Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6653, del 17-11-2011 (2011/11481)

RESOLUCIÓ de 20 d'octubre de 2011, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent al municipi de Sinarcas.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6653

Data del DOGV
:   17-11-2011

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2011/11589


Data del document
:   20-10-2011

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Sinarcas
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 d'octubre de 2011, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent al municipi de Sinarcas. [2011/11761]  
De conformitat amb l'article 28 de Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 203/06 AIA Sinarcas.  
  
València, 20 d'octubre de 2011.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 203/06-AIA  
Promotor: Arenas y Gravas Sáez Monterde, SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València.   
Objecte del projecte: explotació d'arenes i graves.  
Localització: se situen en part de les parcel·les 141, 142 i 175 del polígon 6, municipi de Sinarcas (València).  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA.2004/21.   
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte   
La sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos de la secció A) denominada Los Ojuelos es troba a 3.200 metres al sud-est de la vila de Sinarcas, al paratge conegut com Puntal de los Ojuelos. i ocupa 1,99 hectàrees.  
Les labors proposades continuen el front d'una pedrera abandonada que no havia sigut restaurada. Al lloc hi ha un runam d'arenes amb matriu argilosa i hi ha abocaments d'estèrils, de poca importància, sobre la vessant oriental.  
La superfície d'extracció és d'1,35 ha i s'hi han cubicat 112.852 m³ d'arenes i graves de valor comercial i 35.955 m³ d'estèrils i terra vegetal. La vida de la pedrera és d'uns 5,6 anys, amb una producció anual de 20.000 m³.  
Durant les visites tècniques de reconeixement al lloc, efectuades al setembre i desembre de 2006, s'observa que la pedrera es troba en producció, per la qual cosa s'ha notificat al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València i a l'Àrea d'Inspecció del Territori d'aquesta Conselleria.  
Segons explica el pla de restauració, els estèrils que produeix la pedrera es destinen a la seua restauració. El volum de terra vegetal reutilitzable puja a 7.986 m³ i els estèrils pròpiament dits a 27.969 m³, la suma d'ambdues xifres és de 35.955 m³ i completa el rebliment del buit dotant-lo d'un pendent del 3% entre els punts més distants de la plaça de la pedrera, a fi que drene cap al torrent Lobos-Lobos.  
  
La pedrera s'explota amb bancs de 7 metres d'alçària, bermes de 3 metres d'amplària mínima, i talussos individuals de 70º respecte de l'horitzontal. La cota mínima d'explotació de la pedrera és de 818 m.  
La pedrera, una vegada restaurada, posseeix bancs de 6 metres d'alçària, els talussos de banc s'inclinen 25º respecte de l'horitzontal, i les bermes són de 3 metres d'amplària mínima. Per a assolir aquesta configuració, uns bancs es remodelaran amb els estèrils i altres arribaran a l'esgotament amb la morfologia pròpia dels bancs de restauració.  
El torrent de Lobos-Lobos discorre a uns 60 metres al nord-oest de la pedrera, a la cota de 809 metres.   
La maquinària emprada està formada per una carregadora frontal sobre rodes, una retroexcavadora de cadenes i un camió bolquet.  
No es preveu l'obertura de camins, ja que hi ha accessos al lloc.   
Les espècies seleccionades per a repoblació han sigut seleccionades per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
2. Alternatives ambientals  
El promotor justifica l'emplaçament triat com el lloc més idoni perquè afloren les arenes i graves en diversos talls del terreny, la qual cosa evita despeses de prospeccions, i també perquè incorpora al pla de restauració una pedrera antiga que no havia sigut restaurada, la qual cosa millora ambientalment el lloc.  
  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet el 29 de novembre de 2004 la documentació de la sol·licitud, sense haver efectuat el tràmit d'informació pública. La documentació es torna al promotor el 4 de gener de 2005 per no tenir: l'informe final favorable de Patrimoni Cultural Valencià, el certificat de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Sinarcas i per deficiències tècniques de caràcter ambiental en la memòria i els plànols.  
  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet el 24 de maig de 2006 el projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental, pla de restauració, fotocòpia de l'informe final favorable de Patrimoni Cultural Valencià i el certificat del tràmit d'informació pública.  
L'11 de juliol de 2006 se sol·licita al promotor que remeta 3 còpies de l'estudi d'impacte ambiental i del pla de restauració.  
El promotor sol·licita, el 24 d'agost de 2006, un mes de pròrroga per a remetre les còpies.  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental comunica al promotor, a través de l'òrgan substantiu, la concessió de la pròrroga el 28 d'agost de 2006.  
El promotor remet les còpies el 8 de setembre de 2006.  
El 22 de setembre de 2006 es requereix al promotor, a través de l'autoritat administrativa substantiva, una ampliació de documentació de la memòria i els plànols, com també el certificat de compatibilitat urbanística dels terrenys on se situa l'actuació sol·licitada.  
El promotor sol·licita una pròrroga de dos mesos el 19 d'octubre de 2006, a fi de disposar de temps addicional per a preparar i aportar l'ampliació de la documentació requerida.  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental concedeix la pròrroga sol·licitada i el 27 d'octubre de 2006 ho notifica a l'òrgan substantiu, a més, envia una còpia de l'esmentat ofici a la persona interessada, que la rep el 31 d'octubre de 2006.   
El 15 de desembre de 2006 es remet un informe a l'Àrea d'Inspecció d'aquesta Conselleria en què es comunica que la pedrera es troba en explotació i, segons sembla, sense autorització administrativa per a aquesta finalitat.  
El 18 de desembre de 2006 es remet un informe al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial en què es comunica que la pedrera es troba en explotació.  
El promotor sol·licita una pròrroga el 3 de gener de 2007.  
El 15 de gener de 2007 es remet un ofici a l'òrgan substantiu, perquè comunique al promotor que disposa de 20 dies hàbils per a remetre l'ampliació de documentació.  
El 12 de febrer de 2007 se sol·licita al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial la data del justificant de recepció del requeriment esmentat anteriorment.  
El 13 de març de 2007 es reitera la petició d'informació a l'òrgan substantiu i es notifica directament al promotor l'advertiment de caducitat.  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet el 13 d'abril de 2007 l'ampliació de documentació, composta per: projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental, pla de restauració i document de síntesi.  
El 29 de maig de 2007 l'òrgan substantiu remet al promotor la primera documentació aportada per ser obsoleta i se li requereix una ampliació de documentació.  
El 22 d'agost de 2007 s'adverteix de caducitat el titular, mitjançant el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial i també directament. En la mateixa data es rep el certificat de compatibilitat urbanística i l'ampliació de documentació.  
El 17 de setembre de 2007 es requereix al promotor, a través de l'òrgan substantiu, que aporte l'autorització de la Direcció General per al Canvi Climàtic per a utilitzar residus inerts adequats en la restauració de la pedrera, ja que hi ha un dèficit d'estèrils de 14.440 m³ i no pot completar-se el pla de restauració.  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial contesta el 21 de setembre de 2007 l'advertència de caducitat, i addueix que havia sigut remesa l'ampliació de documentació en data 22 d'agost de 2007.  
  
El promotor remet el 16 de novembre de 2007 un annex, en el qual modifica la memòria i els plànols del pla de restauració.   
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de València número 309, de 29 de desembre de 2004; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
S'han sol·licitat informes al Servei de Conservació de la Biodiversitat, al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi i al Servei de Gestió Forestal.  
  
Informes sectorials  
1. Informe del Servei de Gestió Forestal  
El Servei de Gestió Forestal manifesta que la documentació no permet realitzar una valoració tècnica sobre el contingut, a causa de l'elevat nombre de deficiències i carències que presenta.   
A continuació, exposa una llista detallada de deficiències o carències, l'esmena de la qual no comporta, en tot cas, una valoració favorable automàtica de la restauració, ja que és necessari completar i millorar la informació i la consistència interna del document, i descriure i justificar cadascuna de les actuacions d'una manera ordenada i clara, d'acord amb un pla de restauració.  
Aquesta llista ha sigut inclosa en l'ampliació de documentació que es va requerir, posteriorment, al promotor.  
2. Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi d'11 d'octubre de 2006  
L'informe es refereix exclusivament a la possible afecció de la pedrera Los Ojuelos a espais que formen part de la Xarxa Natura 2000 (llocs d'interés comunitari i zones d'especial protecció de les aus) i als espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.   
  
La pedrera no afecta espais naturals protegits dels que hi ha actualment a la Comunitat Valenciana, ni en tràmit per a la declaració d'aquests, ni cap instrument d'ordenació o gestió d'espais naturals.  
  
No resulta afectada cap zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA).  
El projecte se situa dins d'una zona proposada per a la inclusió en la Xarxa Natura 2000 com a lloc d'interés comunitari (LIC), denominada Alto Turia.   
L'antiga explotació minera té caràcter de no forestal, però la zona situada al nord és una agrupació d'arbres en espessor amb una fracció de cabuda coberta superior al 5% i d'ús netament forestal, d'origen natural.   
La vegetació natural és una pineda jove en estat de forest brava de Pinus halepensis i alguns exemplars puntuals de Pinus pinaster amb elevada densitat i procedents d'una regeneració natural. El matoll el constitueixen romers i timons, com també bosc baix de llentiscle i coscoll a zones de menor densitat d'arbratge.  
En la visita de camp realitzada el 26 de setembre de 2006 no s'observa la presència d'hàbitats naturals d'interés comunitari, assenyalats en l'annex I del Reial Decret 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres.  
  
El Servei d'Ordenació Sostenible proposa les mesures següents:  
  
a) Que es controle expressament i exhaustivament el possible abocament de combustibles i olis procedents de la maquinària, tant durant el treball d'aquesta com en les labors de manteniment.  
b) S'ha de restaurar una vegetació de característiques semblants a la que hi havia al terreny verge.  
c) Les espècies adequades per a la restauració són les ja assenyalades i s'ha d'augmentar la quantitat d'arbratge fins a les 800 plantes per hectàrea, afegir-hi exemplars de Pinus halepensis i incloure a les zones més ombrívoles alguns exemplars de Quercus rotundifolia, Quercus faginea i Celtis australis. Al matoll, s'hi inclouran alguns exemplars de Pistacia lentiscus i Arbutus unedo.  
d) Als talussos dels bancs s'ha d'instal·lar un pastiu que frene l'erosió, el qual estarà constituït per Cynodon dactylon, Hyparrhenia hirta, juntament amb Medicago sp. I Onobrychis sp. S'han de sembrar amb jaç protector o mitjançant un altre mètode fiable.  
e) Al fons de la pedrera és possible que es forme espontàniament un hàbitat d'interés, com el 3140, aigües oligomesotròfiques calcàries amb vegetació bentònica de Chara sp. El canal de drenatge superior ha d'abocar fora de la pedrera per a evitar l'aixaragallament de les bermes i talussos, per al qual s'empraran, a més, paret seca, fusta o altres materials a les zones més susceptibles d'erosionar-se. Als marges de la tolla s'afavorirà la revegetació d'espècies com ara Populus sp. (xops), Salix sp. (salzes) i Fraxinus angustifolia.  
  
f) S'han de realitzar regs de suport anuals o instal·lar un sistema de reg que permeta subministrar aigua a la vegetació implantada, almenys durant els primers cinc anys.  
g) S'ha d'assegurar la reposició de les marres produïdes quan aquestes superen el 5% de plantes instal·lades.  
h) El pla de restauració ha d'adaptar-se als continguts de l'Ordre de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven les directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de repoblament o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana, tot això sense detriment del compliment de la resta de la legislació forestal autonòmica, la bàsica estatal de forests i la normativa relacionada amb l'ús de material forestal de reproducció (Directiva 1999/105/CE i Reial Decret 289/2003).  
Per tot l'anteriorment exposat, el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi proposa modificar el projecte de restauració proposat per a prendre en consideració els aspectes exposats, aspectes que comportaran una millora futura de la zona i una restauració adequada del medi natural afectat.  
S'emet informe favorable al projecte de referència, condicionat a la presa en consideració dels aspectes exposats.  
3. Informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat  
El Servei de Conservació de la Biodiversitat proposa que en finalitzar l'explotació es remodelen els fronts mitjançant bancs i bermes, sobre els quals s'ha de depositar terra vegetal i revegetar espècies.  
No considera pertinents la construcció d'una rasa de desaigüe i l'ompliment i plantació de la cubeta.  
L'explotació ofereix la possibilitat d'ampliar la xarxa de punts d'aigua que hi ha en aquest municipi, representats per xicotets bassiots d'inundació temporal que alberguen un bon nombre d'espècies d'amfibis rars i amenaçats a la Comunitat Valenciana. Entre aquests, destaquen tàxons com l'ofegabous (Pleurodeles waltl), el gripau d'esperons (Pelobates cultripes), el gripauet (Pelodytes punctatus), el gripau corredor (Buf caramida) o el tòtil (Alytes obstetricans).  
Els punts d'aigua de nova creació, com el que hi ha a la zona on es projecta aquesta pedrera, representen un hàbitat potencial per a alguna de les espècies d'amfibis que hi ha al terme i són d'interés per a usos ramaders i per a la fauna cinegètica.  
Per tant, l'actuació proposada:  
- No ha de realitzar la rasa perimetral de drenatge, ja que el que es pretén és que la cubeta s'inunde.  
- Configurarà l'extrem de la cubeta que coincidisca amb el seu límit SE, el de menor pendent, de manera que el seu pendent no supere el 20%, a fi de permetre l'accés i l'eixida a la fauna.  
- Perquè la cubeta tinga una major naturalitat i s'integre millor en l'entorn ha de tenir una forma irregular. Finalment, perquè puga ser més útil per a la fauna silvestre es crearan illes artificials amb vores de pendents suaus (10 a 20%) mitjançant cúmuls de substrat.  
- Per a la revegetació ha de tenir-se en compte les formacions vegetals de la zona on va a dur-se a terme l'explotació, que corresponen a coscollars (aliança Quercion cocciferae) i romerars (Cisto clusii-Rosmarinetum) continentals amb arbratge de Pinus pinaster i Pinus halepensis. També s'observen fragments de carrascar del Bupleuro rigidi-Quercetum rotundifoliae. Per tant, les espècies que han d'emprar-se en aquestes tasques han d'incloure, entre altres:  
- Aladern (Rhamnus alaternus)  
- Carrasca (Quercus coccifera)  
- Espígol (Lavandula latifolia)  
- Ginebre (Juniperus oxycedrus)  
- Estepa blanca (Cistus albidus)  
- Romer (Rosmarinus officinalis)  
- Savina (Juniperus savina)  
- Romer mascle (Cistus clusii)  
- Si es realitza una sembra de gramínies a fi de fixar el substrat aportat, haurà d'emprar-se llistó (Brachypodium retusum).  
  
Afeccions legals ambientals  
D'acord amb el certificat de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Sinarcas, el sòl on se situa l'actuació està qualificat com a sòl no urbanitzable de protecció forestal. Es permet l'activitat minera a cel obert sempre que la superfície que s'ha d'explotar no sobrepasse 2 hectàrees i el titular es comprometa a executar la restauració dels terrenys explotats.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
Les arenes i els conglomerats que són objecte d'explotació constitueixen un aqüífer detrític local, lliure i d'alta transmissibilitat. L'aqüífer se situa dins de la unitat hidrogeològica Las Serrerías i podria alimentar l'aqüífer més profund denominat Sierra de Utiel, format per calcàries i dolomies.  
Segons el plànol d'isopiezas publicat per l'Institut Geològic i Miner d'Espanya, per a la unitat Las Serrerías la cota de la superfície freàtica se situa al voltant dels 800 m.s.n.m. al paratge de Los Ojuelos, però aquesta dada és aproximada, a causa de l'escala del plànol.   
El plànol de l'estudi d'impacte ambiental denominat Planta de l'estat actual dels terrenys, la base topogràfica del qual va ser elaborada abans de l'inici de les operacions i la pedrera es trobava inundada i inactiva, el nivell freàtic se situava aproximadament a la cota de 823 metres, la qual cosa sembla coincidir amb la posició de la superfície freàtica lliure, mostrada en les fotografies del primer estudi d'impacte ambiental; per tant, el fons del buit actual es troba uns 9 metres per sota del nivell freàtic.  
Mitjançant la visita tècnica al lloc, s'ha constatat que la pedrera aprofundeix per sota de la superfície freàtica i que es bomba l'aigua per a explotar les arenes.  
A l'eixida del poble de Sinarcas s'explota un abocador en què afloren les mateixes unitats litoestratigràfiques i hidrogeològiques, el qual era anteriorment una pedrera la cota final de la qual es trobava per sota del nivell freàtic, ja que l'abocador posseeix residus urbans submergits en l'aigua que flueix de l'aqüífer. Si es produiren abocaments clandestins a la pedrera Los Ojuelos, o s'utilitzara també com a abocador municipal, es contaminaria l'aigua subterrània. Resulta prioritari protegir l'aqüífer de la unitat Las Serrerías.   
El torrent Lobos-Lobos discorre a tan sols uns 60 metres al nord, i el llit es troba a menor cota que la pedrera, resulta factible drenar les surgències subterrànies i l'escorriment cap a l'esmentat curs. Per a preservar l'aqüífer és necessari cobrir els terrenys d'una capa d'estèrils i terra vegetal, implantar-hi vegetació i dotar-lo d'un pendent del 3% entre l'extrem sud i nord de la plaça de la pedrera, perquè drenen les surgències cap al torrent Lobos-Lobos.  
Les cunetes de la pedrera descarreguen en una bassa de decantació situada a l'extrem nord; allí l'aigua sobreïx i discorre per un xicotet canal revestit d'escullera, que desguassa al torrent Lobos-Lobos.  
La restauració del buit miner com a estany, com suggereix el Servei de Conservació de la Biodiversitat, no constitueix, en sentit estricte, la restauració d'una biodiversitat preexistent; a més, estarien en contacte permanent aigües subterrànies amb aigües lliures estancades, amb el risc de contaminació que això implica.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
En l'estudi d'impacte ambiental no s'identifica, ni es valora l'impacte causat per la pedrera sobre les aigües subterrànies, ja que no s'admet que la pedrera se situa per davall del nivell freàtic d'un aqüífer pertanyent a la unitat hidrogeològica Las Serrerías i tampoc s'identifica el risc de contaminar l'aqüífer.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental   
Ja que la pedrera és deficitària en 14.440 m³ d'estèrils per a completar la restauració, el promotor remet el 16 de novembre de 2007 un annex, el qual modifica la memòria i els plànols del pla de restauració. En l'annex explica que les reserves de graves i arenes estimades inicialment en 127.417 m³ seran de 112.852 m³; és a dir, renuncia a explotar 14.565 m³, perquè el buit miner es restaure completament i segons el pla de restauració.   
El pla de restauració ha sigut modificat diverses vegades durant la tramitació fins a incorporar finalment mesures correctores que permeten explotar els recursos sense contaminar l'aqüífer, i s'hi ha aconseguit una integració geomorfològica amb l'entorn i la revegetació amb espècies adaptades a les condicions i variables climatològiques del lloc. Una vegada conclosa la restauració de la pedrera, l'aqüífer de Los Ojuelos queda preservat i dotat de drenatge cap al torrent de Lobos-Lobos.  
No obstant això, les mesures correctores es completen amb la inclusió de diverses prescripcions en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 3.c.1 de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies preceptives, la sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos miners de la secció A) denominada Los Ojuelos i el pla de restauració d'aquesta, sempre que el projecte es desenvolupe segons les mesures correctores i les prescripcions establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'han de complir les condicions següents:   
1. La superfície ocupada per la pedrera Los Ojuelos, més les instal·lacions i serveis auxiliars d'aquesta, no ha de sobrepassar el valor d'1,99 hectàrees que figura en el projecte d'explotació.  
2. Entre els extrems nord i sud de la plaça de la pedrera ha d'haver-hi un desnivell del 3%, equivalent a 7 metres d'alçària, de manera que l'aigua drenada discórrega cap al torrent Lobos-Lobos. La cota final de l'extrem nord de la plaça de la pedrera restaurada és de 818 metres i 825 metres la cota final de l'extrem sud d'aquesta.  
3. Durant l'activitat de la pedrera no ha d'haver aigües estancades a l'interior.  
4. En la restauració de la pedrera s'han d'emprar exclusivament els estèrils i roques comercials que aquesta produïsca.   
5. Les vessants restaurades han de posseir un pendent de 25º respecte de l'horitzontal.  
6. S'ha de col·locar una tanca metàl·lica al llarg del perímetre de la pedrera.  
7. El sòl edàfic que es reutilitze en la restauració s'ha d'abassegar en piles de menys de 2 metres d'alçària i en un lloc resguardat de l'escorriment.  
8. Les espècies arbustives que s'han d'emprar en la repoblació són les detallades en la pàgina 77 de l'estudi d'impacte ambiental més les següents: Rhamnus lycioides, Quercus coccifera, Lavandula latifolia, Juníperus oxycedrus i Cistus albidus; totes aquestes amb idèntica densitat de plantació.   
Els talussos s'han de sembrar de Cynodon dactylon, Hyparrhenia hirta (fenàs), Medicago sp. (alfals) i Onobrychis sp. (trepadella), amb una dosi mínima de 200 kg/ha.  
9. S'ha d'augmentar la densitat de l'arbratge a 800 peus/ha i incloure exemplars de Quercus rotundifolia, Quercus faginea i Celtis australis.  
  
10. S'ha d'assegurar la reposició de marres produïdes quan aquestes superen el 5% de les plantes revegetades.  
11. Les plantes i les llavors que s'utilitzen en la repoblació dels terrenys forestals han de complir les disposicions de qualitat i procedència que s'especifiquen en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
12. Les reparacions i manteniment de la maquinària s'han de realitzar exclusivament en tallers externs a l'explotació.   
13. D'acord amb el que manifesta la pàgina 81 de l'estudi d'impacte ambiental, el pla de vigilància ambiental s'estendrà fins a 4 anys després de la finalització de la restauració. L'informe anual que es menciona en l'esmentada pàgina s'ha d'adjuntar al pla de labors.  
14. La bassa de decantació ha d'estar neta de sediments fins a concloure la vigència del pla de vigilància ambiental.  
15. Durant l'activitat de la pedrera s'ha d'observar el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als voltants d'aquest.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 26 de novembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.