Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9353, del 02-06-2022 (2022/4708)

DECRET 64/2022, de 20 de maig, del Consell, per a la conservació de prades de fanerògames marines en la Comunitat Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2022/05/20/64/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   9353

Data del DOGV
:   02-06-2022

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2022/4708


Data del document
:   20-05-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * espècie protegida
    * legislació
    * zona protegida
    * espècie marina

DECRET 64/2022, de 20 de maig, del Consell, per a la conservació de prades de fanerògames marines en la Comunitat Valenciana. [2022/4708]  
Índex  
Preàmbul  
Article 1. Objecte  
Article 2. Definicions  
Article 3. Delimitació cartogràfica i catalogació  
Article 4. Protecció general i prohibicions  
Article 5. Excepcions al règim de prohibicions  
Article 6. Restes de Posidònia oceànica i Cymodocea nodosa  
Article 7. Regulació del fondeig d'embarcacions  
Article 8. Autorització d'instal·lacions de fondejos de baix impacte  
  
Article 9. Seguiment  
Article 10. Difusió i sensibilització  
Article 11. Vigilància  
Article 12. Règim sancionador  
Disposició addicional primera. De la incidència pressupostària  
Disposició addicional segona. Procediment d'aplicació del present Decret a espais portuaris  
Disposició transitòria primera. Cartografia de les prades de fanerògames marines a la Comunitat Valenciana  
Disposició transitòria segona. Instal·lacions, activitats i/o actuacions localitzades en prades de fanerògames autoritzades abans de l'entrada en vigor del Decret.  
Disposició derogatòria única. Derogació normativa  
Disposició final primera. Habilitació per a desenvolupament  
Disposició final segona. Actualització cartogràfica  
Disposició final tercera. Pla de seguiment de l'estat general de les prades  
Disposició final quarta. Espais naturals protegits i Xarxa Natura 2000 de competència autonòmica  
Disposició final cinquena. Manuals de bones pràctiques  
Disposició final sisena. Entrada en vigor  
  
  
  
PREÀMBUL  
  
I  
  
Les prades de fanerògames marines, especialment les de Posidònia oceànica (posidònia), constitueixen la comunitat bentònica més important de les àrees costaneres del Mediterrani pel seu rellevant paper ecològic en fons coberts per arenes succintes. Aquestes prades són una gran font d'oxigenació i producció de matèria orgànica, amb la qual cosa contribueixen al segrest de CO i, per tant, a la mitigació del canvi climàtic. D'altra banda, ajuden a mantindre l'estabilitat dels sediments, atenuant l'energia d'onatge i corrents, i per tant possibiliten la conservació de les platges. Aquest paper l'exerceixen fins i tot després de morir, ja que la gran afluència de fulles mortes protegeixen les platges de l'erosió. Finalment, en les prades viuen més de 400 espècies de plantes i 1000 d'animals, de les quals moltes són d'interés comercial i algunes estan seriosament amenaçades.  
Per totes aquestes raons, les prades de Posidònia oceànica són considerades hàbitat prioritari per la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, on apareixen citades expressament com 1120 Prades de Posidònia (Posidonion oceanicae). Per part seua, el gram (Cymodocea nodosa) constitueix una espècie característica de l'hàbitat 1110: Bancs d'arena coberts permanentment per aigua marina, poc profunda.  
  
  
  
  
II  
  
Vista la seua importància, és necessari evitar la regressió de les prades de fanerògames marines causada principalment per la contaminació, pesca d'arrossegament, obres d'infraestructura costanera, extracció d'àrids i fondeig d'embarcacions. Per a això és necessari arbitrar mesures tant en les mateixes prades com a la platja submergida i emergida adjacent a aquesta, així com en els ecosistemes dunars associats.  
El present decret s'emmarca en l'objectiu d'avançar en l'harmonització d'usos i activitats socioeconòmiques, amb la preservació i l'ús sostenible dels excel·lents valors ambientals, sense perjudici del respecte a les competències de les diferents administracions concurrents i sense cap impediment per al compliment dels seus objectius, de manera que es concep com una oportunitat per a permetre, en estreta col·laboració amb altres administracions, una gestió adequada i sostenible del territori.  
  
  
III  
  
L'article 45 de la Constitució Espanyola, al punt 2 diu que els poders públics vetlaran per la utilització racional de tots els recursos naturals, amb la finalitat de protegir i millorar la qualitat de la vida i defensar i restaurar el medi ambient, secundant-se en la indispensable solidaritat col·lectiva. D'acord amb l'article 149.1.23.a de la Constitució, l'Estat té competència exclusiva per a dictar la legislació bàsica sobre protecció del medi ambient, sense perjudici de les facultats de les comunitats autònomes d'establir normes addicionals de protecció.  
  
Aquest Decret es dicta en exercici de la competència exclusiva de la Generalitat en matèria de protecció del medi ambient, espais naturals protegits i pesca en aigües interiors i aqüicultura, i d'acord amb el que es disposa en l'article 6.4 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, i de l'annex del Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desenvolupament del Llistat d'Espècies Silvestres en Règim de Protecció Especial i del Catàleg Espanyol d'Espècies Amenaçades on s'indica explícitament que les comunitats autònomes podran reglamentar les operacions d'ancoratge d'embarcacions o altres similars per a protegir la posidònia, i s'aplica en l'àmbit terrestre i marí competència de la Generalitat.  
Tot això sense perjudici del que disposa l'article 149.1 de la Constitució, especialment en els seus apartats 20 i 23, així com de les facultats que corresponen a l'Estat com a titular del domini públic maritimoterrestre previst en l'article 132.2 de la Constitució i en la legislació en matèria de costes i de les seues competències per a l'ordenació general de la navegació marítima establides en la legislació en matèria de marina mercant i de gestió en matèria de biodiversitat marina previstes en la Llei 41/2010, de 29 de desembre, de protecció del medi marí.  
  
A més, les prades de fanerògames són un clar exemple de connexió entre la terra i la mar, ja que existeix una estreta relació entre l'equilibri sedimentació/erosió de les prades i les condicions sedimentàries de la línia de costa. Aquesta connexió és tant a escala de continuïtat física, de les interaccions terra-mar, com de la transició i interacció de processos ecològics, que determina que les prades atenuen l'energia de l'onatge i corrents, cosa que fa disminuir la resuspensió del sediment, erosió i transport i, a una major escala temporal, les prades representen un paper actiu en el balanç sedimentari, tant proporcionant arena d'origen biòtic a les platges com fixant el sediment. D'igual manera l'aportació de sòlids i nutrients des de la terra a la mar repercutirà sobre les prades de fanerògames marines. Es produeix per tant en aquest àmbit marí les circumstàncies previstes en l'article 6.4 de la Llei 42/2007, que indica que correspon a les comunitats autònomes l'exercici de les funcions a les quals es refereix aquesta llei respecte a espècies (excepte les altament migratòries) i espais, hàbitats o àrees crítiques situats en el medi marí, quan existisca continuïtat ecològica de l'ecosistema marí amb l'espai natural terrestre objecte de protecció, avalada per la millor evidència científica existent.  
  
Les previsions d'aquest Decret s'adeqüen als principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència i eficiència, d'acord amb el que s'estableix en l'article 129 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques. En aquest sentit, la iniciativa normativa està justificada per la necessitat de desenvolupar el règim normatiu aplicable a la Posidònia i el gram com a espècies incloses en el Llistat d'Espècies Silvestres en Règim de Protecció Especial establit pel Reial decret 139/2011, com del règim previst en els articles 57 i següents de la Llei 42/2007, i com a normes addicionals de protecció en matèria de medi ambient, a fi d'adaptar-ho a la realitat de la Comunitat Valenciana. L'eficàcia de la norma implica partir de la base del règim de prohibicions preestablides en l'article 57 de la Llei 42/2007 i establir les excepcions pertinents mitjançant una regulació clara, per a garantir el principi de seguretat jurídica. Aquesta seguretat jurídica es deriva també del fet que aquest Decret és coherent amb la resta de l'ordenament jurídic, perquè es dicta a partir del règim previst en la Llei 42/2007, amb la finalitat de regular i especificar el règim de protecció general, les excepcions aplicables a aquest i les operacions de fondeig, tal com s'indica en el Reial decret 139/2011.  
  
A més, el Decret forma un tot coherent amb la resta de normativa autonòmica composta pels instruments de planificació dels Espais Naturals Protegits: el Decret pretén ser el marc normatiu aplicable si manca previsió en aquests instruments. El Decret no estableix nous procediments administratius, sinó que aprofita la normativa existent per a introduir especificitats puntuals respecte a les prades de fanerògames marines; és en aquest sentit també una norma proporcional i eficient que evita càrregues administratives innecessàries. D'un altre costat, respecte al principi de transparència, la present norma es va sotmetre als tràmits previstos en la normativa d'aplicació, entre aquests la consulta pública prèvia, l'exposició pública i l'audiència a les persones i col·lectius interessats.  
Aquest decret s'estructura en 12 articles, dos disposicions addicionals, dos disposicions transitòries, una disposició derogatòria i sis disposicions finals.  
Aquesta disposició està inclosa en el Pla normatiu de l'Administració de la Generalitat per a 2022.  
Per tot això, considerant que correspon al Consell exercir la potestat reglamentària, d'acord amb la Constitució Espanyola, l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana i les lleis, d'acord amb l'article 28.c de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, a proposta de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, sotmés al coneixement i informe del Consell Assessor i de Participació del Medi Ambient; després d'haver obtingut l'informe preceptiu de l'Advocacia de la Generalitat i conformement amb el Consell Jurídic Consultiu, amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió de 20 de maig de 2022,  
  
  
DECRETE  
  
Article 1. Objecte  
Aquest Decret té per objecte la regulació d'aquells usos i activitats que puguen afectar les prades de Posidònia oceànica i de Cymodocea nodosa (d'ara en avant posidònia i gram) i les comunitats biològiques de les quals formen part, incloses les seues restes, mitjançant la promoció d'accions que contribuïsquen de manera activa al manteniment i la consecució del seu estat favorable de conservació.  
  
Article 2. Definicions  
A l'efecte d'aquest Decret, s'entén per:  
1. Prades de fanerògames marines: àrea submarina caracteritzada per la presència de comunitats d'angiospermes marines en les quals la posidònia i gram són les espècies més representatives.  
2. Prades d'alt valor: són aquelles que presenten un excel·lent estat de conservació en les quals concorren característiques d'elevada cobertura, densitat, o formacions singulars, com els esculls barrera de posidònia, també denominats altines o entines i les prades de gram d'alta densitat, que siguen declarades com a tals per la conselleria competent en la conservació del medi natural.  
3. Fondeig fix: l'instal·lat en el substrat de manera permanent, i al qual es fixa una boia de superfície que permet l'amarrament d'embarcacions.  
4. Mort de fondeig: element de gran pes recolzat en el fons on s'afirma el cap de fondeig.  
5. Fondeig de baix impacte: aquell el sistema de fixació del qual al fons afecte mínimament la prada, o reproduïsca un biòtop rocós quan s'instal·la sobre arenes, amb un disseny que evite que la línia de fondeig puga destruir les plantes durant els moviments de canvis de direcció per l'arrossegament de cadenes o caps.  
6. Fondeig professional: és aquell practicat en el marc d'una activitat econòmica tal com la d'empreses de pesca, busseig, embarcacions turístiques o similars que hagen d'operar en el mateix lloc amb una determinada freqüència al llarg d'un lapse temporal.  
7. Fondeig incontrolat: aquell que es desenvolupa en contra de la normativa de protecció de les prades de fanerògames marines.  
8. Mètodes manuals de retirada: els que es fan sense maquinària.  
9. Òrgan substantiu: òrgan de l'administració que exerceix les competències per a adoptar, aprovar o autoritzar un projecte, pla o programa que afecte o puga afectar les prades de fanerògames marines.  
  
10. Alteració significativa: a l'efecte de la Llei 42/2007, qualsevol afectació, amb resultat de destrucció o mort, de posidònia o gram com a espècie o hàbitat, mitjançant l'ocupació perenne o temporal del seu espai, la rompuda, la tala, l'arrancada, la desestabilització del seu substrat o altres accions que suposen una deterioració de les seues condicions naturals.  
11. Afecció d'àmbit reduït: amb caràcter general, es considera d'àmbit reduït aquella afectació que no supere els 100 m².  
  
Article 3. Delimitació cartogràfica i catalogació  
1. La conselleria competent en la matèria de medi ambient cartografiarà i facilitarà a l'Institut Cartogràfic Valencià, a l'efecte d'aquest Decret, les prades de fanerògames marines existents en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i catalogarà aquelles considerades d'alt valor, d'acord amb la millor informació tècnica i científica disponible.  
  
2. Les delimitacions cartogràfiques i la catalogació seran incorporades a sistemes d'informació accessibles als navegants i al públic en general i incorporades a les cartes i publicacions nàutiques elaborades per l'Institut Hidrogràfic de la Marina.  
  
Article 4. Protecció general i prohibicions  
1. D'acord amb el que es disposa en l'article 57 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, la inclusió de posidònia oceànica i gram en el Llistat d'Espècies Silvestres en Règim de Protecció Especial, implica les prohibicions genèriques de les activitats de recollir, tallar, mutilar, arrancar o destruir intencionadament la planta.  
2. Així mateix, queden prohibides les següents actuacions sobre prades de fanerògames marines:  
a) La pesca d'arrossegament, les extraccions d'àrids, l'abocament de materials dragats i l'abocament d'aigües residuals i salmorra.  
b) Els nous projectes, entre altres, els d'aqüicultura, els nous emissaris submarins i les noves obres en aquells casos en què la corresponent tramitació ambiental determine que puguen tindre efectes negatius sobre les prades de fanerògames marines. En aquest cas, en el marc d'aquesta tramitació ambiental ha de plantejar-se l'alternativa que garantisca el compliment de les prescripcions d'aquest Decret.  
3. Respecte a les prades de posidònia i prades d'alt valor, queden prohibides, a més, l'ancoratge, la instal·lació de morts de fondeig i el fondeig que no es trobe ben autoritzat d'acord amb el que es preveu en l'article 8 d'aquest Decret.  
4. Els nous projectes que, sense situar-se sobre prades de fanerògames marines, durant la corresponent tramitació ambiental es determine que puguen tindre efectes negatius sobre aquestes, han de plantejar alternatives que garantisquen el compliment de les prescripcions d'aquest Decret.  
5. L'autorització d'abocaments de terra a la mar d'aigües depurades, tèrmics, procedents de dessalinitzadores o aquells que puguen afectar les prades de fanerògames marines indicarà les mesures de control i seguiment a adoptar pel titular de la instal·lació per a conéixer el resultat de les analítiques en matèria de qualitat de les aigües i d'evolució de la biocenosi marina, informació que haurà de comunicar a la conselleria competent en la matèria de medi ambient.  
6. Respecte de les instal·lacions ja existents d'abocaments en la costa, quan dels resultats dels controls realitzats o del programa de seguiment previst en l'article 9 es puga inferir una afectació a les prades, la conselleria competent en la matèria de medi ambient requerirà al titular de l'abocament perquè intensifique i amplie el seguiment ambiental, realitze les millores necessàries en el tractament de l'efluent o modifique el punt d'abocament per a minimitzar el seu impacte.  
  
Article 5. Excepcions al règim de prohibicions  
1. Sense perjudici del règim general de prohibicions establit en l'article 57 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, queden autoritzades les següents:  
a) El fondeig d'arts fixos i menors de pesca professional (arts fixos d'art de fons o embolic, palangre de fons, aparells d'ham, arts de parada, arts de parany, cadufs i bonitolera), en els termes previstos en la legislació de pesca, i en els casos en què siguen inevitables els fondejos d'aquests sobre prades. Quan l'embarcació només es fondege per a esperar entre una calada i una altra, fer el rebuig, o qualsevol altra acció que requerisca una parada de duració limitada, ho farà sobre fons d'arena i en el cas dels fondejos fixos sobre prada, aquests han de ser de baix impacte, tal com estableix l'article 8.3.e d'aquest Decret.  
  
b) Les actuacions necessàries per a la realització d'activitats nàutiques, com ara abalisaments de seguretat, senyalització de camps de regates o línies d'eixida i arribada o altres assimilables, han de ser de baix impacte i en tot cas requeriran informe favorable de la direcció general competent en la matèria de protecció del medi natural.  
2. Quan corresponga a la Generalitat l'aplicació de les excepcions establides en l'article 61 de la Llei 42/2007, s'atorgarà per la direcció general competent en la matèria de protecció del medi natural, que haurà de tenir en compte les prescripcions d'aquest Decret i les que s'establisquen, si escau, en el marc dels procediments d'avaluació ambiental. Aquestes excepcions hauran de valorar, a més, que l'actuació no supose un risc per a l'estat local de conservació de les prades i els efectes acumulatius en el temps o en relació amb altres projectes, actuacions, plans o programes, i dictarà les mesures correctores i compensatòries oportunes.  
  
Article 6. Restes de Posidònia oceànica i Cymodocea nodosa  
1. La retirada, possessió, transport i ús de restes de posidònia i gram en l'àmbit de competència de la Generalitat requerirà l'autorització de la Conselleria competent en la matèria de medi ambient, d'acord amb els requisits i el procediment establits en la Llei 42/2007 i en el Manual de Bones Pràctiques sobre la retirada de restes de posidònia i gram previst en aquesta norma, sense perjudici de l'aplicació de la legislació de costes.  
2. Amb caràcter general les restes de posidònia i gram s'incorporaran al substrat costaner, preferentment a la mateixa platja a la qual arriben. Quan no siga possible reincorporar-los a les platges de procedència per les seues possibles repercussions ecològiques negatives sobre l'hàbitat (restes contaminades, necessitat de l'ús de maquinària pesant), les restes retirades es reutilitzaran en processos d'economia circular o qualssevol altres que impliquen el seu aprofitament (compostatge, gasificació, pel·letització, producció animal o qualsevol altre procés de valorització), sense perjudici de les autoritzacions administratives preceptives en cada situació.  
3. L'autorització corresponent s'atorgarà pels serveis territorials de la conselleria competent en la matèria de medi ambient i fixarà les condicions de la retirada de les restes, incloent-hi temporada, condicions (manual o amb maquinària), periodicitat i destinació de les restes. L'autorització podrà tindre una vigència màxima de quatre anys.  
  
4. En el cas de platges incloses en l'àmbit de la Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits, les determinacions anteriors hauran d'adaptar-se al que disposen les normes de gestió dels espais corresponents, així com a les particularitats derivades de la presència en les mateixes d'hàbitats o espècies sotmeses a qualsevol règim de protecció.  
  
5. El que es disposa en aquest article s'aplicarà sense perjudici dels títols habilitants previstos en la legislació de costes i altres d'àmbit estatal, si és el cas, de protecció del medi marí.  
  
Article 7. Regulació del fondeig d'embarcacions  
1. El fondeig sobre prades posidònia i prades d'alt valor només serà possible utilitzant sistemes de baix impacte autoritzats d'acord amb la normativa en matèria de costes i amb el que s'estableix en l'article 8 d'aquest Decret.  
2. En el cas d'espais naturals protegits, incloses les Reserves Marines i els espais de la Xarxa Natura 2000, l'administració competent instal·larà sistemes de fondeig de baix impacte per a facilitar l'ús de determinades zones, d'acord amb l'ordenació aprovada d'aquests espais.  
3. Les previsions referents al fondeig d'aquest article no s'aplicaran en casos de força major o perill per a la seguretat de la vida humana en la mar o de la navegació. Tampoc s'aplicaran en els casos de treballs científics, projectes de restauració d'hàbitats i de gestió d'àrees protegides ben autoritzats o ordenats per l'òrgan ambiental.  
  
  
Article 8. Autorització d'instal·lacions de fondejos de baix impacte  
1. Les instal·lacions de fondejos de baix impacte sobre prades de fanerògames marines, estan subjectes a l'autorització administrativa a què es refereix l'article 61 de la Llei 42/2007 i al que es disposa en l'article 5 d'aquest Decret, per part de la direcció general competent en la matèria de protecció del medi natural, sense perjudici dels corresponents títols habilitants en matèria de costes.  
2. Prèviament a la concessió de l'autorització, s'haurà de sol·licitar l'informe favorable respecte de la compatibilitat de l'activitat amb l'estratègia marina corresponent, segons es disposa en l'article 3.3 de la Llei 41/2010 de protecció del medi marí sense perjudici de qualssevol altres informes exigits per la legislació vigent.  
3. Per a l'atorgament de l'autorització administrativa s'haurà de tindre en compte el que estableix aquest Decret i, en particular, el següent:  
  
a) El titular, o bé el gestor de la instal·lació dels fondejos de baix impacte haurà de ser una administració pública, entitat de dret públic, entitats de custòdia del territori o entitats sense ànim de lucre l'activitat de les quals estiga relacionada amb el medi marí o activitats nàutiques, sempre prevalent el criteri d'interés de servei públic i de conservació de les espècies sobre l'econòmic.  
b) El projecte ha de determinar la localització, nombre i distribució dels fondejos considerant les característiques de les embarcacions que freqüenten el lloc i els principis de seguretat marítima.  
c) El projecte haurà de considerar, a més, la capacitat de càrrega, l'impacte sobre el paisatge, l'afectació a la navegació i pesca professional, i la possibilitat de fondeig en zones sense prades.  
d) La instal·lació dels fondejos es realitzarà preferentment sobre fons d'arena, en cas que n'hi haja.  
e) Les embarcacions que necessiten fondeig professional sobre prades de fanerògames marines faran ús de sistemes permanents de fondeig de baix impacte.  
4. L'informe a emetre per la direcció general amb competències al medi natural de la Generalitat en els procediments estatals substantius d'atorgament de concessions i autoritzacions de costes, en el marc del que es disposa en l'article 152.6 del Reial decret 876/2014, de 10 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament general de costes, ha de recollir, almenys, les prescripcions establides en aquest article.  
5. En el cas d'espais naturals protegits o de la Xarxa Natura 2000 s'atendrà, a més, a la zonificació específica establida en cada espai i es requerirà l'informe favorable de la direcció general competent en la matèria de protecció del medi natural, d'acord amb el que disposen els instruments vigents de planejament i gestió d'aquests espais.  
  
6. A l'efecte de l'aplicació del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, la instal·lació de fondejos de baix impacte en espais de la Xarxa Natura 2000, promoguts per l'òrgan competent en medi ambient, es considera que tenen relació directa amb la gestió de l'espai Natura 2000.  
  
Article 9. Seguiment  
1. La conselleria competent en la matèria de medi ambient ha d'elaborar i aprovar un pla de seguiment de l'estat general de les prades, a fi de facilitar el seu coneixement públic, i millorar les polítiques i estratègies de conservació, gestió i ús sostenible del patrimoni natural i de la biodiversitat, alineat amb el que es disposa en la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica.  
  
2. Aquest pla de seguiment definirà els indicadors i mètodes per a avaluar l'estat de conservació de les prades, establirà una sèrie d'estacions de referència representatius dels diferents tipus de prades i la periodicitat dels mostrejos. El pla de seguiment inclourà la recuperació i homologació de dades prèvies per a comptar amb una suficient perspectiva històrica i adequats nivells de referència.  
3. En el pla de seguiment podran integrar-se altres administracions, centres d'investigació, associacions i fundacions que es comprometen a obtindre i compartir les dades i indicadors previstos, amb els mètodes i periodicitat establits.  
  
Article 10. Difusió i sensibilització  
1. La conselleria competent en la matèria de medi ambient ha d'impulsar o col·laborar en campanyes d'informació i sensibilització sobre els valors ecològics, patrimonials i de bones pràctiques per a la conservació de les prades.  
2. Aquestes campanyes es dirigiran especialment als usuaris de les zones contemplades en aquest Decret i seran específiques per als espais naturals protegits, inclòs personal d'informació en aquests espais.  
  
  
Article 11. Vigilància  
Les funcions de vigilància, inspecció i control que estableix aquest Decret corresponen a la Generalitat, en l'àmbit d'aquesta disposició, i sense perjudici de la col·laboració d'altres administracions estatals o municipals i de les forces de seguretat de l'estat, autonòmiques o locals.  
  
  
Article 12. Règim sancionador  
1. El règim sancionador és el previst en el títol VI de la Llei 42/2007 i en el títol V Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, o aquelles normes que les substituïsquen.  
2. Amb la finalitat d'especificar les infraccions previstes en l'article 80.1 de la Llei 42/2007, en particular les previstes en els apartats h, j, m, n, o, q, s, t i x, es consideren incloses les actuacions relatives a la retirada de restes de posidònia en contra de les previsions d'aquest Decret, l'alteració de l'hàbitat per ancoratge, l'arrancada manual de feixos de posidònia en activitats de busseig, l'alteració de la prada per a la instal·lació de sistemes d'aqüicultura o altres obres i l'abocament de productes químics, substàncies biològiques, aigües residuals insuficientment depurades i salmorra procedent de dessalinitzadores, sempre que alteren les condicions de l'hàbitat o l'espècie provocant la seua deterioració o destrucció.  
3. Per a la graduació de les sancions s'aplicaran els criteris previstos en l'article 81.2 de la Llei 42/2007. A aquest efecte, es considerarà especialment la superfície de prades de fanerògames marines afectada o destruïda.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. De la incidència pressupostària.  
L'aplicació i desenvolupament d'aquest decret no tindrà cap incidència en la dotació dels capítols de despesa assignats a la Generalitat i, en tot cas, hauran de ser atesos amb els mitjans personals i materials d'aquesta.  
  
Segona. Procediment d'aplicació del present decret a espais portuaris  
  
Per a l'àmbit d'aplicació del present decret en els espais portuaris de competència autonòmica, transferits o adscrits, així com qualsevol espai destinat a usos portuaris de competència autonòmica, incloent els canals d'accés, la Conselleria competent en medi natural, d'acord amb la conselleria competent en ports, desenvoluparà un procediment específic per a resoldre l'impacte que poguera tindre alguna actuació especifica en aquestes àrees, atesa la situació i conservació de les prades de fanerògames en aquests espais.  
  
No obstant això, els espais portuaris anteriorment descrits podran continuar desenvolupant les labors de manteniment per a poder garantir la seguretat en aquests espais.  
  
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES  
  
Primera. Cartografia de les prades de fanerògames marines a la Comunitat Valenciana  
Fins que la conselleria no aprove la cartografia a la qual es refereix l'article 3.1 d'aquesta disposició, per a l'aplicació del que s'estableix en aquest decret es tindrà en compte la cartografia de prades submarines disponible en el visor de l'Institut Cartogràfic Valencià. Mentre no s'aprove aquesta cartografia, no seran aplicables les prohibicions contemplades en l'article 4.3. d'aquest precepte, referides a ancoratge en prades de posidònia i prades d'alt valor.  
  
Segona. Instal·lacions, activitats i/o actuacions localitzades en prades de fanerògames autoritzades abans de l'entrada en vigor del decret  
  
1. Sense perjudici del règim general de prohibicions establit en l'article 57 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, queden autoritzades les instal·lacions, activitats o actuacions localitzades en prades i autoritzades prèviament a l'entrada en vigor del present Decret fins a l'expiració de la seua autorització.  
  
2. No es renovaran les autoritzacions, pròrrogues o permisos d'aquelles activitats o actuacions l'afectació de les quals no siga d'àmbit reduït.  
  
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
Única. Derogació normativa  
1. Queda derogada l'Ordre de 23 de gener de 1992, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, per a la regulació de les activitats sobre les prades fanerògames marines.  
2. Queden derogades totes les disposicions d'igual o inferior rang que s'oposen al que es disposa en aquest Decret.  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Habilitació per al desenvolupament  
Es faculta a la persona titular de direcció general competent en la matèria de protecció del medi natural per a establir, mitjançant resolució, els criteris per a l'elaboració dels informes tècnics a emetre previstos en la present norma.  
  
Segona. Actualització cartogràfica  
La cartografia i catalogació a la qual fa referència l'article 3.1 d'aquest decret s'aprovarà, en el termini de sis mesos des de l'entrada en vigor de la present disposició, mitjançant ordre de la conselleria competent en la matèria de medi ambient i es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Tercera. Pla de seguiment de l'estat general de les prades  
El pla de seguiment a la qual fa referència l'article 9 d'aquest decret s'aprovarà, en el termini de sis mesos des de l'entrada en vigor de la present disposició, mitjançant resolució de la direcció general competent en la matèria de protecció del medi natural, i es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Quarta. Espais naturals protegits i Xarxa Natura 2000 de competència autonòmica  
La protecció específica de les prades de fanerògames marines en espais naturals protegits i de la Xarxa Natura 2000 de la Comunitat Valenciana es regeix per la normativa corresponent en cada cas, inclosa en els seus plans respectius. En cas de no disposar de normativa específica degudament aprovada o bé existint, no contemple de manera específica cap norma referida a la protecció i conservació de les prades de fanerògames, les normes d'aquest Decret s'aplicaran subsidiàriament.  
  
  
Cinquena. Manual informatiu per a la bona gestió de prades de fanerògames i Manual de bones pràctiques sobre la retirada de restes de posidònia i gram  
La direcció general competent en la matèria de protecció del medi natural ha de redactar i aprovar, si escau, en el termini d'un any des de l'entrada en vigor del present decret:  
1. Un manual de bones pràctiques sobre la retirada de les restes de posidònia i gram que recollirà les condicions per a la seua autorització. En aquest manual es tindrà en compte el Catàleg de Platges establit pel Decret 58/2018, de 4 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'Acció Territorial de la Infraestructura Verda del Litoral de la Comunitat Valenciana i el Catàleg de Platges de la Comunitat Valenciana.  
  
2. Un manual, amb caràcter informatiu, per a la bona gestió de prades de fanerògames marines, que podrà contindre aspectes relatius a la conservació de l'espècie i de l'hàbitat, així com referir-se, amb caràcter informatiu, a les atribucions de cada administració amb competències en la matèria i als procediments d'autorització d'usos en els diferents tipus d'espais.  
  
Sisena. Entrada en vigor  
Aquest Decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 20 de maig de 2022  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
La consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural,  
Emergència Climàtica i Transició Ecològica,  
MIREIA MOLLÀ HERRERA


Còpia Permalink ELI