Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9518, del 24-01-2023 (2023/512)

RESOLUCIÓ de 26 de desembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte planta solar fotovoltaica Requena 5, del terme municipal de Requena (València). Expedient: (2921964) 211/2022/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9518

Data del DOGV
:   24-01-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/512


Data del document
:   26-12-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Requena
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 26 de desembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte planta solar fotovoltaica Requena 5, del terme municipal de Requena (València). Expedient: (2921964) 211/2022/AIA. [2023/512]  
«Declaració di impacte ambiental  
Expedient: (2921964) 211/2022/AIA.  
Títol: Planta solar fotovoltaica Requena 5.  
Promotor: Solar Merope Requena, SLU.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2020/87.  
Localització: Requena.  
  
1. Objecte i descripció del projecte  
a) Objecte del projecte  
L'empresa Solar Merope Requena, SLU, promou la instal·lació solar fotovoltaica PF Requena 5 de 39,99 MWp.  
L'evacuació de l'energia produïda per la planta es realitzarà de manera conjunta amb altres dos projectes més que es troben en tramitació en parcel·les circumdants PFV Requena 1 i PFV Requena. Aquestes plantes compartiran la subestació Requena col·lectora nord 132/30 kV, des de la qual s'elevarà la tensió a 132 kV per a evacuar l'energia mitjançant línia aèria comuna fins a la subestació elèctrica promotors Requena renovables 132/400 kV, i connectar amb la subestació Requena de 400 kV de REE. Així mateix, aquestes 3 plantes compartiran part d'aquesta línia d'evacuació aèria amb la procedent de la subestació Requena col·lectora sud, compartida aquesta per altres 4 plantes; Requena 2, Requena 3, Requena 4 i Requena 6.  
Tant la subestació col·lectora nord com la línia àrea d'evacuació aèria de 132 kV es contemplen en el projecte PFV Requena 1 ATALFE/2020/86, no sent objecte d'avaluació en la present declaració.  
b) Principals característiques del projecte  
La instal·lació fotovoltaica Requena 5 es localitza al sud del terme municipal, i ocupa les parcel·les 108, 132, 135, 138, 139, 141, 142, 143, 144, 147, 149, 150, 151, 154, 156, 158, 159, 160, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 174, 175, 176, 178, 179, 180, 181, 182,183, 184, 226 i 9013 del polígon 86, i les parcel·les 2, 3, 5, 9, 10 i 11 del polígon 87.  
  
L'àrea total vinculada és de 200,33 ha, sent l'àrea de la superfície ocupada associada al perímetre envolupant de tots els equips i infraestructures (perímetre barrat) de 72,95 ha. La longitud total de la tanca és de 5.266 m.  
La potència pic instal·lada serà de 39,99 MWp. Els panells es connecten en sèrie i s'agrupen en inversors de strings (cordatge) per al seu posterior augment de tensió en els transformadors a instal·lar des de 0,66 kV fins a 30 kV. La potència nominal en el punt de connexió estarà limitada a 29,4 MW.  
La infraestructura d'evacuació fins a la subestació col·lectora nord, es constitueix mitjançant una línia subterrània d'alta tensió de 30kV, de 2.843,7 m de longitud, que discorre per les parcel·les 144, 147, 148, 150, 151, 153, 172, 173, 174, 175, 179, 226, 9004 i 9014 del polígon 86 i les parcel·les 2 i 5 del polígon 87.  
Els mòduls solars són de tipus Si-mono (silici monocristal·lí) i s'instal·laran en seguidors solars d'un eix integrats en estructures metàl·liques, la fonamentació de les quals es desenvoluparà per clavat. Els seguidors orienten els mòduls per a minimitzar l'angle d'incidència entre els raigs solars i la superfície dels mòduls durant el dia, augmentant així el seu rendiment en comparació amb sistemes estàtics.  
El cablejat de baixa tensió entre els mòduls i inversors es disposarà enterrat. La línia de tensió mitjana fins al centre de transformació transcorrerà sota camí quan travesse terreny forestal, i soterrada en les parcel·les agrícoles situades al costat dels camins existents quan aquestes existisquen, ocupant predominantment terrenys de domini públic.  
L'accés a la planta es realitzarà des dels camins públics que connecten amb la N-330, i se n'adequaran els accessos als diferents sectors de la planta.  
Per a l'execució del projecte es preveu un condicionament previ del terreny mitjançant rebuig i desbrossament de totes les àrees on se situen els panells i desmunt de la zona d'instal·lacions i transformadors, obertura de rases per al cablejat, creació de vials per a l'accés als diferents punts de la planta amb un ample mínim de 4 metres, així com el desenvolupament d'una xarxa del seu drenatge i perimetral a la instal·lació amb la finalitat de canalitzar l'aigua minimitzant el seu impacte. Així mateix, s'instal·larà una tanca perimetral, una caseta de comunicació i monitoratge i centres de transformació de tipus prefabricat, i un centre de seccionament.  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, se'n farà desmantellament i restauració del terreny, tot evitant en la mesura del possible el moviment de terres i retirant qualsevol estructura, fonament o altre element permanent.  
  
2. Tramitació administrativa  
a) Antecedents  
En data 18 de novembre de 2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte ATALFE/2020/87. Aquesta s'acompanya de:  
- Projecte d'execució de la planta solar fotovoltaica i pla de desmantellament.  
- Publicació al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, relativa a la informació pública de la sol·licitud d'autorització administrativa i autorització de construcció.  
- Estudi d'impacte ambiental (v.28.10.2020), memòria i annexos: estudi davant el risc d'accidents greus, estudi d'avifauna, estudi d'afecció a recàrrega d'aqüífers, estudi de sinergies, estudi d'afecció a Xarxa Natura 2000 i document de síntesi.  
- Estudi d'integració paisatgística.  
b) Informació pública  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9250, amb data 5 de gener de 2022.  
Durant el període d'exposició pública s'han presentat al·legacions per part de l'Associació Utiel-Requena Sostenible, finca Sant Blai, SL, i de la Societat Valenciana d'Ornitologia. Es resumeixen a continuació les referides a la planta i línia d'evacuació subterrània de la planta Requena 5 i contestació del promotor:  
- S'al·lega que el projecte forma part d'una mateixa unitat d'explotació al costat d'unes altres, fet que suposa fraccionament de projectes, i que d'aquesta manera se n'evita la tramitació davant l'organisme competent de l'administració estatal.  
El promotor respon que es va triar un model de desenvolupament de plantes no superior a 50 MW a fi d'adaptar-se a les característiques de l'entorn i propiciar un esponjament de les plantes en el territori. Aquest desenvolupament és previ a la publicació del Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, en el qual s'estableix la competència dels òrgans de la Generalitat per al tràmit d'autorització de plantes fotovoltaiques de fins a 50 MW. En definitiva, cada projecte és una unitat de generació independent, tramitat per una societat vehicular independent i amb garantia, accés i connexió independents, sent sotmesos als procediments d'autorització i avaluació ambiental per l'autoritat competent en matèria mediambiental, en aquest cas de la Generalitat Valenciana. Amb la finalitat de minimitzar l'impacte de les infraestructures es decideix agrupar en una única línia elèctrica l'evacuació d'aquestes, al mateix temps que es realitza un estudi de sinergies i avifauna conjunt.  
- S'indica que en l'anàlisi d'alternatives no s'ha tingut en compte la implantació en zones urbanes i urbanitzables tal com marca l'art. 8 del Decret llei 14/2020, de 7 d'agost.  
El promotor sosté que l'esmentat apartat està focalitzat a plantes de potència no superior a 5MW, que poden tindre sentit per a connexió a la xarxa de distribució. El desenvolupament de plantes de major potència no permet la connexió directa, sent necessàries noves línies elèctriques per a connectar amb les subestacions de les empreses distribuïdores de la zona.  
- Finca Sant Blai, SL, exposa fins a quatre localitzacions situades cap al nord en la plana de Requena, amb major proximitat a les línia d'alta tensió existents. Així com l'existència de la subestació de l'Assagador, més pròxima.  
El promotor indica que les localitzacions proposades se situen en zones de producció vitivinícola intensiva i afectaria el paisatge de rellevància regional 28. Vinyes d'Utiel-Requena. Igualment indica que el punt de connexió concedit per REE i que és el que aplica per a la instal·lació proposada és la subestació Requena 400 kV. S'indica que l'Assagador pertany a la xarxa de distribució de 66kV. S'indica que no es permet accedir directament a la xarxa de transport de 400 kV sense una potència igual o superior a 250 MW, i només amb diverses plantes es permet l'accés a una nova posició de la subestació Requena 400 kV. El desenvolupament dels projectes parteix d'una viabilitat d'accés i connexió a la xarxa de transport atorgada per REE.  
- Finca Sant Blai, SL, al·lega que tant la ubicació de les plantes com la línia d'evacuació han de ser objecte d'una valoració detallada de la seua afecció sobre el medi ambient, i considerar altres alternatives per a la seua ubicació.  
El promotor indica que els projectes estan sotmesos a avaluació d'impacte ambiental ordinària i per tant s'han redactat els respectius estudis d'impacte ambiental, amb el contingut establit en l'annex VI de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
- S'al·lega que la planta Requena 5 es localitza dins dels límits de la reserva de la biosfera de la Vall del Cabriol, concretament en la seua zona tampó.  
El promotor respon que l'afecció sobre els límits de la zona tampó de la reserva de la biosfera és de menys del 20 % de la superfície barrada. En la Llei 42/2007, de 13 de setembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, referent a les reserves de la biosfera, no s'hi prohibeix cap mena d'ús i, de conformitat amb els seus objectius i característiques exposats en els articles 69 i 70, el promotor considera que la planta és compatible amb la zona tampó de la reserva de la biosfera.  
  
- S'al·lega que el projecte va en contra de l'Objectiu 11 paisatge de l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.  
El promotor indica que la zona d'implantació no es troba entre les zones amb elements i patrons estructurants inclosos en les instruccions tècniques dels objectius de qualitat del paisatge de rellevància regional 28. Vinyes d'Utiel-Requena, no formant part de cap gran extensió de vinya sobre fons plans o lleument abancalats. D'igual manera, indica que el projecte s'acompanya de pla de desmantellament, que pretén la recuperació i restauració del caràcter agrícola a la fi de la vida útil del projecte. En definitiva, el projecte compleix amb els objectius de qualitat dels paisatges de rellevància regional de la Comunitat Valenciana.  
  
- S'al·lega que l'estudi faunístic realitzat manca de cap repercussió sobre el contingut del projecte, sense prendre's com a base per a mesures preventives o correctores de les possibles afeccions. Alhora, s'indica que l'àrea d'implantació s'inclou dins de l'àrea d'importància per als ocells (IBA) núm. 158 Gorges del Cabriol i del Xúquer. I que la zona és emprada com a zona de campeig de les espècies de la ZEPA Gorges del Cabriol.  
El promotor comunica que s'ha realitzat un estudi d'avifauna en un àmbit territorial ampli i que les mesures correctores i d'integració paisatgística inclouen: tanca cinegètica amb plaques anticol·lisió, plantacions a l'interior i perímetre de la instal·lació de pantalles vegetals i de tessel·les aromàtiques arbustives, creació de clapers que permetran mantindre i augmentar la biodiversitat actual. Al seu torn, les línies aèries i els seus suports tindran en consideració les disposicions del Reial decret 1.432/2008, de 29 d'agost, i durant els primers anys d'explotació es durà a terme un pla de seguiment de les poblacions d'ocells.  
  
Respecte de la figura de l'IBA núm. 158, el promotor indica que es tracta d'un instrument desenvolupat per l'ONG BirdLife International sense caràcter normatiu, dins de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, ni suposa un impediment per al desenvolupament de projectes d'infraestructures, sempre que es garantisca la compatibilitat amb la fauna existent. En conclusió, la planta no es localitza en hàbitats de gran valor biològic per al desenvolupament d'ocells esteparis i resta d'espècies, i les mesures correctores i compensatòries de l'EsIA disminuiran qualsevol afecció a la fauna.  
Respecte al perjudici que poden provocar els panells solars en la fauna, no existeix cap raó objectiva per a pressuposar que les espècies de la ZEPA que actualment utilitzen aquestes zones agrícoles com a zona de campeig el puguen continuar fent en el futur. Cal recordar que els terrenys sobre els quals se situa aquest projecte estan actualment dedicats, majoritàriament, al cultiu de vinya, bona part de les quals estan cultivades en espatlera, amb espais entre les files de vinyes (entorn de 2,5 m), molt menors que els espais lliures entre seguidors que es preveu en el disseny del projecte (més de 6 metres). Per als rapinyaires de gran grandària, com l'àguila reial i/o la cuabarrada, és altament improbable que cacen en l'hàbitat actual de cultiu de vinya d'aquesta zona, ja que prefereixen com a zones de caça espais més oberts.  
- La Societat Valenciana d'Ornitologia al·lega una greu omissió de les dades generades per exemplars equipats amb GPS d'àguila cuabarrada i àguila reial.  
El promotor indica que des de Medi Natural i Parc Natural han indicat l'existència dels treballs de l'Institut Cavanilles de Biodiversitat i Biologia Evolutiva, i s'ha arribat a un acord, del qual ja hi ha un estudi inicial que recull l'estat previ a un desenvolupament a diversos anys amb el seguiment d'àguiles en l'àmbit d'actuació de la planta.  
  
En cap moment s'ha omés cap dada del qual es tinguera constància, es pot comprovar que pràcticament tota l'àrea de campeig dels exemplars d'àguila cuabarrada de la zona es concentra en la zona del PORN de les Gorges del Cabriol; i que, d'altra banda, resulten uns territoris de campeig de mitjana de 40 km² i fins a 90 km², això es tradueix en uns territoris de més de 40.000 ha, en comparació amb les 460 ha que ocupen els 7 projectes de Requena junts, l'ocupació dels mateixos suposa menys d'un 1,2 % del seu territori.  
Quant a l'àguila reial, segons els estudis de les 10 àguiles reials radiomarcades de la zona, resulten uns territoris per exemplar d'una grandària mitjana de 100 km² i fins a 500 km², és a dir, més de 100.000 ha, la qual cosa suposa una afecció a menys de 0,5 % del territori mitjà de cada individu.  
- En relació amb l'ocupació de zona de pastures i la seua afecció al retorn de l'àguila imperial ibèrica, que desaconsellarien la implantació de les infraestructures.  
El promotor indica que durant el període d'estudi que abasta un any complet no s'ha albirat cap exemplar de l'espècie, i que l'afecció a la zona de pastures dels projectes en desenvolupament que compartiran línia d'evacuació suposa un 5,75 % del total del paisatge agroforestal del sud de Requena.  
- La Societat Valenciana d'Ornitologia al·lega afeccions a les poblacions de gat salvatge i a la recolonització del linx ibèric:  
El promotor comunica que la població de linx ibèric és inexistent segons les dades del Banc de dades de la biodiversitat de la Comunitat Valenciana, i que únicament hi ha una cita de gat salvatge situat a més de 7 km de l'àmbit, no albirant-se espècimens en la zona.  
- S'al·lega que el projecte suposarà afeccions irreversibles a la flora, avifauna i massa forestal de la zona.  
El promotor respon que les mesures incloses en l'EsIA són adequades per a minimitzar els possibles efectes adversos de la instal·lació sobre la flora i l'avifauna. Entre elles es mantindran les massa forestals i individus aïllats de gran port existents en les parcel·les.  
- Que la consecució del present projecte junt els restants a desenvolupar en la zona afectaran la candidatures de la regió a patrimoni mundial de la Unesco i de paisatge agrícola mundial de la FAO.  
El promotor indica que no s'afecta el paisatge de vinya al qual es fa referència en les candidatures.  
- La Societat Valenciana d'Ornitologia indica que s'afecta la zona d'amortiment d'impactes del Parc Natural de les Gorges del Cabriol.  
  
El promotor comunica que es van realitzar consultes a Direcció del Parc Natural de les Gorges del Cabriol i a Espais Protegits, sol·licitant informe.  
En el PORN del Parc Natural de les Gorges del Cabriol, s'estable en el seu article 15.3. el següent:  
En l'àmbit del PORN no es permet l'edificació de nova planta, amb les següents excepcions, prèvia autorització de l'administració competent en espais naturals, i en el cas de tractar-se d'actuacions no promogudes per la Conselleria competent en matèria de medi ambient:  
b) Edificacions, instal·lacions i equipaments d'interés públic, d'iniciativa tant pública com privada.»  
El desenvolupament d'aquesta mena d'instal·lacions de generació elèctrica amb fonts renovables es considera d'interés públic a més d'atendre els compromisos europeus assumits per l'estat i recollits en el PNIEC 2021-2030. Aquest pla identifica objectius i adopta mesures en les cinc dimensions de la unió de l'energia: la descarbonització, incloses les energies renovables; l'eficiència energètica; la seguretat energètica; el mercat interior de l'energia i la investigació, innovació i competitivitat.  
c) Consultes a administracions i informes rebuts.  
Simultàniament, es va formular consulta i petició d'informes per part de l'òrgan substantiu a les següents administracions públiques afectades amb competències mediambientals i entitats interessades.  
- Amb data de 21.01.2022, l'Ajuntament de Requena trasllada al·legacions de la regidoria d'Eficiència energètica i lluita contra el canvi climàtic de l'ajuntament de Requena, que per acord de ple, sol·licita: «Proposar a Corts Valencianes que prenga les mesures legislatives adequades perquè aquells ajuntaments que així ho desitgen, puguen limitar el total de la superfície del seu municipi destinada a producció d'energia fotovoltaica a un màxim de l'1 % incloent-hi, en aqueix percentatge d'ocupació, els espais prioritzats en el decret llei de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables». En el seu informe de 28.02.2022, s'indica que l'ajuntament complirà el procediment legal segons la normativa vigent, i s'indica també que la moció referida en el seu informe anterior és una declaració d'intencions.  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Requena, de data 16.03.2022, favorable a la implantació de la central en sòl qualificat SNU-C4 i desfavorable per al sòl SNU-PF.  
- Informe favorable del Servei de Planificació de la Subdirecció General d'Emergències, de data 18.06.2021.  
- Informe favorable de la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals, de data 28.07.2021, condicionat al compliment de la legislació en matèria de prevenció d'incendis forestals durant les fases d'execució i funcionament de la instal·lació en els terrenys forestals i els seus voltants.  
- Informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 07.11.2022, en el qual es recorda que perquè les mesures d'integració paisatgística tinguen una aplicació real han de traslladar-se al projecte d'execució, mitjançant plànols, memòria i pressupost, tal com s'exigeix en l'apartat j de l'annex II de la LOTUP.  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 29.03.2021, als efectes patrimonials contemplats en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, amb subjecció a la condició que en les parcel·les 108, 138 i 139 del polígon 86, així com en les parcel·les 8,9,10 i 11 del polígon 87 de Requena, on s'ha detectat la presència de material arqueològic, s'imposa necessària la realització d'un seguiment intensiu dels moviment de terres de les obres de la planta solar.  
- Informe del Servei de Gestió Territorial de data 07.03.2022, tot indicant que la planta solar Requena 5 no es troba afectada per risc d'inundació i altres afeccions territorials i exposant les consideracions següents:  
«D'acord amb criteris territorials, i en coherència amb els objectius d'increments de la pròpia estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), s'estima, amb caràcter general, una ocupació límit del 2,5 % de SNUC en el global de la Comunitat Valenciana. Aquest límit es podrà concretar, segons la franja del territori on se situe el municipi, en funció de la capacitat d'acolliment i ocupació (a vegades massiva depenent de la franja) ja existent en el territori.  
Per tot això, i d'acord amb la Circular interpretativa de l'aplicació dels principis i criteris del ETCV als informes en matèria d'ordenació del territori en el marc de la tramitació de sol·licituds d'implantació de plantes fotovoltaiques (signada per la Secretaria Autonòmica de Política Territorial, Urbanisme i Paisatge, en data 16.12.2021), en els municipis de la franja rural en els quals ja existeix una certa transformació de la seua SNUC, seria adequada una ocupació aproximada de l'1 % del SNUC del seu terme municipal, que garantisca mantindre's dins d'aqueixos límits. No obstant això, donats els condicionants energètics quant a bolcat en la xarxa elèctrica, en el cas que el municipi es trobe a una distància raonable a grans punts de bolcat (com la subestació SET Requena 400 kV), es podria sobrepassar el llindar esmentat i permetre una ocupació de fins al 2,5 % del SNUC.  
  
Sobre la totalitat del SNUC de Requena, la planta solar fotovoltaica Requena 5 representa un percentatge del 0,2 % del total de l'ocupació del sòl SNUC. L'efecte acumulatiu amb altres plantes fotovoltaiques del municipi suposa una ocupació conjunta del 2,32 % del total del SNUC del terme municipal de Requena. Per tant, aquesta xifra se situa dins dels límits determinats.  
La planta solar estarà en sòl qualificat SNUC-C4. D'acord amb el Pla general d'ordenació urbana de Requena, de març de 2013, la implantació d'instal·lacions d'energia renovable es contempla solament en SNUC de categories C1 i C2, i en queda prohibida la implantació en la resta de categories. Per tant, la viabilitat de la implantació d'aquestes instal·lacions en sòl no urbanitzable comú C4 haurà de comptar amb l'informe favorable de l'òrgan competent.  
  
Respecte a la línia d'evacuació, està projectada una línia subterrània alta tensió de 30 kV que connectarà amb la subestació Requena col·lectora nord 132/30kV. La línia projectada no es troba afectada per cap afecció.  
D'acord amb la cartografia del PATRICOVA es determina que no existeix cap afecció per perillositat d'inundació.  
Addicionalment, la implantació de la planta solar Requena 5 no té afecció per ocupació de sòls de molt alta capacitat agrològica ni per pendents majors a 25 %.  
El subsol on es localitza la instal·lació se situa en una àrea a millorar per a la recàrrega estratègica d'aqüífers. Per tant, s'hauran d'adoptar mesures correctores perquè l'estat global de la massa d'aigua passe a bo, evitant el segellament del sòl amb formigó i propiciant la plantació de vegetació que afavorisca la retenció d'aigua i la infiltració d'aquesta cap al subsol. Alhora, també s'hauran d'adoptar tècniques de construcció que eviten derivar compostos contaminants a les aigües en profunditat per infiltració a través del subsol.  
  
S'hauran de plantejar mesures correctores que incidisquen sobre la infiltració i la minimització de l'escolament i que se centren bàsicament en els següents aspectes:  
- El manteniment de les condicions d'infiltració amb els canvis dels pendents haurien de comptar amb una estratificació en forma de taules del terreny, entre zona de plaques solars i zones de pas, realitzades en sentit transversal al pendent que disminuïsquen l'escolament i augmenten la infiltració.  
- La conservació i plantació de zones de vegetació en els estrats herbacis, arbustius i arboris que servisquen de tamís de la pluja i generen condicions favorables per a la infiltració disminuint els escolaments.  
  
- El tancament perimetral de la parcel·la haurà de ser permeable al flux.  
- Es deixarà lliure d'ocupació per plaques solars els punts de desguàs de l'escolament superficial.»  
- Informe favorable de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de data 07.03.2022, en el qual s'estableixen les mesures correctores següents:  
«Per afecció a terreny forestal afectat per incendi forestal en 1994 en dues xicotetes zones, s'haurà d'ajustar la instal·lació de plaques al polígon cremat.  
En prevenció dels efectes erosius de l'escolament, es mantindrà una coberta vegetal sota les plaques, en fase prèvies s'instal·larà una capa de mulch, es crearà i mantindrà una tolla per a fomentar la població d'amfibis i avifauna o es mantindran les basses de reg existents.  
  
En relació a l'afecció a la fauna silvestre, s'instal·laran plaques de poliestiré en la tanca per a evitar la col·lisió d'ocells, es procurarà mantindre els cultius existents en les zones de les parcel·les no ocupades per panells, i adquirir o arrendar parcel·les de cultius en una proporció de la menys el 25 % de la superfície ocupada.  
En l'informe de data 16.05.2022, s'indica a més:  
La zona se situa en la llista de termes municipals afectats per la superpoblació de conills, pel que s'hauran d'adoptar les mesures de control del art 14 de l'Ordre d'11 de juny de 2009, per a la gestió i control del conill de muntanya.  
Es realitzarà una prospecció prèvia a l'inici de les obres per a evitar l'afecció als hàbitats 6110 i 6220, els quals es localitzen pròxims a la zona d'actuació.  
Per la proximitat amb el Parc Natural de les Gorges del Cabriol s'aplicaran mesures d'integració paisatgística com ara, fer ús dels camins existents, es descompactaran les zones afectades pel pas de maquinària, es respectaran els peus de Quercus Ilex presents en el perímetre, no es formigonaran o asfaltaran camins, manteniment d'una capa de cobertura vegetal natural en els terrenys a ocupar lliure de l'ús de fitosanitaris i mantinguda amb mitjans mecànics o manuals, es procurarà la integració cromàtica de les instal·lacions assemblant-les a les construccions rurals de la zona, s'implantaran pantalles vegetals d'espècies autòctones. S'instal·larà tancament compatible amb el pas de fauna.  
  
Es realitzarà una prospecció prèvia per a descartar la localització en l'àmbit de projecte de les espècies de fauna prioritària identificades en la zona, i els seus nius, amb especial atenció a l'alosa, àguila reial, àguila cuabarrada. Les actuacions més molestes es realitzaran fora dels períodes de posada, nidificació o cria. No es faran treballs en horari nocturn. Respecte de l'àguila reial i àguila cuabarrada estableixen com a mesura compensatòria la realització d'un seguiment durant els primers 5 anys de funcionament de la instal·lació mitjançant emissors GPS.  
S'escometrà el desmantellament de les instal·lacions al final de la vida útil».  
  
3. Anàlisi tècnica de l'expedient. Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la seua utilització constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle, i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir a Espanya en 2050 la neutralitat climàtica, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.  
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat, recullen els objectius i estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, plantejant com a objectiu l'aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les degudes mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
a) Ubicació  
En l'estudi d'impacte ambiental s'analitzen alternatives quant a la ubicació del projecte, incloent-hi l'alternativa zero (no execució del projecte). Per a la ubicació de la planta s'analitzen en el projecte les zones dins del terme municipal que resulten aptes per a la instal·lació de la planta en funció dels condicionats del Decret llei 14/2020, triant-se les parcel·les definides en projecte pel seu compliment dels mateixos i pels acords amb el 100 % dels titulars dels drets reals afectats per la implantació. L'estudi d'alternatives no ha contemplat com a zones viables per a la implantació les zones catalogades com a sòl urbà o urbanitzable.  
  
La planta solar fotovoltaica Requena 5 es desenvolupen íntegrament sobre sòl classificat com a no urbanitzable comú (SNU) C4, sobre el qual l'Ajuntament de Requena ha emés informe de compatibilitat urbanística favorable a l'ús fotovoltaic.  
Les parcel·les a ocupar compleixen amb els criteris d'implantació contemplats en el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, i tal com s'indica en l'informe de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge no es troba afectat per risc d'inundació o altres afeccions territorials.  
  
El corredor terrestre del Parc Natural de les Gorges del Cabriol-Serra de Malacara es troba situat al sud de l'àmbit d'aquest projecte. Una xicoteta franja de l'àmbit de la planta està dins del corredor, ocupant menys del 10 % de l'amplària del corredor.  
La línia de 30 kV subterrània no presenta afecció mediambientals rellevants, més enllà de les derivades per la seua execució, transcorrent soterrada per camins de domini públic en la seua major part.  
Els terrenys en els quals es desenvolupen el parc solar i la seua línia d'evacuació, no es localitzen en l'àmbit d'espais de la Xarxa Natura 2000, ni alberguen hàbitats d'interés comunitari ni altres espais naturals protegits o catalogats. Les instal·lacions se situen en la zona d'amortiment d'impacte establida pel PORN del Parc Natural de la Gorges del Cabriol. S'inclou com a annex a l'EsIA, estudi de valoració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, en el qual se'n conclou la compatibilitat. D'igual manera l'informe favorable de la Direcció General de Medi Natural estableix la compatibilitat de la ubicació amb els objectius del PORN supeditada al compliment d'una sèrie mesures correctores en el projecte.  
D'acord amb la cartografia del PATFOR, les parcel·les a ocupar no es troben catalogades com a sòl forestal. I no es detecten zones amb el risc d'incendi en límits i zones de desenvolupament de la línia subterrània d'evacuació. Gran part de la superfície forestal contigua a les parcel·les agrícoles a ocupar es va veure afectada per incendi forestal en 1994; la distribució de plaques fotovoltaiques no afecta terreny forestal, únicament el perímetre barrat de la instal·lació afecta dues zones en les parcel·les 3 i 2d del polígon 87.  
No s'afecta cap barranc o llit superficial.  
La zona presenta vulnerabilitat baixa d'aqüífers i es troba en una àrea de permeabilitat alta a molt alta, classificada com a àrea a millorar per a la recàrrega d'aqüífers.  
El sòl present en la zona és del tipus inceptisol amb valor agrològic baix o moderat. Els terrenys a ocupar presenten ús majoritàriament agrícola amb un grau de naturalitat poc significatiu, ocupat per cultius de secà de baix rendiment i vinyes, així com xicotets afloraments i bosquets d'espècies forestals típics del mediterrani (carrasques, savines, ginebre, etc).  
L'EsIA, tal com es recull en el banc de dades de la biodiversitat, indica la presència en l'àmbit de la instal·lació de l'espècie prioritària alosa totovia (Lullula arborea). Així mateix, dels estudis d'avifauna presentats pels promotors, indiquen la presència de les espècies prioritàries voltor lleonat (Gyps fulvus), àguila calçada (Hieraaetus pennatus), àguila marcenca (Circaetus gallicus), esparver cendrós (Circus pygargus), aguiló pàl·lid (Circus cyaneus), abeller europeu (Pernis apivorus), àguila reial (Aquila chrysaetos), àguila cuabarrada (Aquila fasciata), gralla (Pyrrhocorax pyrrhocorax), esmirla (Falque columbarius), arpella (Circus aeruginosus), tallareta (Sylvia undata), cotxa cua-roja reial (Phoenicurus phoenicurus), carraca europea (Coracias garrulus), trobat (Anthus campestris) i cogullada montesina (Galerida theklae).  
  
Consultades la carta arqueològica i l'inventari general del patrimoni cultural, no s'han identificat en l'àmbit afectat per l'actuació i el seu entorn més pròxim (200 m), elements del patrimoni cultural inventariats. L'informe de la Direcció General de Patrimoni indica que serà necessari la realització d'un seguiment intensiu dels moviment de terres en les parcel·les indicades en aquest.  
Els elements que conformen la central no envaeixen l'amplària legal de vies pecuàries ni interfereixen en el trànsit ramader per aquestes.  
b) Impactes i mesures correctores  
Dins del perímetre barrat de la instal·lació, el projecte manté sense afectar els peus d'espècies forestals arbòries existents, en la seua majoria formacions aïllades de carrasques. No obstant això, es detecten peus arborescents existents dins del perímetre de la instal·lació sobre els quals el projecte preveu disposar plaques, en concret en les parcel·la 142, 143 i 183 del polígon 86. Tal com es desprén de l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, s'hauran de mantindre els peus de Quercux Ilex que s'hi detecten.  
Respecte a la proposta de compensació d'hàbitat que es fa en l'informe de la Subdirecció General de Medi Ambient i Avaluació Ambiental, en funció de la superfície de la planta solar fotovoltaica, el promotor es compromet, una vegada posada en marxa l'explotació del projecte, a fer les mesures indicades en una superfície equivalent al 10 % de la superfície barrada del projecte, consensuant aquestes ubicacions amb els propietaris i l'administració competent.  
S'inclou en l'estudi d'impacte ambiental (EsIA), un estudi d'anàlisi de vulnerabilitat en el qual es conclou que la instal·lació dona com a resultat un risc mediambiental mitjà, en relació al risc d'incendi forestal, i s'estableixen mesures protectores com el monitoratge i control d'anomalies, pla d'autoprotecció, pla de protecció contra incendis. No s'identifiquen efectes ambientals significatius derivats de la vulnerabilitat del projecte davant riscos d'accidents greus o de catàstrofes naturals.  
  
En l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, es fa constar la presència de tres espècies prioritàries de fauna: alosa, àguila reial, àguila cuabarrada.  
El projecte contempla que durant la fase d'explotació es durà a terme un pla de seguiment de les poblacions d'ocells presents en la zona, almenys durant els primers 2-3 anys posteriors a la seua posada en funcionament.  
Es crearan clapers que faciliten la cria d'herpetofauna, rosegadors i micromamífers, que faciliten l'activitat de rapinyaires.  
S'adopten mesures antielectrocució tant a l'interior com en l'exterior de la planta.  
A causa de l'ocupació d'un espai geogràfic comú i en compartir línia d'evacuació amb els projectes esmentats en l'epígraf de descripció de projecte, es presenta un estudi de sinergies com a annex a l'EsIA, on s'analitzen els efectes esperables sobre factors mediambientals destacables, i on es conclou que les plantes respecten la distància mínima de separació de 500 que contempla l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana per als corredors, que el total de sòl agroforestal ocupat és d'un 2 % del total del terme, tot indicant que gran part es troba en situació d'abandó. S'indica al seu torn que compartint la línia d'evacuació i instal·lacions de transformació, s'obté un efecte menor sobre infraestructura verda, paisatge, sòl, vegetació, fauna i espais protegits de la Xarxa Natura 2000, complint a més amb l'exigit en el Decret llei 14/2020, quant a l'aprofitament d'infraestructures existents.  
  
Com a afecció principal durant la fase d'implantació es procedirà al desbrossament i rebuig de la vegetació present durant la implantació dels seguidors solars. L'EsIA contempla mesures correctores de caràcter general per a mitigar els efectes de la generació de pols, soroll, així com per al control d'abocaments i aigües residuals. L'energia elèctrica se subministrarà mitjançant generadors dièsel; la superfície sobre la qual se situen estarà degudament senyalitzada i impermeabilitzada.  
Com a mesures correctores encaminades a mantindre la coberta natural del terreny i concorde a les prescripcions dels informes de les Subdireccions de Medi Natural i Avaluació Ambiental i Servei de Gestió Territorial, s'evita la compactació del sòl i no s'utilitzaran herbicides, eliminant únicament la vegetació que interferisca amb l'explotació normal de la central. Es fomentarà el creixement d'una cobertura vegetal espontània mantinguda per mitjans mecànics. Això, al seu torn, permet mantindre l'hàbitat d'espècies de fauna que utilitzen la zona per a alimentar-se i reduirà el risc d'erosió del terreny.  
Les tanques seran de tipus cinegètic i disposaran de plaques anticol·lisió. S'instal·laran panells amb tractament superficial antireflector, de manera que s'evite un possible efecte crida sobre els ocells. D'igual manera la separació entre seguidors és elevada, entorn als 6 m, la qual cosa permetrà el vol d'ocells passeriformes i deixarà la major part del perímetre barrat no ocupat per plaques o instal·lacions auxiliars.  
Així mateix, les fonamentacions en l'àmbit del projecte són mínimes amb el que s'evitarà l'excessiva compactació del sòl en l'àrea. D'igual manera, després de finalitzar les obres de construcció, es descompactaran aquelles zones compactades pel pas de la maquinària i s'empraran materials de la zona per a conformar els camins interiors de la planta, no utilitzant materials que segellen o impermeabilitzen el sòl.  
  
Les centrals fotovoltaiques, per les seues característiques i funcionament, no tenen associat un consum rellevant d'aigua durant la seua execució i funcionament. Durant les obres, s'adopten mesures preventives per a evitar abocaments accidentals, com per habilitar zones de manteniment i apilament de maquinària, equips i residus generats. Les aigües residuals que puguen generar-se en l'obra seran recollides en fossa estanca per a la seua posterior retirada i gestió per part de gestor autoritzat. El projecte no descriu com es realitzarà la neteja de les plaques solars per a evitar abocaments associats que puguen contaminar el medi.  
La generació de residus té major entitat en la fase de construcció. La totalitat dels residus generats en aquesta fase seran entregats a gestor autoritzat. L'execució de la central no comporta moviments de terres de gran entitat, ja que s'adapta a la topografia existent, per la qual cosa és possible estendre les terres excedents en l'àmbit del projecte.  
  
L'EsIA inclou annex d'avaluació de la potencial afecció a la recàrrega d'aqüífers, i estableix les mesures indicades anteriorment per a preservar la permeabilitat del sòl, tot minimitzant la part segellada. Els drenatges longitudinals s'executaran amb àrids. Els mòduls solars presenten buits entre si de manera que no es generen vies preferents d'aigua i no descarreguen en el mateix punt del terreny, més encara si es tenen en compte el seguiment solar dels panells a instal·lar. L'ombra provocada per les plaques reduirà l'evapotranspiració i en facilitarà la recàrrega. La qualitat de les aigües de recàrrega es veurà afavorida en no utilitzar-se productes fitosanitaris. L'orografia de la zona amb escàs pendent afavoreix la infiltració. La disposició de plaques i pals de fonamentació no fan preveure la formació de vies de desguàs preferent per a l'escolament, que suposen modificació de les condicions actuals.  
S'ha realitzat un estudi d'integració paisatgístic, el qual ha sigut complementat per informes tècnics de resposta als informes emesos pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. Entre les mesures a adoptar es realitzarà la plantació d'una pantalla vegetal en el límit amb l'autovia A-3, aquesta pantalla vegetal es conformarà per agrupacions disperses en forma de bosquets conformats per espècies vegetals pròpies. La resta de mesures correctores de caràcter paisatgístic coincideixen amb les ja indicades anteriorment. En l'estudi s'ha desenvolupat una valoració de la integració visual de la planta des de diferents punts d'observació, i dona com a resultat que per les característiques del terreny on se situa aquesta només s'apreciarà des de l'entorn immediat i des dels camins rurals que li serveixen d'accés, concloent-se un impacte visual lleu-moderat.  
El pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment, en el qual es comprove que les obres es realitzen d'acord amb el projecte i que s'assegure del compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en la DIA i en resolucions complementàries. Addicionalment, la informació recollida en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus i abocaments d'oli, etc.), i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals, tant en la fase d'implantació com de funcionament.  
Després de la vida útil del projecte, es farà el desmantellament dels panells i cablejat elèctric, i la restauració dels accessos i dels factors biòtics i abiòtics afectats. Per a això, el projecte acompanya estudi de desmantellament amb pressupost. La gestió dels panells fotovoltaics es realitzarà amb un gestor autoritzat de residus d'aparells elèctrics i electrònics.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, de conformitat amb l'article 7.1.d de la Llei 21/2013, de 9 de desembre. En tot cas, el principi de no fraccionament, així com les previsions de l'epígraf 2.g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, i de l'epígraf 4.i) de l'annex II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'article 7 d'aquesta llei, determinen d'igual manera que resulta aplicable el règim d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot quant antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
Primer  
Formular la present declaració d'impacte ambiental, considerant acceptable el projecte de planta solar fotovoltaica, promogut per Solar Merope Requena, SLU, al terme municipal de Requena (València), en la qual s'estableixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables.  
Atesos els antecedents i fonaments de dret exposats es resol les condicions del projecte i mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'estableixen en els termes següents:  
1. Condicions al projecte.  
i) Condicions generals  
(1) Queda condicionada la viabilitat ambiental del projecte Requena 5 al sentit que determine l'avaluació ambiental de l'expedient d'autorització que contemple la línia d'evacuació comuna i les seues instal·lacions.  
(2) El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores contemplades en l'EsIA, el projecte tècnic i altra documentació obrant en l'expedient i les acceptades després de la informació pública, o contingudes en la informació complementària, en tant no contradiguen el que s'estableix en la present resolució.  
(3) Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que li siga aplicable, i que afecte els elements del mitjà recollits en la present resolució.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
(4) La tanca de la instal·lació en les parcel·les 3 i parcel·la 2.d) del polígon 87, s'haurà d'ajustar al perímetre parcel·lari a fi d'evitar l'afecció a terreny forestal afectat per incendi, en el qual no està permés el canvi d'ús durant els 30 anys següents a l'esdeveniment segons la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de muntanyes, tal com es recull en l'informe de medi natural.  
(5) Relatiu a la ubicació de les plantes en la zona d'amortiment establit en el PORN del Parc Natural de les Gorges del Cabriol, i l'afecció a la biodiversitat, se seguiran les indicacions dels informes emesos per la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental. Previ al començament de les obres, es comprovarà la inexistència de nius o ventrades d'espècies protegides. En cas de la seua existència, s'informarà els agents mediambientals perquè disposen les actuacions necessàries per a la seua millor conservació. Les actuacions més molestes es realitzaran fora dels períodes de posada, nidificació o cria especialment de les espècies alosa, àguila reial, àguila cuabarrada. No es faran treballs en horari nocturn.  
(6) S'instal·laran posadors per a rapinyaires en les parcel·les de les instal·lacions i els seus voltants, després de consulta i vistiplau de l'òrgan competent, respecte al nombre i la seua localització.  
(7) Segons l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, es mantindran els peus arborescents existents dins del perímetre de la instal·lació, en relació a aquest aspecte s'haurà de mantindre i no disposar plaques fotovoltaiques en el bosquet de la parcel·la 183 del polígon 86 i en les zones cobertes de les seues parcel·les 142 i 143.  
(8) En les parcel·les 108, 138 i 139 del polígon 86 així com en les parcel·les 8,9,10 i 11 del polígon 87 de Requena, es realitzarà seguiment intensiu dels moviment de terres. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport de manera immediata, i adoptarà les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
(9) Es disposarà de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fuites d'olis i combustibles, provinents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat, establint-se les zones de recollida de residus, i no se'n farà apilament en zones amb pendents elevats i perillositat d'inundació.  
(10) Segons s'indica en l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, es crearà i mantindrà una tolla per a fomentar la població d'amfibis i avifauna o es mantindran les basses de reg existents.  
(11) A fi de compensar la pèrdua d'hàbitats de caràcter agrícola es procurarà mantindre els cultius existents en les zones de les parcel·les no ocupades per panells, i dedicar noves superfícies a l'ús agrícola afectat, en una proporció equivalent d'almenys el 25 % de la superfície de la planta.  
(12) Quant a l'execució i explotació de la planta, es respectarà l'indicat en el Decret 7/2004, de 23 de gener, relatiu a prevenció d'incendis, així com la zona de servitud dels vials identificats en el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació de Requena.  
  
(13) L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o concessió de l'organisme de conca.  
(14) S'executaran les mesures d'integració paisatgístiques desenvolupades en l'estudi d'integració paisatgística i informes tècnics presentats.  
(15) L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor al seu desmantellament, en els termes definits en el pla aportat.  
iii) Condicions al pla de vigilància ambiental  
(16) Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
(17) Es durà a terme un pla de seguiment de les poblacions d'ocells presents en la zona que s'estendrà més enllà dels cinc anys proposats i es prolongarà durant la vida útil de la planta, avaluant-se l'efectivitat de les mesures correctores previstes per a evitar la pèrdua d'hàbitat d'alimentació de les espècies de fauna presents en la zona. Els resultats de la seua evolució i comportament s'enviaran amb la periodicitat que s'acorde amb l'òrgan competent en matèria de biodiversitat.  
  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A l'efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme al que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si convé, escaiguen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 26 de desembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».