Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9820, del 03-04-2024 (2024/2266)

RESOLUCIÓ de 16 de febrer de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de normes de gestió dels espais XN 2000: caps litorals. LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037), LIC Cap de Cullera (ES5232010), LIC Cap de les Hortes (ES5213032) i LIC Litoral del Cap Roig (ES5213033), al terme municipal d'Orpesa , Cullera ), Alacant i Orihuela. Expedient 042-2020-EAE.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9820

Data del DOGV
:   03-04-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/2266


Data del document
:   16-02-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 16 de febrer de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de normes de gestió dels espais XN 2000: caps litorals. LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037), LIC Cap de Cullera (ES5232010), LIC Cap de les Hortes (ES5213032) i LIC Litoral del Cap Roig (ES5213033), al terme municipal d'Orpesa , Cullera ), Alacant i Orihuela. Expedient 042-2020-EAE. [2024/2266]  
  
  
D'acord amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 042-2020-EAE d'Orpesa (Castelló), Cullera (València), Alacant i Orihuela (Alacant).  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: normes de gestió dels espais XN 2000: caps litorals. LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037), LIC Cap de Cullera (ES5232010), LIC Cap de les Hortes (ES5213032) i LIC Litoral del Cap Roig (ES5213033)  
Promotor: Direcció General del Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Localització: Orpesa (Castelló), Cullera (València), Alacant i Orihuela (Alacant)  
Expedient: 042-2020-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió celebrada el 28 d'octubre de 2021, va adoptar el següent  
Acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de les normes de gestió dels espais XN 2000: caps litorals. LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037), LIC Cap de Cullera (ES5232010), LIC Cap de les Hortes (ES5213032) i LIC Litoral del Cap Roig (ES5213033), en els termes següents:  
A. Fonaments pels quals se sotmet la norma de gestió a avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic conformement al que s'establix en el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, establix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'estos, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica d'acord amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
De conformitat amb el que s'establix en l'article 46.3 del TRLOTUP, l'organisme ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'una avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els casos previstos en este i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII del decret legislatiu, tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques i les entitats afectades i d'acord amb les fases previstes de tramitació previstes en l'article 50.  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
El 2 de febrer de 2020 es va rebre de la Subdirecció General de Medi Natural la proposta del projecte de Decret del Consell, pel qual es declaren zones especials de conservació els llocs d'importància comunitària Litoral de Benicàssim (ES5223037), Cap de Cullera (ES5232010), Cap de les Hortes (ES5213032) i Litoral del Cap Roig (ES5213033) i s'aprova la seua norma de gestió.  
  
La proposta del projecte de decret inclou en l'annex II la norma de gestió dels espais protegits de la Xarxa Natura 2000 esmentats abans.  
  
La documentació remesa en format digital per a emetre el present IATE és la següent:  
1. Document inicial i territorial estratègic.  
2. Memòria tècnica de la norma de gestió.  
3. Proposta del projecte de decret del Consell.  
4. Proposta de norma de gestió dels espais XN 2000 (s'adjunta com a annex de la proposta del projecte de decret del Consell).  
  
Posteriorment, la mercantil Costa Bellver, SL, sol·licita que se la considere part interessada en el procediment i remet un escrit d'al·legacions que es comenta en este informe.  
B.2. Objectiu de les normes de gestió  
L'objectiu de la planificació proposada és establir les mesures de conservació i les mesures necessàries per a previndre la deterioració i les alteracions dels hàbitats i les espècies de determinats espais de la Xarxa Natura 2000, a fi de mantindre'ls en un estat de conservació favorable o portar-los-hi, i contribuir així a solucionar el greu problema de pèrdua de biodiversitat i complir la normativa comunitària (directives 92/43/CE i 149/2009/CE), estatal (Llei 42/2007, de 13 de desembre) i autonòmica  
(Llei 11/1994, de 27 de desembre).  
Estos espais Xarxa Natura 2000 són els següents llocs d'interés comunitari:  
• LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037)  
• LIC Cap de Cullera (ES5232010)  
• LIC Cap de les Hortes (ES5213032)  
• LIC Litoral del Cap Roig (ES5213033)  
B.3. Informació territorial  
En la memòria tècnica que acompanya la respectiva norma de gestió es complementa la informació territorial aportant de manera genèrica les característiques geogràfiques generals de l'àmbit dels LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037), LIC Cap de Cullera (ES5232021), LIC Cap de les Hortes (ES5213032) i LIC Litoral del Cap Roig (ES5213033); es tracta de quatre espais litorals de poca extensió, assentats majoritàriament en domini públic marítim-terrestre en les proximitats d'àrees urbanitzades.  
La memòria tècnica inclou la relació dels instruments i les figures de protecció de la biodiversitat i plans territorials en l'àmbit de les normes de gestió; en concret, cada una de les quatre ZEC compta amb una microreserva de flora i totes, excepte el LIC Cap de Cullera, figuren en l' àmbit del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral (PATIVEL).  
B.4. Planejament vigent  
- Orpesa compta amb un PGOU vigent des de 1982, amb diverses modificacions posteriors. En l'àmbit de les normes de gestió, la major part de la zona C es correspon amb l'àrea corresponent a la modificació número 1 del Pla parcial de millora Torre Bellver aprovada pel conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports el 27 de gener de 2003.  
  
- Cullera compta amb un PGOU aprovat en 1995 amb modificacions posteriors. La totalitat de la ZEC i de la zona d'influència es troben dins del sòl no urbanitzable domini públic marítim-terrestre.  
  
- Alacant compta amb un PGOU vigent des de 1987, amb modificacions posteriors. La totalitat de l'àmbit del LIC Cap de les Hortes està classificat com a sòl no urbanitzable protegit.  
- Orihuela compta amb un PGOU aprovat en 1990 amb posteriors modificacions i adaptacions.  
B.5. Descripció de la proposta de normes de gestió  
B.5.1. Àmbit d'actuació  
L'àmbit territorial es correspon amb els següents espais de la Xarxa Natura 2000: LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037), LIC Cap de Cullera (ES5232021), LIC Cap de les Hortes (ES5213032) i LIC Litoral del Cap Roig (ES5213033). Atés que la ZEC Litoral de Benicàssim només afecta el terme municipal d'Orpesa, es proposa el canvi de denominació, que passarà a dir-se LIC Litoral d'Orpesa. Les delimitacions dels LIC van ser aprovades pel Govern Valencià el 10 de juliol de 2001, i al seu torn es van remetre al Ministeri de Medi Ambient a l'efecte de la seua proposta a la Comissió Europea per a constituir la Xarxa Natura 2000, institució que ja ha validat els espais LIC.  
  
Es proposa una nova delimitació d'estos espais, resultat d'ajustos cartogràfics, amb la finalitat d'aclarir els límits, evitar interseccions amb zones urbanitzades i ajustar-los a la delimitació amb àrees competència d'altres administracions i a fites visuals fàcilment identificables sobre el terreny. Estos canvis van ser comunicats a la Comissió Europea i validats per esta.  
A més, en les normes de gestió es delimiten dos zones perifèriques de protecció al LIC Litoral d'Orpesa i al LIC Cap de Cullera, d'11,32 ha i 3,3 ha, respectivament.  
A continuació, es mostren les delimitacions de cada un dels LIC, així com la zonificació proposada:  
  
Figura 1: Delimitació i zonificació proposada per al LIC «Litoral d'Orpesa».  
Figura 2. Delimitació i zonificació proposada per al LIC «Cap de Cullera».  
Figura 3. Delimitació i zonificació proposada per al LIC «Cap de les Hortes».  
Figura 4. Delimitació i zonificació proposada per al LIC «Cap Roig».  
B.5.2. Descripció d'alternatives  
1. Alternativa 0  
El document inicial estratègic presentat no realitza un estudi de diferents alternatives a l'ordenació ambiental d'estos espais. Només planteja una alternativa que descriu en el document inicial estratègic presentat i que es correspon amb la proposta de normes de gestió.  
  
L'article 31 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espai naturals protegits de la Comunitat Valenciana (modificat per la Llei 5/2013, de 23 de desembre), establix que seran les normes de gestió l'instrument d'ordenació ambiental de les zones d'especial protecció per a les aus i zones especials de conservació pertanyents a la Xarxa Natura 2000, les quals tenen per objectiu, de conformitat amb l'article 47 bis de la llei esmentada, establir les mesures de conservació en estos espais.  
  
D'altra banda, per a complir l'article 52 del TRLOTUP, el document inicial estratègic haurà d'identificar, descriure i avaluar els probables efectes significatius sobre el medi ambient que puguen derivar-se de l'aplicació de les normes de gestió.  
  
2. Alternativa 1. Implantació de les normes de gestió. Descripció  
  
El document inicial estratègic descriu el contingut que tindran les normes de gestió, conformement al que recull l'article 47 ter.1 de la Llei 11/1994, d'espais naturals de la Comunitat Valenciana, i es complixen també els requeriments establits en la legislació bàsica estatal i en les directrius de conservació de la Xarxa Natura 2000 a Espanya (Resolució de 21 de setembre de 2011, de la Secretaria d'Estat de Canvi Climàtic, BOE de 10.10.2011).  
Així doncs, el document inicial estratègic indica que les normes de gestió incorporaran els continguts següents, dels quals ressaltem els aspectes més interessants:  
B.5.3. Diagnòstic previ  
Les normes de gestió inclouen informació detallada dels hàbitats naturals i hàbitats d'espècies presents en estes àrees, incloent-hi una descripció del seu estat de conservació i dels criteris utilitzats per a interpretar-lo (contingut obligatori segons la Llei 11/1994).  
En este apartat les normes de gestió realitzen una descripció detallada dels hàbitats i les espècies que van motivar la inclusió de l'espai en la Xarxa Natura 2000.  
L'annex I del document inicial estratègic conté un quadre on s'enuncien els hàbitats que han motivat la inclusió d'estos espais en la Xarxa Natura 2000. Es destaquen, entre estos, els hàbitats de més cobertura, com ara:  
En este annex I es realitza una avaluació del lloc tenint en compte el formulari normalitzat de dades de cada espai (fitxa del LIC) en el qual es tenen en compte factors com la cobertura; la representativitat (A, excel·lent; B, bona; C, significativa; D, Presència no significativa); la superfície relativa (relació entre la superfície coberta per l'hàbitat en el lloc i la superfície total del territori nacional coberta pel mateix tipus d'hàbitat: A, 100 % > p > 15 %; B, 15 % > p > 2 %; C: 2 % > p > 0 %); la conservació (A, excel·lent; B, bona; C: intermèdia o escassa) i la valoració global (A: valor excel·lent; B, valor bo; C: valor significatiu).  
  
D'altra banda, les normes de gestió detallen els hàbitats presents segons la cartografia d'hàbitats de la CV a escala 1.10.000:  
Els annexos II, III i IV del document inicial estratègic contenen quadres on s'enuncien, respectivament, les espècies de flora, aus i altres espècies de flora i fauna importants per a la gestió de l'espai, amb una avaluació del lloc tenint en compte el formulari normalitzat de dades de cada espai (fitxa del LIC). Finalment, l'annex V indica els elements inclosos en l'Inventari general del patrimoni cultural valencià, que es limita a una torre defensiva (Torre Colomera), situada a la ZEC Litoral de Benicàssim.  
El document inicial estratègic indica en l'apartat 5.1.4.7, Efectes sobre la planificació sectorial implicada, una taula amb les diferents figures de protecció coincidents amb l'àmbit de les normes de gestió, que es resumixen en la taula següent:  
ZEC Microreserves de flora / PATIVEL Normativa  
Litoral de Benicàssim Torre de la Colomera  
PATIVEL Orde de 16 de novembre de 1998  
Decret 58/2018, de 4 de maig  
Cap de Cullera Cap de Cullera Orde de 4 de maig de 1999  
Cap de les Hortes Cap de les Hortes  
PATIVEL Orde de 4 de maig de 1999  
Decret 58/2018, de 4 de maig  
Litoral del Cap Roig Punta de la Glea  
PATIVEL Orde 10/2012, de 3 de juliol  
Decret 58/2018, de 4 de maig  
  
  
En el document inicial estratègic s'ha identificat una relació de pressions i amenaces dins dels diferents espais, obtinguts a partir de les fitxes oficials dels LIC, que són:  
B.5.4. Objectius de conservació i gestió  
Quant als objectius estratègics de conservació, el document inicial estratègic recorda que l'objectiu general de les normes de gestió és que els hàbitats o les espècies pels quals s'ha inclòs un espai en la Xarxa Natura 2000 mantinguen o assolisquen un estat de conservació favorable. Este objectiu general ha de desglossar-se en objectius particulars segons el tipus d'hàbitat o espècie i el seu estat de conservació, així com establir prioritats de conservació en cada cas.  
La memòria tècnica i l'esborrany de norma de gestió descriuen els objectius de conservació i gestió, que s'agrupen en tres blocs:  
  
1. Objectius de gestió referents als hàbitats d'interés comunitari:  
  
• Actualitzar periòdicament la informació cartogràfica de la superfície i la cobertura, i els paràmetres per a calcular els índexs dels blocs d'avaluació de l'estat de conservació dels hàbitats.  
• Mantindre o millorar la distribució, la superfície, la cobertura i les funcions específiques de cada un dels hàbitats en el moment d'entrada en vigor de la norma de gestió.  
  
2. Objectius de gestió referents a les espècies:  
• Actualitzar de manera periòdica la informació sobre la grandària poblacional i els paràmetres que permeten calcular els diferents índexs dels blocs d'avaluació de l'estat de conservació de l'espècie.  
  
• Mantindre o millorar la població en el moment que entre en vigor de la norma de gestió amb la finalitat de considerar que l'espècie es troba dins de «l'estat de conservació favorable».  
• Mantindre els hàbitats de les espècies mitjançant l'eliminació dels factors que estan afectant de manera negativa el seu estat de conservació.  
• Crear noves zones d'expansió de les espècies en l'àmbit de la norma mitjançant la restitució, la restauració o la creació d'hàbitats adequats per a estes.  
  
3. Objectius de gestió referents al conjunt de l'espai:  
• Concepció en xarxa. Contribució de cada hàbitat i/o espècie al conjunt de la Xarxa Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional i europea.  
• Priorització de recursos. Les mesures de gestió activa es podran iniciar d'acord amb un calendari de prioritats basat en el grau d'importància de les espècies en un context de recursos limitats.  
• Context econòmic, social i territorial. L'evolució de l'aplicació de la norma de gestió tindrà en compte els canvis en el context econòmic, social i territorial de l'entorn de l'espai.  
  
B.5.5. Zonificació de l'espai protegit  
En el cas específic a què es referix el document inicial estratègic, la zonificació proposada per als espais previstos està basada en la presència d'hàbitats naturals reflectits en l'annex I de la Directiva 92/43/CEE i hàbitats protegits del Decret 70/2009, de 22 de maig, pel qual es crea i es regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació, així com d'espècies que preveu l'annex II de la Directiva 92/43/CEE, l'annex I de la Directiva 2009/147/CE i les incloses en les categories vulnerable o en perill d'extinció en els catàlegs nacional o valencià d'espècies de fauna i flora amenaçades (Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desenvolupament de la Llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial i del Catàleg espanyol d'espècies amenaçades; el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i es regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'establixen categories i normes per a la seua protecció, i el Decret 70/2009, de 22 de maig, esmentat anteriorment). Les directrius per a la confecció de les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana establixen la zonificació com un instrument adequat per a determinar amb més precisió la incidència territorial tant de les normes d'aplicació directa com de les directrius específiques de gestió, que es classifiquen en dos tipus de zonificació:  
  
• De caràcter prescriptiu, l'objectiu específic de la qual siga delimitar sectors territorials homogenis i diferenciats quant a l'efecte de gestió entre les zones de més rellevància per a la conservació dels hàbitats i sense comprometre els objectius de conservació perseguits.  
  
• Tipus de mesures de gestió activa que es proposen per a diferents àmbits territorials dins dels espais, de manera que estes mesures puguen agrupar-se amb criteris d'oportunitat tècnica, prioritat d'actuació, etc.  
  
L'àmbit d'aplicació de la norma de gestió es zonifica, a efectes normatius i de gestió, en 4 categories: zona A, zona B, zona C i zona M, a més de comptar amb dos zones perifèriques en les ZEC Cap de Cullera i Litoral d'Orpesa.  
• Zona A: àrees de la ZEC amb presència d'hàbitats naturals en l'annex I de la Directiva d'hàbitats i/o d'hàbitats protegits, inclosos en l'annex IV del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i es regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçada i es regulen mesures addicionals de conservació. Els hàbitats considerats són els següents:  
- 1210 Vegetació anual sobre deixalles marines acumulades  
- 1240 Penya-segats amb vegetació de les costes mediterrànies, amb espècies endèmiques de Limonium spp.  
- 5220 Matolls arborescents de Ziziphus  
- 6110\* Prats calcaris càrstics o basòfils de l'Alysso-Sedion albi  
  
- 6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea  
També s'inclouen en la zona A les àrees d'ocupació de la planta d'interés comunitari Helianthemum caput-felis (esteperola cap de gat) a la ZEC de Cap Roig, àrees que alberguen les poblacions de les espècies catalogades com a vulnerables Dendropoma lebeche a les ZEC de Cap de les Hortes, Litoral del Cap Roig i Litoral d'Orpesa, i del gasteròpode Tudorella mauretanica a la ZEC del Litoral de Cap Roig, així com les poblacions de Limonium dufourii, planta catalogada en perill d'extinció a la ZEC del Cap de Cullera.  
• Zona B: àrees de la ZEC on conste la presència dels següents hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva d'hàbitats que no s'hagen inclòs en la categoria anterior:  
- 5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
- 9540 Pinedes mediterrànies de pins mesogeus endèmics  
• Zona C: àrees que no coincidisquen amb els criteris establits per a les altres categories de zonificació; es dirigix a protegir les poblacions i els hàbitats de les espècies incloses en l'annex I de la Directiva d'aus en tot l'àmbit de la norma de gestió, així com de les espècies de flora incloses en l'annex II de la Directiva d'hàbitats que es localitzen fora de les categories A i B d'esta zonificació.  
• Zona M: abasta les zones marines compreses entre la línia oficial de delimitació de les ZEC Litoral d'Orpesa i Cap de les Hortes, coincident amb els espais protegits de la Xarxa Natura 2000 en el medi marí de competència estatal i la línia de costa més actualitzada fins ara. Estos espais queden omesos de la zonificació per ser externs a les ZEC i, com que es tracta de medi marí, queden exclosos de les competències de l'Administració autonòmica.  
• Zones perifèriques: al Cap de Cullera es proposa una zona perifèrica adjacent a la ZEC i amb una superfície de 3,3 ha, amb bona representació de penya-segats amb vegetació rupícola oberta i poblacions de Limonium dufourii, endemisme valencià en perill d'extinció.  
  
Al Litoral d'Orpesa es proposa també una zona perifèrica d'11,32 hectàrees entre la via verda i la mar, des del límit nord de la ZEC fins al port d'Orpesa, que inclou, entre altres, la franja de domini públic marítim-terrestre i part de l'entorn de protecció del Bé d'Interés Cultural (BIC) de la Torre de la Corda. Esta zona presenta alguns hàbitats com ara 1240 Penya-segats amb vegetació de les costes mediterrànies, amb espècies endèmiques de Limonium spp.  
  
La superfície i la contribució relativa de cada una d'estes categories de zonificació dins de l'espai és la següent:  
  
Categoria de zonificació Superfície (ha) % de l'àmbit   
de la norma de gestió  
Zona A 11,27 35,82  
Zona B 0,99 3,15  
Zona C 3,23 10,27  
Zona M 1,35 4,29  
Zona perifèrica del Cap de Cullera 3,3 10,49  
Zona perifèrica del Litoral d'Orpesa 11,32 35,98  
Total 31,46 100,00  
  
  
  
B.5.6. Normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions  
Els objectius de conservació es reflectixen en la norma de gestió, en la normativa d'aplicació directa, que queda agrupada de la manera següent:  
1. Mesures per a evitar la deterioració dels hàbitats i les alteracions sobre les espècies.  
• Mesures per a la protecció d'hàbitats naturals d'interés comunitari i les espècies. Es detallen les actuacions considerades incompatibles en les diferents àrees considerades en la zonificació.  
2. Règim d'avaluació de repercussions  
• Obligació general d'avaluar. Queden sotmesos a avaluació de repercussions els plans, els programes i els projectes que clarament queden inclosos en el camp d'aplicació material del Decret 60/2012, de 5 d'abril, d'avaluació de repercussions sobre els espais de l'XN 2000 objecte d'esta norma de gestió.  
• Concrecions de l'obligació d'avaluar. Establix els plans, els programes o els projectes que queden exclosos de l'obligació d'avaluar les repercussions. Es tracta d'actuacions de gestió, conservació i millora d'instal·lacions existents, així com actuacions autoritzades en llits fluvials i domini públic marítim-terrestre, sempre que no suposen una alteració substancial del medi.  
La norma de gestió recull en la taula resum següent les normes d'aplicació directa i la concreció de l'obligació d'avaluar atenent la zonificació establida (A, B, C i zones perifèriques). En esta taula es distingix entre:  
• Actuacions no autoritzables.  
• Actuacions que no requeriran avaluació de repercussions.  
• Actuacions que requeriran avaluació de repercussions.  
  
Actuacions no autoritzables (excloses d'avaluació de repercussions per incompatibilitat amb la conservació) Zona  
 A B C Zones perifèriques  
Les que siguen incompatibles amb la classificació i la qualificació urbanística dels sòls inclosos en les categories de zonificació indicades. X X X X  
El desbrossament no selectiu o l'eliminació total de la coberta vegetal natural, així com la rompuda de terrenys ocupats a l'entrada en vigor de la present norma per vegetació natural inclosa en els hàbitats 1240, Penya-segats amb vegetació de les costes mediterrànies amb Limonium spp. endèmics, i 5220, Matolls arborescents de Ziziphus, o en les àrees d'ocupació de les espècies d'interés comunitari presents en l'àmbit de la norma de gestió: esteperola de cap de gat (Helianthemum caput-felis) i l'ensopeguera (Limonium dufourii). X X X X  
Les cremes de qualsevol naturalesa i extensió, realitzades sobre la coberta vegetal natural, i que no estiguen previstes en un pla de cremes prescrites o un instrument de gestió forestal que les incloga. X X X X  
Els aterraments, els abocaments de materials sòlids i líquids d'origen urbà o industrial. X X X X  
La utilització d'herbicides per a neteja de la vegetació ruderal als màrgens de vies i camins. X X X X  
L'obertura de noves sendes, camins o qualsevol itinerari fora dels existents o que s'hagen reflectit en un pla, programa o projecte degudament autoritzats. X X X X  
En les àrees de recuperació de l'esteperola cap de gat (H. caput-felis), l'ensopeguera (Limonium dufourii) i de la campaneta valenciana (Acis valentina) i en els hàbitats d'estes espècies, qualsevol actuació que puga suposar un perjuí per a esta. X X X X  
Totes les activitats que puguen produir la contaminació de sòls o del subsol amb risc per als hàbitats i les espècies, així com les que produïsquen menyscapte dels usos actuals o potencials d'estos recursos o de la seua capacitat ecològica. En el mateix sentit, es considera incompatible tota mena d'abocament sòlid o líquid potencialment contaminant sobre els sòls o la incorporació d'este abocament al subsol mitjançant qualsevol procediment. X X X X  
Qualsevol actuació que implique l'eliminació o l'afecció a exemplars de les espècies prioritàries establides en les diferents MRF de flora o en la reserva de fauna de l'àmbit d'esta norma de gestió, excepte les actuacions relacionades amb la gestió del lloc i amb les actuacions de conservació establides en les declaracions respectives. X X X X  
La construcció de línies elèctriques. X X X X  
La instal·lació de noves infraestructures de comunicació i generació d'energia, excepte les que compten amb l'avaluació de repercussions favorable anterior a l'aprovació d'esta norma. No es consideraran noves infraestructures les que ja es troben en el moment de l'aprovació d'estes normes i tinguen l'autorització preceptiva.  
 X X X X  
Actuacions que no requeriran d'avaluació de repercussions. A B C Zones perifèriques  
Totes les actuacions relacionades amb la gestió del lloc i amb els objectius de conservació dels espais Xarxa Natura 2000 presents en l'àmbit d'esta norma considerades com a tals per l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000.  
 X X X X  
Totes les actuacions de conservació, rehabilitació, millora o manteniment de les instal·lacions i infraestructures ja existents en l'àmbit d'esta norma, mentres no suposen un increment de la superfície ni se n'altere el traçat o les característiques. X X X X  
Quan les desenvolupe o les autoritze expressament l'òrgan de conca, les actuacions ordinàries de conservació de llits fluvials, com la retirada d'elements obstructius, així com l'eliminació d'espècies al·lòctones i les obres d'emergència. X X X X  
Igualment, s'inclouen en este apartat les actuacions de manteniment ordinari que afecten les zones de domini públic marítim-terrestre quan no representen una transformació substancial del medi. X X X X  
Actuacions que requeriran d'avaluació de repercussions (apartat 8. Annex Decret 60/2012)  
 A B C Zona perifèrica  
A la zona C, la construcció d'edificacions aïllades o instal·lacions en sòl no urbanitzable destinades a ús turístic, com ara allotjaments turístics, establiments de restauració, àrees recreatives, campaments i similars. X   
  
  
  
B.5.7. Criteris orientadors i mesures de gestió activa  
La norma de gestió conté una relació de criteris orientadors que tenen com a objectiu orientar els planificadors i els gestors sobre la millor manera de compatibilitzar l'ordenació i la gestió de determinades actuacions relacionades amb estos àmbits amb les exigències derivades de la normativa de la Xarxa Natura 2000, en particular amb l'exigència d'assolir o mantindre l'estat de conservació favorable dels hàbitats i les espècies que han motivat la declaració dels espais ZEC i ZEPA que constituïxen l'àmbit de la norma de gestió.  
Concretament, s'establixen els següents:  
1. Criteris orientadors per a la construcció o la modificació d'infraestructures: identificació d'àrees que cal preservar de l'efecte de la fragmentació d'hàbitats, manteniment d'estructures ecològiques, prevenció de la fragmentació, ús de passos superiors o inferiors per a mantindre la connectivitat i seguiment de les mesures preventives i/o correctores.  
  
2. Criteris orientadors per a la restauració d'hàbitats naturals: amb l'objectiu de recuperar l'estructura i la funció ecològica dels ecosistemes i establir una coberta vegetal per a minimitzar l'erosió, en concordança amb els plans de gestió de les microreserves de flora, utilitzant material vegetal local o certificat.  
Quant a les mesures de gestió activa, la norma de gestió establix una sèrie de mesures cada una de les quals compta amb una fitxa detallada que inclou els hàbitats afavorits, les amenaces sobre les quals actua, els agents responsables del seu desenvolupament, la prioritat, el pressupost estimat, etc. Estes mesures es resumixen a continuació:  
A. Avaluació de comunitats:  
• Estudi i seguiment dels hàbitats d'interés comunitari d'especial prioritat i d'altres hàbitats d'interés comunitari.  
• Seguiment de l'estat de conservació de les espècies.  
B. Governança en la gestió:  
• Establiment d'un marc estable de col·laboració amb l'Administració general de l'Estat per a la gestió d'actuació en els terrenys inclosos en el domini públic marítim-terrestre i per a la coordinació de la gestió entre els espais terrestres (de competència autonòmica) i els marins amb els quals limiten.  
• Disseny i aplicació de mesures contractuals específiques amb els titulars de terrenys privats en l'àmbit de les ZEC.  
C. Millora, restauració i conservació:  
• Disseny i desplegament d'un pla de regulació d'ús públic en col·laboració amb els ajuntaments i la Demarcació de Costes.  
• Construcció d'infraestructura d'ús públic (sendes, passarel·les, miradors) que no afecten els hàbitats naturals i impedixen que es xafen.  
  
• Control dels processos erosius en talussos i zones alterades per xafades.  
• Control i erradicació d'espècies exòtiques invasores.  
D. Informació dels valors naturals per a fomentar la conservació i el desenvolupament sostenible de l'entorn:  
• Campanyes de comunicació i sensibilització participativa.  
La norma de gestió presenta un programa d'actuació en el qual es recull el conjunt de les mesures i/o les actuacions de gestió directa, i indica la seua prioritat d'execució en cada zona, la font de finançament, l'estimació econòmica i la responsabilitat sectorial de l'actuació.  
  
El programa d'actuacions assolix un pressupost estimat de 170.424 euros, però no s'indica el cronograma per a aplicar-lo.  
B.5.8. Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i les espècies  
L'avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i criteris i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i les espècies presents en les ZEC i les ZEPA objecte d'esta norma de gestió s'ha de fer periòdicament, i ha de coincidir en el temps amb l'elaboració dels informes aplicables que preveuen l'article 17 de la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE) i l'article 12 de la Directiva d'aus silvestres (Directiva 2009/147/CE).  
Es proposen dos sistemes d'indicadors: indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió i indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i els hàbitats.  
  
1. Indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió: s'inclou una taula amb els indicadors de seguiment per a cada una de les mesures de gestió activa.  
2. Indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i els hàbitats:  
• Indicadors de seguiment de l'estat de conservació de les espècies i els hàbitats. Els mateixos paràmetres que s'utilitzen per a establir l'estat de conservació servixen per a valorar si l'evolució dels elements de gestió és positiva respecte d'este «estat de conservació» que cal mantindre o restaurar.  
• Indicadors per a quantificar el progrés de la norma de gestió:  
1) Grau de seguiment: % d'espècies i hàbitats per als quals s'ha avaluat l'estat de conservació al cap de 6 anys.  
2) Grau d'avanç en objectius de conservació. % d'espècies i hàbitats que:  
• Mantenen l'estat de conservació.  
• Milloren l'estat de conservació.  
• Empitjoren l'estat de conservació.  
El llindar per a quantificar un canvi en l'estat de conservació es definix com el pas d'una categoria a una altra, de manera que en la figura següent qualsevol canvi de categoria de dreta a esquerra és una millora i un empitjorament en el sentit contrari:  
  
Favorable Desfavorable-inadequat Desfavorable-roí  
 Empitjora l'estat de conservació  
 Millora l'estat de conservació  
  
  
El canvi de la categoria de «desconegut» a qualsevol altra categoria no es considera una millora o un empitjorament de l'estat de conservació, encara que sí un avanç en el grau de coneixement de l'espècie o l'hàbitat. Igualment, el pas d'un estat de conservació conegut a la categoria «desconegut» implica només un retrocés en el grau de coneixement.  
  
B.5.9. Efectes ambientals previsibles  
Segons indica el DIE, els efectes ambientals previsibles de les normes de gestió sobre la biodiversitat, la flora i la fauna són de signe positiu, sobretot en relació amb la conservació dels hàbitats i les espècies que han determinat la inclusió d'estos espais en la Xarxa Natura 2000, atés que el seu objectiu principal és mantindre'ls o portar-los a un estat de conservació favorable.  
El mateix caràcter tenen els efectes sobre el paisatge, atés que els espais de la Xarxa Natura 2000 són recursos paisatgístics de conformitat amb la legislació protectora del paisatge, i les mateixes normes de gestió es poden considerar un instrument que contribuirà a fixar els objectius de qualitat paisatgística per a estos.  
La posada en marxa de les normes de gestió i de les seues actuacions de conservació activa tindrà signes positius en relació amb els factors climàtics i especialment sobre el canvi climàtic, atés que augmentaran la capacitat de resiliència del territori, això és, la seua capacitat d'adaptació a este problema.  
Poden considerar-se positius, en general, els efectes sobre la terra, l'aigua i l'aire, atés que en promouran un ús racional dirigit a la seua millora i conservació en bon estat, en l'àmbit dels espais de la Xarxa Natura 2000.  
També seran positius els efectes sobre la població, ja que les normes contribuiran a garantir la seguretat jurídica a l'hora de desenvolupar les seues actuacions en el marc de la Xarxa Natura 2000 i possibilitaran l'arribada de recursos financers en el marc de les polítiques comunitàries, estatals i autonòmiques de caràcter agrari i regional.  
No es preveuen efectes significatius sobre la salut humana, en particular perquè les normes de gestió, per les seues característiques, no són susceptibles ni d'augmentar ni de rebaixar els riscos sobre este factor, a diferència d'altres instruments de planificació.  
Tampoc es preveuen efectes significatius sobre elements inclosos en l'Inventari general del patrimoni cultural valencià.  
  
C. Consultes realitzades  
La direcció general amb competència en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 53 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, d'aprovació del text refós d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP), ha sotmés a consulta la documentació aportada en la seua condició d'administracions públiques i entitats afectades, a:  
  
Administració-entitats-associacions-particulars Consultes Informe-respostes  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental  
Subdirecció General del Medi Natural  
Servici d'Ordenació i Gestió Forestal  
Secció Forestal Castelló  
Secció Forestal València  
Secció Forestal Alacant-Demarcació Crevillent  
Secció Forestal Alacant-Demarcació Altea  
Servici de Gestió d'Espais Naturals Protegits 10.05.2020 12.06.2020  
19.06.2020  
28.05.2020  
03.06.2020  
21.05.2020  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge  
Servici d'Ordenació del Territori  
Servici de Gestió Territorial  
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge 10.05.2020   
  
19.06.2020  
20.10.2021  
27.10.2021  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servici de Planificació 10.05.2020   
  
  
25.10.2021  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals 10.05.2020   
  
11.06.2020  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Direcció Territorial d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Direcció Territorial d'Agricultura i Medi Ambient. València  
Direcció Territorial d'Agricultura i Medi Ambient. Castelló  
Direcció Territorial d'Agricultura i Medi Ambient. Alacant 10.05.2020 -  
-  
04.06.2020  
Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
Direcció General de Cultura  
 i Patrimoni  
Direcció Territorial Castelló  
Direcció Territorial València 10.05.2020   
16.06.2020  
01.07.2020  
26.05.2020  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció Territorial de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Servici Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
Servici Territorial d'Urbanisme de Castelló  
Servici Territorial d'Urbanisme de València 3.06.2021 -  
-  
11.06.2021  
Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic  
Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i del Mar 10.05.2020 13.11.2020  
Administrador d'Infraestructures Ferroviàries (ADIF)  
Direcció de Patrimoni i Urbanisme 10.05.2020   
25.05.2020  
Autoritat Portuària de València. Direcció General-Port de València 10.05.2020 29.07.2020  
Ajuntament d'Orpesa 10.05.2020   
Ajuntament de Cullera 10.05.2020 21.08.2020  
Ajuntament d'Alacant 10.05.2020   
Ajuntament d'Orihuela 10.05.2020   
Acció Ecologista-Agró 10.05.2020   
Ecologistes en Acció PV 10.05.2020   
GECEN 10.05.2020   
Costa Bellver 17.06.2021 9.07.2021  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran, juntament amb l'Informe ambiental i territorial estratègic, en la pàgina web https://mediambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica  
(apartat ‘Seguiment d'expedients d'avaluació ambiental estratègica', cerca: ‘Caps litorals'seleccionant província > Alacant, Castelló o València, municipi > Alacant, Orihuela, Orpesa o Cullera i > 042/2020/EAE-normes de gestió XN 2000 - Caps Litorals).  
Dels informes remesos, es detallen els que aporten alguna consideració o condicionat d'interés:  
  
Ordenació del territori  
L'informe de 19 de juny de 2020, del Servici d'Ordenació del Territori de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge indica que la zona «Litoral de Benicàssim» (Orpesa) discorre per sòls situats a la franja litoral en els quals el Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL) preveu el traçat de la futura via litoral definida en l'article 17 del Reglament del pla. En l'extrem nord d'este espai, podrien estar inclosos sòls classificats com a litoral 1 i, en este cas, els seria aplicable l'article 6.2, així com, si és el cas, a la DA segona del Reglament del pla.  
  
L'espai Cap de Cullera (València) discorre per sòls situats a la franja litoral en els quals el PATIVEL preveu el traçat de la futura via litoral definida en l'article 17 del Reglament del pla.  
L'espai Cap dels Hortes (Alacant) discorre per sòls situats a la franja litoral en els quals el PATIVEL preveu el traçat de la futura via litoral definida en l'article 17 del Reglament del pla, així com, en part, per sòls classificats litoral 1, i en este cas seria aplicable l'article 6.2, així com, si és el cas, la DA. Segona del reglament.  
  
L'espai Litoral de Cap Roig (Orihuela) discorre per sòls situats a la franja litoral en els quals el PATIVEL preveu el traçat de la futura via litoral definida en l'article 17 del Reglament del pla.  
Conclou que les normes contribuïxen a la preservació del litoral, encara que hauran de tindre en compte les consideracions d'este informe sobre l'afecció al PATIVEL.  
  
Risc d'inundació (PATRICOVA)  
El Servici de Gestió Territorial emet un informe favorable el 20 d'octubre 2021, sempre que es complisquen les consideracions següents:  
Únicament s'ha detectat afecció per perillositat d'inundació de caràcter geomorfològic al LIC Litoral de Benicàssim/Litoral d'Orpesa.  
Els usos, les actuacions i les infraestructures han d'estar subjectes al compliment de la normativa del PATRICOVA, referent als usos compatibles en cada tipus de sòl, de l'adequació de les infraestructures, de la identificació de les zones inundables, de les actuacions estructurals en els llits fluvials i dels plans d'emergència i de les assegurances corresponents.  
És imprescindible l'anàlisi dels projectes d'usos, activitats i infraestructures que es pretenguen desenvolupar en els LIC, amb la finalitat de determinar les afeccions i les repercussions d'inundabilitat per a complir la normativa del PATRICOVA.  
  
  
  
  
Infraestructura verda i paisatge  
El Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge, en el seu informe de 27 d'octubre de 2021, assenyala les consideracions següents, que han d'incloure's en les normes de gestió:  
Es considera que els criteris d'avaluació adoptats en les normes de gestió per a identificar les amenaces o els possibles impactes d'este espai estan en línia amb la preservació dels objectius de qualitat paisatgística per a la zona, així com amb els impactes sobre el paisatge.  
En relació amb l'avaluació de plans i projectes inscrits en l'àmbit definit per les normes de gestió, i sense perjuí que estes puguen identificar els plans, els programes o els projectes que hauran de sotmetre's o no a una avaluació detallada de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, en matèria de paisatge, per a desplegar plans i projectes haurà de seguir-se el que s'establix en la legislació sectorial en la matèria.  
  
S'haurà de garantir l'estudi del paisatge i la integració paisatgística de les actuacions, mitjançant l'elaboració d'estudis de paisatge o estudis d'integració paisatgística, en els termes de l'article 6 del TRLOTUP. A més, els plans esmentats hauran de definir, especificar i regular la infraestructura verda formada pels espais regulats pel present reglament, en funció de la seua envergadura, i hauran de ser compatibles amb esta els projectes desplegats en estes zones.  
  
Planificació  
El Servici de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible, en l'informe de 25 d'octubre de 2021, indica que només al LIC Litoral de Benicàssim-Litoral d'Orpesa hi ha interferència amb infraestructures del transport, en concret amb la Via Verda; considera les normes de gestió compatibles amb la legislació en matèria de transport, però destaca que per al LIC Litoral d'Orpesa, la interacció de la seua delimitació amb la Via Verda VV-Mar haurà de tindre en compte el que especifica la Llei 6/2011, de mobilitat.  
  
  
Patrimoni cultural  
La Direcció General de Cultura i Patrimoni emet el 16 de juny de 2020 un informe favorable respecte de la ZEC Cap de les Hortes i la ZEC Cap Roig.  
La Direcció Territorial de Castelló, Servici Territorial de Cultura i Esports emet l'1 de juliol de 2020 un informe favorable, i assenyala que a la ZEC Litoral de Benicàssim (Orpesa) hi ha un element patrimonial protegit, concretament, la Torre Colomera (Orpesa), declarada bé d'interés cultural amb el codi 82.05.723-485 i l'anotació ministerial P-A-75-257. S'indica que, encara que les normes de gestió han de considerar-se de manera molt positiva, és necessari establir mecanismes de coordinació entre els dos departaments amb béns implicats en la zona objecte de la normativa.  
Finalment, quant a la ZEC Cap de Cullera, l'Informe de 26 de maig de 2020, de la Direcció Territorial d'Educació de València indica la presència de dos béns de rellevància local en el seu àmbit, com són l'Ermita de Mare de Déu del Carme, un refugi antiaeri, dos bateries i referències de la presència de la Torre del Cap del Far, i indica que s'haurà d'elaborar una memòria d'impacte patrimonial i una prospecció arqueològica en l'àmbit de l'esmentada ZEC «Cap de Cullera».  
  
  
Prevenció d'incendis  
L'informe d'11 de juny de 2020 de la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals remarca l'existència de normativa respecte de les mesures i les condicions que han de complir-se per a previndre l'inici d'incendis forestals, així com de defensar les àrees d'interfície urbana-forestal d'estes zones habitades davant dels incendis.  
Des del punt de vista de la prevenció d'incendis, es considera que hauria de tindre's en compte en el desplegament de les normes de gestió el que s'establix sobre esta qüestió tant en el PATFOR com en el Codi Tècnic de l'Edificació i l'annex XI del TRLOTUP per a estes zones.  
Destaca també, des del punt de vista dels incendis forestals, l'existència de la categoria d'amenaça «Abocaments domèstics» al Litoral de Benicàssim i al Cap Roig, aspecte que es considera d'importància i que cal tindre en compte en la regulació a establir amb les normes de gestió d'estos espais, per ser una font de risc directe d'inici d'un incendi forestal.  
D'altra banda, troba a faltar una anàlisi del risc d'incendi forestal en els espais protegits, així com en el seu entorn immediat, ja que tant al Litoral de Benicàssim com al Cap de les Hortes i al Cap Roig este risc és mitjà i alt segons el PATFOR, i, a més, l'índex de perillositat és greu al Cap Roig.  
Considera útil i necessari adoptar mesures de gestió actives orientades a disminuir este risc a través d'accions dirigides, per exemple, a la conscienciació social, o amb mesures de reforç en la regulació d'usos. Pel que fa a la cartografia temàtica, es considera convenient incloure els mapes del risc d'incendi forestal del PATFOR.  
  
En l'estudi de les amenaces existents, hauria d'incloure's una anàlisi dels incendis produïts en els corresponents termes municipals, així com de les causes que els van originar, fet que permetria, si és el cas, determinar altres activitats que puguen ser generadores d'incendis a l'entorn dels espais protegits.  
  
Espais naturals protegits  
L'informe 21 de maig de 2020 del Servici de Gestió d'Espais Naturals Protegits indica que les normes de gestió no afecten cap espai natural protegit.  
  
Biodiversitat  
Quant a les microreserves de flora, i com detallen les mateixes normes de gestió, tots els espais contenen una microreserva: Torre de la Colomera (Litoral d'Orpesa), Cap de Cullera (Cap de Cullera), Cap de les Hortes (Cap de les Hortes) i Punta de la Glea (Litoral de Cap Roig).  
  
  
Forestal (PATFOR) i vies pecuàries  
La Secció Forestal de la Direcció Territorial de València emet un informe favorable el 19 de juny de 2020 i indica que el LIC Cap de Cullera no afecta forests d'utilitat pública ni vies pecuàries, encara que afecta terrenys forestals estratègics i conclou que no hi ha cap incompatibilitat amb la normativa forestal. No obstant això, suggerix ampliar la superfície inclosa en l'XN 2000, ja que hi ha àrees amb vegetació similar en les proximitats.  
Per part seua, la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Castelló, en el seu informe de 12 de juny de 2020, ressalta que el LIC Litoral d'Orpesa afecta la via pecuària camí del Reialenc del Mar, amb una amplària de 50 m, partionada i amollonada. Recorda que les vies pecuàries en sòl no urbanitzable tindran la consideració de sòl no urbanitzable d'especial protecció de domini pecuari, amb l'amplària legal que figure en la classificació.  
La Direcció Territorial d'Alacant, en l'informe de la Demarcació Forestal d'Altea de 3 de juny de 2020, indica que el LIC Cap de les Hortes afecta terreny forestal estratègic i una porció reduïda del MUP número 59. Ressalta l'elevada pressió antròpica que podria afectar la protecció del LIC i suggerix incloure esta consideració en les normes de gestió, així com els aspectes en matèria forestal que s'inclouen en este informe.  
Finalment, la Direcció Territorial d'Alacant, en l'informe de la Demarcació Forestal de Crevillent del 28 de maig de 2020, assenyala la presència de terreny forestal ordinari al LIC Cap Roig i afecta la via pecuària denominada canyada de la Costa, que no està partionada, i no preveu una afecció negativa a les espècies del terreny forestal. No obstant això, suggerix que s'hauran de preveure els condicionants següents:  
  
• En el cas que es realitzen obres, s'hauran d'observar les normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
• Prohibir treballs amb maquinària en dies declarats de perill extrem d'incendis.  
• Retirada de residus en cas d'obres, activitats o esdeveniments.  
  
Costes  
La Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic, en l'informe de 12 de novembre de 2020, indica que haurien de representar-se gràficament la partió DPMT, la ribera del mar, les servituds de trànsit, d'accés a la mar i de protecció i la zona d'influència, que no apareixen en la cartografia inclosa en la documentació.  
S'espera que siga compatible, atés el caràcter mediambiental de les normes, però cal tindre en compte que:  
• L'ús del DPMT es regularà segons el títol III de la Llei de costes. Si es realitzen instal·lacions en DPMT, hauran de ser autoritzades, amb la menor superfície possible i hauran de comptar amb títol habilitant.  
• Els terrenys contigus al DPMT estaran subjectes a les limitacions del títol II de la Llei de costes.  
• El DIE no recull la normativa de costes (vegeu el punt 3 de l'informe de Costes).  
• No es preveuen propostes d'actuació en l'àmbit marí. Si és necessari en el futur, s'haurà de sol·licitar un informe de compatibilitat amb l'Estratègia marina de la demarcació llevantinobalear.  
  
Far de Cullera  
L'Autoritat Portuària de València, en l'informe de 29 de juliol de 2020, recorda que el LIC Cap de Cullera limita amb el far de Cullera, una instal·lació de la competència de la qual és titular i indica que, en tot cas, s'hauran de respectar les servituds de subministraments i comunicacions necessàries per al funcionament i el manteniment del far.  
  
Ajuntament de Cullera  
En l'informe de 21 d'agost de 2020 informa favorablement la inclusió de la zona perifèrica de protecció al LIC «Cap de Cullera» i suggerix la inclusió de les consideracions següents:  
- Proposar les dimensions i l'abast de la zona perifèrica de protecció.  
- Incloure una ordenació i una regulació prevista dels usos a la zona perifèrica de protecció, almenys en els primers metres pròxims a la ZEC.  
- Inclusió i adaptació del Pla de gestió de la microreserva de Limonium dufourii.  
  
Costa Bellver, SL.  
El dia 10 de febrer de 2021 es registra en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica la documentació remesa pel Servici de Vida Silvestre referida a la norma de gestió que s'avalua ací. Entre la documentació hi ha un escrit de la mercantil Costa Bellver, SA, de 28 d'octubre de 2020 en el qual sol·licita, com a propietari d'uns terrenys situats als límits del LIC Litoral d'Orpesa, ser considerat part interessada dins del procediment d'avaluació ambiental estratègica.  
  
El 3 de juny de 2021, el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica remet a Costa Bellver un escrit perquè indique el que estime oportú en el procediment.  
En data 9 de juliol de 2021, es registra en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica la contestació, datada el 23 de novembre de 2020, en la qual indica que part dels terrenys inclosos en el LIC «Litoral de Benicàssim» es troben en l'àmbit del Pla parcial Torre Bellver, aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló el 13 de desembre de 1993, classificat com a sòl urbà, i considera que estos terrenys haurien d'incloure's en la zonificació de les normes de gestió de la ZEC com a zona D.  
També sol·licita incloure en les normes de gestió el seu Projecte de restauració paisatgística i ambiental de les parcel·les R2C i R14 del Pla parcial Torre Bellver al LIC litoral de Benicàssim.  
Quant a esta al·legació, valorem que la proposta plantejada no tindrà efectes negatius significatius sobre el medi ambient. No obstant això, serà l'òrgan promotor el que haurà de decidir la zonificació final que se li atorgue.  
  
D. Valoració ambiental d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP  
L'objecte del present informe ambiental i territorial estratègic (IATE) és valorar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 Litoral d'Orpesa (ES5223037), Cap de Cullera (ES5232021), Cap de les Hortes (ES5213032) i Litoral del Cabo Roig (ES5213033) subjecta a avaluació ambiental estratègica conformement al Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
La norma de gestió que inclou el projecte de decret del Consell es desplega de conformitat amb la legislació comunitària, estatal i autonòmica aplicable i permet integrar les consideracions ambientals, en concret, a través de les mesures de conservació i de les mesures necessàries per a previndre la deterioració i les alteracions dels hàbitats i les espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 del seu àmbit territorial, promou un desenvolupament sostenible, i harmonitza, a més, les seues previsions i determinacions amb els usos preexistents en este territori, tot això amb l'objectiu de fer front a la pèrdua de biodiversitat.  
  
Segons establix l'article 46.3 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial ordinària o simplificada si es determina l'existència d'efectes negatius significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals es referix l'article 53 del TRLOTUP.  
Per a això, el present IATE verifica tot el procediment seguit i analitza els impactes que es deriven per l'aplicació de les respectives normes de gestió, establint, si és el cas, les condicions finals que s'hagen d'incorporar en estes prèviament a la seua aprovació.  
A continuació, s'analitzen els criteris establits en l'annex VIII del TRLOTUP aplicables a les normes de gestió avaluades:  
  
D.1. Per les característiques dels plans i els programes  
Les normes de gestió objecte del present informe, pel seu contingut, són un pla i, d'acord amb la documentació aportada, els podria ser aplicable l'article 46.1.a del TRLOTUP, per constituir un marc per a la futura autorització de projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, si bé, atesa la reduïda extensió dels espais proposats, podria emmarcar-se dins de l'article 46.3 del TRLOTUP.  
Les normes de gestió són instruments de planificació ambiental i incorporen els seus propis objectius de gestió relatius a hàbitats i espècies, per la qual cosa té incidència en les activitats permeses en la seua delimitació. La major part de l'àmbit de les normes està inclosa en la franja litoral definida en el Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL); així mateix, i de conformitat amb la directriu 38 de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, les zones que conformen la Xarxa Natura 2000 declarades d'acord amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i biodiversitat, constituïxen espais que integren la infraestructura verda. Per això, les normes de gestió tindran efectes positius sobre els elements estratègics del territori sobre els quals incidixen, i contribuiran a complir l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.  
  
Les normes tenen incidència en la integració de consideracions ambientals i de promoció del desenvolupament sostenible, ja que tenen com a objectiu preservar en un estat de conservació favorable els hàbitats i les espècies considerades en el seu àmbit.  
Les normes de gestió no presenten problemes ambientals negatius significatius, més prompte al contrari, ja que precisament es redacten amb la finalitat de reduir l'afecció sobre hàbitats i espècies.  
L'aprovació de les normes respon a la necessitat d'implementar la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE, del Consell), una directiva europea de protecció dels espais que formen part de la Xarxa Natura 2000.  
En relació amb els possibles efectes sobre la planificació territorial i sobre la planificació sectorial implicada, cal recordar que la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals de la Comunitat Valenciana (article 47 quatre) indica que les normes de gestió «són vinculants tant per a les administracions públiques com per als particulars, i prevalen sobre el planejament territorial i urbanístic i sobre qualsevol altre instrument sectorial d'ordenació o gestió de recursos naturals».  
  
  
D.2. Per les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada  
Quant als efectes ambientals previsibles de les normes de gestió sobre la biodiversitat, la fauna i la flora en el seu àmbit geogràfic, seran positius, ja que es tracta d'un instrument d'ordenació orientat a la conservació dels hàbitats i espècies que han determinat la seua inclusió en els espais de la Xarxa Natura 2000 i a establir les mesures necessàries per a previndre la deterioració i les alteracions d'estos hàbitats i espècies amb la finalitat de mantindre'ls en un estat de conservació favorable o portar-los-hi.  
Igualment, es consideren positius els efectes sobre el paisatge que tindrà l'aplicació de les normes de gestió, ja que sent els espais de la Xarxa Natura 2000 recursos paisatgístics, de conformitat amb la legislació protectora del paisatge, la mateixa norma de gestió es pot considerar com un instrument que contribuirà a fixar els objectius de qualitat paisatgística per a estos espais.  
La consideració de les normes d'aplicació directa, així com dels criteris orientadors que s'establixen en la norma de gestió, tindran efectes positius en relació amb els factors climàtics i, especialment, sobre el canvi climàtic, atés que augmentaran la capacitat de resiliència del territori, això és, la seua capacitat d'adaptació a este problema.  
  
Igualment, també poden considerar-se positius, en general, els efectes sobre la terra, l'aigua i l'aire, atés que les normes de gestió promouen un ús racional d'estos dirigit a la seua millora i conservació en bon estat, en l'àmbit dels espais de la Xarxa Natura 2000.  
  
En relació amb l'afecció sobre el patrimoni cultural, s'estima que no és previsible que les normes de gestió afecten negativament el patrimoni cultural; no obstant això, les actuacions, els projectes i els plans inscrits en l'àmbit de les normes de gestió podrien suposar una afecció a elements del patrimoni cultural i, en conseqüència, s'estima que, tenint en compte l'informe del Servici de Patrimoni Cultural, les actuacions, els projectes i els plans inscrits en este àmbit hauran de sol·licitar un informe a la Direcció General de Patrimoni Cultural, de manera que prèviament a la seua autorització o aprovació disposen d'eixe informe i l'avaluació, si és el cas, de la repercussió sobre els elements del patrimoni cultural que puguen resultar afectats.  
Per la reduïda extensió de les ZEC en relació amb les superfícies dels municipis afectats (en tots els casos inferior al 0,5 %) i tenint en compte que es tracta d'instruments d'ordenació ambiental la finalitat dels quals és establir mesures de conservació dels hàbitats naturals i les espècies presents en estos i aconseguir un estat de conservació favorable, no són previsibles efectes adversos significatius en el medi ambient, sinó més prompte al contrari; per tant, es considera que li és aplicable l'article 46.3.b del TRLOTUP, i està justificada l'aplicació del procediment d'avaluació estratègica simplificada.  
  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objectiu, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'esta conselleria, es pot determinar, respecte de les normes de gestió dels Espais de la Xarxa Natura 2000 Litoral de Benicàssim (ES5223037), Cap de Cullera (ES5232021), Cap de les Hortes (ES5213032) i Litoral del Cap Roig (ES5213033), que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes negatius significatius sobre el medi ambient.  
  
E. Proposta d'acord  
Atenent el que s'establix en l'article 53.b del TRLOTUP, d'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000: Litoral de Benicàssim (ES5223037), Cap de Cullera (ES5232021), Cap de les Hortes (ES5213032) i Litoral del Cabo Roig (ES5213033), d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP assenyalats en l'apartat anterior, per no tindre efectes negatius significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació conformement a la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que descriga la documentació presentada i els informes emesos, i, a més, cal tindre en compte les determinacions següents:  
1. En la taula d'actuacions no autoritzables es fa referència a una reserva de fauna present en l'àmbit de la norma de gestió; atés que, de fet, no hi ha cap reserva de fauna, s'haurà d'eliminar esta frase.  
  
2. Caldrà atendre les consideracions de l'informe de 19 de juny de 2020, del Servici d'Ordenació del Territori de la Direcció General de Política Territorial i sobre l'afecció al PATIVEL.  
3. Les normes de gestió hauran de recollir les de l'informe del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge de 27 d'octubre de 2021.  
4. Es tindran en compte les observacions respecte de les vies de comunicació del LIC Litoral d'Orpesa incloses en l'informe de 25 d'octubre de 2021, del Servici de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat.  
5. S'hauran de tindre en compte i incorporar les consideracions de l'informe de 20 d'octubre 2021 del Servici de Gestió Territorial respecte del risc d'inundació i l'adequació a la normativa del PATRICOVA.  
  
6. Prèviament a l'aprovació definitiva, s'haurà d'obtindre un informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural.  
7. Es valoraran i, si és el cas, s'atendran les consideracions de l'informe d'11 de juny de 2020 de la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals.  
8. L'òrgan promotor valorarà i, si és el cas, atendrà les observacions dels informes de les demarcacions forestals del Servici d'Ordenació i Gestió Forestal.   
9. Tal com indica l'informe de 12 de novembre de 2020, de la Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar —Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic— haurien de representar-se gràficament la partió domini públic marítim-terrestre (DPMT), la ribera del mar, les servituds de trànsit, d'accés a la mar i de protecció i la zona d'influència. En qualsevol cas, tant les possibles instal·lacions o les actuacions que hagen de realitzar-se en DPMT hauran de respectar els condicionants i les limitacions de la Llei de costes.  
10. S'hauran de respectar les servituds de subministraments i comunicacions necessàries per al funcionament i el manteniment del far de Cullera, situat al LIC Cap de Cullera, tal com indica l'informe de l'Autoritat Portuària de València.  
11. Es valorarà i, si és el cas, es tindran en compte els suggeriments de l'informe de 21 d'agost de 2020 de l'Ajuntament de Cullera.  
12. Es valoraran i, si és el cas, es tindran en compte les consideracions aportades per Costa Bellver, SL, respecte dels seus terrenys situats al LIC «Litoral d'Orpesa».  
Respecte dels plans i els programes que puguen implementar-se en l'àmbit de les normes de gestió, no s'eximix del seu sotmetiment al tràmit d'avaluació ambiental si així ho preveu la normativa en matèria d'avaluació ambiental aplicable. De la mateixa manera, respecte dels projectes, les actuacions i les activitats que es pretenguen desenvolupar en este àmbit, que, fins i tot respectant les condicions establides en estes normes de gestió, no s'eximixen, tampoc, del seu sotmetiment al tràmit d'avaluació ambiental si així està previst en la normativa en matèria d'avaluació ambiental aplicable.  
Segons establix l'article 53.7 del TRLOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha aprovat el corresponent instrument de planejament en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En este cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 53.2.b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d'acord amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
A la vista de tot el que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió dels espais RN 2000 caps litorals, LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037), LIC Cap de Cullera (ES5232010), LIC Cap de les Hortes (ES5213032) i LIC Litoral del Cap Roig (ES5213033), amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, fet que no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que es consideren pertinents en el seu dret.  
Fet que vos notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
Fet que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 9 de novembre de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas».  
  
València, 16 de febrer de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.