que disposa l'article 63 de la Llei 4/1998 del patrimoni cultural valencià.  
  
Per tot això, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'art. 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, l'addenda de l'estudi d'impacte ambiental del Parc eòlic de la zona 9 Juan Navarro de novembre de 2007, sempre que es complisquen les mesures correctores anteriors i amb la condició que es realitze el seguiment paleontològic en els termes previstos més amunt per a la salvaguarda del patrimoni paleontològic present en l'àmbit que s'hi refereix.  
Aquest informe es contrau al present estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització amb condicions en totes i cadascuna de les pàgines del document, amb l'advertència expressa que, si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores es produïren variacions respecte de la proposta ara informada, aquesta ha de sotmetre's de nou a l'informe vinculant establit en l'art. 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Per tal de garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament patrimonials establides en el present informe ha de remetre's a aquesta administració tutelar una còpia de la declaració d'impacte de l'actuació tan prompte com s'hi pronuncie».  
- Parc eòlic Tejo I  
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què es recull l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Després de revisar l'estudi i de consultar l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat el 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica va localitzar un nou jaciment arqueològic anomenat El Moral i sembla que correspon al període epipaleolític (9000-7000BP). D'altra banda, va recollir les afeccions als jaciments inventariats presents en l'àrea d'estudi que són La Cárcama, Cueva de la Cárcama i El Moral. Així mateix, recull l'afecció als jaciments d'El Raidón, Caseruchos de Moros i Corral del Pimiento, que pertanyen al Parc eòlic Tejo II però que poden veure's afectats per les obres de construcció del Parc Tejo I per l'ampliació de camins, la instal·lació de rases o de la subestació. En els resultats de la prospecció arqueològica es recollien una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores. Aquestes mesures es resumeixen en la realització d'estudis de detall previs dels jaciments afectats, la realització de sondejos arqueològics de comprovació i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres. L'informe va fer una insistència especial en la possibilitat de desplaçar l'emplaçament dels aerogeneradors i les instal·lacions que puguen afectar el patrimoni arqueològic.  
  
Amb anterioritat es va indicar que les ubicacions dels aerogeneradors 1, 2, 3, 4 i 5 de l'alineació 1 no es consideraven adequades. Aquests aerogeneradors afecten directament un jaciment que, per les seues característiques, pot tenir la consideració de bé d'interés cultural. Per tot això es considerava necessari que, tant les actuacions previstes com els estudis de detall havien de tenir en compte aquesta apreciació i intentar evitar per tots els mitjans la instal·lació dels elements esmentats.  
La totalitat de les mesures expressades més amunt en l'informe a la memòria de la prospecció patrimonial prèvia s'han incorporat a l'addenda presentada i inclouen una nova ubicació dels 5 aerogeneradors de l'alineació 1.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica s'ha de comunicar immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'aquesta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de diversos elements d'aquesta índole, corrals, casetes, fites de pedra i altres en mal estat, quasi en ruïnes.  
La majoria d'aquests són elements de poc interés, i alguns es veuran afectats d'una manera indirecta o directa. Entre els afectats segons la taula d'afeccions cal destacar, per estar encara en peu i no en ruïnes, els corrals TII6, TII20 i TII17. Aquests elements han de ser documentats seguint el model de fitxa etnològica d'aquesta Direcció General davant de la possible afecció o desaparició.  
Amb tot, es recullen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements perquè no siguen afectats i, fins i tot, per a evitar qualsevol impacte directe, que no és el cas, i poder canviar la ubicació d'aerogeneradors i instal·lacions. Igualment, es comparteix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar les mesures correctores anteriors.  
  
En aquest estudi d'impacte es recullen les mesures correctores anteriors, encara que no s'han presentat les fitxes etnològiques dels elements que seran afectats, ja que aquestes es realitzaran durant la pròxima intervenció arqueològica i etnològica sol·licitada per a les actuacions necessàries per a la protecció dels elements etnològics i jaciments arqueològics documentats».  
- Parc eòlic Tejo II  
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què es recull l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Després de revisar l'estudi i de consultar l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat el 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat, no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica va localitzar dos nous llocs amb presència de material lític en superfície no coneguts i que van ser anomenats Cerro de Ardalejo i El Moral II. D'altra banda, va recollir les afeccions als jaciments inventariats presents a l'àrea d'estudi que són: Corral del Pimiento, Caserucho de Moros, El Raidón i Castillo de Raidón. En els resultats de la prospecció arqueològica es recullen una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores. Aquestes mesures poden resumir-se en la realització d'estudis de detall previs dels jaciments afectats, la realització de sondejos arqueològics de comprovació i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres. L'informe remarca la possibilitat de desplaçar l'emplaçament dels aerogeneradors i les instal·lacions que puguen afectar el patrimoni arqueològic.  
  
L'addenda a l'estudi aportada recull la totalitat de les mesures plantejades en l'informe de la prospecció arqueològica.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica s'ha de comunicar immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'aquesta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de corrals, coberts, pous i barraques. Tots aquests s'han documentat parcialment i es presenta una taula d'afecció de les diferents obres del parc eòlic, els aerogeneradors, les rases, la subestació i els diferents camins.  
Amb tot, es recullen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements perquè no sigun afectats i, fins i tot, per a evitar qualsevol impacte directe. Igualment, es comparteix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar els treballs de les obres en totes les instal·lacions de la línia elèctrica esmentada, igual que en el cas excepcional que s'afectaren alguns dels elements etnològics, aquests han de ser objecte d'un estudi exhaustiu abans de la desaparició.  
En aquest estudi d'impacte, en l'apartat 5.2 sobre mesures preventives i correctores que cal aplicar sobre el patrimoni etnològic i en el 5.5, es recullen les mesures descrites més amunt per al seu compliment durant l'execució de les obres».  
Informes dels ajuntaments  
Dels informes sol·licitats als ajuntaments inclosos a la zona 9 es va rebre resposta dels següents:  
- Ajuntament de Requena  
Rebut el 5 de maig de 2008.  
Pel que fa a la consulta formulada per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, l'Ajuntament de Requena es ratifica en les al·legacions que es van presentar durant el procés d'informació pública del Pla especial de la zona 9.  
La major discrepància de l'Ajuntament rau en el fet que la ubicació escollida per a la instal·lació dels deu parcs eòlics a tota la zona 9 és la que més impacte presenta, tant per al paisatge com per a la flora i la fauna del terme municipal. En les al·legacions es descriuen àmpliament els danys a la vegetació, la flora, la fauna, el paisatge i el patrimoni que comporta instal·lar els parcs eòlics de Juan Navarro, Tejo I i Tejo II.   
  
- Ajuntament de Gestalgar  
Rebut el 12 de maig de 2008.  
Com a resposta a la consulta, l'Ajuntament de Gestalgar remet informe de l'arquitecte municipal en què posa de manifest la necessitat de tenir en compte la presència de punts de nidificació i campeig d'aus protegides a la zona d'actuació d'aquest terme municipal. Així mateix, emet informe desfavorable sobre el traçat de la línia elèctrica d'evacuació per travessar el lloc declarat Patrimoni de la Humanitat, Abrigo rupestre de las Clochas.  
- Ajuntament d'Utiel  
Rebut el 21 d'agost de 2008.  
L'Ajuntament d'Utiel no realitza cap objecció a l'estudi d'impacte ambiental de les instal·lacions eòliques de la zona 9.  
Afeccions legals o ambientals   
1. Espais naturals protegits   
a) El traçat del sistema d'evacuació del Parc eòlic de Chera afectaria l'extrem sud-est del PORN de Chera-Sot de Chera, aprovat per Decret de 16 de febrer de 2007, del Govern Valencià.  
b) Una gran part de la zona eòlica 9 es troba inclosa en l'àmbit territorial del LIC Sierra del Negrete.  
2. Coves. En l'àmbit de la zona eòlica 9 es troben catalogades les cavitats següents:  
- Sima de las Palomas (terme de Chiva)  
- Cueva de la Pedriza (terme de Requena)  
- Cueva del Barranco Hondo (limítrof amb la zona, amb una població important de quiròpters)   
3. Parc geològic de Chera. Impulsat per la Diputació Provincial de València, en col·laboració amb la Universitat de València i amb l'Ajuntament de Chera es va crear el Parc geològic de Chera a fi de donar a conéixer els valors geològics de la comarca de Requena-Utiel, que en bona part se sintetitzen a l'àrea de Chera. L'objectiu d'aquest va ser la selecció d'itineraris atractius des de diversos punts de vista, ecològic, paisatgístic i, especialment, geològic. Els itineraris III i IV (El Burgal i Lomas del Orao) es troben inclosos o molt pròxims al Parc eòlic de Chera i a la línia d'evacuació.  
  
4. Microreserves. En l'àmbit de la zona es troben declarades les microreserves de flora següents:  
- Fuente de la Puerca (encara que es troba en una zona no apta, es ressenya per ser limítrofa amb l'alineació del Parc eòlic de Chera)  
- Barranco de la Fuente de la Gota   
- Las Callejuelas (limítrof amb l'alineació A1 del Parc eòlic Tejo I)  
- Cañada Honda   
5. Camins ramaders  
En l'àmbit dels parcs es poden veure afectats els camins ramaders següents:  
a) Parc Cerro Pelado  
- Assegador de Portugal de 20,89 metres d'amplària legal   
(termes de Fuenterrobles i Camporrobles)  
b) Bicuerca experimental  
- Assegador Real núm. 12 o de Conca de 75,22 m d'amplària legal (terme de Camporrobles)  
c) Bicuerca: totes en terme de Camporrobles   
- Assegador núm. 12 o de Conca de 75,22 m d'amplària legal   
- Assegador Real de la Serranía o de Hórtola de 75,22 m d'amplària legal  
- Assegador del Camino Viejo de Cuenca de 12,50 metres d'amplària legal  
d) Cabezo del Fraile  
- Assegador de la Torre de 37,5 m d'amplària legal (terme d'Utiel)   
e) Negrete II  
- Assegador del Charco Tizón i Lontanar de 10 m d'amplària legal (terme d'Utiel)  
f) Chera  
- Assegador de la Tejería de 15-25 m d'amplària legal (terme de Siete Aguas)  
- Assegador d'Aragó de 37,5 m d'amplària legal (terme de Buñol)  
g) Tejo II  
- Assegador d'El Pantanillo i de la Fuente del Garbanzo de 15-25 m d'amplària legal (terme de Siete Aguas)  
Quant al sistema d'evacuació, corresponent al corredor seleccionat, els camins ramaders que podrien veure's afectats són:  
- Assegador de Caudete de 20 m d'amplària legal   
- Assegador del Charco Tizón i Lontanar de 10 m d'amplària legal   
- Assegador de Sant Joan de 75 m d'amplària legal   
- Assegador del Peñón o de los Clérigos de 37,5 m d'amplària legal   
- Assegador Real de las Cabañas de 35-75 m d'amplària legal   
6. Terrenys forestals i forests d'utilitat pública  
La pràctica totalitat dels terrenys inclosos en l'àmbit de la zona 9 són terrenys forestals, i una part important es troben catalogats com d'utilitat pública amb la denominació següent:  
- V095 Sierra del Negrete  
- V3015V095 Sierra del Negrete  
- V043 el Monte   
- V050 Caídas del Río Turia  
- Y81425884S810 El Burgal i altres   
- V068 Malacara  
- V3007V068 Malacara  
- V3012V067 Serra de Chera  
- V1046V146 Fuente del Sapo  
- V3003V066 La Cabaña Malacara i El Quixal   
- V1045V147 Las Callejuelas i Pozo Torrentino   
7. Patrimoni cultural.   
A tots els parcs hi ha un elevat nombre d'elements patrimonials d'interés que pot veure's afectat; per això, s'han realitzat els estudis arqueològics corresponents i s'han proposat les mesures correctores pertinents per a evitar els impactes, que disposen dels informes vinculants de la Conselleria de Cultura, tret del Parc eòlic de Chera i del sistema d'evacuació.   
8. Classificació i qualificació urbanística. El Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de pla d'acció territorial sectorial, aprovat mitjançant Acord de 26 de juliol de 2001 del Consell de la Generalitat Valenciana, estableix en principi les possibles àrees de compatibilitat de l'ús eòlic amb el preexistent i que és, no obstant això, el pla especial el que fixa definitivament l'àmbit d'aquest i, per tant, les àrees on resultarà compatible l'ús eòlic.   
  
Cal observar les limitacions de caràcter urbanístic per la proximitat a sòl urbà o urbanitzable, en principi, als parcs de Cerro Pelado, Bicuerca Experimental, Negrete II, Juan Navarro i Tejo II.  
  
9. PRISE (Pla d'infraestructures de seguretat i emergències de la Comunitat Valenciana).  
S'hi inclou la base aèria de prevenció i extinció d'incendis de Siete Aguas situada a l'est dels parcs Tejo I i Tejo II.   
  
Consideracions ambientals   
En primer terme, cal assenyalar que el projecte, entenent com a tal el conjunt de les infraestructures necessàries per a la posada en funcionament de les instal·lacions eòliques de la zona 9 (aerogeneradors, rases per a les línies elèctriques interiors, accessos interiors i exteriors, subestacions, línies elèctriques aèries d'evacuació de l'energia generada, i la resta d'obra civil associada) constitueix des del punt de vista d'avaluació ambiental un projecte únic, com es desprén de la normativa del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (article 13), independentment que l'autorització administrativa i, per tant, la seua tramitació corresponga a diversos òrgans de l'administració autonòmica.   
  
Per això, el pronunciament de la viabilitat del projecte de les instal·lacions eòliques no pot ser realitzat de forma parcial sinó que s'ha d'avaluar globalment considerant la totalitat de les alternatives viables, sense perjudici que siga necessària una avaluació posterior sobre els aspectes de detall que es concretaran com a resultats d'estudis més detallats o bé per estar pendents de procediments administratius no realitzats o en curs.  
L'examen d'alternatives, d'acord amb el que estableix el Pla eòlic, ha de comprendre la totalitat de la zona eòlica que es vol desenvolupar. En aquest punt, cal destacar que no s'ha inclòs cap alternativa per a la ubicació de parcs eòlics a la zona apta amb prescripcions situada a l'oest de Siete Aguas, quan en el projecte presentat els parcs amb més potència per a instal·lar es trobaven en aquesta zona i a la mateixa es troba el Parc de la Sierra de Cabrera, per la qual cosa es disposa de recurs aprofitable. L'examen d'alternatives es considera incomplet, sense que això supose cap diagnòstic sobre el valor d'aquesta àrea.   
En conseqüència, l'avaluació ambiental s'efectua sobre la proposta de desenvolupament exposada a informació pública i modificada, a proposta del promotor, en l'aprovació provisional del Pla especial i, posteriorment, en les addendes de l'estudi d'impacte ambiental sobre l'afecció al patrimoni, i resulten un total de 10 parcs, 214 aerogeneradors i 321 MW, com també el corredor seleccionat (a escala 1:10.000) sobre el qual es marca el traçat del sistema d'evacuació.   
En primer terme, cal realitzar una sèrie de matisacions o aclariments al supòsit establit com a punt de partida per a l'anàlisi d'alternatives de la selecció d'emplaçaments (punt 5 de l'estudi d'impacte ambiental) en el qual s'indica:  
«No hi correspon analitzar les alternatives a l'energia eòlica ni a la zona eòlica considerada, ja que això ha sigut objecte d'anàlisi i qualificació en l'avaluació d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que es configurava com un autèntic pla d'acció territorial».  
Precisament, una de les determinacions més importants del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana ha sigut, en primer lloc, la de definir les àrees o les zones eòliques del territori de la Comunitat susceptibles de desenvolupament eòlic (entre aquestes, la que ens ocupa: zona 9) i, en segon lloc, la de classificar el territori de les zones catalogades en funció de l'aptitud a la instal·lació i el funcionament de parcs eòlics, amb la definició de tres categories d'aptitud: zones no aptes, zones aptes amb compliment de prescripcions i zones aptes.  
El Pla eòlic es va tramitar com un pla d'acció territorial de caràcter sectorial per a l'ordenació de la instal·lació d'infraestructures eòliques en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
L'abast de la valoració efectuada per a la determinació de l'aptitud del territori es va ajustar, a l'escala de treball del pla (1:100.000) i als 6 criteris d'exclusió i 5 criteris de prescripció establits. Les determinacions de l'aptitud del territori establides en el Pla eòlic són únicament concloents per a les zones no aptes delimitades en aquest, i es proposa (com una de les estratègies per a complir els objectius ambientals del pla) la determinació de l'aptitud definitiva de les zones aptes i aptes amb prescripcions a una valoració ambiental en la fase de desenvolupament, és a dir, a l'obligatorietat de realitzar un estudi d'impacte ambiental corresponent al Pla energètic i al pla especial de cada zona.   
  
L'escala i l'àmbit del Pla eòlic oferia un marc idoni per a l'avaluació i la reducció de l'impacte acumulatiu sobre el paisatge a nivells que no sobrepassaren la capacitat de càrrega del territori, i que en resultara una determinació prescriptiva que consistia en la limitació del nombre d'aerogeneradors en cadascuna de les zones, les 15 zones delimitades.   
  
Tal com s'indica en la documentació presentada pel promotor, s'ha produït un notable avanç tecnològic en la fabricació dels aerogeneradors, que tendeix actualment a la instal·lació de turbines de més potència unitària, que comporta una minimització del conjunt de l'obra civil dels parcs. Aquest nou escenari que ens permet la millor tecnologia disponible ha de tendir a una optimització del recurs eòlic sense sobrepassar l'ocupació i la capacitat d'acollida del territori.  
  
El procediment seguit per a l'autorització de les instal·lacions eòliques en l'àmbit de la Comunitat Valenciana s'ajusta, des del punt de vista de l'avaluació ambiental, al que es coneix com avaluació en cascada, és a dir, a la realització d'avaluacions successives a cada moment del procés, cadascuna amb un abast diferent, identificant en cada fase tant el grau d'incertesa o les dificultats dels aspectes avaluats, com també els aspectes que s'han d'avaluar en les següents.   
  
Procedim, per tant, en primer lloc, a recordar les consideracions efectuades en l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic per a la zona 9 (en la qual la valoració ambiental i l'aplicació dels criteris d'exclusió i la aprescripció presentava deficiències importants) i, a continuació, analitzarem el grau d'adequació d'aquest:  
«A la zona de Fuenterrobles i Camporrobles s'ha ampliat com a zona no apta la superfície de forest la vegetació de la qual, formada per pineda i carrascar, presenta les mateixes característiques que la zona ja exclosa en el pla, vessant est de la Sierra de la Bicuerca. Per a la resta de l'àrea potencial, s'ha observat que hi ha zones de matoll i carrascar dispers que han de proposar-se com a zona apta amb prescripcions (vessant oest de la Sierra de la Bicuerca, Pico Rocha del Cabetero, Atalaya del Sabinar i La Pinarona-Cerro Pelado).  
La meitat occidental de l'àrea és molt homogènia i és freqüent la presència de carrasques, roures valencians, freixos, etc., i és difícil la delimitació d'àrees pures d'aquestes formacions. No obstant això, s'han delimitat les àrees on aquestes espècies es troben de forma més abundant que, a més, constitueixen àrees importants per a grans rapaces o són espais significatius per les seues característiques morfològiques i s'han de considerar com a zones no aptes. Les zones que cal considerar com a no aptes són:  
Una superfície que comprén la Sierra de la Atalaya, la Loma de la Pinada i que connectaria per El Cantalar amb la Sierra del Negrete, i que s'estén pel Cerro de Don Gil cap al sud-est fins a la carretera VV-6222.  
La serra que comprén des de Casas de Medina fins al Pico Navarro.  
Vessant est de la Sierra de Utiel.  
Els terrenys corresponents al terme de Loriguilla i l'àrea muntanyosa oest de Chera i els terrenys de Requena fins al Río del Reatillo.  
  
Finalment, el Embalse de Buseo i l'entorn d'aquest, inclosa la Sierra de Enmedio.  
La resta de la Sierra de Utiel que envolta i encercla les àrees descrites com a no aptes per presentar característiques molt semblants a aquestes serà considerada com a zona apta amb prescripcions, i com a espai d'especial sensibilitat per presentar característiques molt semblants a aquestes».  
En la meitat oriental de l'àrea potencial, les zones aptes, marcades en el pla forestal com a àrees cremades, són àrees predominantment de matoll format majoritàriament per espècies que han rebrotat amb exemplars aïllats de carrasca, per la qual cosa hauria de modificar-se a zona apta amb prescripcions.  
A les proximitats de l'àrea potencial, al terme municipal de Cheste es troba la Cueva del Barranco Hondo, que inclou una important població de quiròpters.  
La consideració d'especial sensibilitat per a aquells espais que presenten característiques molt pròximes a les definides amb criteris d'exclusió, a fi de remarcar-ne el valor. Aquests espais apareixen marcats en una sèrie específica de plànols de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic.   
Les àrees marcades com a zones aptes d'especial sensibilitat es corresponen amb les àrees on s'ubiquen els parcs de Negrete I, Negrete II i Juan Navarro, ubicats en l'àmbit del LIC Sierra del Negrete. Sobre el terreny s'ha confirmat l'existència d'extenses formacions de carrascar, amb diferents graus de maduresa, que es veurien afectades per les alineacions projectades i les seues infraestructures associades, per la qual cosa s'aplicaria el criteri núm. 5 d'exclusió del Pla eòlic.  
  
Al parc Juan Navarro les formacions vegetals presenten un grau de cobertura elevat i en una etapa de desenvolupament bastant avançada, on s'alternen i es barregen les pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) amb carrascars (Quercus rotundifolia). Aquests últims es presenten ben sovint com a sotabosc de les pinedes. El grau de desenvolupament, la cobertura i l'estat de conservació de les formacions vegetals, l'alternança de terrenys forestals i valls agrícoles, com també l'elevada integració dels nuclis de població en l'entorn, conformen un paisatge d'una qualitat molt elevada. Hi ha, a més, espècies de fauna amenaçades, com ara el talpó de Cabrera (Microtus cabrerae), l'ofegabous (Pleurodeles Waltl) i el gripau pintat (Discoglossus jeanneae) al paratge de Los Aguazuelos, on s'han realitzat intervencions, dins del programa LIFE, de recuperació d'hàbitats d'amfibis. Aquest paratge podria veure's afectat per la rasa de les línies d'evacuació subterrània de les alineacions A3 i A4 a la ST Juan Navarro.  
  
També hi ha una població de talpó de Cabrera (Microtus cabrerae) al paratge de La Boquera del Tormillo, molt pròxim al camí pel qual es projecta la rasa d'evacuació a la ST Negrete, provinent dels parcs Negrete I i Negrete II i en l'entorn de la ST de Negrete.   
  
Altres valors que augmenten la qualitat dels emplaçaments dels parcs Negrete I, Negrete II i Juan Navarro són: la nidificació d'una parella d'àguila reial (Aquila chrysaetos) al paratge anomenat Fuente del Águila, al límit entre els parcs Negrete I i Negrete II i la localització de diverses àrees de cria i campeig d'espècies de rapaces de caràcter forestal, com l'àguila calçada i l'àguila serpera als parcs de Juan Navarro i Negrete II.   
Així mateix, d'acord amb la valoració de l'aptitud del territori per a incloure instal·lacions eòliques del Pla eòlic, el vessant est de la Sierra de la Bicuerca es qualifica com a zona no apta. El parc anomenat Bicuerca proposa un tram de l'alineació A1 (aerogeneradors 1 a 7) sobre zona no apta que presenta les mateixes característiques que les alineacions A i C, que s'han rebutjat per estar incloses en zona no apta i per dificultats constructives.   
L'aplicació dels criteris d'exclusió establits en el Pla eòlic segueix en vigor i s'han d'aplicar en la fase de desenvolupament d'aquest. No obstant això, a la zona 9 resulta crucial la consideració del relleu i l'accessibilitat en la determinació de la viabilitat ambiental dels emplaçaments.   
Una idea de la complexitat del relleu de l'àrea es pot extraure de l'esquema tectònic regional d'acord amb els mapes geològics d'Espanya 1:50.000, corresponents als fulls de Chulilla, Requena, Utiel, Cheste i Chelva.  
L'àrea on s'assenta la zona eòlica 9 i el seu sistema d'evacuació es divideix en dos dominis estratigràfics i tectònics desiguals: el domini terciari subhoritzontal o lleugerament plegat (per on corre majoritàriament el sistema d'evacuació) i el domini mesozoic amb directrius ibèriques ben determinades (sobre el qual s'assenten els parcs eòlics proposats).   
L'estructura general del mesozoic, (sobre la qual s'ha delimitat l'àrea potencial oriental) està definida per tres grans alineacions ibèriques: al SE anticlinal de la Sierra de Juan Navarro, al centre el gran sinclinal de la Sierra de Enmedio i al NE l'anticlinal de Sot de Chera, totes aquestes amb complexos enllaços entre si. L'esquema ibèric definit així queda tallat per un sistema de falles transversals clarament apreciables, entre les quals destaquen notablement les que determinen la Fosa de Chera.  
A l'extrem nord-oest d'aquesta àrea eòlica potencial el llarg anticlinal de la Sierra de Juan Navarro s'atenua notablement i se solapa amb el miocé, i apareix una xicoteta àrea d'estructura cretàcica (Creu de Sant Sebastià) amb un relleu menys complex que la resta de l'àrea.  
L'àrea eòlica occidental comprén les estructures mesozoiques de la Sierra de la Bicuerca i del Cerro Pelado, ambdós de directriu clarament ibèrica i la conca sinclinal entre els dos ocupada per materials terciaris i quaternaris (per on corre la línia elèctrica a les subestacions ST Cerro Pelado i ST Bicuerca).   
Aquesta gran complexitat tectònica de la zona dóna com a resultat un relleu amb un estil característic de l'àrea, que consisteix en grans crestes subverticals, de directriu ibèrica, que es complica localment en molts dels emplaçaments seleccionats: careners molt reduïts, inexistents o amb molts alts i baixos, vessants accentuats o molt accentuats coronats sovint per murs subverticals. L'escala dels mapes de l'avantprojecte inclòs en el Pla energètic (escala 1:10.000) no reflecteix la intricada topografia que s'aprecia perfectament sobre el terreny en gran part dels parcs. Es pot afirmar que, tant les dificultats constructives i, conseqüència, els impactes residuals d'una gran part de les propostes efectuades estan infravalorats en l'estudi d'impacte ambiental de la zona 9. En aquest sentit, és freqüent als parcs de Juan Navarro, Chera, Tejo I i Tejo II que en una mateixa selecció hi haja trams rebutjats per dificultats constructives i trams seleccionats. Cal considerar, a més, que els emplaçaments més complexos per a albergar les alineacions d'aerogeneradors requereixen també la construcció de nous vials amb una longitud considerable.  
  
Basant-se en les consideracions anteriors, s'enumeren a continuació els emplaçaments o les posicions rebutjades amb indicació del motiu específic:  
- Parc de Bicuerca  
Alineació A1; aerogeneradors 1 a 7 ambdós inclosos, per dificultats constructives i per estar inclòs en zona no apta (tal com s'ha indicat més amunt).   
- Parc Cabezo del Fraile.  
Alineació A4: aerogenerador 12 per dificultats constructives  
- Parc Chera, complet.  
Alineacions A1 A2,, A3 i A4 dificultats constructives i incloses en el radi de 2.000 metres d'un niu d'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus).  
Alineació A5: dificultats constructives, afecció a exemplars de roure valencià (Quercus faginea), inclosa en el radi de 2.000 metres d'un niu d'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus).  
Alineació A7 per microreserva limítrof.  
A més, la línia elèctrica afecta elements patrimonials declarats bé d'interés cultural (pintures rupestres del jaciment del Barranco de Las Clochas).  
- Parc Tejo I  
Alineacions A1, A2 i A3: dificultats constructives tant als accessos com al carener.  
- Parc Tejo II  
Alineació A1 i A2 dificultats constructives.   
En previsió que fóra degudament justificada l'absència d'alternatives a què es fa referència en l'informe d'ordenació sostenible del medi, i s'optara pel desenvolupament dels parcs situats en l'àmbit del LIC, s'ha efectuat una avaluació d'acord amb els criteris generals aplicats a l'àrea i als principis rectors de l'avaluació ambiental (prevenció, precaució i mínim impacte ambiental), dels emplaçaments, amb la indicació de quins són rebutjats a continuació. La resta podrien ser acceptats des del punt de vista ambiental, després de l'anàlisi del projecte constructiu corresponent.   
- Parc de Juan Navarro, complet i el sistema d'evacuació associat a aquest.   
Per totes les raons apuntades més amunt, l'emplaçament de Juan Navarro es considera en conjunt d'una qualitat molt elevada. Presenta, a més, dificultats constructives, especialment en les alineacions A1 i A3, per la qual cosa no resulta un emplaçament compatible amb l'ús eòlic.  
  
- Parc Negrete I  
Alineacions A3, A4 i A5 presenten dificultats constructives o accessos excessivament llargs en relació amb la capacitat de l'emplaçament.   
  
Alineació A2: aerogeneradors 16 a 19, ambdós inclosos, per trobar-se a una distància inferior a 1.000 m d'un niu d'àguila reial.  
  
- Parc Negrete II  
Alineació A1: aerogenerador 1, per existència de murs subverticals, pendents pocs favorables.   
Alineació A2: aerogenerador 3, per pendent poc favorable.  
Alineació A3, aerogeneradors 7 i 8 per trobar-se en el radi de 1.000 metres d'un niu d'àguila reial.  
Alineació A3, aerogeneradors 20 a 26, ambdós inclosos, pendent longitudinal elevat.  
A continuació, s'indiquen els aspectes que cal tenir en compte en els projectes constructius d'aquells parcs que es consideren viables, totalment o parcialment. S'obvien les consideracions especifiques relatives al patrimoni cultural ja que s'han detallat i condicionat en els corresponents informes vinculants de la Conselleria de Cultura i que s'han transcrit en l'apartat dels informes sectorials.   
Les afeccions derivades del sistema d'evacuació i les consideracions que, si escau, cal tenir en compte en la valoració del traçat definitiu, es consignen al parc o parcs a què va associat cada tram.   
  
- Parc eòlic Cerro Pelado   
El Parc de Cerro Pelado s'ha dissenyat de nou a fi d'evitar l'afecció al jaciment anomenat Las Hoyas, s'ha eliminat un aerogenerador de l'alineació A1 i s'han desplaçat els aerogeneradors a la vora sud del perímetre d'aquest jaciment, tal com queda reflectit en el pla 5.2 (mesures correctores) de l'addenda de les modificacions. No obstant això, les modificacions de les infraestructures associades (camins i rases) no s'han reflectit en el pla, per la qual cosa haurà de ser concretada en el projecte constructiu corresponent.   
D'altra banda, la remodelació realitzada per a evitar les afeccions al patrimoni pot incidir negativament en l'afecció a l'assegador de Portugal de 20,89 m d'amplària legal, d'acord amb la classificació de camins ramaders del terme de Camporrobles. Una situació idèntica és la de l'aerogenerador 10 de l'alineació A1 i la de ST Cerro Pelado, que afecta l'assegador de Portugal de 20,89 m d'amplària legal, d'acord amb la classificació dels camins ramaders del terme municipal de Fuenterrrobles.  
El nombre d'aerogeneradors definitiu del parc quedarà supeditat al resultat de les intervencions de l'informe de la Conselleria de Cultura sobre els elements d'interés patrimonial, especialment sobre el jaciment de Las Hoyas, a l'existència del camí ramader de 20,89 m d'amplària legal, d'acord amb la classificació dels termes de Camporrobles i Fuenterrobles, que pot veure's afectat pels aerogeneradors 13, 10 de l'alineació A1 i per la ST Cerro Pelado.   
El projecte constructiu ha d'incloure, a més de tots els aspectes relacionats amb l'obra civil del parc a escala detallada, la valoració ambiental de les alternatives per a l'accés a alineació A2 i la justificació de la solució adoptada.   
- Parc eòlic Bicuerca   
D'altra banda, cal assenyalar que en la posició de l'aerogenerador 11 conflueixen tres camins ramaders: el final de l'assegador Real de la Serranía o d'Hórtola, de 75,22 metres d'amplària, i l'inici de l'assegador Real núm. 12 o de Conca, com també l'assegador del Camino Viejo de Cuenca de 12,5 metres d'amplària, d'acord amb la classificació del terme de Camporrobles. En conseqüència, cal estudiar la ubicació de l'aerogenerador 11 de l'alineació A1 amb detall en el projecte constructiu.  
Un altre aspecte de l'obra civil que s'ha d'estudiar acuradament és la distribució de l'alineació A2 i la infraestructura associada, ja que tant del traçat de l'accés proposat com de la distribució dels aerogeneradors, a causa del relleu del turó, poden derivar-se impactes notables i de difícil correcció. En aquest sentit es considera que cal estudiar alternatives de disseny conjunt quant a l'accés dels aerogeneradors situats sobre Cerro Cardete dels parcs Bicuerca i Bicuerca Experimental, i la nova distribució i atenció en el disseny de l'obra civil de les infraestructures situades a Cerro Cardete a fi de minimitzar-ne els efectes negatius.  
  
Aquesta modificació resulta, a més, convenient per a evitar l'afecció directa a l'hàbitat de l'ofegabous (Pleurodeles waltl).   
- Parc de Bicuerca Experimental   
A més de les consideracions efectuades al Parc de Bicuerca, cal assenyalar la possible afecció de l'aerogenerador 10 de l'alineació A2 sobre l'assegador Real núm. 12 o de Conca de 75,22 metres d'amplària legal d'acord amb la classificació de camins ramaders.   
- Parc de Cabezo del Fraile   
La subestació a la qual s'evacua l'energia generada al Parc Cabezo del Fraile, encara que es troba inclosa al parc eòlic Negrete, es troba en realitat en l'entorn del parc Cabezo del Fraile. Tenint en compte les circumstàncies en relació amb la viabilitat d'aquest parc (ressenyades més amunt) es considera convenient incloure la subestació en aquest parc i procedir al desplaçament de la subestació a un emplaçament menys visible, considerant en tot cas que en l'entorn es localitza una població de talpó de Cabrera (Microtus cabrerae).   
Una part important de les posicions se situen sobre àrees tallafocs amb un pendent longitudinal en alguns trams notable, que s'incrementa considerablement fora d'aquestes, per la qual cosa l'àmbit del pla especial en aquests emplaçaments s'ha de restringir a una amplària màxima de 50 metres a cada costat, en previsió que puntualment els vials de les alineacions necessiten un major recorregut per a suavitzar el pendent longitudinal del camí. No obstant això, amb caràcter general, les infraestructures han d'estar ubicades sobre les zones tallafocs, que són les de menys pendent.   
Cal tenir en compte en el projecte constructiu l'existència en l'àmbit del Parc Cordel de la Torre de 37,5 m d'acord amb la classificació del terme d'Utiel.   
- Parc Tejo I (alineació A4) i Tejo II (alineacions A3 i A4)   
L'alineació A4 (d'acord amb les modificacions realitzades en l'addenda de patrimoni, és a dir, amb 6 aerogeneradors) del Parc Tejo I i les alienacions A3 i A4 resulten, en principi, emplaçaments amb relleu menys desfavorable i, per tant, amb menys dificultats constructives. Les formacions vegetals presenten una qualitat mitjana, per la qual cosa amb les mesures correctores pertinents, definides en el projecte constructiu, podrien ser acceptables des del punt de vista ambiental.   
No obstant això, hi ha diversos aspectes importants que no s'han avaluat, que generen incertesa en la valoració de l'impacte ambiental i, per tant, en la viabilitat d'aquest, i que resulta necessari analitzar-los amb més detall.  
En primer terme, l'alineació a4 es troba en la mateixa direcció que la pista d'aterratge de la base aèria de prevenció i extinció d'incendis de Siete Aguas, que forma part del PLISE (Pla d'infraestructures de seguretat i emergències de la Comunitat Valenciana). La distància entre la part oest de la pista d'aterratge i l'aerogenerador més oriental de l'alineació esmentada és de 1.500 m aproximadament. En l'estudi d'impacte ambiental no s'ha valorat la interferència amb els cons d'aproximació o qualsevol altre aspecte relacionat amb la funcionalitat de la infraestructura.  
En segon terme, cal indicar que l'estudi preoperacional d'avifauna no ha recollit mostra de l'alineació A3, tot i que en aquest estudi s'identifica l'alineació sobre un territori d'àguila serpera, que d'altra banda va ser observada en aquest emplaçament durant una de les visites de camp efectuades a la zona.  
En tercer lloc, i no per això menys important, l'accés al parc Tejo II es realitza a través dels accessos principals del Parc Tejo I: Camino del Rebollar a Casas de Matutano i el camí de nou traçat que descendeix de l'alineació A1 d'aquest parc cap al paratge Pozo de Raidón. Aquests accessos s'han rebutjat per dificultats constructives.   
  
Després d'estudiar la viabilitat de les alienacions assenyalades, en relació amb els aspectes indicats en els paràgrafs anteriors, cal que es torne a estudiar el traçat de la línia elèctrica, ja que el corredor proposat té un impacte ambiental considerable. Es proposen, al respecte, l'anàlisi d'una alternativa que consisteix en el desplaçament cap a l'oest (ajustant-lo al camí del Rebollar i a Casas de Matutano), de manera que es connecte amb els suports 99 o 100 de la línia ST Negrete-ST Requena amb la unificació de la línia i, a partir d'aquest punt, fins a la subestació ST Requena, la qual cosa reduiria considerablement l'impacte en aquest tram. No obstant això, en l'examen d'alternatives assenyalat, s'ha de considerar que en els enclavaments agrícoles limítrofs amb el camí a Casas de Matutano es localitzen poblacions de talpó de Cabrera.   
  
Part dispositiva en l'apartat de protecció de l'avifauna  
S'estudiaran acuradament les modificacions necessàries al disseny de les infraestructures associades als parcs per evitar qualsevol alteració de les espècies de fauna terrestre amenaçada a l'àrea, d'acord amb l'informe del Servei de Biodiversitat, tal com s'ha concretat en l'apartat de consideracions ambientals de la part dispositiva d'aquesta resolució.   
  
  
Consideracions jurídiques   
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquest, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i les estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 1 del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, del Consell pel qual es modifica l'article 16.2 del Decret 131/2007, de 27 de juliol del Consell, que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot això i, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar no acceptable, des del punt de vista ambiental, les infraestructures eòliques proposades com a oferta al desenvolupament de la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, promogut per RENOMAR que es detallen a continuació:  
- Parc eòlic Juan Navarro complet i tram del sistema d'evacuació comprés entre la ST Juan Navarro-connexió amb Ap.69 de la L/ST Negrete-ST Requena.  
- Parc eòlic Negrete I  
Alineacions A3, A4 i A5 i la seua infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge).  
Pel que fa a la subestació i la planta de formigó situades al costat de la carretera CV-390, cal ajustar-se al que s'ha especificat en el punt 2.2. de l'apartat tercer de la part dispositiva d'aquesta resolució.   
- Parc Negrete II  
Aerogenerador 1 de l'alineació A1  
Aerogenerador 3 de l'alineació A2 i la infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge)   
Aerogeneradors 7 i 8 de l'alineació A3 i la infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge)   
Aerogeneradors 20 a 26 (ambdós inclosos) de l'A3 i la infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge)  
- Parc eòlic de Chera complet i tram del sistema d'evacuació de la Línia ST Chera-ST Requena comprés entre la ST de Chera i Ap. 30.  
  
- Parc Tejo I  
Alineacions A1, A2 i A3 i la infraestructura associada a aquestes (camins, rases i plataformes de muntatge)  
- Parc Tejo II   
Alineacions A1 i A2 i la infraestructura associada a aquestes (camins, rases i plataformes de muntatge)  
- Parc eòlic Cabezo del Fraile   
Aerogenerador 12 de l'alineació A4 i la infraestructura associada a aquest (camins, rases i plataformes de muntatge)  
- Parc eòlic de Bicuerca   
Aerogeneradors 1 a 7 (ambdós inclosos) de l'alineació A1 i la infraestructura associada a aquests (camins, rases i plataformes de muntatge)   
  
Segon  
Fins que no es justifiquen tots i cadascun dels condicionants establits en l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, no es poden considerar acceptables, des del punt de vista ambiental, les infraestructures eòliques proposades com a oferta al desenvolupament de la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, promogut per RENOMAR, que es detallen a continuació:  
- Parc eòlic Negrete I.  
Aerogeneradors 9 a 15, ambdós inclosos de l'alineació A2 i la infraestructura associada (camins, rases i plataformes)  
- Parc eòlic Negrete II   
Aerogenerador 2 de l'alineació A1  
Aerogeneradors 4, 5 i 6 de l'alineació A2   
Aerogeneradors 9 a 19, ambdós inclosos, de l'alineació A3   
Les justificacions requerides i, si escau, el projecte constructiu parcial o total de les alineacions ressenyades en aquest apartat ha de ser objecte d'avaluació ambiental i de resolució complementària d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
Tercer   
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, l'execució de l'oferta de desenvolupament d'instal·lacions eòliques de la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana als parcs o emplaçaments no inclosos en els apartats primer o segon de la part dispositiva d'aquesta resolució, sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
  
1. A la formulació d'una resolució complementària del sistema d'evacuació a la ST de Requena, sobre el traçat definitiu ajustat al corredor seleccionat (escala 1:10.000), d'acord amb la planimetria inclosa en l'estudi d'impacte ambiental presentat el dia 13 de novembre de 2007, amb les excepcions assenyalades en l'apartat primer i en el punt 2,2 d'aquest mateix apartat respecte de la línia d'evacuació entre la ST Tejo i la ST Requena de la part dispositiva d'aquesta resolució i havent complit els tràmits previstos en la legislació sectorial d'impacte ambiental.  
  
2. Emplaçaments de les instal·lacions   
a) La ubicació dels aerogeneradors, el traçat de les rases, de les subestacions i dels vials d'accés, tant interiors com exteriors, i la resta d'obra civil associada seran, en principi, els descrits o grafiats en la documentació remesa el 13 de novembre de 2007, excepte en aquells elements modificats o eliminats en l'aprovació provisional del Pla especial o en les addendes de l'estudi d'impacte ambiental d'afecció al patrimoni (presentades el 19 de maig de 2008 amb informe favorable de la Conselleria de Cultura de data juliol de 2008), amb les excepcions o matisacions que es detallen en el punt següent i que queden, en tot cas, supeditades als replantejaments necessaris per a evitar afeccions de la superfície pertanyent a camins ramaders, a elements d'interés patrimonial assenyalats en les addendes arqueològiques o detectats fortuïtament o a l'existència de flora endèmica, amenaçada o d'interés.  
  
b) Basant-se en les especificacions de l'apartat de consideracions ambientals de la part dispositiva d'aquesta resolució, les excepcions o les matisacions a què es refereix el punt anterior són:  
- Parc eòlic Cerro Pelado  
El nombre d'aerogeneradors definitiu del parc quedarà supeditat al resultat de les intervencions de l'informe de la Conselleria de Cultura sobre els elements d'interés patrimonial, especialment sobre el jaciment de las Hoyas, i a l'existència del camí ramader de 20,89 m d'amplària legal, d'acord amb la classificació dels termes de Camporrobles i Fuenterrobles, que pot veure's afectat pels aerogeneradors 13, 10 de l'alineació A1 i per la ST Cerro Pelado.   
El projecte constructiu ha d'incloure, a més de tots els aspectes relacionats amb l'obra civil del parc a escala detallada, la valoració ambiental de les alternatives per a l'accés a alineació A2 i la justificació de la solució adoptada.  
- Parcs eòlic Bicuerca i Bicuerca Experimental   
S'ha d'estudiar una alternativa en el disseny dels camins i de les rases que unifique l'accés a les alineacions A2 d'ambdós parcs, a fi d'evitar impactes a la fauna amenaçada i minimitzar l'impacte visual de les infraestructures situades a Cerro Cardete.  
Així mateix, s'ha d'estudiar la redistribució dels aerogeneradors de l'alineació A2 del parc de Bicuerca,  
- Parc eòlic Cabezo del Fraile  
S'ha d'analitzar la reubicació de la subestació ST Negrete i de la planta de formigó en emplaçaments menys importants visualment, amb la consideració que en l'entorn es localitzen poblacions de talpó de Cabrera (Microtus cabrerae) i l'existència del camí ramader assegador de la Torre de 37,5 m d'amplària legal classificada.   
- Parc eòlics Tejo I i Tejo II  
La viabilitat de les alineacions A4 del Parc Tejo I i les alineacions A3 i A4 del Parc Tejo II quedarà condicionada a l'anàlisi i la valoració dels aspectes següents:  
Possible interferència amb la base aèria de Siete Aguas.  
Trobar un accés alternatiu al projectat (Rebollar Casas de Matutano) que siga ambientalment acceptable.  
Que es completen els estudis d'avifauna sobre l'alineació A3.  
c) Es presentaran davant de l'Àrea d'Avaluació Ambiental d'aquesta Direcció General, almenys amb dos mesos d'antelació a la data prevista per al replantejament definitiu, els projectes d'execució de la totalitat dels emplaçaments considerats viables, d'acord amb el que s'ha especificat en els punts anteriors, sobre els quals s'ha de formular una resolució complementària.  
El projecte constructiu s'ha d'elaborar tenint en compte:   
El resultat de la totalitat de les actuacions que en cada cas siguen necessàries per a determinar l'afecció al patrimoni, requerits en els informes emesos per la Conselleria de Cultura en cadascun dels parcs sobre les addendes a l'estudi d'impacte ambiental sobre afecció al patrimoni cultural.  
Les possibles afeccions i alternatives existents a escala detallada, d'acord amb les especificacions assenyalades en el punt anterior.   
L'escala gràfica del projecte ha de tenir un nivell mínim de detall 1:2.000 i ha d'incloure plànols topogràfics de planta, transversals i longitudinals del condicionament dels vials d'accés als parcs, el traçat i el disseny definitius dels vials interiors, de les rases, de les plataformes de muntatge, les fonamentacions, la ubicació de les subestacions, de la planta de formigó, etc., i les mesures correctores o protectores per a la prevenció d'incendis (apartat 5.6), d'acord amb els criteris establits en l'informe emés pel Servei de Prevenció d'Incendis d'aquesta Conselleria. En la documentació gràfica es consignaran els jaciments existents i el perímetre corresponent, els camins ramaders existents en l'àmbit dels parcs, com també la vegetació d'interés a fi que tots aquests elements queden degudament preservats de les obres mitjançant el corresponent jalonament des del moment del replantejament.   
  
Es detallarà la ubicació, en coordenades UTM, de cadascun dels aerogeneradors com també la denominació definitiva a fi d'unificar dades i facilitar la tasca del programa de vigilància ambiental.   
d) La reubicació dels aerogeneradors i de la subestació que calguera realitzar després de la formulació de la resolució complementària dels projectes constructius, s'ha de fer, si escau, dins de l'àmbit del Pla especial i d'acord amb els criteris de delimitació que es marquen en l'apartat 2.1 anterior i es comunicaran a aquesta Direcció General mitjançant un informe extraordinari.  
Els aerogeneradors que no puguen ser ubicats de nou han de ser eliminats.   
3. L'inici de les obres queda supeditat a:  
- La formulació de la resolució complementària a aquesta declaració d'impacte ambiental favorable sobre el sistema d'evacuació de la zona 9 a la ST de Requena, d'acord amb el que estableix el punt 1 anterior.  
  
- La formulació de la resolució complementària a aquesta declaració d'impacte ambiental favorable sobre els projectes constructius, el contingut dels quals s'ha especificat en l'apartat 2 anterior.  
4. En la documentació amb eficàcia normativa (tant gràfica com escrita) han d'efectuar-se les modificacions següents:  
L'àmbit del Pla especial per als aerogeneradors i subestacions (àrea on es declaren compatibles les instal·lacions eòliques) s'ha d'ajustar a les alineacions considerades aptes en aquesta resolució, i s'han d'eliminar expressament els parcs, les alineacions o les posicions que s'han considerat no aptes per afecció a l'avifauna, per afecció a la vegetació, el paisatge, etc.  
Així mateix, l'àmbit del Pla especial per als accessos i rases queda supeditat a les variacions que hagen de realçar-se, d'acord amb el que s'ha especificat en el punt 2.2 anterior.  
L'amplària fixada de l'àmbit de Pla especial (200 metres) s'ha de reduir com a mínim a la meitat, ja que comprén zones de vessant amb pendents acusats, i és preferent la realització de l'obra ajustada a les àrees tallafocs o a les zones de menys pendent.   
Per tant, l'amplària màxima de l'àmbit del Pla especial per a les alineacions dels aerogeneradors ha de ser de 50 metres a l'un costat i a l'altre. Aquesta franja, en tot fas, ha de formar part dels 1.000 metres de zona d'afecció que es declara d'acord amb l'article 25 de la normativa del Pla eòlic valencià, aprovat mitjançant un acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 26 de juliol de 2001, i ha d'excloure en tot cas:  
- Les àrees declarades no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
- Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament urbanístic vigent del municipi en qüestió.   
- Els camins ramaders classificats limítrofs amb les alineacions o la subestació transformadora o que travessen les alineacions d'aerogeneradors.  
- La superfície inclosa en el perímetre de protecció d'elements patrimonials d'interés inventariats o determinada per l'òrgan competent després de la prospecció arqueològica corresponent.  
5. Les mesures preventives i correctores proposades en el capítol 13 de la memòria general de la zona 9 i el capítol 9 de cadascun dels parcs eòlics i la de la documentació complementària presentada s'han de complementar amb les que es detallen a continuació:  
a) Mesures de protecció de qualitat de l'aire i prevenció del soroll  
  
- Els vehicles de transport de material, en la fase de construcció, han de circular amb les caixes cobertes de lona.  
- Mesures de prevenció de la contaminació acústica en la fase de construcció.   
- S'ha d'efectuar un manteniment periòdic dels silenciadors dels escapaments, rodaments, engranatges i mecanismes en general de tota la maquinària que intervinga en l'obra.  
- La realització de voladures com a mètode d'excavació s'ha d'utilitzar puntualment i només en els supòsits en què no hi haja tècniques alternatives. En aquest cas, s'ha de comunicar mitjançant un informe extraordinari aquesta circumstància a fi de determinar la necessitat d'aplicació de mesures preventives o correctores addicionals.  
b) Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic   
Durant les obres, en la fase de moviment de terres, s'ha de realitzar un seguiment amb la finalitat de detectar formacions càrstiques d'interés (coves, dolines, avencs, etc). Davant de qualsevol troballa d'aquesta naturalesa s'han de detenir els treballs, cal establirun perímetre d'afecció i s'ha de comunicar, mitjançant un informe extraordinari, a l'Àrea d'Avaluació Ambiental d'aquesta Direcció General a fi de valorar ne la importància i emetre'n informe, atenent el que estableix l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre de la Generalitat Valenciana d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.   
c) Protecció al patrimoni  
Sense perjudici de les accions que s'hagen de dur a terme per a evitar l'afecció a jaciments inventariats o detectats, d'acord amb les addendes a l'estudi d'impacte ambiental sobre afecció al patrimoni (amb informe favorable per la Conselleria de Cultura al juliol de 2008) i amb els informes vinculants emesos per la Conselleria de Cultura, i en el punt 2.2, durant les obres s'ha de realitzar una vigilància permanent, de manera que si apareixen jaciments arqueològics o palentològics, s'han de suspendre obligatòriament els treballs, s'ha d'establir un perímetre de protecció i s'ha de notificar immediatament a la Conselleria de Cultura.   
d) Protecció de la fauna  
- Si la fase d'obres comprén totalment o parcialment l'època de nidificació de rapaces forestals, s'ha de verificar l'existència de nius en una franja de 500 metres a l'un costat i a l'altre de les alineacions projectades, al voltant de la planta de formigó i de la zona d'ubicació de la subestació, a fi d'establir la limitació en l'execució de les obres que garantisquen l'èxit de la reproducció. Les limitacions esmentades s'han d'establir per a l'obra civil de qualsevol naturalesa que es trobe a una distància igual o inferior a 500 metres dels punts de nidificació detectats i seran aplicables entre els mesos de març a juny, ambdós inclosos.   
- S'han d'estudiar acuradament les modificacions necessàries al disseny de les infraestructures associades als parcs (camins, rases i subestacions) per a evitar qualsevol alteració de les espècies de fauna terrestre amenaçada a l'àrea, d'acord amb l'informe del Servei de Biodiversitat, i amb les localitzacions assenyalades en l'apartat de les consideracions ambientals de la part expositiva d'aquesta resolució.  
e) Protecció del sòl i la vegetació   
- Durant la fase de construcció, el condicionament tant dels camins d'accés als parcs com els vials interiors no sobrepassarà els 4,5 metres (tret de les cunetes, els sobreamples dels revolts i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària, que han de distar almenys 500 metres entre si i s'han de fer coincidir amb alguna de les plataformes habilitades per a les instal·lacions dels aerogeneradors). En cap cas, els vials interiors poden tenir una amplària superior als vials d'accés principals.  
  
- Les dimensions de plataformes, fonamentacions, subestació, àrees d'abassegament, planta de formigó, etc., s'han de reduir al mínim imprescindible per a l'execució de l'obra i per a complir les mesures de seguretat exigides en la legislació sectorial.   
- La restauració ambiental ha de comprendre la totalitat de les superfícies afectades, que inclou els talussos i terraplens residuals generats en la fase de construcció, d'acord amb els establits en els apartats corresponents de l'estudi d'impacte ambiental.   
- Si cal utilitzar materials (tant àrids com terra vegetal) no provinents de la mateixa excavació de les obres (sabates, plataformes, rases, etc.), s'han d'obtenir de pedreres autoritzades i l'eliminació de materials sobrants s'ha d'efectuar a un abocador inert legalitzat. Si no hi ha pedreres o abocadors legals en l'entorn de l'obra s'ha de tramitar l'estudi d'impacte ambiental corresponent, d'acord amb el que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, del Govern Valencià, pel qual s'aproven el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental.  
  
- Cal tenir en compte l'informe remés pel Servei de Prevenció d'Incendis, de 29 maig de 2009, relatiu al concepte de seguretat provada en línies elèctriques d'evacuació d'energia en parcs eòlics.  
  
f) Protecció contra incendis  
S'han d'aplicar totes les mesures apuntades en l'informe del Servei de Prevenció d'Incendis, tant en la fase de construcció com en la de funcionament, i es consignaran en els projectes constructius (punt 2.2) els aspectes següents:  
- La situació especifica dels dipòsits d'aigua com a reforç dels sistemes d'extinció terrestre, com també les característiques d'aquests.   
  
- Les característiques de les àrees tallafocs, tant de nova obertura, com també la magnitud de l'ampliació de les existents, i la manera d'execució.   
- Concreció i proposta de les àrees que cal condicionar per a l'embarcament i el desembarcament de les brigades transportades amb helicòpter.   
Les mesures esmentades han d'estar executades en el moment en què comence la fase de muntatge dels aerogeneradors.  
g) Si en el desenvolupament de les obres o en la fase de funcionament de les actuacions previstes s'observen danys a tercers o impactes no detectats en aquesta avaluació d'impacte ambiental, caldrà estudiar-los i corregir-los.  
6. En relació amb el programa de vigilància ambiental   
a) S'ha de realitzar un control de l'avifauna durant la fase d'obres i s'ha de procedir de forma semblant a la utilitzada a la zona 8 tramitada amb anterioritat. S'ha d'iniciar en el moment de replantejament de les obres i s'ha d'acabar en el moment en què les instal·lacions comencen a funcionar.   
b) La metodologia per a la realització del pla de seguiment de la incidència per col·lisió dels parcs eòlics i línies elèctriques en la fauna (aus i quiròpters), s'ha d'ajustar al protocol establit pel Servei de Biodiversitat d'aquesta Direcció General, incidint o complementant-se en tot cas amb els condicionants següents:   
- S'han de dur a terme experiments, en cadascuna de les estacions de l'any, de detecció i permanència de cadàvers a fi d'establir factors de correcció en la determinació de la mortalitat per col·lisió, tant per a les alineacions d'aerogeneradors com de la línia elèctrica.   
  
- Sense perjudici de la informació que s'incloga en l'informe anual, les dades de mortalitat o qualsevol incidència ressenyable corresponent a aus rapaces i de les espècies catalogades en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana), com també la recollida de cadàvers s'ha de realitzar d'acord amb el protocol elaborat amb aquesta finalitat pel Servei de Biodiversitat d'aquesta Conselleria.  
- El període de 5 anys proposat per a la realització del seguiment és el mínim imprescindible per a poder determinar la incidència dels parcs eòlics instal·lats, i queda supeditada la continuïtat i la metodologia de seguiment, per a la resta del període de funcionament de l'activitat, als resultats obtinguts en el període mínim.  
El pla de seguiment s'ha de reiniciar per a aquells aerogeneradors o trams de línia elèctrica que, transcorreguts sis mesos des de la posada en marxa de les instal·lacions eòliques i per qualsevol causa, s'hagen ubicat de nou o s'hagen modificat.   
- Si el programa de vigilància ambiental demostra, en el transcurs del temps, la perillositat de qualsevol dels aerogeneradors instal·lats, en relació amb la població de voltors o exemplars d'espècies d'avifauna incloses en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada, serà aplicable l'article 34.4 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament que desenvolupa l'article 7.2.c de la Llei 2/1989, de 3 de març d'impacte ambiental.   
A l'efecte d'aquest article, el llindar crític, s'ha de determinar a partir de l'avaluació de les dades demanades en el Pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línies elèctriques en les aus i quiròpters, efectuada pel Servei de Conservació de la Biodiversitat.   
  
Les mesures protectores o correctores o les modificacions que calga aplicar-hi, inclòs el desmantellament dels aerogeneradors en el cas d'impacte crític, serà a càrrec de l'empresa adjudicatària, sense que, en cap cas, es puga entendre que està subjecte a compensacions per part d'aquesta Administració.   
c) Llista d'informes   
A més dels informes proposats per al control de la vigilància ambiental, durant la fase d'obres s'han de presentar informes ordinaris amb una periodicitat mensual, on s'han de descriure les actuacions que s'hagen dut a terme des de l'informe anterior, i s'hi ha adjuntar el reportatge fotogràfic corresponent.   
Si sorgeix qualsevol incidència o imprevist (ex. jaciments arqueològics o paleontològics, formacions càrstiques, o qualsevol dada d'interés relativa a l'avifauna) s'ha de comunicar a l'Àrea d'Avaluació Ambiental d'aquesta Direcció General mitjançant un informe extraordinari.   
d) Cal realitzar un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població resident, tant als nuclis urbans com a les edificacions aïllades, com també de la incidència sobre la socioeconomia de la zona i, en especial, sobre el turisme rural.  
  
L'estudi s'ha d'iniciar en el moment del replantejament de les obres i s'ha d'estendre almenys a un any després de l'entrada en funcionament de les instal·lacions eòliques. Les dades demanades durant la fase d'obres s'han d'incloure en l'informe núm. 2, és a dir, a la finalització de les obres de restitució dels terrenys previ a la revegetació.  
7. Mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural  
Es consideren adequades les mesures compensatòries proposades, encara que les del grup de millora dels valors naturals cal concretar-les mitjançant un estudi específic, que s'ha de presentar en el termini màxim d'1 any, comptador des de la posada en funcionament de les instal·lacions eòliques.   
  
Quart  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Cinqué   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
  
València, 29 de maig de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
  
Resolució de correcció d'errors a la declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 31/02-AIA   
Promotor: RENOMAR   
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia. Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Objecte del projecte: instal·lacions eòliques de la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Localització: termes municipals de Fuenterrobles, Camporrobles, Caudete de las Fuentes, Sinarcas, Benagéber, Utiel, Chelva, Loriguilla, Chera, Sot de Chera, Gestalgar, Chiva, Requena, Siete Aguas i Buñol.  
  
S'ha detectat un error en l'apartat primer de la part dispositiva de la DIA formulada a les instal·lacions eòliques de la zona 9, mitjançant Resolució de 29 de maig de 2009.  
Aquest error consisteix en l'omissió de les posicions de l'alineació A2 del Parc eòlic Negrete I (aerogeneradors 16 a 19, ambdós inclusivament), que es troben a una distància inferior a 1.000 m del punt de nidificació de l'àguila reial.  
Si bé en la part expositiva, apartat de consideracions ambientals, s'enumeraven i es descrivien els emplaçaments que es rebutjaven, entre els quals s'incloïen els aerogeneradors esmentats (pàg. 75), per un error de transcripció, aquests no es van incloure en l'apartat primer de la part dispositiva.   
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule aquesta resolució:  
  
  
Primer  
Es procedeix a reparar l'error detectat en l'apartat primer de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental de les instal·lacions de la zona 9, formulada mitjançant Resolució de 29 de maig de 2009, de manera que  
On diu:  
«- Parc eòlic Negrete I,  
Alineacions A3, A4 i A5 i la infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge).  
Pel que fa a la subestació i la planta de formigó situades al costat de la carretera CV-390 s'ha de considerar el que s'especifica en el punt 2.2. de l'apartat tercer de la part dispositiva de la present resolució»;  
Ha de dir  
«- Parc eòlic Negrete I,  
Alineacions A3 A4 i A5 i la infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge).   
Aerogeneradors 16 a 19 (ambdós inclusivament) de l'alineació A2 i la infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge)  
Pel que fa a la subestació i la planta de formigó situades al costat de la carretera CV-390, s'ha de considerar el que s'especifica en el punt 2.2. de l'apartat tercer de la part dispositiva d'aquesta resolució».  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és cap inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
  
València, 3 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.