Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5389, del 16-11-2006 (2006/12679)

RESOLUCIÓ de 20 d'octubre de 2006, de la directora general de Justícia, de la Conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques, per la qual es resol inscriure els Estatuts del Col·legi Oficial d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics d'Alacant, i es disposa la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5389

Data del DOGV
:   16-11-2006

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2006/12350


Data del document
:   20-10-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alacant
    * legislació
    * reglament intern
    * professió de l'urbanisme
    * col·legi professional

RESOLUCIÓ de 20 d'octubre de 2006, de la directora general de Justícia, de la Conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques, per la qual es resol inscriure els Estatuts del Col·legi Oficial d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics d'Alacant, i es disposa la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat. [2006/12506]  
Vist l'expedient d'inscripció d'Estatuts, instruït a instància del Col·legi Oficial d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics d'Alacant, inscrit amb el número 36 de la Secció Primera del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en què se sol·licita la inscripció i registre dels seus Estatuts en l'esmentat Registre, basant-se en els següents fets:  
Primer   
El Sr. Francisco Rodríguez Trives, en nom i representació del Col·legi Oficial d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics d'Alacant, va presentar el 9 de maig de 2005 sol·licitud d'inscripció i registre dels Estatuts de l'esmentat Col·legi al Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals, que havien sigut aprovats en data 12 d'abril de 2005 per la seua Junta General, en compliment d'allò previst en l'article 11 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.   
Segon   
Després de les modificacions produïdes en el text dels nous Estatuts en la tramitació del procediment, i segons certificat lliurat el 31 de juliol de 2006 pel Sr. Marcos Gallud García, secretari del Col·legi Oficial d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics d'Alacant, la Junta General d'aquest, en reunió celebrada el 6 de juny de 2006, va acordar aprovar la redacció definitiva dels seus Estatuts, i l'esmentat text va tindre entrada al Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en data 21 d'agost de 2006.  
Tercer   
El nou text dels Estatuts figura com a annex a la present Resolució, i es dóna ací per reproduït.   
Fonaments de dret  
Primer   
Revisats els Estatuts del Col·legi Oficial d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics d'Alacant, contenen totes les determinacions exigides en l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.   
Segon   
Aquests Estatuts han sigut aprovats amb els requisits i les formalitats previstos en l'esmentat article i en els mateixos Estatuts del Col·legi.   
Tercer   
L'expedient ha sigut tramitat pel Servei d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Direcció General de Justícia, de la Conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques, competent per així disposar-ho l'article 6.1 de l'esmentada Llei 6/1997, tenint en compte allò previst en la disposició final del Decret 4/2002, de 8 de gener, en virtut de les atribucions que té conferides pel Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat, pel qual s'assignen competències a la Presidència de la Generalitat i a les conselleries amb competències executives, i pel Decret 153/2005, de 28 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques.  
Vistos l'article 36 de la Constitució Espanyola i l'article 49.1.22 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els preceptes bàsics; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; el Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de desplegament d'aquesta última, i la resta de disposicions complementàries de pertinent aplicació, es dicta la següent resolució:  
1. Que s'inscriguen els Estatuts del Col·legi Oficial d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics d'Alacant al Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
2. Que es publique la present Resolució en el Diari Oficial de la Generalitat.   
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes, comptador des de l'endemà de la seua notificació, o bé recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà de la seua notificació. Tot això de conformitat amb el que estableixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i els articles 10, i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, sense perjudici que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna. Notifiqueu-lo a les persones interessades.   
València, 20 d'octubre de 2006.. La directora general de Justícia: Patricia Montagud Alario.  
Estatuts Particulars del Col·legi OficiaL  
 d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics d'Alacant  
Aprovats per la Junta General Extraordinària 12-abril-2005 i Junta General Ordinària 6-juny-2006  
Estatuts Particulars del COAAT Alacant  
CAPÍTOL I  
Naturalesa, composició i normativa reguladora  
Article 1. NATURALESA  
El Col·legi Oficial d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics d'Alacant, amb domicili social al carrer Catedràtic Ferré Vidiella núm. 7, d'Alacant, és una corporació de dret públic, emparada per la Llei i reconeguda per l'Estat, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins específics, dins del seu àmbit territorial.  
Article 2. COMPOSICIÓ I ÀMBIT TERRITORIAL  
El Col·legi Oficial d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics d'Alacant (que d'ara en avant es designarà abreujadament com a Col·legi), està integrat per quants aparelladors i arquitectes tècnics hi estiguen col·legiats.  
El seu àmbit territorial comprendrà la província d'Alacant.  
La modificació de l'àmbit territorial del Col·legi, per la unió o fusió de dos o més col·legis de la mateixa professió, com també l'absorció per part d'un altre col·legi preexistent, i sempre dins de l'àmbit de la Comunitat Valenciana, requerirà el vot favorable de les dues terceres parts dels assistents a Junta General, convocada a aquest efecte, per al seu posterior consens o acord amb el Col·legi a què s'aprove fusionar-se o amb el qual es verifique el procés d'absorció.  
En el cas que la modificació de l'àmbit territorial ho siga per segregació, també es requerirà el vot favorable de les dues terceres parts dels assistents a Junta General convocada a aquest efecte.  
Igualment, serà exigible el vot favorable de les dues terceres parts per al supòsit de dissolució del Col·legi.  
En tots els casos de fusió, absorció, segregació i dissolució, després de la tramitació col·legial establida, el seu enllestiment s'acomodarà a allò previst en l'article 8 de la Llei 6/97, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
Article 3. DELEGACIONS I AGRUPACIONS  
El Col·legi podrà establir delegacions en aquelles poblacions en què els interessos de la professió ho requerisca, amb les seues corresponents atribucions i àmbit territorial d'actuació.  
Així mateix, podrà integrar-se en agrupacions d'àmbit més ampli que el provincial.  
L'establiment de delegacions, així com d'integració en agrupacions, serà acordat en Junta General de Col·legiats, i es donarà compte al Ple del Consell General de Col·legis (que d'ara en avant es denominarà abreujadament com a Consell).  
Article 4. NORMATIVA REGULADORA  
El Col·legi queda subjecte en la seua actuació a les disposicions vigents de la Llei de Col·legis Professionals i qualsevol altra normativa que se li aplique, així com als Estatuts del Consell General i dels Col·legis Oficials d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics, als presents Estatuts, a les normes deontològiques, i als acords dels seus òrgans de govern, és a dir, la Junta General de Col·legiats i la Junta de Govern del Col·legi.  
L'exercici de la professió d'aparellador i arquitecte tècnic es regirà per les disposicions legals vigents, i estarà sotmés a les prescripcions de la Llei de Defensa de la Competència i de la Competència Deslleial, com també al règim legal vigent en matèria d'incompatibilitats legals i a les obligacions d'índole tributària i d'assegurament que en cada moment exigisca la normativa aplicable.  
CAPÍTOL II  
Fins i funcions del col·legi  
Article 5. FINS  
Són fins essencials del Col·legi:  
1) L'ordenació de l'exercici de la professió en la seua demarcació territorial.  
2) La defensa dels interessos professionals dels col·legiats en tots els àmbits de la seua actuació professional, tot això sense perjudici de la competència de l'administració Pública per raó de la relació funcionarial i de les específiques dels organismes competents en matèria de relacions laborals.  
3) La representació exclusiva de la corporació col·legial.  
Article 6. FUNCIONS  
Correspon al Col·legi l'exercici de les funcions següents:  
A. D'Ordenació professional  
1) Ordenar, en l'àmbit de la seua competència, l'activitat professional dels col·legiats, vetlar per l'ètica, dignitat i independència professional i pel respecte degut als drets dels particulars i exercir la facultat disciplinària en l'orde professional i col·legial.  
2) Intervindre en la redacció, modificació i actualització progressiva de les normes reguladores de la professió, i fer-ho a través del Consell, quan les normes tinguen caràcter nacional.  
3) Redactar els seus Estatuts Particulars, sotmetre'ls a l'aprovació de la Junta General de col·legiats i publicar-los, una vegada aprovats pel Consell Autonòmic o General, si fa al cas, i complits els requisits legals que foren exigibles.  
4) Qualssevol altres funcions relacionades directament i indirectament amb l'exercici professional, i es podran crear quants departaments, serveis o comissions s'estimen convenients per al millor compliment d'aquells. Hauran de mantindre informats els col·legiats de tot el que puga afectar l'exercici de la professió i el funcionament del Col·legi.  
5) Quantes altres funcions redunden en benefici dels interessos professionals dels col·legiats.  
B. De protecció professional  
1) Vetlar pel més estricte compliment de les normes col·legials d'actuació professional, ferma observança de les incompatibilitats legals, manteniment fidel als principis de deontologia professional i totes les obligacions que imposen les disposicions vigents, que regulen les funcions i competències dels aparelladors i arquitectes tècnics dins de l'àmbit de la seua competència.  
2) Complir i fer complir als col·legiats els Estatuts Professionals i Reglaments de Règim Interior, així com les normes i decisions adoptades pels òrgans col·legials en matèria de la seua competència.  
3) Adoptar les mesures conduents a evitar l'intrusisme professional i les transgressions legals conegudes pel Col·legi, relatives a actuacions que redunden en perjudici de la professió o dels col·legiats; denunciar i perseguir davant de l'administració i tribunals de Justícia els possibles casos, i portar a terme les actuacions necessàries respecte d'això, bé directament o a través del Consell.  
4) Procurar l'harmonia i col·laboracions entre els col·legiats, i impedir la competència deslleial entre aquests.  
5) Intervindre en via de conciliació o arbitratge en les qüestions que, per motius professionals, se susciten entre els col·legiats i que siguen plantejades davant del Col·legi.   
6) Resoldre per laude, a instància de les parts interessades, les discrepàncies que puguen sorgir sobre el compliment de les obligacions dimanants dels treballs realitzats pels col·legiats en l'exercici de la professió.  
7) Imposar sancions i correccions disciplinàries als col·legiats, quan calga, per mitjà del procediment regulat en aquests Estatuts.  
C. De perfeccionament professional  
1) Promoure, per tots els mitjans al seu abast, el major nivell tècnic, ètic i cultural dels seus col·legiats.  
2) Organitzar, si fa al cas, cursos per a la formació professional dels col·legiats.  
D. De gestió administrativa  
1) Visar les comunicacions d'encàrrecs professionals rebuts pels col·legiats i la documentació tècnica en què aquells es materialitzen. La comunicació es documentarà mitjançant la nota-encàrrec i pressupost, requerida per la Llei i establida d'acord amb les directrius del Consell General i/o autonòmic.  
Estan obligatòriament subjectes a visat les intervencions professionals l'encàrrec de les quals reben els col·legiats .llevat de les formulades per les administracions públiques als seus funcionaris. i els documents en què es materialitzen els treballs encarregats, com també els que tinguen el seu origen en els esmentats encàrrecs o treballs, com ara llibres d'ordes i assistències, llibres d'incidències, certificats de final d'obra i altres, excepte aquells treballs per als quals per disposició legal o per acord del Consell General i/o autonòmic s'establisca tal exempció.  
L'acte públic del visat es practicarà a partir de la presentació i registre de la nota-encàrrec i pressupost.  
El visat acredita la identitat i habilitació col·legial del facultatiu, la integritat i correcció formal del treball, així com la correcta observança de les normes col·legials per a recepció d'encàrrecs i contractació dels serveis professionals, dins del marc d'aplicació de la Llei de Defensa de la Competència i de la Llei de Competència Deslleial, la qual cosa es portarà a efecte a través de la comprovació del contingut de la comunicació de l'encàrrec i de la documentació que es produïsca en el desenvolupament de la intervenció professional contractada.  
El visat podrà ser atorgat o denegat. La pràctica del tràmit col·legial de visat donarà lloc a la meritació pel Col·legi dels drets econòmics corresponents al servei prestat, i el seu pagament serà condició prèvia perquè puguen retirar els interessats la documentació presentada a l'esmentat tràmit.  
La resolució col·legial, que atorga o denega el visat de les comunicacions d'encàrrec o dels treball professionals presentats, haurà d'adoptar-se en el termini màxim de quinze dies, a partir de la seua presentació. No obstant, el Col·legi podrà també, en idèntic termini, acordar la suspensió del visat en els supòsits de presumpta incompatibilitat o per altres causes prou justificades, i haurà de resoldre sobre l'atorgament o denegació d'aquest, en un termini màxim de dos mesos, comptadors des de l'acord de suspensió.  
La notificació col·legial, motivada i raonada, es comunicarà als interessats en el termini màxim de deu dies, i haurà de contindre el text íntegre de la resolució adoptada. En la notificació als interessats s'indicarà, a més, si la resolució és o no definitiva en la via col·legial i, si fa al cas, l'expressió dels recursos que contra aquell acord procedisquen, òrgan davant el qual hagueren de presentar-se i termini per a interposar-los.  
2) Establir els serveis administratius i regular el règim de la gestió voluntària del cobrament dels honoraris que es meriten pels treballs professionals.   
3) Fixar les quotes i aportacions econòmiques dels col·legiats que calguen per al sosteniment del Col·legi i les funcions corporatives, dins dels límits establits pel Consell, amb criteris de justícia i equitat.  
4) Recaptar i administrar els seus fons; elaborar el pressupost anual d'ingressos i despeses, així com la seua liquidació i balanç, i sotmetre'ls a coneixement de la Junta General de Col·legiats per a la seua sanció.  
5) El Col·legi, d'acord amb les directrius establides pel Consell General i/o autonòmic, facilitarà la documentació comprensiva de la nota-encàrrec i pressupost que haja de servir per a la sol·licitud de visat.   
E. D'assistència social  
1) Organitzar activitats i serveis comuns d'interés per als col·legiats, tant de caràcter professional, com formatiu, cultural, assistencial i de previsió i altres d'anàlegs, i proveir el sosteniment econòmic pels mitjans necessaris.  
2) Facilitar als col·legiats, quan així ho sol·liciten, servei de consulta jurídica en accions litigioses i administratives derivades del seu treball professional.  
3) Vetlar per la justa distribució entre els col·legiats de les càrregues tributàries i assessorar-los en les seues relacions amb l'administració.  
4) Cooperar amb el Consell en els fins de caràcter cultural i informatiu, així com en els de previsió i socors existents o que s'establisquen.  
5) Prestar la seua col·laboració per a les gestions econòmiques administratives a la Previsió Mútua.  
F. De representació  
1) Ostentar en el seu àmbit territorial la representació i defensa de la professió i del col·legiat davant l'administració, institucions, tribunals, entitats públiques o privades, particulars, amb legitimació per a ser part en tots els litigis que afecten els interessos professionals i exercitar el dret de petició conforme a la Llei, sense perjudici del que disposa l'article 5.2 d'aquests Estatuts i en la Llei de Col·legis Professionals.  
2) Nomenar els representants del Col·legi en les entitats, comissions, jurats i organitzacions públiques o privades, per als que fóra sol·licitada tal representació.  
3) Estar representats en els consells socials de les universitats.  
4) Ostentar la representació que establisquen les lleis per al compliment dels seus fins.  
G. De participació  
1) Participar en els Patronats Universitaris, intervenint en l'elaboració dels plans d'Estudis, informar les normes d'organització dels centres docents corresponents a la professió, mantindre permanent contacte amb els mateixos i preparar la informació necessària per a facilitar l'accés a la vida professional dels nous professionals.  
2) Participar en els consells i organismes consultius de l'administració, en matèria de la competència de la professió, així com en totes aquelles entitats i organitzacions públiques i privades en què la seua presència fóra sol·licitada.  
3) Participar plenament dins de les competències que li assenyalen els Estatuts de les agrupacions en què s'haguera integrat.  
H. De col·laboració  
1) Exercir totes les funcions que li siguen que encomanades per l'administració i col·laborar amb aquesta per mitjà de la realització d'estudis, emissió d'informes, elaboració d'estadístiques i altres activitats relacionades amb els seus fins, que puguen ser-li sol·licitades o que el Col·legi acorde formular per iniciativa pròpia.  
2) Emetre els dictàmens i informes i evacuar les consultes de caràcter professional, que li siguen sol·licitades per autoritats, jutges i tribunals, així com per qualsevol entitat pública i actuar per a la designació de perits, en les condicions que s'estipulen a aquest efecte. Així mateix es podran emetre a requeriment de qualsevol entitat privada, particulars o col·legiats, amb l'aprovació prèvia per la Junta de Govern.  
3) Facilitar als tribunals de Justícia i a quantes institucions i organisme ho requerisquen, conforme a Llei, la relació de col·legiats que puguen intervindre com a perits en matèria pròpia de les seues competències professionals.   
4) Col·laborar amb altres col·legis professionals en la realització d'estudis i activitats d'interés per a la professió.  
5) Patrocinar, participar o col·laborar en totes aquelles qüestions o activitats d'interés públic o ciutadà que servisquen al prestigi de la professió i a la seua projecció i presència davant de la societat.  
CAPÍTOL III  
Del règim econòmic  
Article 7. RECURSOS ORDINARIS  
Seran recursos ordinaris del Col·legi:  
a) Els productes dels béns i drets que posseïsca la corporació, com també dels serveis i activitats que en tot orde desenvolupe.  
b) Els drets d'incorporació, així com les quotes periòdiques que els col·legiats hagen de satisfer.  
c) Les quotes per intervenció professional establides d'acord amb els criteris i normativa col·legial vigent, així com els drets de visat.  
Article 8. RECURSOS EXTRAORDINARIS  
Constitueixen recursos extraordinaris:  
a) Les subvencions o donatius que es concedisquen al Col·legi per part de l'Estat, entitats públiques o persones privades.  
b) Les quotes extraordinàries que amb tal caràcter puga acordar la Junta General de col·legiats.  
c) El producte de l'alienació del seu patrimoni.  
d) Les quantitats que, per qualsevol concepte, corresponga percebre al Col·legi quan, .en compliment d'algun mandat, temporal o perpetu. administre qualsevol tipus de béns o rendes.  
Article 9. APLICACIÓ DELS RECURSOS  
La totalitat dels recursos ordinaris o extraordinaris hauran d'aplicar-se amb caràcter exclusiu en el compliment de les obligacions atribuïdes per la Llei de Col·legis Professionals i per les normes estatutàries i reglamentàries, i al que s'assenyale, si fa al cas, dins del marc normatiu esmentat per la Junta General de col·legiats.  
En tot cas, el repartiment de les càrregues col·legials entre els seus membres haurà de fer-se amb respecte als principis de justícia distributiva i d'equitat.  
Article 10. REGULACIÓ  
El Col·legi regularà la seua activitat econòmica mitjançant els pressupostos.  
La Junta de Govern redactarà l'esborrany del Pressupost Ordinari o dels extraordinaris si els haguera, per a ser sotmesos a coneixement i aprovació de les juntes generals de Col·legiats.  
Per a la liquidació d'aquests pressupostos se seguiran els mateixos tràmits.  
Article 11. PRESSUPOSTOS  
El pressupost ordinari del Col·legi es redactarà dividit en dos capítols, el d'Ingressos i el de Despeses; i comprendrà un exercici econòmic que coincidirà amb un any natural i haurà d'estar equilibrat.  
El capítol d'Ingressos haurà d'acomodar-se als recursos existents i previsibles i el de Despeses comprendrà totes les obligacions contretes i les necessàries per a l'òptim funcionament del Col·legi en els seus fins i funcions, així com el dels seus òrgans i serveis.  
Les partides pressupostàries estaran prou detallades per a la seua interpretació i aplicació dels recursos i despeses, i si calguera es redactarà una separata del mateix, en què s'estudie i calcule la quantitat que cada col·legiat ha d'aportar en concepte de quota i complement per a sosteniment del Col·legi.  
Els pressupostos extraordinaris es redactaran amb el mateix criteri.  
Article 12. DESTINACIÓ DELS RECURSOS  
La totalitat dels recursos, ordinaris o extraordinaris, hauran d'aplicar-se amb caràcter exclusiu al compliment de les obligacions atribuïdes per la Llei de Col·legis Professionals i per les Normes Estatutàries i Reglamentàries.  
CAPÍTOL IV  
Dels col·legiats  
Article 13. OBLIGATORIETAT DE COL·LEGIACIÓ  
És requisit indispensable per a l'exercici de la professió d'aparellador o arquitecte tècnic la incorporació a aquest Col·legi dels qui tinguen establit a la província el seu domicili professional únic o principal. Així mateix, és obligatòria la col·legiació per als funcionaris que realitzen treballs particulars, amb independència de la seua relació funcionarial.  
Així mateix, serà obligatòria la col·legiació dels aparelladors i arquitectes tècnics que, sense exercir la professió, pertanguen o desitgen pertànyer als òrgans de Previsió o qualsevol altre servei que tinga establit el Col·legi o el Consell.  
Article 14. POTESTAT DE COL·LEGIACIÓ  
Els Aparelladors i Arquitectes Tècnics que no exercisquen la professió amb el caràcter que s'assenyala en l'article 13, podran col·legiar-se lliurement i tindran dret a ser admesos en el Col·legi, si ostentant la titulació requerida, reunixen les condicions que s'assenyalen en aquests Estatuts.  
Article 15. REQUISITS PER A LA COL·LEGIACIÓ  
A la primera sol·licitud d'ingrés en el Col·legi, haurà d'acompanyar-se el títol que habilita legalment per a l'exercici professional o si no n'hi ha, testimoni notarial del mateix, o certificat d'estudis i resguard d'haver efectuat el pagament dels drets d'expedició, sense perjudici de l'obligació de presentar-lo posteriorment al Col·legi quan estiga en el seu poder. S'acompanyarà igualment rebut acreditatiu d'haver satisfet l'import de la quota d'incorporació, així com declaració de no estar inhabilitat per a l'exercici professional.  
De la documentació presentada, el Col·legi expedirà oportú resguard fins que es comunique l'acord de l'admissió per la Junta de Govern, dins del termini de trenta dies.  
Quan el sol·licitant figurara ja inscrit en un altre Col·legi, bastarà una certificat lliurat per aquell, en què s'hi farà constar les dades de la seua titulació i la declaració que no es troba inhabilitat per a l'exercici professional.  
Bastarà amb la sola incorporació a un Col·legi, que serà el de residència, per a exercir en tot el territori de l'Estat, sense perjudici que el col·legiat, a través del Col·legi a què pertanga, estiga obligat a comunicar als col·legis diferents del de la seua inscripció, les actuacions que vaja a realitzar en les seues demarcacions, prèvia acreditació amb aquest finalitat pel Col·legi d'acollida, a fi de quedar subjecte a les competències d'ordenació, visat, control deontològic i potestat disciplinària, per part de l'expressat Col·legi.  
Article 16. DENEGACIÓ DE COL·LEGIACIÓ  
La sol·licitud de col·legiació només podrà denegar-se en els supòsits següents:  
a) Quan no s'aporten els documents requerits o aquests oferisquen dubtes racionals sobre l'autenticitat i suficiència; en aquest cas la Junta de Govern iniciarà l'oportuna investigació.  
b) Quan el sol·licitant haguera sigut condemnat per sentència ferma que li inhabilite per a l'exercici de la professió.  
c) Com a conseqüència de sanció imposada en ocasió d'expedient disciplinari, que implique l'expulsió de l'organització col·legial i durant el temps que dure la mateixa.  
Article 17. RECURS CONTRA LA DENEGACIÓ DE LA COL·LEGIACIÓ  
Contra la denegació de la col·legiació podrà interposar-se recurs ordinari en el termini de trenta dies, comptadors des que tal negativa haguera estat comunicada.  
Els interessats, als qui es denegue l'admissió en el Col·legi, podran tornar a sol·licitar la seua incorporació al mateix, una vegada que cessen les causes que van motivar la denegació.   
Article 18. BAIXA COM COL·LEGIAT  
La condició de col·legiat es perd:  
a) Per renúncia o baixa voluntària sol·licitada per escrit, que l'interessat dirigirà al president del Col·legi, indicant la data a partir de la qual desitja cessar com col·legiat, amb una antelació de quinze dies.  
b) Per expulsió del Col·legi, acordada segons el que disposa els Estatuts Generals del Consell i en aquests Estatuts.  
c) Per sentència judicial ferma, d'inhabilitació per a l'exercici de la professió.  
d) Per deixar impagades dotze quotes ordinàries o extraordinàries, sense motiu justificat, davant del Col·legi.  
e) Per defunció.  
Article 19. PRECOL·LEGIACIÓ  
S'estableix la figura del precol·legiat, el règim i funcionament de la qual serà objecte de regulació per la Junta de Govern.  
Article 20. COBRAMENT DE DEUTES ALS COL·LEGIATS  
En el supòsit de generar-se deutes per col·legiats derivades de l'impagament, tant per drets col·legials sobre intervencions professionals, com per quotes ordinàries i extraordinàries degudament establides, el seu import serà notificat formal i expressament a l'interessat, i transcorreguts quinze dies, sense que pel mateix s'haguera liquidat el seu deute o es justificara la improcedència del crèdit reclamat, el Col·legi podrà detraure l'import degut pel col·legiat, de les liquidacions o havers per treballs professionals que per al seu visat presente, o de qualsevol saldo a favor seu que mantinga amb el Col·legi.  
Article 21. REINGRÉS EN EL COL·LEGI  
Els col·legiats que hagueren causat baixa en el Col·legi reingressaran immediatament en el mateix si es donen els supòsits següents:  
a) Per sol·licitud, en què manifesten deixar sense efecte el paràgraf a) de l'article 18 d'aquests Estatuts.  
b) Pel pagament de quotes retardades.  
c) Per residir novament en la demarcació del Col·legi.  
En tots els casos, es produirà el reingrés en el Col·legi, abonant prèviament una nova quota d'inscripció.  
Article 22. DRETS I DEURES DELS COL·LEGIATS  
Tots els col·legiats tenen el dret i el deure de participar activament en la vida corporativa, especialment assistir a les juntes generals, així com exercir fidelment, en els termes establits en els presents Estatuts, els càrrecs per als quals van ser elegits.  
Els col·legiats participaran en la vida corporativa a través dels actes següents:  
a) Assistint a les juntes generals, tant ordinàries com extraordinàries. Tots els col·legiats tindran dret de vot.   
b) Participant en les eleccions.  
c) Dirigint als òrgans col·legials proposant peticions i esmenes.  
d) Participant com a candidat en les eleccions de membres per a la Junta de Govern o de qualsevol altre òrgan del Col·legi.   
Article 23. DRETS DAVANT DEL COL·LEGI  
Tots els col·legiats, en ple ús de les seues atribucions col·legials, tenen el dret a totes les atencions de caràcter professional, social i cultural, que en compliment dels seus fins i funcions hi haja establit o establisca el Consell General, el Consell Autonòmic o el Col·legi, d'acord amb els seus Estatuts corresponents.  
A més s'assenyalen amb caràcter específic:  
a) Defensa dels seus interessos professionals.  
b) Protecció contra la competència legal i intrusisme.  
c) Assessorament tècnic professional.  
d) Elevació del nivell tècnic.  
e) Recurs contra els acords dels òrgans del Col·legi.  
Article 24. OBLIGACIONS RESPECTE DEL COL·LEGI  
A més del respecte i compliment de tota la normativa vigent, que regula l'exercici professional dels col·legiats, aquests estan obligats respecte al Col·legi a:  
a) El respecte i compliment de tot allò que s'ha preceptuat en aquests Estatuts.  
b) Acceptar i complir els acords dels òrgans col·legials.  
c) Informar del Col·legi els casos d'intrusisme professional que coneguen.  
d) Contribuir econòmicament al sosteniment del Col·legi, mitjançant el pagament puntual de les quotes ordinàries i extraordinàries que en cada moment s'establisquen, així com l'abonament dels Drets d'Intervenció Professional que hagen sigut fixats pel Col·legi.  
Els col·legiats queden obligats al puntual pagament de les seues aportacions econòmiques al Col·legi, establides d'acord amb el que disposa estatutàriament, qualsevol que siga la seua naturalesa. L'incompliment d'aquesta obligació respecte a les aportacions de caràcter periòdic, durant tres mesos consecutius o quatre alterns, sense causa justificada, podrà donar lloc, prèvia adopció del corresponent acord, amb notificació al Consell General i la resta de col·legis a què pertanguen o en els que tingueren la condició d'acreditats, a la suspensió de tots els drets col·legials que, com a membre de la corporació, pogueren correspondre'ls.  
La mateixa mesura s'adoptarà en relació amb l'impagament dels drets per intervenció professional, vençuts i líquids, el pagament dels quals es demorara durant un trimestre a partir de la seu meritació pel Col·legi o es produïra l'acumulació de tres quotes impagades.  
Article 25. RECURS CONTRA ACORDS DEL COL·LEGI  
Els col·legiats que consideren lesionats els seus interessos, per decisions i acords del Col·legi, podran interposar els recursos següents:  
a) Potestativament, recurs de reposició en el termini d'un mes, des de la notificació de l'acord, d'acord amb la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.   
b) Recurs d'alçada davant del Consell Autonòmic en el termini d'un mes, si l'acte fora exprés, o de tres mesos si mediara denegació per silenci administratiu.  
El dit recurs podrà presentar-se tant davant del propi Col·legi com davant del Consell Autonòmic. En el primer cas, el Col·legi haurà de trametre al Consell l'expedient complet, amb el seu informe en el termini de deu dies.   
c) Recurs contenciós administratiu, en el termini de dos mesos, d'acord amb la Llei de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.   
CAPÍTOL V  
De l'exercici professional pels col·legiats  
Article 26. MODALITATS  
Els aparelladors i arquitectes tècnics podran actuar professionalment:  
A)En règim d'exercici lliure.  
B) En qualitat de funcionari o de tècnic contractat per un organisme públic.  
C) Com a contractat al servei d'una empresa privada o d'altres professionals.  
D) Com a representant de la professió en comissions, tribunals o jurats, i  
E) Així com en qualsevol altra forma, no específicament prevista en els apartats anteriors, per a la qual estiga capacitat o d'acord amb les seues atribucions.  
Siga quina siga la forma d'exercir la seua professió, els aparelladors i arquitectes tècnics duran a terme el compliment de la seua funció amb plena independència de criteri. Al marge de l'estatut jurídic a què personal i laboralment puga estar sotmés i assumirà sempre la responsabilitat dels actes que realitze en l'exercici professional.  
Els aparelladors o arquitectes tècnics podran exercir simultàniament la professió en qualsevol de les formes previstes en el paràgraf primer, sempre que no excedisca els límits generals i particulars establits i dispose del temps necessari per a poder atendre els seus comeses, no incorrent en incompatibilitat.  
En l'exercici de la professió, les atribucions dels aparelladors o arquitectes tècnics vénen regulades pel Decret del 16 de Juliol de 1935, de l'antic Ministeri d'Instrucció Pública i Belles Arts, i pel Decret 265/1971 de 19 de febrer de 1971, Llei 12/86, de l'1 d'abril, Reial Decret 1627/1997 de 24 d'octubre, Llei 38/1999, de 5 de novembre, d'Ordenació de l'Edificació, i per qualsevol altra disposició que complemente o substituïsca les anteriors.  
Article 27. NOMENAMENT  
El nomenament dels aparelladors o arquitectes tècnics, per a la seua intervenció en les obres o treballs professionals de particulars, es durà a terme pel promotor.  
I en les obres de l'administració, per l'organisme corresponent que actue com a promotor, o persona delegada d'aquest.  
Article 28. PLURALITAT DE NOMENAMENT  
En cas de nomenament de diversos col·legiats per a un mateix treball, els honoraris meritats es repartiran en parts iguals al nombre d'ells, llevat de pacte en contra dels intervinents.  
Article 29. LIMITACIONS  
Tots els aparelladors o arquitectes tècnics tindran com a limitacions generals, en la realització de la seua activitat professional, les contingudes en la legislació vigent i normes corporatives.  
Els aparelladors o arquitectes tècnics funcionaris, com a titulars o contractats al servei d'un organisme públic o de qualsevol naturalesa, tindran com a limitacions a més de les de caràcter general, les que determine la Legislació que els fóra aplicable per la seua condició funcionarial.  
Els aparelladors o arquitectes tècnics contractats en règim d'assalariats al servei d'una empresa privada o d'altres professionals, tindran com a limitacions, a més de les de caràcter general, les determinades en els seus respectius contractes de treball, sempre que no estiguen en contraposició amb la Legislació vigent.  
Cap aparellador o arquitecte tècnic podrà intervindre en el mateix treball professional per al qual l'haja sigut designat anteriorment un altre col·legiat, sense obtindre prèviament la seua vènia o, si no n'hi ha, la corresponent autorització de la Junta de Govern del Col·legi, prèvia adopció de les mesures de garanties que calgueren, en raó de les funcions derivades del visat com a sistema d'ordenació de l'activitat professional. A l'efecte del qual, abans d'adoptar la resolució que procedisca es demanarà de les parts interessades la informació prèvia que fóra necessària per a acordar la pertinent autorització, amb vista a la defensa dels legítims interessos dels col·legiats, sense perjudici del visat del nou contracte.  
En general, els aparelladors i arquitectes tècnics contractats liberalment tindran com a limitacions les disposades en el contracte lliurement pactat entre les parts.  
Article 30. INCOMPATIBILITATS  
En l'exercici de la professió d'aparellador i arquitecte tècnic, regiran les disposicions oficials conforme al que disposa la Llei d'Incompatibilitats i les ressenyades en les Normes Deontològiques d'Actuació Professional del Consell General.  
Article 31. CONEIXEMENT DEL COL·LEGI  
Tots els col·legiats tenen l'obligació d'informar al Col·legi de tots els treballs professionals que els hagen sigut encarregats o realitzen, per a així estar en tot moment acollits als drets i obligacions col·legials de què puguen beneficiar-se en defensa dels seus interessos professionals, sense perjudici de la llibertat de pacte en les condicions contractuals.  
A fi de complir a les funcions col·legials d'ordenació de l'activitat professional derivades del visat, els col·legiats hauran d'informar del Col·legi, en el termini màxim de trenta dies, la conclusió de la seua intervenció.  
Quan la intervenció professional cessara abans d'acabar el treball encomanat, hauran d'assenyalar-se pel col·legiat les causes de tal circumstància, a fi que el Col·legi puga actuar, si fa al cas, en conseqüència.  
Quan el nomenament d'aparellador o arquitecte tècnic recaiga en un funcionari de l'administració, quedarà exempt de comunicar-ho al Col·legi, sense perjudici de les obligacions que si fa al cas tinga concertades amb l'entitat asseguradora de la seua responsabilitat professional.  
Article 32. VISAT  
El visat és l'acte administratiu mitjançant el qual el col·legiat sotmet els documents en què es formalitzen els nomenaments o encàrrecs (per mitjà de la nota-encàrrec i pressupost), o en què es materialitzen treballs professionals susceptibles d'això, al coneixement, verificació en el seu aspecte formal i control del Col·legi.  
El visat col·legial només verificarà els aspectes relatius a col·legiació, identificació de l'objecte del treball i idoneïtat formal de la documentació tècnica acompanyada.  
Article 33. COMUNICACIÓ D'ENCÀRREC  
La comunicació d'encàrrec és l'acte administratiu pel qual el col·legiat dóna compte al Col·legi del seu treball professional, per a la seua presa de raó, complint allò que s'ha preceptuat en aquests Estatuts i les disposicions vigents. La dita comunicació haurà de verificar-se a través de la nota-encàrrec i pressupost.  
CAPÍTOL VI  
Del control i inspecció dels treballs professionals  
Article 34. FUNCIONS DEL COL·LEGI AL VISAR  
Per l'acte administratiu del visat, el Col·legi exerceix les funcions següents:  
a) Controla la titulació i col·legiació o habilitació de la persona, els serveis professionals de la qual es contracten.  
b) Comprova el contingut formal del treball realitzat, així com la nota-encàrrec i pressupost.  
c) Informa i assessora, a petició del col·legiat interessat, sobre tots els documents que es presenten a visat.  
Article 35. TRAMITACIÓ DEL VISAT  
Entre la data de presentació de qualsevol document per al seu visat i examen i estudi de la documentació que l'acompanya, autorització i acte administratiu del mateix o denegació, si fa al cas, no haurà de transcórrer un termini superior a quinze dies.  
El tràmit col·legial del Visat donarà lloc a la meritació per part del Col·legi dels drets econòmics o taxes corresponents al treball, conforme a la fórmula establida per la Junta General de col·legiats. El seu pagament serà condició prèvia per a retirar del Col·legi la documentació objecte del visat.   
Article 36. SUSPENSIÓ DEL VISAT  
El Col·legi podrà acordar la suspensió del visat en els supòsits de presumpta incompatibilitat o per altres raons prou justificades.  
El Col·legi comunicarà esta incidència dins del termini de quinze dies des de la presentació del document i resoldrà sobre l'atorgament o denegació del visat en un termini màxim de tres mesos.  
Article 37. DENEGACIÓ DEL VISAT  
L'acord col·legial de denegació del visat el notificarà el Col·legi en el termini de deu dies, a partir de l'adopció de l'acord, i haurà de contindre el text íntegre de la resolució adoptada.  
La notificació al col·legiat contindrà el text íntegre raonat.  
La notificació es farà al col·legiat i al seu client, indicant a més si és o no acte definitiu en la via col·legial i, si fa al cas, l'expressió dels recursos que contra aquell acord procedisca, òrgan davant el qual hagueren de presentar-se i termini per a interposar-los.  
CAPÍTOL VII  
Òrgans de direcció, govern,  
gestió i administració del col·legi  
Article 38. ENUMERACIÓ  
Els òrgans de direcció, govern, gestió i administració del Col·legi són els següents:  
a) La Junta General de Col·legiats.  
b) La Junta de Govern.  
Secció primera  
De la Junta General de Col·legiats  
Article 39. NATURALESA  
La Junta General de Col·legiats és l'òrgan suprem i sobirà de govern del Col·legi. Els acords presos dins de les atribucions que en aquests Estatuts es fixen per a la mateixa i obliguen tots els col·legiats.  
Article 40. CONSTITUCIÓ  
Està composta pel conjunt dels col·legiats assistents a cada una d'elles.  
Per a la seua legalitat ha de complir els requisits següents:  
a) Que haja sigut convocada reglamentàriament.  
b) Que cada col·legiat assistent es trobe en ple ús dels seus drets col·legials.  
c) Que es trobe constituïda reglamentàriament la Mesa de la Presidència.  
d) Que siga presidida pel president del Col·legi o per persona a qui reglamentàriament li corresponga la seua substitució en cas d'absència justificada.  
Article 41. ATRIBUCIONS  
Són atribucions de la Junta General de Col·legiats:  
a) L'aprovació, revisió i modificació, si fa al cas, dels Estatuts Particulars i Reglaments de Règim Interior del Col·legi, sense perjudici de les competències del Consell General, així com les del Consell de la Comunitat Autònoma Valenciana quan aquest les tinguera.  
b) La determinació de les quotes, ordinàries i extraordinàries, de col·legiació i acreditació, drets per intervenció professional i drets de visat  
c) Aprovar els pressupostos ordinaris i extraordinaris del Col·legi i la rendició de comptes dels mateixos.  
d) Decidir i aprovar sobre les propostes d'inversió dels béns del Patrimoni del Col·legi i en especial sobre l'adquisició o venda de béns immobles.   
e) Aprovar les propostes d'establiment de delegacions del Col·legi en la zona de demarcació del mateix, la supressió de les existents, o la integració o adhesió a òrgans col·legials d'àmbit interprovincial o autonòmic, fixant, si fa al cas, les normes de funcionament dels mateixos i donant compte d'això al Consell General i al Consell Autonòmic.  
f) Crear comissions, quan així ho estime convenient, per al millor estudi dels assumptes professionals i col·legials que ho requerisquen, regulant si fóra necessari la seua composició i funcionament.  
g) Conéixer i resoldre, a la vista de l'exposició de la Memòria de l'exercici, l'actuació de la Junta de Govern i la resta d'òrgans del Col·legi, aprovant o censurant, si fa al cas, la gestió d'aquella i d'aquests.  
h) Resoldre sobre les mocions de confiança o censura cap a l'actuació dels membres de la Junta de Govern, d'acord amb les normes que s'establisquen en aquests Estatuts. (Article 62).   
j) Ratificar, si fa al cas, aquelles actuacions de les atribuïdes a la Junta General, dutes a terme per la Junta de Govern que, pel seu caràcter imprevist, inajornable o urgent, no hagueren pogut sotmetre's amb caràcter previ a la Junta General.  
Article 42. CLASSES DE JUNTES GENERALS DE COL·LEGIATS  
Pel seu caràcter, la Junta General de Col·legiats pot ser de dos classes:  
a) Ordinària i  
b) Extraordinària.  
Article 43. JUNTES ORDINÀRIES  
És Junta General Ordinària de Col·legiats, qualsevol de les dues que obligatòriament han de ser convocades i celebrades durant l'any.  
La primera ha de celebrar-se dins del primer semestre i el seu orde del dia han d'incloure, necessàriament, els temes següents:  
a) Memòria de la Junta de Govern en què, amb claredat i precisió, s'exposarà un resum de la labor realitzada l'any precedent, així com la gestió realitzada per la resta d'òrgans del Col·legi i els fets que hagen tingut lloc, de més gran relleu, en la vida col·legial i professional.  
b) Presentació dels comptes i resultats del Pressupost de l'any anterior, perquè en prengueu coneixement, examen, debat i aprovació, si procedeix.  
Per al millor coneixement dels col·legiats, ambdós documents hauran d'estar a disposició dels mateixos en les oficines col·legials, almenys amb quinze dies d'antelació a la celebració de la Junta.  
La segona Junta General Ordinària se celebrarà durant el Quart trimestre i com a temes imprescindibles en l'orde del dia han de figurar:  
a) Memòria de la Junta de Govern sobre actuacions que desitja dur a efecte durant l'exercici de l'any que ve i explicació de les directrius, coordenades i paràmetres que s'han tingut en compte en la redacció de l'esborrany del Pressupost del Col·legi, i  
b) Esborrany del Pressuposat del Col·legi que ha de regir en l'exercici econòmic de l'any pròxim, perquè en prenguen coneixement, examen, debat i aprovació, si procedeix . Ambdós documents hauran d'estar a disposició dels col·legiats, almenys amb quinze dies d'antelació a la celebració de la Junta.  
La suma dels excessos en la liquidació del pressupost col·legial, no podrà superar el 8% del pressupost total aprovat. A aquest efecte es tindran en compte únicament les desviacions positives i no es computaran les negatives.   
Podran incloure's també en l'Orde del Dia, de qualsevol de les juntes generals ordinàries, tots aquells assumptes que per la seua importància la Junta de Govern acorde, així com els que sol·licitaren els col·legiats en la forma que es determina en els Article 45 i 50 dels presents Estatuts.  
Article 44. JUNTES EXTRAORDINÀRIES  
Tindran caràcter de juntes extraordinàries qualsevol altra Junta General de Col·legiats que se celebre durant el curs de l'any.  
Els punts o temes a tractar en elles podran ser únics o diversos.  
Qualsevol de les dues juntes generals ordinàries no seran considerades com extraordinàries, si a més dels temes pressupostaris en la seua Orde del Dia, estan inclosos altres temes aliens a aquestes matèries.  
Article 45. PROMOCIÓ  
Les juntes ordinàries seran fixades a iniciativa de la Junta de Govern i les juntes generals extraordinàries de col·legiats seran promogudes per acords de la Junta de Govern del Col·legi, o per sol·licitud dels col·legiats.  
Els col·legiats dirigiran escrit a la Junta de Govern del Col·legi, en què exposara amb claredat els temes a tractar i els motius que justifiquen la seua convocatòria, que acompanyaran els plecs de signatures de, almenys, el 5% dels col·legiats del cens, amb expressió del número col·legial, nom i cognoms. Podran acompanyar també a l'escrit de sol·licitud la documentació que consideren adient, o aquella que amb caràcter complementari li siga sol·licitada pel president del Col·legi.  
Si per circumstàncies urgents fóra necessari celebrar-la abans del temps que s'assenyala en aquests Estatuts, una Comissió formada d'entre els col·legiats sol·licitants, gestionarà aquesta circumstància amb la Junta de Govern.  
Article 46. CONVOCATÒRIA  
La convocatòria a reunió dels Col·legiats en Junta General, es farà per mitjà d'un escrit o comunicació signada pel president del Col·legi.  
El dit escrit o comunicació constarà, de forma clara i detallada:  
a) Classe de Junta, ordinària o extraordinària.  
b) Data de la celebració.  
c) Lloc on se celebrarà.  
d) Hora de començament de la sessió en primera i segona convocatòria.  
e) Orde del dia provisional o definitiu, i  
f) Detall de la documentació que s'acompanye, si fa al cas.  
La convocatòria a una Junta General es farà en dues fases, una primera amb l'Orde del Dia provisional i una segona, deu dies abans de la celebració amb l'Orde del Dia definitiu.  
Article 47. ORDE DEL DIA  
Necessàriament, les juntes generals ordinàries tindran un Orde del Dia provisional i previ, que serà remés als col·legiats amb trenta dies d'antelació a la celebració de la Junta i un altre posterior definitiu que serà enviat amb deu dies d'antelació.   
Article 48. DOCUMENTACIÓ  
Amb 15 dies d'antelació a la celebració d'una Junta General Ordinària, la documentació relativa als punts que han de tractar-se en la mateixa estarà en el Col·legi, a disposició de quants col·legiats vullguen consultar-la.   
Serà potestatiu de la Junta de Govern del Col·legi la decisió d'enviar la documentació de la Junta per correu als col·legiats o lliurar-la als assistents moments abans o durant el curs de la sessió, sense perjudici del pronunciament de la pròpia Junta General. En tot cas, la dita documentació estarà en el Col·legi a disposició dels col·legiats amb quinze dies d'antelació.  
Article 49. TEMPS DE PREPARACIÓ  
Entre l'anunci o primer escrit de convocatòria d'una Junta General de Col·legiats i la data de la seua celebració ha de mediar un temps per a l'estudi i preparació dels temes pels col·legiats, o per la Junta de Govern del Col·legi.  
A aquest fi s'estableix:  
a) Que transcórreguen trenta dies naturals, almenys, des de la data de la seua convocatòria en juntes ordinàries.  
b) En juntes extraordinàries es podrà reduir aquest temps a només deu dies naturals, si haguera motiu que justifique la urgència de la seua celebració.  
c) En cas de ser sol·licitada pels col·legiats, haurà de celebrar-se dins dels trenta dies naturals, comptadors a partir de la presentació de la sol·licitud.   
Article 50. INCLUSIÓ DE PUNTS EN L'ORDE DEL DIA  
La Junta de Govern podrà incloure, en l'orde del dia d'una Junta General, aquells assumptes que per la seua importància acorde, siga la junta ordinària o extraordinària.  
Els col·legiats també podran incloure temes a tractar en les juntes generals, abans de la remissió de l'Orde del Dia definitiu, sol·licitant-ho per escrit a la Junta de Govern.  
Article 51. CELEBRACIÓ  
Les juntes generals, ordinàries o extraordinàries, se celebraran sempre en el dia i hora assenyalats, bé siga en primera convocatòria, d'assistir com a mínim la meitat més un dels col·legiats, o en segona, trenta minuts després, siga quin siga el nombre d'assistents.  
La Mesa podrà sol·licitar en qualsevol moment l'acreditació de col·legiat dels assistents.  
Article 52. CONSTITUCIÓ DE LA MESA  
La Mesa de la Presidència de la Junta estarà constituïda pel president i secretari del Col·legi i, potestativament, per altres membres de la Junta de Govern a decisió de la mateixa, més les persones que amb caràcter d'assessors o ponents s'estime incloure, en virtut de la naturalesa dels temes a tractar. La decisió sobre la presència d'assessors en la Mesa de l'Assemblea correspon indistintament a la Junta General de Col·legiats o a la Junta de Govern.  
En cas de vacant, provisional o definitiva, o absència del president i/o del secretari, el substituirà el vicepresident o un altre membre de la Junta de Govern.  
La no assistència dels membres de la Junta de Govern a l'Assemblea haurà de ser justificada davant dels presents.  
Article 53. PRIMER PUNT A TRACTAR  
Oberta la sessió, el primer punt a tractar serà obligatòriament l'aprovació de l'Acta de la Junta anteriorment celebrada.  
Amb aquest fi haurà de figurar com a primer punt de l'Orde del Dia.  
Es complirà aquest tràmit procedint-se a la lectura de l'esborrany de l'Acta pel secretari del Col·legi. L'Assemblea podrà decidir, per unanimitat, donar per llegida l'Acta, per conéixer el seu contingut.  
Al finalitzar la seua lectura els assistents podran fer quantes observacions, puntualitzacions o demanar els aclariments que estimen necessaris.  
Finalitzada la lectura, el president preguntarà si s'aprova pels assistents. Cas de no haver-hi resposta en contra s'entendrà que és aprovada per unanimitat; en cas contrari se sotmetrà a votació.  
En cas de sotmetre's a votació, les Actes de les Juntes Generals de col·legiats s'aprovaran per majoria simple de vots dels presents que van assistir a la Junta a què corresponga i s'autentificarà el seu contingut mitjançant diligència del secretari, amb el vist-i-plau del president.  
Article 54. QÜESTIONS PRÈVIES I D'ORDE  
Una vegada aprovada l'Acta de la Junta anterior, és quan vertaderament comencen a tractar-se els temes que justifiquen el trobar-se reunits els col·legiats en Junta General.  
A aquest efecte, el president, abans d'entrar en matèria, preguntarà als assistents si hi ha qüestions prèvies o d'orde a considerar, o exposarà les que presente la Junta de Govern, si les haguera, per a resoldre en conseqüència.  
Com a qüestions prèvies s'entendran aquelles propostes que a la Junta se li plantegen sobre sistematització dels estudis, debats, votacions o alteracions de l'Orde del Dia, en virtut del caràcter o peculiaritats dels assumptes a tractar.  
Com a qüestions d'orde s'entendran aquelles que es referisquen a requisits o preceptes estatutaris de compliment obligatori.  
Les intervencions per a aquestes qüestions, tant de cada un dels assistents com dels membres de la Mesa, no podran ser superiors a tres minuts i una vegada resoltes pel president, es consideraran ultimades, per la qual cosa sota cap pretext podran plantejar-se novament.  
Article 55. EXPOSICIÓ DELS ASSUMPTES  
Abans d'estudiar cada tema específic de l'Orde del Dia, que es farà per orde rigorós, el secretari donarà lectura a cada punt, invitant tot seguit al ponent, qui realitzarà l'exposició del mateix, acabada la qual es passarà al seu estudi, debat i votació, si procedeix.  
No obstant, el president, per voluntat pròpia o per atendre la sol·licitud de qualsevol dels assistents, podrà invitar qualsevol membre de la Mesa o dels presents perquè complemente aquesta introducció, si es dóna la circumstància en la persona designada que és coneixedor del tema per la seua competència o per altres raons que l'avalen.  
Article 56. DESENVOLUPAMENT DELS DEBATS  
Per al desenvolupament dels debats es tindran en compte les normes següents:  
a) Que se sol·licitarà la intervenció per mitjà de mà alçada, identificant-se amb nom i cognoms i número de col·legiat.  
b) Que s'esperarà el torn d'intervenció per al qual serà cridat.  
c) Que es procurarà concreció en les intervencions.  
d) Que es tindrà dret a un segon torn d'intervenció, i  
e) Que es tindrà així mateix dret a rèplica, sol·licitant-lo igualment.  
Per al compliment d'aquestes normes el secretari anirà prenent nota de les sol·licituds d'intervenció, així com de les de rèplica, a fi de poder establir l'orde de l'ús de la paraula.  
Article 57. HARMONIA EN LES DISCUSSIONS  
Per a aconseguir la bona harmonia en les discussions, agilitar els debats i evitar desviacions dels temes, el president actuarà com a moderador.  
Cridarà a l'orde al col·legiat que fent ús de la paraula es desvie del tema, faça afirmacions sense fonament, al·lusions inconvenients, tracte d'alterar els ànims dels assistents, o s'excedisca en un temps raonable d'intervenció.  
Així mateix procedirà amb qualsevol altre assistent a la Junta, que sense estar fent ús de la paraula, interrompa o tracte d'obstaculitzar el normal desenvolupament de la sessió, o pretenga tindre un nombre més gran d'intervencions de les reglamentàries.  
Farà una primera amonestació per aquests motius a qui fóra mereixedor d'ella, advertint-li que en cas de reincidència podrà expulsar-lo temporal o definitivament de la Junta.  
Article 58. INTERVENCIÓ DELS MEMBRES DE LA TAULA  
La intervenció dels membres de la Taula de la Presidència de la Junta, si es fa com a participants en els debats, s'ajustarà a les normes establides en aquests Estatuts.  
Si la seua intervenció és sol·licitada en el curs dels mateixos pel col·legiat que, en aquell moment, està fent ús de la paraula, es farà tot seguit i pel temps necessari.  
El col·legiat, després de la intervenció del membre de la Mesa podrà fer ús del seu dret a una segona intervenció i a més del de rèplica.  
Consumits els temps d'intervenció i de rèplica del col·legiat, així com el del membre de la Taula en les seues explicacions i respostes, el moderador donarà per conclòs el debat, llevat que per la seua naturalesa i importància estime concedir un temps addicional.  
Article 59. CONCLUSIONS DELS DEBATS  
El moderador considerarà conclosos els debats quan s'hagen esgotat les intervencions sol·licitades, o bé quan quedant encara algunes per realitzar-se, a causa del temps transcorregut, considere que les intervencions són reiteratives i que els temes, això no obstant, al seu parer, han quedat àmpliament debatuts.  
Així ho manifestarà i farà a continuació el resum amb la proposta que procedisca, per a l'acord pertinent, procedint-se tot seguit a la votació, si fóra necessària.  
Article 60. VOTACIONS   
En les juntes generals, tant ordinàries com extraordinàries, tots els col·legiats assistents tindran dret de vot.   
S'entendrà que hi ha unanimitat en una votació quan al preguntar el president si s'aprova l'assumpte sotmés a debat, cap col·legiat manifesta el contrari. En tot cas, el president podrà proposar que se celebre votació.  
En el cas de no existir unanimitat, els acords s'adoptaran per majoria simple de vots entre els col·legiats assistents, llevat d'aquells casos en què es requerisca majoria proporcional.  
Article 61. CLASSES DE VOTACIONS  
Les votacions seran de tres classes: ordinària, nominal i per papereta.  
La votació ordinària es verificarà alçant-se en l'orde que establisca el president, els qui aproven la votació que es debat, els que desaproven i els que s'abstinguen, i serà la modalitat que s'adopte en principi.  
La votació nominal es realitzarà dient el col·legiat els seus dos cognoms seguits de la paraula (sí) o (no) o (m'abstinc), i tindrà lloc quan ho sol·liciten com a mínim la desena part dels assistents.  
La votació per papereta haurà de celebrar-se quan la demanen la tercera part dels assistents a la Junta, o la propose el president amb el consens de la Mesa, per considerar que afecta el decòrum dels col·legiats. En aquest últim cas, i si així es decidira per la Mesa, podrà ser a més secreta, sense identificació del votant en la papereta.  
El vot podrà exercir-se per delegació i es durà a terme per mitjà d'imprés oficial del Col·legi, degudament numerat per a cada col·legiat, en què figurarà el seu nom, cognoms i número de col·legiat, i que constarà de dues parts, una de les quals constituirà el justificant de la delegació en què es designarà al col·legiat que es delega, havent de figurar en el mateix la signatura del delegant, servint l'altra part de l'imprés com a justificant per als col·legiats que assistisquen personalment a l'Assemblea. Els impresos de delegació hauran de lliurar-se al secretari de la Mesa a l'inici de la sessió. Cada col·legiat no podrà ostentar més de set delegacions de vot.  
Article 62. MAJORIA PROPORCIONAL  
Es requerirà el vot favorable de les dos terceres parts dels assistents a una Junta General, en els casos següents:  
a) Per a l'aprovació, revisió o modificació dels presents Estatuts.   
b) Per a l'adquisició, alienació o venda de béns del Patrimoni del Col·legi.  
c) Per als vots de censura i cessament a la Junta de Govern del Col·legi, o a qualsevol dels seus membres.  
d) Per als vots de censura i cessament a qualsevol òrgan de gestió o servei del Col·legi.  
e) Per a cessar a qualsevol membre de la Junta de Govern o a la seua totalitat, caldrà que en una altra Junta General anterior s'haja aprovat un vot de censura.  
f) Creació o dissolució d'entitats mercantils.  
g) En els processos de fusió, absorció, segregació i dissolució.  
Article 63. ACORDS  
Els textos dels acords seran redactats durant la sessió i el secretari del Col·legi procedirà a la lectura dels mateixos, a fi que els assistents coneguen el seu contingut i la forma en què quedaran ressenyats en l'Acta de la Junta. No es podran prendre acords sinó sobre punts que figuren en l'Orde del Dia de la reunió.  
Article 64. RECURSOS CONTRA ELS ACORDS  
Contra els acords adoptats per la Junta General de Col·legiats es podrà recórrer personal o col·lectivament en raó a l'existència de:  
a) Defectes de fons o vicis de forma en la seua adopció.  
b) Lesió per als interessos professionals o personals.  
Les accions que es podran exercitar són:  
a) Recurs ordinari  
b) Altres recursos autoritzats per la legislació, i  
c) Recurs contenciós administratiu.  
Article 65. EFECTIVITAT I EXECUCIÓ DELS ACORDS  
Els acords adoptats en les juntes generals produeixen efecte en els seus propis termes i a partir de la data en què es decidisca la seua entrada en vigor.  
Article 66. PRECS I PREGUNTES  
En tota Junta General, com últim punt de l'Orde del Dia haurà d'incloure's aquest apartat.  
En ell s'escoltaran els precs que qualsevol dels assistents desitge fer a la Junta, així com es preguntarà i respondrà per qui corresponga totes aquelles qüestions informatives o de suggeriments que se susciten.  
En aquest apartat no es podran tractar els assumptes a fons, només assenyalar-se i comentar-se sense arribar a resolucions sobre ells.  
Finalment i com a norma general, es plantejaran temes per als que no calguen antecedents o estudis de documentació adequada.  
Article 67. DURACIÓ DE LES SESSIONS  
Es procurarà que la totalitat de la Junta General se celebre d'una sola vegada, però si per la naturalesa, extensió o documentació addicional o consultes a realitzar, fóra aconsellable una o més sessions, pels assistents s'acordarà el moment de la interrupció i el lloc, dia i hora de la seua continuació, fins a la seua total conclusió.  
Article 68. ACTES  
La redacció de les actes de les juntes generals de col·legiats correspon al secretari del Col·legi, que podrà ser auxiliat per personal del mateix i mitjans materials que crega oportuns. La seua formalització es durà a terme no de forma literal, sinó sintetitzant els debats i acords que s'hi adopten.   
En elles han de figurar, a més de la cita del lloc, dia i hora del començament i conclusió, la relació nominal de col·legiats assistents, deixant constància a l'entrar a l'Assemblea.  
A més de ressenyar en elles els acords adoptats, que es redactaran durant la sessió, com s'indica anteriorment, els paràgrafs que els assistents desitgen que se citen en ella, figuraran amb la indicació del nom i cognoms, i número col·legial del proponent o proponents.  
La Junta General, a petició del president, podrà denegar la inclusió d'aquests paràgrafs per mitjà de votació aprovada per majoria simple.  
Article 69. CUSTÒDIA DE LES ACTES  
Les actes de les juntes generals aprovades s'assentaran en el Llibre d'Actes, que forma part de la documentació del Col·legi.  
Les que de moment no es troben en aquesta situació, el seu esborrany es trobarà igualment custodiat en el Col·legi.  
Els col·legiats podran consultar les actes de les juntes generals, estiguen o no aprovades, sol·licitant-ho en la Secretaria del Col·legi, on podran fer-ho sense traure-les del mateix.  
De precisar-se còpia de les mateixes, se sol·licitarà al secretari del Col·legi, qui ho farà per mitjà de la certificat corresponent.  
Article 70. PUBLICITAT DELS ACORDS  
Els esborranys de les Actes de Juntes Generals, es trametran als col·legiats dins dels trenta dies següents a la seua celebració, llevat acord exprés en contra de la dita Junta General.  
Secció Segona  
De la Junta de Govern  
Article 71. NATURALESA  
A la Junta de Govern del Col·legi li correspon la direcció i administració del mateix.  
Article 72. COMPOSICIÓ  
La Junta de Govern està composta i integrada per president, secretari, tresorer-comptador i dos vocals.  
Article 73. COMPETÈNCIES I ATRIBUCIONS   
En les seues actuacions la Junta de Govern tindrà en compte en cada moment la legislació, normes i mandats que per a cada cas estiguen vigents, podent recórrer a tots els assessoraments jurídics que calguen.  
Són funcions específiques de la Junta de Govern:  
1. Amb relació als col·legiats:  
a) Resoldre sobre l'admissió de les sol·licituds de col·legiació i d'acreditació.  
b) Vetlar pel comportament professional dels col·legiats.  
c) Promoure les oportunes accions per a impedir l'exercici de la professió als qui no posseïren habilitació legal per a això.  
d) Publicar les convocatòries d'eleccions per a proveir els càrrecs de la Junta de Govern.  
2. En relació amb la vida econòmica del Col·legi:  
a) Recaptar i administrar els fons del Col·legi.  
b) Redactar els pressupostos i rendir els comptes anualment a la Junta General de Col·legiats.  
c) Resoldre sobre la inversió dels fons socials, llevat d'aquells supòsits en què per imperatiu estatutari es requerisca l'aprovació de la Junta General de Col·legiats.  
d) Autoritzar els moviments de fons en els casos d'obertura o traspassos de comptes bancaris.  
3. En relació amb els organismes oficials en el seu mateix àmbit territorial:  
a) Defensar els col·legiats en l'exercici de les seues funcions professionals.  
b) Gestionar, en nom del Col·legi, totes les millores que estime convenients per al millor desenvolupament de la professió en l'àmbit col·legial, així com tot allò que puga redundar en interés professional dels aparelladors i arquitectes tècnics.  
4. De caràcter general:  
a) L'execució dels acords col·legials i qualssevol altres funcions que se li atribuïsquen en altres articles dels Estatuts Generals o dels presents Estatuts.  
b) També competeix a la Junta de Govern la realització de qualssevol altres funcions que no estiguen expressament atribuïdes a la Junta General de Col·legiats, així com aquelles altres per a les que, encara estant-li atribuïdes, no poguera obtindre's l'acord previ de la Junta General de col·legiats per raons inajornables d'imprevisibilitat o d'urgència, degudament acreditades, amb l'excepció de les matèries per a les quals aquests Estatuts requerisquen quòrum especial d'assistència i votació qualificada, així com les que es refereixen a l'aprovació de pressupostos ordinaris o extraordinaris o a la seua liquidació.  
Article 74. NOMENAMENTS  
Els membres de la Junta de Govern del Col·legi seran triats per sufragi entre tots els col·legiats que tinguen la condició d'electors.  
El mandat de la Junta de Govern serà de quatre anys, renovant-se en la seua integritat al terme del mateix. Només podrà exercir-se el càrrec de president per un màxim de vuit anys consecutius, equivalent a dos períodes de mandat i la resta de càrrecs de la Junta de Govern per un màxim de quatre mandats consecutius.   
Amb caràcter excepcional i de declarar-se desertes per falta de candidats les eleccions per a renovació ordinària de la Junta de Govern, podran presentar-se per a un nou mandat els components de la Junta ixent en les eleccions extraordinàries que per eixe motiu es convocaren, devent, en tot cas, retirar la seua presentació si en les dites eleccions extraordinàries haguera altres candidatures.  
El nomenament el farà el Consell, per mitjà de l'expedició de la corresponent credencial, d'acord amb el resultat de les eleccions.  
Article 75. SUBSTITUCIONS  
L'absència de qualsevol membre de la Junta de Govern per malaltia, o motius de caràcter temporal, se suplirà amb un dels vocals de la Junta   
Article 76. DIMISSIONS  
La dimissió d'un o més components de la Junta de Govern del Col·legi es regularà de conformitat amb el que preveuen els Estatuts Generals i en els Estatuts Particulars.  
Quan per dimissió o altres causes queden vacants més del 50% dels càrrecs, inclosa la vocalia, es procedirà pel Consell General a la designació d'una Junta d'edat en la forma estatutàriament establida, amb l'específica funció de convocar eleccions extraordinàries.  
Article 77. DEL PRESIDENT  
Correspon al president del Col·legi la representació legal del mateix, exercitant també aquelles funcions que s'assenyalen tot seguit.  
Presidirà les reunions de la Junta General i de la Junta de Govern, així com de totes les comissions que es constituïsquen en el si del Col·legi, a les sessions del qual assistisca. En els casos d'empat en les votacions, dirimirà les qüestions suscitades amb vot de qualitat.  
El president ostentarà la direcció corporativa i vetlarà en tot moment pel seu més eficaç desenvolupament i pel compliment dels acords col·legials. Serà igualment ordinador dels pagaments que es realitzen a càrrec dels fons del Col·legi, podent signar amb el tresorer-comptador els documents per al moviment de fons.  
Finalment autoritzarà, amb la seua signatura, les actes, còpies i qualsevol altre document col·legial que es considere precís.  
Article 78. DEL VICEPRESIDENT  
A proposta del president,i per acord de la majoria absoluta de la Junta de Govern, es nomenarà un vicepresident, qui el substituirà en cas d'absència, malaltia o vacant. Recaurà sempre sobre un dels vocals.  
El vicepresident podrà ser cessat en el seu càrrec pel mateix procediment que es va nomenar.  
Als efectes procedents, tindrà reconeguda la seua signatura en les entitats bancàries on existisquen fons col·legials.  
De tal nomenament s'informarà d'immediat als col·legiats.  
Article 79. DEL SECRETARI  
El secretari tindrà a càrrec seu la documentació del Col·legi. Alçarà acta de totes les reunions que se celebren i expedirà les certificats que se sol·liciten, amb el vist-i-plau del president. Dirigirà els serveis administratius del Col·legi, serà cap de Personal i tindrà cura del Registre de Col·legiats, en què del mode més complet, i actualitzat possible, es consignarà l'historial professional de cada un d'ells.  
Article 80. DEL TRESORER-COMPTADOR  
Correspon al tresorer-comptador ordenar la comptabilitat del Col·legi, prenent nota en els llibres oficials dels cobraments i pagaments efectuats, estenent els lliuraments que se sotmetran a l'orde de pagament i al vist i plau del president; formarà l'estat de fons mensuals i signarà amb el president, si fa al cas, els documents per a moviments de fons del Col·legi.  
Igualment li correspondrà la formalització dels balanços, inventaris i, específicament, la redacció i liquidació dels Pressupostos del Col·legi, que cada any seran sotmesos a la Junta de Govern per a la seua posterior aprovació en Junta General de Col·legiats.  
El pressupost ordinari del Col·legi es redactarà dividit en dos capítols, el d'Ingressos i el de Despeses: comprendrà un exercici econòmic que coincidirà amb un any natural i haurà d'estar equilibrat.  
El capítol d'Ingressos haurà d'acomodar-se als recursos existents i previsibles i el de Despeses comprendrà totes les obligacions contretes i les necessàries per a l'òptim funcionament del Col·legi en els seus fins i funcions, així com el dels seus òrgans i serveis.  
Les partides pressupostàries estaran prou detallades per a la seua interpretació i aplicació dels recursos i despeses, i si fóra necessari es redactarà una separata del mateix, en què s'estudie i calcule la quantitat que cada col·legiat ha d'aportar en concepte de quota i complement per a sosteniment del Col·legi.  
Els pressupostos extraordinaris es redactaran amb el mateix criteri.  
Correspon també al tresorer-comptador efectuar els cobraments i pagaments ordenats pel president, previ l'oportú lliurament, prenent les garanties precises per a salvaguardar els fons i Patrimoni del Col·legi, signant amb el president, si fa al cas, els documents per a moviments de fons del Col·legi.  
Així mateix li correspon l'estudi de la inversió dels fons del Col·legi i de transformació del Patrimoni del Col·legi, que hauran de ser conegudes per la Junta de Govern i que seran sotmeses a coneixement i aprovació de la Junta General de Col·legiats.  
Article 81. DELS VOCALS  
Els vocals tindran a càrrec seu les àrees que els siguen encomanades pels òrgans del Col·legi o pel seu president i podrà formar part dels grups de treball que es creuen, d'acord amb les necessitats del Col·legi. A més substituiran els càrrecs específics en cas d'absència i malaltia i els exerciran, en casos de vacant definitiva, fins a la seua provisió reglamentària.  
Article 82. RESPONSABILITATS  
Cada un dels membres que formen part de la Junta de Govern, dins de les seues competències respectives i com a membres d'un òrgan col·legiat, serà responsable de les seues actuacions davant de la Junta de Govern mateixa amb caràcter individual, i davant de la Junta General de Col·legiats, individual i col·lectivament.  
Article 83. REUNIONS  
La Junta de Govern es reunirà almenys una vegada per setmana, llevat dels períodes vacacionals.  
Article 84. VALIDESA DE LES REUNIONS  
Perquè la reunió de la Junta de Govern siga vàlida caldrà que:  
a) Haja sigut convocada reglamentàriament.  
b) Que estiga constituïda la Presidència de la mateixa.  
c) Que es reunisquen la majoria dels seus membres.  
Article 85. SOL·LICITUD DE LA REUNIÓ  
Les reunions urgents de la Junta de Govern podran ser en virtut de:  
a) Iniciativa del president.  
b) Sol·licitud verbal al president d'un o més membres de la Junta de Govern, i  
c) Per sol·licitud al president d'un o més col·legiats per a resoldre urgentment sobre un assumpte o assumptes que els concernisca, advertint si desitgen estar presents, no sent necessari que siga per escrit per a major agilitat del tràmit.  
Article 86. ORDE DEL DIA  
En les Juntes de Govern regulars o ordinàries, en l'Orde del Dia serà preceptiu que figure si més no:  
a) Lectura i aprovació de l'Acta de la Junta anterior.  
b) Compliment d'acords.  
c) Informe de membres i personal del Col·legi.  
En les urgents o extraordinàries només els temes a tractar.  
Article 87. ASSISTÈNCIA DELS MEMBRES DE LA JUNTA  
Tots els membres components de la Junta de Govern tenen l'obligació ineludible de la seua assistència puntual a les sessions de la mateixa.  
Les faltes d'assistència hauran de justificar-les degudament i les seues absències seran cobertes per mitjà d'allò que s'ha disposat en aquests Estatuts.  
Les absències injustificades donaran lloc a l'aplicació de les sancions o penalitzacions que, a proposta del president, la Junta acorde.  
Article 88. ASSISTÈNCIA D'ALTRES PERSONES  
A les sessions de la Junta de Govern podran assistir persones alienes a la mateixa, invitades pel president, si a judici del mateix o per suggeriment de membres de la Junta, es considera convenient la seua presència per a emetre informes, assessorament o aportació de dades i documentació per al millor coneixement i estudi dels temes a tractar.  
El president fixarà el moment de la intervenció d'aquestes persones i si aquestes actuacions seran ocasionals o durant tota la sessió, així com el moment de donar-les per concloses, fixant el moment de retirar-se de la sessió.  
Article 89. CELEBRACIÓ I DESENVOLUPAMENT DE LES SESSIONS  
Les sessions de la Junta de Govern se celebraran habitualment en la Sala de Juntes de la seu col·legial.  
La forma en què es desenvoluparan serà acordada durant el curs de la mateixa, d'acord amb el que dispose el president i acorden els reunits.  
Es disposarà per al seu desenvolupament, de la documentació que fóra necessària consultar als arxius del Col·legi.  
Article 90. ACTES  
De totes les reunions de la Junta de Govern es redactarà una acta.  
Les actes, una vegada aprovades, s'arxivaran en el Registre corresponent, i seran subscrites per tots els membres de la Junta de govern assistents a la reunió de què es tracte.  
Les actes formaran part de la documentació del Col·legi, i estaran a disposició de qualsevol col·legiat que desitge examinar-les, amb la sol·licitud prèvia respecte d'això.  
En la redacció de les actes de les reunions de la Junta de Govern, competència del secretari del Col·legi, podrà col·laborar el personal del Col·legi que es designe com a assistent de la Junta en la presa de dades i facilitació de documentació i la resta de membres de la Junta, els qui, com a coneixedors i responsables dels assumptes a tractar, podran precisar amb major exactitud i concisió, ben verbalment o per escrit, els informes, assumptes tractats i els acords adoptats.  
Aquesta norma es tindrà en compte tant en la redacció dels esborranys de les actes, com en les precisions i modificacions que calga introduir en el moment de la seua aprovació.  
El contingut de les actes haurà de ser fidel reflex de la sessió.  
Article 91. ACORDS  
Els acords que es prenguen en les juntes de govern es faran per unanimitat o per majoria simple.  
Tots els membres de la Junta tenen veu i vot, i en cas d'empat el president decidirà amb el seu vot de qualitat, per la qual cosa aquest emetrà el seu vot després d'haver-ho fet tots els altres membres assistents.  
Article 92. EFECTIVITAT DELS ACORDS  
Els acords adoptats en la Junta de Govern seran executius i entraran en vigor immediatament o una vegada que adquirisquen fermesa.  
El president cuidarà del seu compliment i el secretari del Col·legi comunicarà tot seguit als qui puguen afectar-los, siguen col·legiats o terceres persones, les resolucions o recursos que procedisquen.  
Article 93. PUBLICITAT DELS ACORDS DE LES JUNTES DE GOVERN  
Tots els acords de la Junta de Govern seran publicitats i depositats en la secretària del Col·legi, per a consulta dels col·legiats.  
Article 94. ASSIGNACIONS ECONÒMIQUES  
Els membres de la Junta de Govern i comissions, podran percebre una remuneració econòmica en concepte de compensació a l'exercici del càrrec que ostenten.  
La seua quantia i detall s'inclourà cada any en els pressupostos del Col·legi, per a ser aprovada en la Junta General corresponent.  
Secció Tercera  
Del Consell Assessor  
Article 95. CREACIÓ  
Es crea el Consell Assessor com a òrgan consultiu i assessor del Col·legi.   
Article 96. COMPOSICIÓ  
El Consell Assessor estarà compost pels aparelladors i/o arquitectes tècnics que han ostentat el càrrec de president del Col·legi, des de la seua constitució com a tal.  
Article 97. FUNCIONS  
Les funcions del Consell Assessor són les següents:  
a) Informar, quan siga sol·licitat pel president o la Junta de Govern, de totes les qüestions que tinguen relació amb el Col·legi.   
b) Proposar actuacions per al millor funcionament col·legial.   
c) Conéixer la planificació general que elabore anualment la Junta de Govern.   
d) Assessorar sobre les qüestions que la Junta de Govern considere necessàries.   
e) Dur a terme tasques de representació institucional.  
Article 98. REUNIONS  
El Consell Assessor es reunirà totes les vegades que siga convocat pel president, a iniciativa pròpia, o a petició de la Junta de Govern del Col·legi.  
Article 99. ASSIGNACIONS ECONÒMIQUES  
Els membres del Consell Assessor podran percebre una remuneració econòmica en concepte de compensació a l'exercici del càrrec que ostenten i la seua quantia i detall s'inclourà cada any en els pressupostos del Col·legi, per a ser aprovada en la Junta General corresponent.  
Secció Quarta  
De les comissions específiques  
Article 100. DEFINICIÓ  
Les comissions específiques són aquelles comissions que, formades per col·legiats, gestionen assumptes per al Col·legi amb caràcter ocasional o permanent.  
Article 101. NATURALESA I CREACIÓ  
Són òrgans auxiliars del Col·legi i la seua creació i extinció només podrà fer-se per mitjà de mandat o acord d'una Junta General a proposta de la Junta de Govern o dels col·legiats assistents a la mateixa, en el cas de comissions permanents o ocasionals, i per acord de la Junta de Govern en el cas de comissions ocasionals.  
La Junta General o la Junta de Govern, si fa al cas, fixaran en l'acord els assumptes a tractar per la Comissió Específica, així com les seues competències, composició, atribucions i temps de funcionament i les dates en què haurà d'emetre els estudis o informes encomanats. D'entre els seus membres la Junta de Govern designarà un coordinador que assumirà la representativitat de la Comissió davant de tercers.  
Article 102. REUNIONS  
Aquestes comissions es reuniran, previ coneixement del secretari del Col·legi, tantes vegades com acorden els seus membres, per convocatòria del Coordinador, com a conseqüència de la dedicació que requerisca la gestió dels assumptes que tingueren encomanats.  
Article 103. REGLAMENTACIÓ  
Quant al seu funcionament els seus membres acordaran les normes per les quals es regiran, normes per a les que els servirà d'orientació, en cas de dubte, les que el Col·legi tinga redactades en els presents Estatuts per a òrgans de naturalesa semblant.  
Article 104. DOCUMENTACIÓ QUE REDACTARAN  
Serà potestatiu del Coordinador d'aquestes comissions el redactar acta de les seues reunions. I podran utilitzar la documentació del Col·legi que els siga necessària, sol·licitant-la al secretari.  
Com a final de les seues actuacions, emetran l'informe, estudi o dictamen que calga, en què, a més de figurar la relació dels col·legiats components de la mateixa, figure el del coordinador, que serà qui autentificarà aquest document amb la seua signatura. En qualsevol moment, la Junta de Govern podrà demanar informe per escrit de l'estat dels treballs.  
Aquest document serà lliurat al president del Col·legi per al destinació que procedisca, qui obtindrà les còpies del mateix que calguen. L'original, degudament registrat, formarà part de la documentació del Col·legi.  
CAPÍTOL VIII  
De les eleccions a càrrecs i membres  
dels òrgans del col·legi  
Article 105. MANDAT  
Els membres de la Junta de Govern del Col·legi seran elegits per sufragi entre tots els col·legiats que tinguen la condició d'electors.   
El mandat de la Junta de Govern serà de quatre anys, i es renovarà en la seua integritat al terme del mateix. Només podrà exercir-se el càrrec de president per un període màxim de vuit anys consecutius, equivalent a dos períodes de mandat, i la resta de membres de la Junta de Govern per quatre períodes de mandat consecutius.  
Amb caràcter excepcional i de declarar-se desertes per falta de candidats les eleccions per a renovació ordinària de la Junta de Govern, podran presentar-se per a un nou mandat els components de la Junta ixent en les eleccions extraordinàries que per aqueix motiu es convocaren, i hauran de retirar, en tot cas, la seua presentació si en les dites eleccions extraordinàries haguera altres candidatures.  
Article 106. CONVOCATÒRIA  
Amb una antelació de quaranta dies naturals al terme del mandat dels càrrecs a renovar, la Junta de Govern convocarà eleccions d'acord amb allò que s'ha establit en aquests Estatuts, manant publicar i exposar la llista dels col·legiats amb dret a emetre el seu vot.   
Les eleccions de la juntes de Govern dels Col·legis es procuraran celebrar de forma coordinada amb les corresponents als òrgans dels Consells Autonòmic i del Consell General, a fi que es mantinga en tota l'organització col·legial un desitjable principi d'unitat en l'exercici dels mandats.  
Article 107. ELECTORS  
Tindran la condició d'electors tots els col·legiats amb una antiguitat de col·legiació d'almenys un any, que complisquen els requisits següents:  
a) Trobar-se donat d'alta com col·legiat.  
b) Estar al corrent en el compliment de totes les seues obligacions col·legials.  
c) No estar suspens per a l'exercici de la professió.  
d) No trobar-se complint sanció imposada per expedient disciplinari.  
Article 108. VOT  
Tindran dret a emetre el seu vot, personalment o per correu, per a elegir els components de les juntes de Govern dels Col·legis, els col·legiats que complisquen amb els requisits següents:  
a) Estar al corrent en el compliment de totes les seues obligacions col·legials i tindre una antiguitat de col·legiació d'almenys un any.  
b) No estar suspensos en l'exercici dels seus drets col·legials per resolució ferma.  
c) No trobar-se complint sanció imposada per expedient disciplinari.  
Article 109. CANDIDATS  
Tots els col·legiats que tinguen la condició d'electors podran presentar la seua candidatura per a ser membre de la Junta de Govern del Col·legi, en llista tancada.  
Per a exercir els càrrecs de president, secretari, tresorer-comptador i vocals, caldrà que els candidats porten col·legiats un mínim de quatre anys consecutius en el Col·legi d'Alacant.  
Article 110. CANDIDATS ÚNICS  
Quan una vegada realitzada la proclamació de candidats per a la Junta de Govern, resultara que hi ha un únic candidat per al càrrec, la seua proclamació equivaldrà a la seua elecció, quedant, doncs, rellevat de sotmetre's a votació.  
Article 111. PRESENTACIÓ  
Per a l'eficàcia de la presentació, caldrà que els candidats proposats l'accepten per escrit dirigit a la Junta de Govern, amb una antelació d'almenys vint dies hàbils a la data assenyalada.  
Article 112. PROCLAMACIÓ  
La Junta de Govern, examinats els escrits presentats i de trobar-los de conformitat, farà l'oportuna proclamació de candidats, trametent-la per circular als col·legiats i publicant el seu resultat en el tauler d'anuncis. Així mateix es faran públiques les causes d'ineficàcia dels escrits de presentació que no complisquen els requisits exigits.  
La proclamació de candidats haurà de fer-se amb una antelació del menys quinze dies naturals a la de la data de l'elecció, previ compliment per aquells dels requisits exigits a aquest efecte per la Llei de Col·legis Professionals.  
Article 113. JUNTA D'EDAT  
Per al supòsit que queden proclamats candidats més del 50% dels càrrecs de la Junta de Govern, es requerirà al Consell General perquè designe una Junta d'Edat integrada pels col·legiats de major antiguitat, la qual, amb caràcter provisional, a més d'assumir les funcions pròpies de la Junta de Govern, desenvoluparà totes les funcions inherents al procés electoral.  
Correspondrà a la Junta de Govern, que actuarà amb total independència i capacitat decisòria en l'àmbit de la seua funcions, ordenar i controlar el desenvolupament del procés electoral col·legial, intervenint en tota la seua tramitació a partir de la convocatòria, acordada i publicada, fins a la presa de possessió dels càrrecs electes, resolent sobre totes i cada una de les seues fases. Prendrà els acords per majoria, amb justificació dels vots dissidents o contraris.   
Després de la presa de possessió dels seus càrrecs pels col·legiats elegits, la Junta de Govern ixent conclourà la seua funció.  
Article 114. CONSTITUCIÓ DE LA MESA ELECTORAL  
Presidirà la Mesa Electoral el president de la Junta de Govern del Col·legi.  
Completaran la Taula, la resta de membres de la Junta de Govern, actuant en qualitat de secretaris escrutadors.  
Tots els candidats podran designar, per escrit dirigit a la Junta GOVERN, altres col·legiats amb dret de vot, en qualitat d'interventors.  
En el dia i hora assenyalats per a l'elecció, es constituirà la Taula. Els secretaris escrutadors anotaran el nom del votant en les llistes numerades a aquest efecte, comprovant la seua inclusió en les llistes alfabètiques de col·legiats amb dret de vot, en què haurà de constar la condició de col·legiat, als efectes del còmput de vots.  
Article 115. ESCRUTINI  
Els escrutinis seran públics. Es verificaran per la Mesa Electoral al terme de la votació, estenent-se les Actes corresponents pel secretari de la Junta Electoral i fent-se públic a continuació el resultat de les mateixes. Tindran el caràcter d'acte únic sense perjudici que puguen suspendre's a les dotze hores de la seua iniciació, continuant-se passat un nombre d'hores igual i així fins a la seua conclusió. Iniciada la sessió quedarà tancat al públic el recinte on s'efectue l'escrutini.  
Seran nuls tots els vots emesos a favor de persones en què no concórrega la condició de candidat, o a favor de dos o més candidats per al mateix lloc o que vulnere la normativa electoral general o particular.  
Article 116. ENVIAMENT D'ACTES  
En el termini de quaranta-vuit hores, les Juntes Electorals remetran al Consell General un exemplar de totes les actes, a fi de tramitar l'oportú nomenament dels candidats que hagueren resultat elegits. El nomenament s'efectuarà dins dels cinc dies, comptadors des de l'elecció, amb independència de la seua notificació als òrgans competents de la Comunitat Autònoma.  
Article 117. PROCLAMACIÓ  
Quedaran proclamats els candidats que hagen obtingut un nombre més gran de vots. En cas d'empat, es procedirà a nova convocatòria d'eleccions. Quedaran rellevats de sotmetre's a elecció els qui hagueren sigut proclamats candidats únics.  
La presa de possessió s'efectuarà dins el termini màxim de deu dies, comptadors a partir del nomenament.  
Article 118. ALTRES VACANTS  
Per mitjà d'aquest tipus d'eleccions es cobriran igualment les vacants que s'hagen produït de càrrecs o membres dels òrgans col·legials, encara que estigueren exercits interinament. Els càrrecs ocupats interinament tindran una duració màxima de sis mesos, convocant-se eleccions dins d'aquest termini, llevat del cas que les eleccions ordinàries per a la renovació de la Junta de Govern hagueren de tindre lloc en aqueix any.  
Cas del cessament voluntari forçat d'algun membre, la Junta de Govern designarà un interí per un termini no major de sis mesos. I es convocaran eleccions extraordinàries per a cobrir la vacant.  
Els càrrecs ocupats per mitjà d'eleccions extraordinàries cessaran amb la resta de membres de la Junta en què s'integren.  
Article 119. NORMATIVA PER AL VOT PER CORREU  
El vot es realitzarà per correu certificat, amb justificant de recepció dirigit al Col·legi, o presentant-lo en les pròpies oficines del Col·legi, en els sobres i impresos que seran facilitats per la nostra corporació, a petició individual de cada un dels col·legiats que desitgen exercir aquest dret.  
L'elector inclourà la seua papereta de votació en el sobre oficial tancat, que s'introduirà en un altre dirigit al Col·legi, consignant-se en el revers el nom i cognoms del col·legiat remitent, que haurà de signar de manera que figure a encreuament les solapes del sobre la seua signatura.  
Rebuts els sobres en el Col·legi es lliuraran a la Taula, admetent-se només aquells que hagueren tingut entrada dins del terme establit, la qual cosa es farà constar per la Taula en l'acta corresponent.  
Abans d'obrir els sobres es comprovaran les signatures rubricades en el revers. Conclosa la votació personal, la Taula, prèvia verificació del caràcter d'elector del remitent i de la seua signatura, procedirà a la seua obertura, introduint-se en l'urna els sobres blancs amb la papereta de votació. El vot per correu quedarà anul·lat, sense introduir-se en l'urna, en el cas que l'elector hi haja exercici el vot amb caràcter personal. Al procedir-se a l'escrutini, els sobres blancs seran oberts i les paperetes de votació computades, com si es tractara de vot personal.  
Les paperetes de votació es trobaran a les oficines del Col·legi al llarg de la jornada electoral, i només seran remeses al col·legiat que ho sol·licite per a exercir el vot per correu, de conformitat amb el primer paràgraf d'aquest article, sent nul qualsevol vot que arribe al Col·legi després del tancament de les urnes.  
CAPÍTOL IX  
Règim disciplinari  
Article 120. NORMATIVA DE COMPLIMENT OBLIGATORI  
Tots els aparelladors i arquitectes tècnics del Col·legi d'Alacant estan obligats, com col·legiats, al compliment dels preceptes continguts en els Estatuts i Reglament de Normes Deontològiques del Consell General i dels Col·legis Oficials d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics, als d'aquests Estatuts, als mandats i acords de la Junta General de Col·legiats i de la Junta de Govern i a les disposicions legals que els s'apliquen.   
Article 121. CAUSA DE SANCIÓ  
L'incompliment de la normativa, assenyalada en l'article anterior, serà causa de la sanció que en cada cas corresponga.  
El règim disciplinari serà assumit per la Junta de Govern i la seua tramitació es durà a terme d'acord amb les prescripcions contingudes en els presents Estatuts. .   
Article 122. CLASSES DE FALTES  
Als efectes precedents, les faltes es classificaran de la manera següent:  
1. Faltes lleus  
a) La inadvertència i la negligència excusables en el compliment de preceptes estatutaris o d'acords dels òrgans rectors del Col·legi.  
b) Les incorreccions d'escassa transcendència en la realització dels treballs professionals.  
c) Les faltes reiterades d'assistència o delegació de la mateixa, a les reunions de la Junta de Govern, comissions i la resta d'òrgans col·legials.  
d) Les inconveniències i desconsideracions de menor importància entre companys.  
e) Els actes lleus d'indisciplina col·legial, així com aquells que públicament danyen el decòrum o prestigi de la professió i, en general, altres casos d'incompliment dels deures professionals o col·legials ocasionats per un descuit excusable i circumstancial.  
2. Faltes greus  
a) L'incompliment inexcusable del que disposen els preceptes estatutaris o en els acords dels òrgans rectors del Consell General, del Consell autonòmic o del Col·legi.  
b) La falsedat en qualsevol dels documents que hagen de tramitar-se a través del Col·legi.  
c) La inacció en els treballs contractats i el cobrament maliciós d'honoraris professionals.  
d) L'encobriment de l'intrusisme professional pels col·legiats.  
e) La realització de treballs o contractació de serveis que requerisquen visat, sense coneixement del Col·legi o per mitjà d'incúria, imprevisió o una altra circumstància greu, que atempte al prestigi professional.   
f) L'incompliment pel col·legiat de qualsevol norma dictada per les distintes administracions, per a l'aplicació o interpretació d'aquests Estatuts.  
g) L'incompliment dels acords adoptats pel Ple del Consell General, Consell Autonòmic o la Junta General de Col·legiats, per a l'aplicació o interpretació de preceptes reglamentaris.  
h) L'exposició pública, verbal o escrita, d'assumptes inherents a la professió que originen un desprestigi o menyscapte de la mateixa o dels companys.  
i) Els reiterats actes d'indisciplina col·legial, inclòs els de desconsideració cap als components de la Junta de Govern i la resta d'òrgans col·legials.  
j) La reiteració de més d'una sanció lleu, sense que haja transcorregut entre la comissió de les faltes més d'un any.  
3. Faltes molt greus.  
a) Seran considerades faltes molt greus totes les acabades de qualificar com greus, sempre que concórreguen en elles especial malícia o dol, per les quals els seus efectes presenten notable rellevància danyosa.  
b) Incórrer reiteradament en tres faltes qualificades com greus.  
c) Ser condemnat per delicte dolós, considerat en concepte públic com infamant o afrontós.  
d) Realitzar accions que ataquen de manera transcendent la dignitat o l'ètica professional.  
Article 123. SANCIONS A APLICAR  
Les sancions disciplinàries seran:  
1. Per faltes lleus  
a) Amonestació verbal.  
b) Advertència per ofici.  
c) Reprensió privada davant de la Comissió o Junta de Govern, amb anotació en l'Acta i en l'expedient.  
2. Per faltes greus  
a) Reprensió pública, efectuada en el Butlletí Informatiu del Col·legi i en el del Consell General i Consell Autonòmic.  
b) Inhabilitació per a l'exercici de càrrecs directius per un temps mínim de dos anys i màxim de quatre.  
c) Suspensió de nous visats per un termini superior a tres mesos i inferior a un any.  
d) Suspensió en l'exercici professional per un període de temps que no excedisca de sis mesos.  
3. Per faltes molt greus  
a) Suspensió en l'exercici professional per un termini superior a sis mesos i inferior a dos anys.  
b) Expulsió temporal del Col·legi per un termini superior a sis mesos i inferior a dos anys.  
c) Expulsió definitiva del Col·legi.  
En la imposició d'aquestes sancions la Junta de Govern, o la seua Comissió Disciplinària, tindran llibertat de criteri per a aplicar una o altra a la falta de què es tracte, però sempre dins del grup de transgressió que done origen a la sanció corresponent.  
Article 124. RECURSOS  
Contra la resolució recaiguda en l'expedient disciplinari es podran interposar-se els recursos previstos en l'article 25 d'aquests Estatuts.   
CAPÍTOL X  
Règim de distincions i premis  
Article 125. RECONEIXEMENT  
El Col·legi reconeixerà, distingirà o premiarà aquelles persones, siguen col·legiades o no, entitats, institucions i organismes, que es destaquen significativament en actituds, treballs o activitats relacionades amb la professió, prestigiant-la o afavorint-la.   
Anualment es distingirà als col·legiats, amb una antiguitat mínima en el Col·legi de vint-i-cinc anys. Igualment es distingirà als col·legiats amb una antiguitat mínima en el col·legi de 25 anys de col·legiació i 65 anys d'edat.   
Article 126. MODALITATS  
La dita distinció podrà consistir en l'atorgament de diploma, medalla, placa o un altre objecte significatiu del reconeixement als mèrits extraordinaris de l'interessat o de les entitats, institucions o organismes.  
Article 127. PROCEDIMENT D'ATORGAMENT  
El reconeixement de les distincions i premis serà per acord de Junta General. Les propostes seran presentades per la Junta de Govern o per un nombre de col·legiats igual o superior al 5% dels empadronats i hauran de ser incloses en l'Orde del Dia.  
Article 128. DISTINCIONS ALS COL·LEGIATS  
Podran ser objecte de distinció aquells col·legiats que s'hagen distingit o es distingisquen notòriament o amb caràcter extraordinari en:  
a) L'activitat professional.  
b) L'antiguitat en l'exercici de la professió.  
c) La docència.  
d) La dedicació al progrés social dels professionals.  
e) Iniciatives que propicien el plena ocupació de la professió.  
f) La investigació.  
g) La cultura i  
h) L'especial col·laboració i dedicació en les activitats col·legials.  
Article 129. RECONEIXEMENT A ALTRES PERSONES O ENTITATS  
El Col·legi també podrà reconéixer les actuacions en favor de la professió o a favor del Col·legi, d'aquelles persones que personalment o a través d'altres vies així actuen, i les actuacions que amb aquest caràcter realitzen o hagen realitzat entitats, institucions o organismes.  
Article 130. ÀMBIT D'APLICACIÓ  
Quedarà circumscrit l'àmbit d'aplicació d'aquestes manifestacions col·legials a la seua demarcació col·legial. No obstant això, el Col·legi podrà distingir persones o entitats, no necessàriament lligades a la província d'Alacant, si es dóna la circumstància extraordinària de l'exclusivitat cap al Col·legi en l'actuació o actuacions que s'hagen de distingir.  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA.  
L'actual Junta de Govern del Col·legi subsistirà en la seua configuració i sense variació en els membres que la integren, perdurant en el seu mandat fins a les pròximes eleccions ordinàries, que hagen de celebrar-se d'acord amb els presents Estatuts.  
DISPOSICIÓ FINAL  
Aquests Estatuts entraran en vigor a partir de la data de la seua aprovació per la Junta General de Col·legiats, i quedaran derogats els anteriors Estatuts.