Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4868, del 22-10-2004 (2004/10148)

RESOLUCIÓ de 29 de setembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la publicació de la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental corresponent als expedients 02/2258-YPM, 177/0245-TUC, 307/7712-UXG, 247/1199-HWY, 450/3498-HPE i 370/7838-RUH.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4868

Data del DOGV
:   22-10-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/10128


Data del document
:   29-09-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Cheste
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 29 de setembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la publicació de la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental corresponent als expedients 02/8694-XIU, 177/9780-EYB, 307/7288-BDT, 247/9823-RLJ, 450/9779-XXV i 370/1386-AXR. [2004/F10255]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent als expedients 002/9350-JDH, 177/1492-XPV, 307/6811-POB, 247/9763-MOH, 450/6655-ONA i 370/5700-NOH, que el reglament aprovat pel Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar.
  
València, 29 de setembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 2/02-AIA
  
Títol: Explotació bovina d'engreixament
  
Promotor: Fernando Machaconses Fortuny
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Cheste (València)
  
Objecte del projecte: Legalització de l'activitat per mitjà de l'obtenció de llicència l'activitat
  
Localització: Partida La Garrama, polígon 31, parcel·les 1253, 1119, 1524, 1257, 1258, del terme municipal de Cheste (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'explotació de boví d'engreixament, actualment en funcionament, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'activitat té una capacitat per a 400 animals: 250 adults i 150 joves.
  
L'explotació està constituïda per:
  
- Zona de menjadors, aïllada de la resta de la parcel·la per mitjà d'una tanca, on està el bestiar pràcticament tot el dia, excepte quan passen a la zona de pasturatge.
  
- Magatzem i cobert adossat.
  
- Pati rodejant el magatzem, on s'emmagatzemen aliments que poden romandre a la intempèrie.
  
- Femer inclòs en el pati, format sobre la base de solera de formigó armat envoltat de mur de bloc de formigó, on s'emmagatzemaran els residus orgànics del bestiar per al seu compostatge i posterior utilització com a esmena húmica en les parcel·les de cultius tant d'horta com fruitera.
  
- Zona de pasturatge, que ocupa la resta de la superfície, tancada, i on romandrà el bestiar mentre no estiga en la zona de menjadors.
  
Els cadàvers són retirats per empresa autoritzada a l'efecte.
  
Es produeix al voltant de 2.900 t de fem/any, que és compostat en piles, procés darrere del qual passarà a utilitzar-se com a esmena húmica en camps de cultiu de la zona.
  
El subministrament d'aigua potable es realitza des de la xarxa d'abastament municipal, com també d'un pou d'una societat de reg (del qual no s'aporta justificant legal de l'autorització per al seu aprofitament).
  
L'explotació que es desenvolupa en una finca de 31.651 m², es localitza a 1,8 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
L'Ajuntament de Cheste remet l'estudi d'impacte ambiental en data 2 de gener de 2002. En data 25 de març del 2002 es completa l'expedient, amb la presentació del projecte d'activitat i l'expedient municipal.
  
La informació pública de l'expedient s'ha realitzat en el DOGV 4333, d'11 de setembre de 2002, sense que s'haja presentat al·legacions, com també als veïns confrontants a l'activitat, presentant-se en aquest cas una al·legació.
  
2. Resum de les al·legacions
  
L'al·legació presentada pel propietari de la parcel·la 1256, que limita amb les parcel·les 1253, 1257 i 1258, que corresponen a la zona de l'explotació dedicada a pasturatge, recull les següents consideracions de caràcter ambiental:
  
- L'emissió de pols produeix molèsties en l'horta, l'habitatge i en l'aigua de l'aljub.
  
- La séquia de la parcel·la 1.256 es tapona pel fem de l'explotació.
  
- Els animals produeixen nivells de soroll elevats amb els esquellots.
  
- Es produeixen males olors i moltes mosques.
  
Aquestes al·legacions són en part esmenables. Respecte als problemes que ocasionen els residus orgànics en la séquia, se suposen associats al moviment dels animals en la zona de pasturatge, per la qual cosa per a evitar-se s'hauran de realitzar neteges periòdiques del canal de reg que eviten possibles molèsties a l'hora d'utilitzar-la, o bé amb l'implantació d'algun obstacle físic (tanca o semblant), que impedisca que els animals puguen dispersar el fem més enllà de la zona de menjadors.
  
Per a reduir o minimitzar l'emissió d'olors, s'augmentarà la freqüència de volteig de les piles a compostar, o bé s'incorporaran productes bacterians destinats a controlar i accelerar la fermentació i reduir d'aquesta manera les olors, condicionant les esmentades mesures a la minimització de l'esmentat impacte respecte als veïns pròxims a l'activitat.
  
A més, s'hauran d'adoptar mesures per a combatre la presència de vectors en l'activitat, amb la utilització de productes eficaços a l'efecte, a més d'extremar les mesures higienicosanitàries en l'explotació.
  
La resta de molèsties que es declara que provoca l'activitat, estan associades al funcionament normal d'una explotació d'aquestes característiques.
  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
Se sol·licita al promotor en data 17 de juny de 2003, a través de l'Ajuntament, la presentació de l'autorització prèvia de la COPUT, la qual es rep en data 4 de juliol de 2003.
  
L'autorització prèvia de la COPUT, es va concedir el 21 de març de 1994 per a un magatzem agrícola, amb una superfície construïda de 665 m² i una alçària màxima de 6 m i de la que es justifica una separació a límits de 6 m, l'acabat de l'edifici d'acord amb el seu caràcter aïllat o rural i l'abastament d'aigua potable des de la població i que, en cas de ser necessària, la depuració de residus serà per mitjà de fossa sèptica, que s'inclouria en el projecte tècnic.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la següent informació:
  
- Informe favorable de l'aparellador municipal.
  
- Informe favorable del tècnic municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
- Informació pública amb la presentació d'una al·legació per un veí confrontant a l'explotació.
  
- Informe favorable de l'alcaldia.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons el Pla general d'ordenació urbana de Cheste, aprovat el 28 de juny de 1986.
  
L'activitat proposada no afecta a cap espai natural protegit de la província de València ni a cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, vegetació, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació s'ubica en una zona agrícola. Pel seu caràcter rural i aïllat es considera que els principals elements ambientals susceptibles de ser afectats per l'activitat són el sòl i l'aire.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els possibles impactes que pot causar l'actuació, entre els quals s'indiquen:
  
- Contaminació atmosfèrica per emissió d'olors i contaminació de sòls per utilització inadequada dels residus orgànics generats.
  
- Impacte paisatgístic, per la introducció d'elements permanents que alteren el paisatge.
  
A partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte i efectuada l'avaluació qualitativa dels impactes s'han considerat en general moderats.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores proposades fan referència al compostatge del fem, que limitarà els problemes d'olors, com també l'apantallament vegetal que minimitzarà l'impacte visual.
  
La mesura correctora tendent a minimitzar l'impacte visual no es considera necessària, ja que l'explotació es localitza en una zona agrícola-ramadera, quedant integrada paisatgísticament.
  
Les mesures correctores hauran d'ampliar-se amb l'adopció de les recollides a continuació:
  
- L'explotació haurà d'estar encerclada de manera que puguen aplicar-se mesures de protecció contra agents transmissors de malalties.
  
- Per a reduir o minimitzar l'emissió d'olors, s'augmentarà la freqüència de volteig de les piles a compostar o s'incorporaran productes bacterians que controlen i acceleren la fermentació i reduïsquen les olors.
  
- Hauran d'adoptar-se mesures per a combatre la presència de vectors en l'activitat, amb la utilització de productes eficaços a l'efecte, a més d'extremar les mesures higienicosanitàries en l'explotació.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i el seu annex I apartat 1.h.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel que estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, la granja bovina d'engreixament, situada en el terme municipal de Cheste (València), promoguda per Fernando Machaconses Fortuny, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- L'explotació haurà d'estar encerclada de manera que puguen aplicar-se mesures de protecció contra agents transmissors de malalties.
  
- Per a reduir o minimitzar l'emissió d'olors, s'augmentarà la freqüència de volteig de les piles a compostar o s'incorporaran productes bacterians que controlen i acceleren la fermentació i reduïsquen les olors.
  
- S'hauran d'adoptar mesures per a combatre la presència de vectors en l'activitat, amb la utilització de productes eficaços a l'efecte, a més d'extremar les mesures higienicosanitàries en l'explotació.
  
- Es disposarà de gual sanitari o sistema equivalent a l'entrada de l'explotació, de manera que permeta la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- Per a evitar que les parcel·les confrontants a la zona de menjador es vegen afectades amb el fem que generen els animals, s'hauran d'adoptar mesures preventives, com la instal·lació d'obstacles físics (tanca o semblant), que impedisca que els animals puguen dispersar el fem més enllà d'aquella zona de menjadors.
  
- S'haurà d'assegurar la correcta gestió del fem, aplicant-lo exclusivament en parcel·les que s'exploten agrícolament i després del seu compostatge. Amb aquest fi s'haurà d'ampliar la superfície destinada a femer, perquè en una part es puga realitzar la recollida del fem i de la resta de matèria que passarà a formar part de la pila a compostar i una altra zona destinada a la maduració del munt.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
- Previ a la concessió de la llicència d'activitat els tècnics municipals hauran de comprovar la correspondència entre la superfície a construir autoritzada en el seu dia en l'autorització prèvia de la COPUT i la realment construïda. En cas de diferir, haurà de sol·licitar-se una nova autorització prèvia de la COPUT per a la situació actual.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 12 d'agost de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 177/9665-FPA
  
Títol: Modificació puntual núm. 2 de les Normes Subsidiàries de Planejament d'Andilla
  
Promotor: Ajuntament d'Andilla
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT
  
Localització: A les proximitats dels nuclis urbans d'Andilla i la Pobleta
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Canviar la qualificació dels terrenys afectats per la present modificació, passant de sòl no urbanitzable protegit a sòl no urbanitzable comú, per tal d'establir noves reserves de sòl dotacional destinat a equipament esportivorecreatiu.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. El canvi de qualificació que es proposa es motiva per la necessitat de dotar els nuclis urbans d'Andilla i la Pobleta de sengles reserves de sòl destinades a instal·lacions de caràcter esportiu i recreatiu, permetent la implantació d'instal·lacions pròpies d'una zona d'esplai i recreació.
  
II. Es pretén reordenar, en el cas de la Pobleta, la ubicació del sòl destinat a equipament comunitari, desplaçant de la ubicació actual en sòl urbà, 6.211 m² de la reserva compresa entre el passeig dels Esports, la rambla i el vial en projecte (que passen a classificar-se com a sòl no urbanitzable protegit), per a reubicar-lo al costat del passeig de les Piscines com a sòl no urbanitzable comú. La resta es manté en la seua ubicació actual, al costat de les escoles municipals.
  
III. En les proximitats del nucli urbà d'Andilla, en la zona denominada ?Camp de Futbol?, es pretén ubicar un complex d'oci i esport, que ocuparia una superfície total de 7.900 m². A més, es preveu la construcció d'edificacions associades d'escassa alçada i situades en la part baixa de la vall.
  
En la zona denominada Rambla, delimitada per la rambla d'Artaj i travessada pel passeig de la Piscina en el nucli urbà de la Pobleta, es pretén construir una pista poliesportiva polivalent, que ocupe una superfície de 6.225 m².
  
IV. En ambdues zones se requalifica el sòl no urbanitzable rústic protegit en sòl no urbanitzable comú dotacional esportivorecreatiu.
  
V. Els nous àmbits afectats per la present modificació es regiran pel que disposa l'article 47 de les normes subsidiàries vigents, aprovades definitivament amb data 22 de desembre de 1993.
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental no presenta alternatives de projecte. No obstant això, justifica els emplaçaments triats basant-se en tres criteris principals:
  
- Cessió dels terrenys per part dels propietaris.
  
- La major part del sòl del terme municipal es troba protegit.
  
- L'orografia del terreny dificulta la ubicació d'aquest tipus d'activitats.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 13 de desembre de 2001, la Secció de Planejament del Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre documentació relativa al projecte modificació puntual núm. 2 de les Normes Subsidiàries de Planejament d'Andilla, sol·licitant la preceptiva declaració d'impacte ambiental.
  
En data 20 de desembre de 2001, se sol·licita a l'Ajuntament d'Andilla el certificat d'aprovació provisional i resultat de la informació pública del projecte referenciat.
  
En data 29 d'abril de 2002, l'Ajuntament d'Andilla remet el certificat d'aprovació provisional i d'exposició pública, la còpia dels anuncis publicats en el DOGV i en un periòdic no oficial, el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i l'estudi previ d'impacte ambiental sobre el patrimoni arqueològic i paleontològic, i incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Las Províncias, de data 8 de març de 2002 i en el DOGV núm. 4207, d'11 de març de 2002.
  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament d'Andilla.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 6 d'agost de 2002, se sol·licita informe vinculant a la Direcció General de Patrimoni Artístic sobre l'afecció al patrimoni cultural del projecte referenciat.
  
En data 24 de juny de 2003, se sol·licita informe al Servei de Gestió Forestal de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Informes sectorials
  
- En data 15 d'abril de 2003, la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació remet un informe sobre l'afecció del projecte al patrimoni existent en l'àmbit de l'actuació.
  
Aquest indica que, consultat l'inventari de Patrimoni Arquitectònic d'Interés Històricartístic de la província de València, no hi ha constància d'elements protegits afectats pel projecte. També s'apunta que en l'àrea del projecte es troben els jaciments arqueològics del camp de Futbol i la Pobleta, que podrien veure's afectats directament o indirectament pel projecte de referència.
  
L'estudi d'impacte ambiental preveu uns estudis sobre patrimoni arqueològic realitzats sense la corresponent autorització de la Direcció General de Patrimoni Artístic.
  
Es realitzen una sèrie de consideracions sobre les mesures protectores i correctores proposades, i s'expressa la necessitat d'obtenir la preceptiva autorització de la Direcció General de Patrimoni Artístic per a la realització de moviments de terra. Es conclou els antecedents exposats informant favorablement el projecte sempre que es porte a terme en la seua integritat el programa de mesures protectores i correctores proposades.
  
Finalment, l'informe remés conclou que:
  
«En considerar que el projecte pot afectar jaciments arqueològics i en compliment de l'article 62 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, abans de l'execució de qualsevol obra en l'àrea de referència, el promotor d'aquestes haurà d'aportar al corresponent expedient un estudi previ sobre els efectes que les obres projectades puguen causar en les restes de naturalesa arqueològica, subscrit per tècnic competent. Les actuacions necessàries per a l'elaboració de l'esmentat estudi seran autoritzades per la Conselleria de Cultura que establirà els criteris a què s'ha d'ajustar l'actuació. Així mateix i segons el que disposa l'article 62.3, els ajuntaments no concediran llicències per a actuacions urbanístiques en zones amb restes arqueològiques sense que s'haja aportat l'estudi arqueològic previ i la Conselleria de Cultura haja determinat les condicions de l'obra a realitzar.
  
Recordar que per a la realització de les actuacions arqueològiques s'haurà de presentar un projecte d'intervenció arqueològica per a la seua pertinent autorització per part de la Direcció General de Patrimoni Artístic.
  
Sense perjudici del sentit de l'informe emés, l'execució de les actuacions derivades del projecte en qüestió se sotmetran al règim d'autoritzacions puntuals que deriven de la norma patrimonial referenciada.»
  
- En data 17 de juliol del 2003, el Servei de Gestió Forestal emet informe sobre el projecte de referència en què s'indica que no hi ha afecció a forests d'utilitat pública.
  
Afeccions legals
  
1. L'estudi d'impacte ambiental indica que no hi ha afecció a camins ramaders.
  
2. Segons indica l'informe emés pel Servei de Gestió Forestal, el projecte que es tramita no afecta a forests catalogades com d'utilitat pública.
  
3. Pel que fa a l'afecció a rius i barrancs:
  
La zona denominada Camp de Futbol s'emplaça en la confluència del barranc de Juansomera, el riu Andilla, i el camí Font del Senyor. Al nord queda limitada per un xicotet rierol que mor en el riu d'Andilla. La zona anomenada Rambla s'ubica al nord-est del nucli urbà, entre la rambla d'Artaj i el nucli urbà de la Pobleta.
  
4. Pel que fa a l'afecció al patrimoni cultural, l'estudi d'impacte ambiental indica que les dos zones proposades afecten sengles jaciments arqueològics catalogats per la Conselleria de Cultura i Educació. Aquests són:
  
- A la zona del camp de futbol, al costat del nucli urbà d'Andilla, es troba el jaciment arqueològic catalogat amb el nom de Camp de Futbol. S'emplaça al costat del camp de futbol i en unes parcel·les confrontants destinades al cultiu de secà. No s'hi observen estructures constructives que es puguen veure de forma evident. S'indica que el tipus de jaciment no és determinat, és d'adscripció islàmica i de cronologia indeterminada. La seua conservació és roïna a causa de l'activitat agrícola que s'ha portat a terme d'aquests mateixos. Les restes que es troben es corresponen, principalment, amb fragments de ceràmica al torn i vidriats.
  
- A la zona de la rambla, al costat del nucli de la Pobleta, es troba el jaciment arqueològic catalogat amb el nom de La Pobleta. El jaciment es troba situat en camps de cultiu de secà ubicats al nord del nucli urbà, al costat de la rambla pròxima. El tipus de jaciment és d'assentament, d'adscripció romana i cronologia indeterminada. El seu estat de conservació és indeterminat, veient-se afectat pels treballs agrícoles realitzats. Els materials trobats es corresponen amb ceràmiques: Tegulae, Dolia, fragments de ceràmica comuna romana.
  
Les mesures correctores proposades per a minimitzar l'afecció sobre el patrimoni es basen en la presència d'un arqueòleg autoritzat per la Conselleria de Cultura el qual s'encarregarà de controlar les obres i detenir-les en el cas que calga. A més, es redactarà un informe setmanal sobre els treballs realitzats i els materials trobats.
  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental compta amb un informe favorable emés per la Direcció General de Patrimoni Artístic.
  
Consideracions ambientals
  
1. Tant els terrenys que ocupa la zona d'actuació a Andilla, com els del nucli de la Pobleta, estan compostos principalment per camps que formen terrasses i que, actualment, no es troben en producció. En la zona pròxima al nucli d'Andilla hi ha un buit en el terreny que es va realitzar fa uns anys amb la intenció de construir una piscina i que en l'actualitat es troba en estat d'abandó.
  
2. Segons el mapa geològic d'Espanya, la zona corresponent al camp de futbol està constituïda per materials pertanyents al triàsic, mentre que la zona de la rambla presenta materials pertanyents al juràssic.
  
La zona del camp de futbol, a Andilla, està constituïda per roques sedimentàries consolidades del tipus argiles, margues i algeps. La zona ubicada a la Pobleta està constituïda per roques consolidades del tipus argiles i arenoses.
  
La cartografia temàtica publicada per la COPUT assenyala per a les dues zones d'actuació una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies baixa. No obstant això, la proximitat d'ambdues zones als llits confrontants fa necessari extremar les mesures de control per a garantir una correcta depuració i abocament de les aigües residuals generades en l'àmbit del projecte.
  
En la zona del camp de futbol no s'observa risc de lliscament o despreniment. No obstant això, la cartografia temàtica publicada per la COPUT indica l'existència de risc de lliscament en les voltants d'aquesta, en les marges de la rambla de Juansomera i el riu Andilla. Els terrenys ocupats per la zona de la rambla manquen de risc de lliscament i despreniment. S'indica, com a mesura correctora, que la recollida de materials i emplaçament de la maquinària no es realitzarà en la zona afectada per risc de lliscament, no obstant això, aquesta es troba fora de la zona d'actuació.
  
3. Les zones afectades per la present modificació estan constituïdes per camps de cultiu actualment, la majoria, en estat d'abandó. La zona del camp de futbol es troba molt transformada, ja que ja s'hi emplaça un camp de futbol, d'ací el nom que rep la mateixa. L'estudi d'impacte ambiental proposa la reutilització de la terra vegetal útil afectada per l'actuació, fixant les condicions d'emmagatzematge.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental indica que la zona elegida a Andilla és susceptible de convertir-se en àrea degradada, a causa de l'estat d'abandó dels camps i la fàcil accessibilitat a aquests. A la zona de la Pobleta s'observen algunes runes i residus, alguns d'ells incinerats, per la qual cosa aquesta zona pot convertir-se en un abocador incontrolat.
  
5. Els terrenys objecte d'estudi manquen de vegetació natural; es pot observar vegetació herbàcia en les vores dels terrenys i distribuïda a l'atzar en aquests. Ja que es tracta de terrenys de cultiu en estat d'abandó, no s'hi observa l'existència d'arbratge, excepte unes bresquilleres a la zona de la Pobleta. El camp de futbol disposa de la presència d'alguns exemplars d'oms morts.
  
Es proposa, com a mesura correctora, evitar la realització de moviments de terres, amb l'objecte de mantenir la qualitat edàfica del sòl i poder ser aprofitada per la vegetació potencial de l'àrea.
  
En les zones confrontants a les incloses en el projecte hi ha vegetació forestal, que no es veu afectada per l'actuació proposada.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que les noves zones verdes s'enjardinaran preferiblement amb espècies autòctones.
  
6. L'estudi d'impacte ambiental indica que la fauna existent en la zona és la típica dels terrenys ocupats per l'home, i la qualifica com d'escàs valor ambiental. Així mateix, indica que les aus són les espècies inventariades amb major valor ambiental. S'incorpora un llistat d'espècies que abunda en la zona i que, segons l'estudi d'impacte ambiental, no necessàriament ocupa els terrenys afectats.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica la protecció de les distintes espècies referenciades dins del catàleg valencià d'espècies amenaçades.
  
7. Pel que fa a l'abastament d'aigua potable, s'indica que la connexió es podrà realitzar des del conducte que comunica el dipòsit d'abastament amb el nucli urbà. La canalització d'abastament al nucli urbà discorre entre el camp de futbol i el riu Andilla.
  
8. En el terme municipal no hi ha un sistema de depuració per a les aigües residuals urbanes i l'abocament es realitza directament sobre llit públic. L'estudi d'impacte ambiental indica que, en la fase d'explotació i a causa de la llunyania i desnivell amb el nucli urbà d'Andilla, es podria planificar el desguàs de les aigües residuals del xicotet complex d'oci i esport en els llits que transcorren confrontants als terrenys. S'indica que l'abocament d'aigua a temperatura ambient no comportaria cap afecció negativa. Al contrari, sí que s'indica que els majors problemes es donaran quan l'abocament presente característiques fisicoquimicobiològiques indesitjables per a un llit. En el cas de les instal·lacions que s'han d'executar al costat del nucli urbà de la Pobleta, les aigües residuals generades es canalitzaran a la xarxa de sanejament general. No obstant això, el municipi manca de sistema de depuració d'aigües residuals, i les aboca al riu Andilla.
  
En les mesures correctores proposades, l'estudi d'impacte ambiental indica que en cas d'evacuar les aigües residuals a les rambles adjacents, a causa de la llunyania amb la xarxa general i la diferència de cota, s'haurà de depurar prèviament si no s'abasten els paràmetres d'abocament exigits per l'òrgan de conca, i aquest haurà d'expedir els permisos d'abocament.
  
9. L'estudi d'impacte ambiental indica que durant la fase de construcció es generaran residus l'inadequat tractament dels quals pot provocar l'aparició d'abocadors incontrolats, identificant-se els llocs de destinació. Durant la fase de funcionament es produirà un increment en la producció de residus sòlids urbans. Aquests es dipositaran en contenidors habilitats a l'efecte i retirats pel servei de recollida de fems. Els residus d'origen vegetal que es generen durant les obres hauran de gestionar-se de manera adequada, podent incorporar-los al terreny al costat de la terra vegetal reutilitzada i, en qualsevol cas, quedant prohibida la crema dels mateixos.
  
10. Andilla gaudeix d'un clima típicament mediterrani, però amb un important grau de continentalitat, que queda patent en l'elevada amplitud tèrmica, hiverns freds i estius calorosos, temperatures diàries contrastades i escassetat de precipitacions. Les pluges són majors a l'hivern que a l'estiu. S'incorporen unes taules amb dades climàtiques obtingudes dels observatoris d'Andilla i Viver.
  
Tant la cartografia temàtica publicada per la COPUT com el Patricova indiquen que les zones d'actuació manquen de risc d'inundació.
  
11. Pel que fa a entorn paisatgístic, la zona del camp de futbol d'Andilla s'emplaça en terrenys incultes formant terrasses descendents en direcció cap al riu. Es tracta d'una vall fluvial format pel riu Andilla i les llomes pròximes. Serà una actuació visible des dels punts elevats de l'entorn pròxim, especialment des del nucli urbà d'Andilla. En el cas de l'emplaçament al costat del nucli de la Pobleta, s'ubica al costat del nucli urbà, en unes parcel·les planes sense cultivar, integrant-se en el nucli urbà. Es proposa la integració de l'edificació que s'ha de construir en l'entorn. Amb aquest fi s'empraran materials i colors no agressius per al medi, cuidant el disseny cromàtic. Es fa referència al compliment de l'articulat de les normes urbanístiques.
  
12. Andilla i la Pobleta són dos dels cinc nuclis urbans dels que consta el municipi d'Andilla. Es tracta de nuclis urbans on la major població es concentra en els mesos estivals, mentre que a l'hivern quasi no hi ha habitants. La població empadronada és de 451 habitants, mentre que la real s'aproxima als 100 habitants, en gran part envellida.
  
El sector econòmic principal es basa en l'agricultura, predominant els cultius de secà, com ara oliveres, ametllers, cereals i vinyes. El sector serveis constitueix una alternativa a causa de l'afluència de visitants durant els caps de setmana i els períodes de vacances.
  
13. L'estudi d'impacte ambiental proposa diverses mesures correctores a fi d'evitar l'afecció a llits pròxims. Entre aquestes destaquen la prohibició de recollir i abocar materials i residus d'obra en els llits o les seues proximitats. A més, es procedirà al reg dels accessos i les zones més seques de l'entorn per a evitar la formació de núvols de pols.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte modificació núm. 2 de les normes subsidiàries de planejament del municipi d'Andilla (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. S'haurà d'atendre al que disposa l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació, pel que fa a la necessitat de realitzar un estudi previ a l'execució de qualsevol obra en la zona, i a l'obtenció de les corresponents autoritzacions per l'òrgan competent.
  
II. Qualsevol tipus d'actuació que puga afectar, directament o indirectament, tant en fase de construcció com en fase de funcionament als llits que limiten les zones proposades, haurà de respectar la zona de servitud de 5 m d'aquests, com també la zona de policia de 100 m, on serà necessari obtenir l'autorització per l'òrgan competent per als usos proposats. A més, qualsevol edificació que es pretenga construir en l'àmbit del projecte haurà de situar-se a més de 20 m de l'aresta exterior del llit, com estableix la Llei 6/1989, d'ordenació del territori, per a la línia límit de l'edificació.
  
III. S'haurà d'implantar una estació depuradora d'aigües residuals d'oxidació total en cada una de les àrees de sòl dotacional que garantisca la correcta depuració de les aigües residuals generades per aquestes, amb motiu de la construcció de diverses edificacions l'ús de les quals puga generar aigües residuals. L'abocament final de l'aigua depurada als llits pròxims haurà de disposar amb l'autorització de l'organisme de conca.
  
IV. Pel que fa a l'evacuació i abocament de les aigües pluvials, s'haurà de garantir el correcte drenatge de les zones afectades, per tal d'evitar que la modificació del vessament amb motiu de les obres, puga afectar a les zones contigües a l'àmbit del projecte o puga originar risc d'inundació.
  
V. Els residus inerts generats durant les obres seran traslladats a abocador autoritzat. S'ha de prohibir la recollida de terres sobrants, materials a emprar i residus generats fora de l'àmbit de la modificació proposada, evitant qualsevol tipus d'afecció a l'entorn immediat.
  
VI. En el cas de la zona del camp de futbol, les canalitzacions a realitzar per a l'abastament d'aigua potable des del conducte que discorre al costat del riu Andilla i per a l'evacuació i abocament d'aigües depurades als llits pròxims, s'executaran preferentment aprofitant el traçat de camins existents, evitant qualsevol afecció a terrenys naturals. Ja que les zones afectades per la modificació proposada es troben excloses de zones amb risc de lliscament o despreniment, segons indica l'estudi d'impacte ambiental, les canalitzacions dels distints serveis urbans s'executaran igualment per zones que no posseïsquen risc de lliscament o despreniment.
  
VII. Pel que fa a la integració paisatgística de la zona del camp de futbol, a causa del seu emplaçament aïllat respecte del nucli urbà d'Andilla, les construccions que es porten a terme en la mateixa es realitzaran en una alçada, amb l'ocupació de materials i acabats propis de la zona.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 10 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 307/02-AIA
  
Títol: Obres de millora de l'estació depuradora d'aigües residuals de Torrevieja (Alacant)
  
Promotor: Sanejament d'Aigües
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Localització: En terrenys confrontants a l'EDAR existent, al terme municipal de Torrevieja (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte:
  
Actualment hi ha una planta depuradora dissenyada per a 30.000 m³/d, amb dos línies de tractament. Una línia de tractament biològic de fangs activats amb capacitat per a 21.000 m³/d i una altra línia de tractament fisicoquímic de 9.000 m³/d.
  
L'augment de població, principalment en l'època estival, ha fet que en aquests moments la capacitat de la planta es trobe sobrepassada.
  
D'altra banda les aigües que únicament se sotmeten a un tractament fisicoquímic tampoc compleixen amb la normativa vigent.
  
Les aigües tractades es condueixen a basses de regants per a ser usades en agricultura.
  
Sobre la base de tot l'anterior es considera necessari procedir a l'ampliació de la mencionada planta.
  
Aquest projecte es localitza al sud de Torrevieja, en el perímetre de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja. Les obres d'ampliació es realitzaran en dos parcel·les adossades a la planta actual localitzades al sud-oest i nord-oest d'aquesta.
  
La nova estació projectada, al costat de la ja existent, haurà de tractar un cabal mitjà de 60.000 m³/d, i un cabal punta de 96.000 m³/d.
  
Per a l'any horitzó, 2015, s'estima una població equivalent de 490.000 hab-eq, i una població servida de 400.000 habitants.
  
El tractament previst comprén:
  
- Pretractament: desbast, desarenat i desgreixat, dimensionats per a tractar el cabal punta.
  
- Tractament d'eliminació de sulfurs per precipitació química amb clorur fèrric.
  
- Homogeneïtzació i laminació de cabals.
  
- Decantació primària.
  
- Tractament biològic a mitja càrrega: amb zones anòxiques, facultatives i d'aireig.
  
- Tractament terciari per mitjà de filtres sobre llit d'arena.
  
- Desinfecció de l'efluent per mitjà de rajos UVA i hipoclorit sòdic per a casos d'emergència.
  
2. Alternatives
  
Es justifica la ubicació en parcel·les adjacents a les instal·lacions de l'EDAR actual, ja que s'ajusta al planejament urbanístic i es manté la xarxa de col·lectors.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
Sanejament d'aigües remet en data 30 d'agost de 2002 la documentació corresponent al projecte i estudi d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental s'ha sotmés a informació pública per mitjà d'anunci de la Conselleria de Medi Ambient publicat en el DOGV núm. 4431 de 3 de febrer de 2003, no s'han presentat al·legacions a aquest segons consta en els certificats remesos.
  
2. Petició d'informes sectorials:
  
Se sol·licita informe als Serveis de Qualitat d'Aigües, Parcs Naturals i Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge, com també al director conservador del Parc Natural de les Llacunes de la Mata Torrevieja i de l'Ajuntament de Torrevieja.
  
Informes sectorials
  
En contestació a la consulta efectuada, es reben els informes següents:
  
- Ajuntament de Torrevieja:
  
Es remet informe de l'arquitecte municipal on s'indica que el planejament urbanístic recull l'ús i utilització del sòl per al projecte de referència. No hi ha afecció alguna relacionada amb el patrimoni històric i artístic.
  
- El director conservador del Parc Natural de la Mata Torrevieja, informa que:
  
Les obres d'ampliació previstes s'ubiquen en el perímetre de protecció del Parc Natural de la Mata de Torrevieja; la zona està catalogada com a Àrea de predomini agrícola tipus B segons la nova ordenació de les zones perifèriques de protecció dels parcs naturals del sud d'Alacant (Decret 60/2003 de 13 de maig del Consell de la Generalitat). En les esmentades zones està permesa la realització d'infraestructures i equipaments d'interés general lligades o no als usos compatibles prèvia obtenció favorable de la declaració d'impacte ambiental.
  
S'indica en l'informe que el valor ambiental del terreny on s'ubica l'ampliació és baix i que l'actuació resoldria la problemàtica de depuració d'aigües que presenta Torrevieja i Los Montesinos permetent desmantellar les instal·lacions d'aquest que en resultar obsoletes han provocat problemes de contaminació d'aigües residuals en el parc.
  
La direcció del parc considera suficients les mesures correctores plantejades, per la qual cosa considera compatible el projecte amb la conservació del parc natural.
  
No obstant això, la zona confrontant de l'interior del parc, sí que presenta interés ambiental en ser utilitzada com a zona de descans de moltes espècies d'aus, especialment de la gavina corsa i gavina capblanca, les dues protegides. Com que el personal del parc utilitza la zona d'ubicació del projecte com a zona elevada d'observació per a realitzar el seguiment de les esmentades colònies, el lloc es perdrà amb l'execució del projecte.
  
Per a evitar açò, es considera necessari protegir aquestes zones d'interés del parc, com també mantindre els punts d'observació. Per a això en l'informe es proposa que el promotor realitze una doble tanca de tota la zona: una exterior, amb malla cinegètica i pantalla vegetal i una altra interior d'iguals característiques. Entre aquestes dos s'habilitarà un camí de vianants d'accés exclusiu per al personal del parc, en el qual s'instal·laran un parell d'observatoris, en aquells punts que determine la direcció del parc, per tal de poder permetre realitzar el seguiment de les poblacions d'aus.
  
D'altra banda, pel que fa a la substitució de la canonada d'impulsió que discorre des de La Siesta fins a l'EDAR, projecte que no apareix en l'estudi d'impacte ambiental, però que ha sigut comunicat pels responsables del projecte, en l'únic tram on pot ser major l'impacte per discórrer paral·lel a la via verda, es tindrà en compte que l'obra ha de realitzar-se fora de la temporada de cria, respectant en tot moment la via verda existent, que no podrà ser utilitzada. L'obertura de la rasa es realitzarà amb maquinària adequada, circulant marxa arrere per damunt de la traça, evitant la degradació confrontant.
  
- Del Servei de Qualitat de les Aigües: S'assenyalen les següents consideracions:
  
1. S'hauran de realitzar controls periòdics de l'efluent generat abans del seu abocament a fi de garantir el compliment del Reial Decret 509/96 que desenvolupa el Reial Decret Llei 11/95, pel qual s'estableixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes.
  
2. Aquest projecte es localitza al sud de Torrevieja, en el perímetre de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, declarades com a zona sensible per Resolució de 25 de maig de 1998 del Ministeri de Medi Ambient. Per tant, d'acord amb els criteris establerts en el Reial Decret 509/1996, s'hauran de controlar especialment les concentracions de nitrogen i fòsfor presents en l'efluent.
  
3. L'abocament haurà de disposar de les corresponents autoritzacions d'abocament atorgades pels organismes competents.
  
4. Els fangs generats en aquesta planta, hauran de gestionar-se d'acord amb el que estableix la normativa vigent en matèria de residus, o bé, en cas d'ús agrícola, al que estableix la Directiva 86/278/CEE i Reial Decret 1310/1990.
  
Afeccions legals
  
El projecte es localitza en l'interior del perímetre de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, que a més està inclòs en la llista de zones humides d'importància internacional del Conveni de Ramsar, està designat zona d'especial protecció per a les aus (Directiva 409/79/CEE), està inclòs en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana i està proposat com a lloc d'interés comunitari per a formar part de la Xarxa Natura 200 de la Comunitat Europea.
  
Segons la classificació del sòl del Pla General d'Ordenació Urbana de Torrevieja, el projecte es troba inclòs dins dels sistemes funcionals, com a sistema de serveis tècnics, assentat en sòl classificat com a sòl no urbanitzable normal.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte:
  
Cal considerar les possibles afeccions a l'avifauna ja que es troba en el perímetre de protecció del Parc Natural de la Mata Torrevieja que està designat zona d'especial protecció per a les aus.
  
En la fase de funcionament, el principal element que pot vore's afectat és el medi hídric per la qualitat de l'efluent depurat la destinació del qual serà la reutilització per a reg que pot afectar directament o indirectament les Llacunes de la Mata Torrevieja que estan declarades com a zona sensible a més d'estar incloses en la llista de zones humides d'importància internacional del Conveni de Ramsar. Així mateix l'impacte lumínic, l'emissió d'olors i l'impacte paisatgístic per la presència d'edificacions en una zona de conca visual àmplia (encara que l'entorn es trobe prou antropitzat) són elements que poden produir impactes derivats del funcionament del sistema.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
Els impactes que s'assenyalen en l'estudi es refereixen als que afecten el medi físic principalment en la fase d'execució de les obres i que estan relacionats amb l'ocupació del sòl i materials sobrants, sent la principal afecció la intrusió visual de l'ampliació, encara que es minimitza per les instal·lacions ja existents i les mesures per al seu disseny com també l'aïllament visual per mitjà de pantalles vegetals.
  
L'impacte sobre el medi socioeconòmic es considera positiu en millorar la situació actual per mitjà de l'obtenció d'aigües residuals degudament depurades i amb adequades garanties sanitàries. Per a evitar l'increment de soroll ambiental es dota les instal·lacions de material insonoritzant, i per a l'emissió d'olors es preveu la instal·lació de sistemes de desodoració.
  
En l'estudi, en el capítol d'afeccions també es menciona l'impacte sobre el Parc Natural de La Mata i Torrevieja.
  
No obstant això, cal considerar que per trobar-se al costat del parc natural s'hauran d'extremar les mesures de protecció sobre l'avifauna i garantir que la qualitat de les aigües depurades responga a les característiques exigides per la normativa per a les aigües amb abocament a zones sensibles.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental:
  
S'estableixen mesures correctores tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament, les corresponents als impactes més significatius són:
  
- Les mesures correctores intrínseques a l'execució del projecte referides a l'adequada terminació d'obres. Reg periòdic, evitar destrucció innecessària de vegetació, construcció dels edificis respectant l'arquitectura tradicional de la zona, com també materials i colorit de façanes.
  
- Mesures de recuperació, restauració i integració paisatgística de les obres, per mitjà de l'adequada gestió de terres vegetals, enjardinament de l'entorn per mitjà de pantalles vegetals amb espècies autòctones.
  
- Mesures de protecció del patrimoni cultural i arqueològic, per mitjà de la supervisió dels moviments de terra per un arqueòleg.
  
- Com a mesures complementàries estableix, entre altres, restringir en la mesura que es puga la superfície de vegetació afectada, evitant destrosses innecessàries durant la realització de les obres; planificar l'execució d'obres en èpoques de mínima afecció a l'avifauna (tardor i hivern).
  
En el programa de vigilància ambiental s'estableix el seguiment de les mesures correctores en la fase I, durant l'etapa prèvia a l'execució de les obres; fase II durant l'etapa d'execució de les obres (arqueològica, moviment de terres, restauració...); i fase III durant l'etapa d'explotació (control preoperacional) concretant-se en restauració vegetal, control de fangs (2-3 a la setmana) i diari de la qualitat de les aigües (en aigua bruta, després de decantació primària, després de tractament biològic, i en aigua tractada) per als paràmetres que es controlen en la depuradora existent. Trimestralment es controlaran paràmetres com ara pesticides, metalls, detergents, sulfats, nitrogen, fòsfor, coliformes, etc.
  
No obstant això, s'hauran d'incloure els paràmetres de control d'aigües destinades al reg d'acord amb els criteris establerts per organismes internacionals fins a l'aprovació de normativa nacional específica.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989 de 3 de març de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I 6.b.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable a l'efecte ambiental, sense perjudici de l'aplicació de la legislació sectorial específica, el projecte de construcció d'obres de millora de l'EDAR de Torrevieja, en ubicar en terrenys confrontants a l'EDAR existent en el terme municipal de Torrevieja (Alacant), projecte promogut per Sanejament d'Aigües, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. La qualitat exigible a l'efluent depurat haurà d'ajustar-se al que estableix la Directiva 91/271 sobre tractament d'aigües residuals urbanes, com també en el Reial Decret 509/1996 que la trasllada. Així mateix quant a la qualitat de l'aigua depurada per a reg s'hauran d'atendre les recomanacions de diversos organismes (FAO, OMS...). Ja que les Llacunes de la Mata i Torrevieja han sigut declarades com a zona sensible per Resolució de 25 de maig de 1998 del Ministeri de Medi Ambient, d'acord amb els criteris establerts en el Reial Decret 509/1996, s'haurà de controlar especialment les concentracions de nitrogen i fòsfor presents en l'efluent, aplicant els nivells exigibles a poblacions superiors als 100.000 habitants-equivalents.
  
2. Com a mesures complementàries per a preservar els valors naturals existents en el Parc Natural de la Mata i Torrevieja s'hauran d'adoptar les següents:
  
2.a) Per a mantindre l'ús com a observatori de les aus del parc, es realitzarà una doble tanca a la zona confrontant a aquest, amb malla cinegètica i pantalla vegetal tant en la tanca exterior com en la interior, habilitant entre aquestes dues un camí de vianants tancat, d'accés exclusiu per al personal del parc, en el qual s'instal·laran un parell d'observatoris en aquells punts que determine la direcció del parc, per tal de permetre realitzar el seguiment de les poblacions d'aus.
  
2.b) Si l'actuació necessitara l'execució de noves línies per a subministrament elèctric, en aplicació de la legislació sectorial (art. 14 del Decret 60/2003 i Decret 162/1990) si transcorre per terreny natural haurà de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental, i en tot cas s'adoptaran mesures per a evitar l'electrocució i els xocs de l'avifauna, per mitjà d'aïllament dels conductors i senyalització de la línia en el cas que aquesta siga aèria, encara que s'hauria d'estudiar la possibilitat que discórrega soterrada.
  
2.c) Per tal de minimitzar l'impacte lumínic es disposaran les lluminàries a baixa alçària, dirigint la potència lumínica cap al sòl amb llànties de vapor de sodi a baixa pressió i dotant el sistema de dispositius per a controlar el flux lluminós quan cessen els treballs en la planta.
  
2.d) S'evitarà l'execució d'obres en temporada de cria de l'avifauna.
  
2.e) Encara que no figura com a obra pertanyent al present projecte, com es pot considerar una obra complementària a aquest, en la substitució del tram de la canonada d'impulsió que discorre des de La Siesta fins a l'EDAR que transcórrega paral·lel a la via verda, s'evitarà l'ocupació d'aquesta i en l'obertura de la rasa se circularà únicament per damunt de la traça, evitant la degradació de la zona confrontant.
  
3. S'haurà de comprovar que les pedreres de procedència dels materials, situades segons l'estudi en Ciudad Quesada i Cox, estiguen degudament legalitzades.
  
4. Com a mesura d'integració paisatgística de les instal·lacions es recomana l'adequació del disseny dels edificis a l'entorn agrícola, utilització de materials que no produïsquen reflectància, com també la incorporació d'una pantalla arbòria en el perímetre de la parcel·la i en forma de cordons que permeten l'ocultació dels elements de l'EDAR, amb espècies acords amb l'entorn. Assegurant el manteniment d'aquesta per mitjà de regs periòdics. En les zones no ocupades per instal·lacions s'estendrà a la conservació de la vegetació natural existent, evitant introduir espècies d'enjardinament al·lòctones.
  
5. S'ha de garantir una destinació i gestió adequades per als fangs generats en el procés de depuració, d'acord amb el que estableix la normativa vigent en matèria de residus, o bé, en cas d'ús agrícola, al que estableix la Directiva 86/278/CEE, transposada a la nostra normativa a través del Reial Decret 1310/1990, i l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, sobre utilització de fangs de depuració en el sector agrari.
  
6. La planta de compostatge, que no s'avalua en l'estudi, haurà de disposar si és procedent de les autoritzacions preceptives en matèria de gestió de residus.
  
7. S'haurà de remetre anualment a aquesta direcció general un informe amb els resultats del programa de vigilància ambiental incloent:
  
- Resultats analítics obtinguts tant de l'influent com de l'efluent amb una periodicitat mensual almenys dels paràmetres fisicoquímics de pH, DBO5, DQO, sòlids en suspensió, N total i P total, com també dels paràmetres microbiològics en l'efluent de coliformes totals, fecals, estreptococ fecal, nematodes i els que establisquen per a les aigües depurades reutilitzades per al reg. S'indicaran així mateix els cabals d'arribada i cabals tractats.
  
- La gestió i destinació dels fangs generats, i resultats analítics obtinguts (en el fang dessecat:% en pes sòlids volàtils sobre el total de sòlids (estabilitat),% en pes de sòlids (sequedat)). Així mateix s'especificaran els distints tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades.
  
- Es farà referència expressa a les pedreres d'on s'han obtingut els materials aportant la justificació de la legalitat d'aquestes.
  
- Control d'olors: Es controlarà el funcionament de les mesures de desodoració de l'EDAR periòdicament i almenys amb caràcter semestral sent més exhaustius quan es tinga constància que s'estan produint molèsties en la població. El control serà sistemàticament sensorial o analític, de forma qualitativa.
  
- Control de sorolls: Efectuant controls periòdics, almenys semestralment, del nivell de sorolls de les instal·lacions en tot el perímetre de la planta, procurant minimitzar en la mesura que es puga el nivell sonor de les operacions de manteniment, detectant les causes de la seua producció i avaluant alternatives d'operació.
  
- L'estat del tanca perimetral, solucions adoptades per a mantindre els llocs d'observació de l'avifauna i la resta d'incidències que s'hagueren produït incloent reportatge fotogràfic sobre les mesures de minimització de l'impacte paisatgístic.
  
8. Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
9. Es pressupostaran en el projecte tant les mesures correctores establertes en l'estudi d'impacte ambiental com les que s'estableixen en el present condicionat.
  
10. Hauran de disposar de les autoritzacions preceptives tant per a l'abocament a llit com per a la reutilització de les aigües residuals depurades per al reg.
  
11. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 10 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 247/03'AIA
  
Títol: Projecte bàsic de les actuacions de supressió del pas a nivell T-1, situat en el PK 28+008 de la línia 1 de FGV València - Villanueva de Castellón
  
Promotor: Direcció General de Transports. Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Objecte: Supressió del pas a nivell T-1, situat en el PK 28+008 de la línia 1 de FGV València - Villanueva de Castellón
  
Localització: Terme municipal de Torrent. València
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objectiu fonamental del present projecte és la millora de les condicions de seguretat vial per mitjà del tancament del pas a nivell T-1, i l'habilitació del pas a nivell T-2 per a trànsit exclusivament de vianants, amb això s'aconseguirà una millora de les condicions d'accessibilitat al centre ocupacional i a l'àrea rural de Safranar.
  
L'actuació proposada correspon a un tram complet de la ronda de Safranar, segons el traçat previst pel planejament municipal de Torrent, incloent un pas superior sobre la via fèrria.
  
La velocitat de projecte és de 60 km/h, apropiada a la seua funció en l'esquema viari global de Torrent, a les característiques urbanes d'entorn i a les disponibilitats de l'espai. El vial tindrà una secció transversal 6,5/7,5 m, la qual cosa suposa dos carrils, un per sentit de circulació, de 3,25 m d'amplària cadascun, i voreres d'emergència de 0,5 m. Al llarg de tot el seu traçat porta adossada, una vorera de 2 m d'amplària a un costat i a l'altre.
  
El pas superior es resol per mitjà d'una obra de fàbrica de 69 m, que creuarà sobre la via fèrria. El tauler tindrà una amplària total de 15 m, que es reparteixen en dues voreres, de 2 i 2,5 m respectivament, voreres d'emergència de 0,5 m, dos carrils (un per sentit) de 3,25 m cada un i carril bici de 2 m, i queda el metre restant per a defenses.
  
També es preveu la construcció d'una glorieta que resolga la intersecció del nou vial amb el camí de Torrent a Benetússer, la qual tindrà un diàmetre interior de 40 m, i constarà de dos carrils de 4 m d'amplària cadascun. Des de la glorieta es construirà un vial d'accés al centre ocupacional de 217 m de longitud i 6 m d'amplària.
  
2. Alternatives
  
Pel que fa a les alternatives plantejades, la primera d'aquestes proposava el tancament del pas a nivell T-1 i propugnava la construcció d'un pas superior de vianants en una ubicació intermèdia a la dels passos a nivell T-1 i T-2, que comunicaria els carrers Estació i San Juan de Ribera amb un espai pròxim als carrers San Amador i Esparter.
  
La segona alternativa consisteix en el tancament del pas a nivell T-1, la construcció d'un pas superior de vianants en el mateix emplaçament, amb estructura metàl·lica que restituïsca els fluxos de vianants.
  
La tercera alternativa, i la finalment adoptada, és la resultant de l'acceptació de les al·legacions presentades per l'Ajuntament de Torrent, i que consisteix en la construcció d'un tram de ronda urbana de Safranar, prevista en el planejament municipal de Torrent. El vial projectat inclou un pas superior sobre el traçat ferroviari i rampes de vianants d'accés a aquest per a restituir els fluxos de vianants. L'actuació permetrà tancar el pas a nivell T-1, i restringir el pas a nivell T-2 a trànsit exclusivament de vianants.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 11 de juliol de 2003 la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte bàsic de les actuacions de supressió del pas a nivell T-1, situat en el PK 28+008 de la línia 1 de FGV València - Villanueva de Castellón.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte bàsic de les actuacions de supressió del pas a nivell T-1, situat en el PK 28+008 de la línia 1 de FGV València - Vilanova de Castelló, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el BOE de data 7 de febrer de 2003, i no s'han presentat al·legacions i informes de caràcter mediambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important per l'actuació
  
- La qualitat de l'aire es veurà afectada per l'emissió de pols i sorolls que es produiran durant l'execució de les obres, i que podrien causar molèsties sobre la població que confronta.
  
- El sòl també es veurà afectat, no només per la retirada de terra vegetal de la zona ocupada per la traça de la carretera, sinó per l'ocupació de terreny adjacent d'ús agrícola on poden ubicar-se instal·lacions auxiliars com ara casetes, maquinària etc., i zones d'abocament de materials sobrants.
  
- Les aigües superficials que provenen de vessaments pluvials podrien vore's afectades per l'acció del moviment de terres, ja que desviaria els cabals.
  
- Pel fet que el nivell freàtic es troba a escassa profunditat, els abocaments directes poden alterar els aqüífers subterranis.
  
- El paisatge variarà pel fet que les perspectives existents en les voltants de la zona es voran afectades tant durant la fase de construcció com d'explotació.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretén recalcar els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
- L'aire resultarà afectat per la gran quantitat de pols que es solta durant les excavacions i transports de materials. Un altre efecte que s'ha de tindre en compte és l'emissió de sorolls que es generaran durant l'execució de les obres.
  
- Les aigües superficials podrien vore's afectades tant pel moviment de terres com per la implantació d'instal·lacions auxiliars.
  
- També hi ha risc de contaminació per abocament d'aigües residuals a llits i a la xarxa de séquies, procedents de vestidors, lavabos, casetes de servei, canvis d'oli, filtres etc. D'altra banda aquests abocaments poden exercir una alteració sobre els aqüífers subterranis a causa de l'escassa profunditat del nivell freàtic.
  
- L'execució dels treballs de moviment de terres, en la que suposen d'ús del terreny, i retirada d'aquest de la capa de terra vegetal, implica la destrucció de sòl amb alta capacitat agrològica destinat al cultiu de cítrics.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més importants que s'han contemplat en l'estudi d'impacte ambiental durant la fase de construcció són:
  
- Per a evitar o minimitzar l'efecte de l'emissió de pols s'hauran d'efectuar regs preventius en totes aquelles zones on siga previsible un important moviment de maquinària pesada i en aquelles on, per haver efectuat moviments de terres o estar en execució, puga alçar-se pols per efecte del vent.
  
- El formigó i l'aglomerat asfàltic procediran d'instal·lacions preexistents i ubicades en les proximitats de l'obra. S'evitarà la instal·lació de plantes específiques de fabricació per a l'obra.
  
- Se seleccionarà la ubicació de pedreres d'extracció de préstecs en aquells punts en els quals es minimitze l'afecció sobre el potencial edàfic de l'àrea afectada. Es preferirà la utilització de pedreres preexistents i en règim d'explotació autoritzada.
  
- S'haurà de procedir a la màxima reutilització de material possible, amb la qual cosa es redueixen les superfícies de sòl que s'han d'afectar amb l'habilitació d'abocadors.
  
- Per a la revegetació de talussos s'aprofitarà la terra vegetal retirada amb anterioritat arreplegada en munts que no superen l'1,5 m d'alçària i sotmetent-los a un tractament d'adob.
  
- Durant el període de construcció s'haurà d'evitar que els moviments de maquinària pesada compacten els sòls de l'entorn de l'obra.
  
- S'haurà de posar atenció en la col·locació d'e recollides pel perill d'intercepció del vessament superficial, la qual cosa provocaria una contaminació d'aquesta a causa de l'arrossegament de partícules per les aigües pluvials.
  
- Les labors de manteniment dels vehicles de l'obra s'haurà de realitzar en llocs habilitats per a eixe ús, evitant l'abocament de productes als cursos fluvials. En aquest sentit es procedirà a la recollida d'olis i lubricants propis de les tasques de greixatge dels vehicles, i portar-los a punts de dipòsits autoritzats.
  
- Les instal·lacions auxiliars, com també les casetes d'obra, vestidors, serveis diversos, etc., hauran de connectar-se a la xarxa general de clavegueram evitant el seu abocament a llits o al subsòl.
  
- Es recomana l'ús de punts d'extracció i d'abocament preexistents i degudament autoritzats.
  
En la fase d'explotació les mesures previstes són:
  
- Perquè la protecció de les aigües superficials durant la fase d'explotació estiga assegurada es requerirà que existisca un adequat drenatge i que l'erosió quede eliminada, o fortament mitigada, amb l'adequat pla de revegetació.
  
- S'haurà de procurar el màxim nivell d'integració en el medi per mitjà de l'adequació de la rasant als nivells del terreny, buscant l'ocultació de la visió de la infraestructura.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra.
  
A continuació s'enumeren les mesures més importants:
  
- S'atendrà les emissions de pols, cuidant que es realitzen els pertinents regs preventius, i mesuraments de nivells sonors en les àrees urbanes pròximes a la traça de la carretera.
  
- Mantindre durant tot el període de les obres una adequada senyalització d'aquestes, per a mantindre unes adequades condicions de seguretat per a residents i usuaris.
  
- El programa cuidarà que s'executen, adequadament i en la seua totalitat, les mesures correctores previstes per a reduir els impactes que s'han exposat en el paràgraf anterior, controlant l'adequada qualitat de les espècies vegetals que es col·locaran, segons l'ajust al programa de revegetació proposat i la idoneïtat dels mètodes de treball i conservació aplicats.
  
- Vigilar l'estat dels talussos, per tal de comprovar si fóra necessari efectuar alguna nova sembra o plantació.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una certa periodicitat la realització d'informes en els quals s'adonarà del compliment del programa com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte bàsic de les actuacions de supressió del pas a nivell T-1, situat en el PK 28+008 de la línia 1 de FGV València - Villanueva de Castellón, promogut per la Direcció General de Transports de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes que concernen a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han de emprendre. També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. Els materials de farciment i els de rebliment que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o escombrera, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
3. Durant l'execució de les obres no es desenvoluparan treballs nocturns que puguen perjudicar el descans nocturn de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
4. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut dipositades, abocades o abandonades en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
5. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants de la present estimació d'impacte ambiental, per a això s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
6. Si durant l'execució de les obres es troba la presència de restes arqueològiques, el fet es posarà en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 16 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 450/99-AIA
  
Promotor: Salvador Sanz Vicent
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme
  
Objecte del projecte: Explotació de la pedrera Estret. Secció A
  
Localització: Parcel·la núm. 40 del polígon núm. 8, paratge Estret. Terme municipal d'Aielo de Malferit
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'obertura de la pedrera de margues i calcàries arenoses denominada Estret tramitada com a recurs de la secció A de la Llei de mines per a la posterior comercialització en el sector de l'obra pública i construcció.
  
Per a accedir a la parcel·la objecte d'explotació, es va per la carretera V-V-2017 que es dirigeix des d'Aielo de Malferit a Moixent. L'entrada de la parcel·la es troba a 3.100 m d'Aielo a mà dreta.
  
La superfície total de la parcel·la és d'11.600 m². La superfície a explotar és de 6.041 m² i el desnivell d'aquesta és de 7-8 m. El paratge es troba en un entorn eminentment agrícola, que originàriament era terra de secà plantada amb garroferes.
  
L'explotació avançarà en un únic banc d'alçada mitjana de 7 - 10 m. El volum de material que s'ha extraure és de 22.500 m³ i una vida útil estimada d'un any.
  
A mesura que s'extraga el material, es restituirà la topografia explotada per mitjà d'aportació d'estèrils procedents de la pròpia explotació com també inerts procedents d'altres obres. Es pretén realitzar un farciment de 6 m d'alçada.
  
Una vegada finalitzat el farciment, es compactarà, es perfilaran els talussos de forma que el pendent d'aquests no supere els 40º, s'anivellaran les plataformes amb pendent mitjana del 1% per a facilitar el drenatge d'aquestes, s'evitaran entollades i es faran les cunetes perimetrals per a permetre el drenatge d'aigua de vessament.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
A l'octubre de 1999, el Servei Territorial d'indústria i Energia, va traslladar l'expedient d'autorització d'aprofitament de recurs de la secció A denominat Estret al terme municipal d'Aielo de Malferit.
  
Consultat el Servei territorial de Medi Ambient, la Direcció General de Patrimoni Artístic i el Servei de Gestió Forestal, es reben els següents informes:
  
- Servei Territorial de Medi Ambient. La Unitat de Camins Ramaders indica que el projecte no afecta cap camí ramader classificat en aquest terme municipal. El cap de la Secció Forestal indica en el seu informe que els terrenys on es proposa el projecte són terrenys agrícoles, per la qual cosa no hi ha inconvenient per a la seua execució.
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic. Informe de l'inspector de la Unitat Tècnica d'Arqueologia en què s'indica la necessitat de realitzar una prospecció arqueològica i paleontològica del lloc proposat. La prospecció haurà de ser realitzada per un arqueòleg i un paleontòleg i sol·licitada davant de la Direcció General de Patrimoni Artístic, segons disposa l'Ordre de 31 de juliol de 1987 que regula la realització d'activitats arqueològiques a la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
La parcel·la objecte d'explotació se situa al costat de la carretera V-V-2017 d'Aielo de Malferit a Moixent en un entorn eminentment agrícola caracteritzat pels cultius de secà com l'olivera i l'ametller i cultius de fruiters. La vegetació forestal existent es caracteritza per la presència d'un matoll degradat de port baix amb presència de pins dispersos.
  
La fauna que es troba en la zona són aus, mamífers i rèptils típics d'àrees agrícoles i antropitzades; no es troben espècies singulars, rares o amenaçades d'acord a la legislació vigent.
  
El paisatge es troba fortament modificat com a conseqüència de les activitats agrícoles desenvolupades en el municipi.
  
2. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han elegit com a indicadors per a avaluar els possibles impactes derivats de l'actuació, els següents elements del medi:
  
Atmosfera, gea, hidrologia, vegetació, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
Efectuada la identificació i valoració d'impactes per a les diferents fases de treball es considera que els principals impactes són:
  
Destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge, modificació del relleu, possibilitat de contaminar les aigües superficials, modificació dels drenatges, producció de pols i soroll, possible afecció a camins ramaders i possibilitat d'afectar el patrimoni artístic de la Comunitat Valenciana.
  
La valoració efectuada ha considerat que els impactes derivats de l'explotació són compatibles i reversibles a mitjà-curt termini.
  
Atenent a la valoració efectuada s'han proposat una sèrie de mesures correctores, limitades a:
  
Reg periòdic de pistes d'accessos, zones d'arrancada i recollida de material, reducció de velocitat de circulació de camions, transport de material en camions de caixa tapada, manteniment adequat de la maquinària, canalització d'aigües de vessament i restauració de la parcel·la explotada per mitjà de restitució topogràfica de la parcel·la amb material estèril, aportació i distribució de terra vegetal i revegetació per mitjà d'espècies arbustives en els talussos (romer, timó i espígol) i plantació d'arbres fruiters (prunera i bresquillera) en la plataforma.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel que estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la present,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'obertura de la pedrera Estret en el terme municipal d'Aielo de Malferit, promogut per Salvador Sanz Vicent, sempre que aquest s'execute d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions establides a continuació:
  
- Els materials estèrils que s'aportaran per a la restitució de la topografia, únicament podran ser terres naturals provinents d'excavacions, desmunts, obres civils o transformacions agrícoles.
  
- Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es troben restes paleontològiques, arqueològiques i etnològiques, el titular haurà de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i haurà d'adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà la present estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 17 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 370/00-AIA
  
Títol: Línia aèria d'energia elèctrica a 132 kV, doble circuit, Beneixama-enllaç Urrutia-Alcoi
  
Promotor: Iberdrola, SA
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria i Comerç
  
Objecte del projecte: Línia de 132 kV
  
Localització: Termes municipals d'Albaida, Agullent, Bocairent (València), Banyeres de Mariola, Ontinyent, Benisoda, Muro, Alfafara, Agres, Biar (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
El projecte té com a objecte la construcció d'una línia elèctrica de 132 kV en doble circuit, amb la finalitat de procedir a l'eliminació de les alimentacions en antena de les ST Villena i Ontinyent i l'evacuació de l'energia elèctrica de la futura transformació 400/132 kV en la ST Beneixama, per a donar suport a la transformació 220/132 kV d'Alacant capital.
  
La línia elèctrica té una longitud de 25.305 metres i afecta els termes municipals de Beneixama, Banyeres de Mariola, Alfafara, Agres i Muro de Alcoy (Alacant), i Bocairent (València).
  
Els suports elegits són de doble circuit 12E110, 12E120, 12E140, 12E150, 12E190, 12TK i 12D280. Seran metàl·lics, constituïts per perfils angulars de costats iguals.
  
Els conductors seran d'alumini i acer (Al-Ac), tipus Hauwk. La línia portarà en tota la seua longitud un cable de terra d'acer, tipus Ac-50 i un altre OPGW-14-24 d'acer galvanitzat amb fibra òptica incorporada en l'interior d'un tub d'alumini.
  
2. Alternatives
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han plantejat cinc alternatives per al cas de l'entrada en la ST Ontinyent.
  
L'alternativa 1 presenta un traçat paral·lel en tot el seu recorregut a una línia ja existent de 66 kV, i aproximadament la primera meitat del seu traçat és comuna amb les alternatives 2 i 3, havent definit en el tram inicial (eixida des de la línia Urrutia-Alcoi) un possible traçat ubicat més al sud i també comú per a les tres alternatives.
  
Alternativa 2 a partir de Casa Vert es dirigeix més al sud per a buscar les vessants de l'Alt del Torrater intentant evitar les zones poblades d'Ontinyent, cases de Caputxins i estació d'Ontinyent. Entra en la ST d'Ontinyent creuant la carretera 3316 al nord del Pou Clar per a dirigir-se en els seus últims metres a la ST amb direcció nord. Aquesta entrada a la ST Ontinyent és comuna per a les alternatives 2, 3, 4 i 5.
  
Alternativa 3 se separa de l'alternativa 1 a Casa Capellans; a partir d'aquest punt i amb direcció SO es dirigeix a les vessants de l'Alt del Torrater. L'últim tram d'aquest traçat és comú al que presentava l'alternativa 2.
  
Les alternatives 4 i 5 van ser plantejades entre la serra La Filosa i serra Mariola. El traçat d'ambdues té el seu origen en l'extrem nord-est del municipi d'Agres, tenint com a única diferència el pas per Font de Dona-Banyera, on l'alternativa 4 s'ubica més al nord que la 5 i a major alçària. A l'alçada de l'estació d'Agres les dues alternatives presenten un únic traçat més o menys paral·lel al ferrocarril fins a Solana de Lagarra, zona on es dirigeix al Torrater per a efectuar l'entrada en la ST Ontinyent tal com es planteja per a les alternatives 2 i 3.
  
L'alternativa 5 (en el tram comprés entre la línia Urrutia-Alcoi i la carretera 3316, zona de l'Alt de la Vila, es considera en l'estudi d'impacte ambiental com més idònia des del punt de vista mediambiental, tècnic i social.
  
Pel que fa a la zona central de la línia, segueix indicant l'estudi, que la presència del barranc d'Ontinyent ha requerit la realització d'un estudi de tallat en camp a fi d'aconseguir un traçat que genere els menors impactes possibles en el medi.
  
Cal destacar en aquesta zona els aspectes relacionats amb el paisatge i els importants problemes d'erosió. També cal destacar la gran quantitat d'elements del patrimoni catalogats, s'ha previst el pas entre les dues zones que presenten la major densitat d'elements (sud d'Ontinyent i nord-est de Bocairent), aconseguint-se a més evitar l'afecció a les zones de pinar en l'Alt de la Vila.
  
Tramitació administrativa
  
La documentació constituïda pel projecte tècnic, l'estudi d'impacte ambiental i resultat de la informació pública ha sigut remesa pels serveis territorials d'Indústria i Energia de València i Alacant atés que la línia afecta ambdues províncies.
  
El director territorial de València informa que la informació pública ha tingut lloc per mitjà d'anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província núm. 258 de 30 d'octubre de 2001, Boletín Oficial del Estado núm. 10 de l'11 de gener de 2002, i diari Las Provincias de data 6 de juliol de 2001. Durant el període d'informació pública no s'han presentat al·legacions d'índole mediambiental, encara que remet còpia de certificat de l'acord adoptat pel ple de l'Ajuntament de Bocairent oposant-se al projecte.
  
El director territorial d'Alacant remet certificat del cap de la Unitat d'Energia on s'indica que la informació pública ha tingut lloc per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4126 de data 17 de setembre de 2001, en el Butlletí Oficial de la Província núm. 252 de data 3 de novembre de 2001, i en el diari La Verdad de data 2 d'octubre de 2001. S'adjunta còpia de les al·legacions presentades.
  
S'han efectuat consultes als ajuntaments d'Agres, Agullent, Alfafara, Banyeres de Mariola, Beneixama, Benisoda, Biar i Muro de Alcoy; a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Ciència i Educació, a la Direcció Territorial de Medi Ambient de València i Alacant i als Serveis de Parcs Naturals, de Prevenció d'Incendis Forestals i Conservació i Gestió de la Biodiversitat d'aquesta Conselleria de Medi Ambient.
  
Al·legacions
  
En el període d'informació pública s'han presentat 26 al·legacions de les quals s'assenyalen les qüestions ambientals plantejades:
  
- La instal·lació elèctrica suposarà una pèrdua del poder adquisitiu de les localitats afectades en minvar-se el potencial turístic de la zona.
  
- Greu impacte a l'avifauna ja que discorre per IBA 160.
  
- Es veu afectat el lloc d'interés comunitari LIC 67.
  
- Es potenciarien els fenòmens erosius per la construcció d'accessos per a la instal·lació dels suports.
  
- Poden vore's afectades diverses microreserves.
  
- L'Ajuntament de Muro de Alcoy assenyala l'existència del jaciment arqueològic Cova Beneito.
  
- Hi ha altres alternatives de traçat per a la línia elèctrica com també del subministrament elèctric.
  
- Es proposa es realitze de forma subterrània aprofitant l'antiga via de ferrocarril.
  
Informes sectorials
  
De les consultes efectuades s'han rebut informes dels diferents organismes dels quals són destacables:
  
- Ajuntament d'Alfafara: Remet certificat de l'acord adoptat pel ple de l'ajuntament on s'acorda prestar conformitat a l'estudi d'impacte ambiental sobre el projecte de línia elèctrica 132 kV doble circuit.
  
- Ajuntament d'Agres: Remet certificat del ple de la corporació on s'acorda per unanimitat quedar assabentada de la proposta.
  
- Ajuntament de Banyeres de Mariola: Remet informe del tècnic municipal la classificació del sòl i zones de sòl no urbanitzable i normativa que s'ha d'aplicar en les esmentades zones segons marca les normes subsidiàries de Banyeres de Mariola.
  
- Ajuntament de Biar: Remet informe del tècnic municipal en el qual s'indica que la qualificació urbanística dels terrenys afectats és la de sòl no urbanitzable comú segons les normes subsidiàries de Biar.
  
- Ajuntament d'Ontinyent: Remet l'informe del tècnic socioambiental de l'ajuntament en què es realitzen una sèrie de consideracions respecte del projecte.
  
Direcció General de Patrimoni Cultural: Informa que l'estudi té en compte el patrimoni.
  
Direcció Territorial de Medi Ambient a València:
  
- Poden vore's afectades tres vies pecuàries dels termes municipals d'Agullent, Albaida, Benisoda, Bocairent i Ontinyent. Aquests camins ramaders són:
  
· Camí assagador de la Font Freda de 37,61 metres d'amplària.
  
· Colada assagador del Pozolo de 6 metres d'amplària.
  
· Camí-assagador del Pla de Sant Jordi de 37,61 metres d'amplària.
  
- D'acord amb l'article 153 del reglament de la Llei 3/1993, els titulars de línies elèctriques aèries de conducció elèctrica hauran de mantindre netes de vegetació les zones de projecció dels conductors, que discorren per terrenys forestals. En cas d'existir arbres en la faixa de protecció de la línia elèctrica que discórrega per terrenys forestals, haurà de sol·licitar-se la corresponent autorització de tala d'arbratge en els serveis territorials de la Conselleria de Medi Ambient.
  
- El traçat proposat suposarà l'afecció a una zona de reconegut valor natural i alta qualitat paisatgística, un risc alt d'erosió, la ubicació de suports en punts culminants amb el consegüent impacte visual, la necessitat de nous accessos i el pas per zones de nidificació i habitatge d'espècies catalogades. Es considera que han d'avaluar-se altres alternatives que afecten zones de menor sensibilitat ambiental i per tant s'informa desfavorablement.
  
Direcció Territorial de Medi Ambient a Alacant:
  
- No s'estima ambientalment acceptable qualsevol traçat que incloga com a possibilitat actual o futura la instal·lació de qualsevol línia aèria de nova traça que travesse el barranc d'Ontinyent (barranc de Tarongers) o altres contigus pel seu alt interés com a àrea de nidificació de distintes espècies de rapaces rupícoles, com també el greu impacte paisatgístic que aquest suposaria.
  
- Tampoc s'estima ambientalment acceptable el traçat aeri travessant la Foia d'Agres, àrea amb un paisatge rural singular d'un gran valor tradicional i natural, sense infraestructures altament impactants, en el qual s'ha mantingut en harmonia la relació home i medi ambient i que a més pertany a l'àrea d'afecció visual de la serra Mariola.
  
Afeccions legals
  
La línia elèctrica en el seu recorregut pels distints termes municipals travessats afecta sòl no urbanitzable amb distintes proteccions que són: rústic sense protecció, protecció forestal paisatgística, protecció natural, paisatgística i ecològica.
  
Part del traçat discorre pel lloc d'interés comunitari (LIC) 67 Serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja, on destaquen formacions forestals de Quercus ilex i Quercus rotundifolia, i formacions de Juniperus, etc. i destacar per la seua importància les aus com Hieraaetus fasciatus, Bubo bubo, Falco peregrinus, etc.
  
En l'àmbit d'afecció de la línia hi ha diverses microreserves.
  
En el recorregut de la línia poden vore's afectades diversos camins ramaders per la qual cosa s'haurà de complir el que disposa la Llei 3/1995, de camins ramaders.
  
Són nombrosos els jaciments arqueològics existents en l'àrea d'estudi pel que s'estarà al que disposa la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els elements del medi que poden vore's afectats pel projecte de línia elèctrica de 132 kV:
  
- Geologia/geomorfologia: canvis en el relleu.
  
- Edafologia: disminució de la qualitat del sòl; canvis en la dinàmica erosió sedimentació; compactació i degradació del sòl; possibilitat de contaminació.
  
- Hidrologia: contaminació per increment de sòlids en suspensió o altres; interrupció de la xarxa de drenatge superficial i subterrània.
  
- Aire: canvis en la qualitat de l'aire; augment del nivell sonor; producció de camps elèctrics i magnètics.
  
- Vegetació: destrucció i degradació de la vegetació.
  
- Fauna: col·lisió; estrés en les poblacions; afeccions derivades de l'impacte en la vegetació (disminució de la qualitat d'hàbitats); eliminació d'exemplars.
  
- Població: efectes en la població activa (creació d'ocupació); molèsties per sorolls i vibracions; efectes sobre el benestar i la qualitat de vida; afecció a la propietat.
  
- Sectors econòmics: efectes en els sectors primari, secundari i terciari; millora de la situació energètica.
  
- Sistema territorial i patrimoni: pèrdua del sòl; canvi en l'ús del sòl; afecció a espais naturals protegits i camins ramaders; afecció al patrimoni historicocultural; afecció a infraestructures.
  
- Paisatge: visibilitat i intrusió visual de la línia elèctrica; disminució de la qualitat del paisatge.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Les alteracions o impactes produïts per la instal·lació i funcionament de la línia de 132 kV es caracteritzen i valoren de la següent forma:
  
- Geologia, geomorfologia i edafologia: en la fase de construcció es valora com moderat sever el risc d'erosió; com compatible la compactació i degradació del sòl i la disminució de qualitat del sòl. Com moderat el canvi en el relleu.
  
En la fase de funcionament es valora com a compatible el desencadenament de processos erosius en aquelles zones en què en fase de construcció es valorava com moderat, o es valora com moderat per a les zones en què s'ha considerat sever en fase de construcció.
  
- Hidrologia: en la fase de construcció es valora la interrupció de la xarxa de drenatge com a moderat en les zones pròximes a barrancs, i compatible en la resta. La possible contaminació per abocaments accidentals es valora com no significativa.
  
- Aire/clima: en la fase de construcció es valora com compatible els possibles impactes sobre la qualitat de l'aire i l'augment de nivells sonors. En la fase de funcionament es generen camps elèctrics i magnètics.
  
- Vegetació: en la fase de construcció l'eliminació de vegetació a les zones ocupades per matoll com moderat i com compatible a les zones de cultiu.
  
La degradació de la vegetació per moviments de maquinària, emissió de contaminants i partícules en suspensió, com compatible.
  
Es considera no significatiu en la fase de funcionament.
  
- Fauna: en la fase de construcció es provocarà una alteració en el comportament de les espècies afectades com també l'eliminació directa d'exemplars. Es valora com compatible.
  
En la fase de funcionament es considera l'impacte per risc de col·lisió i es valora com moderat a les zones de les serres de la Solana i Filosa. Es valora com a compatible per a la resta d'àrees.
  
- Medi socioeconòmic: en fase de construcció es valoren com compatible les molèsties a la població, pèrdua de productivitat del sòl, afecció a infraestructures.
  
En la fase de funcionament es valora moderada-severa l'afecció sobre el paisatge en les zones del riu Agres i barranc d'Ontinyent; com a moderada a les zones de la serra de Solana i Filosa.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposen una sèrie de mesures protectores que s'han d'aplicar en la fase de construcció i que són, entre altres, les següents:
  
- Aprofitament al màxim de la xarxa de camins existents evitant-se, en la mesura que es puga, la creació de nous accessos. En el cas d'obrir nous accessos, buscar la màxima adaptació al terreny, seguint sempre que siga possible les revoltes de nivell per a així evitar moviments de terra innecessaris.
  
- En els trams de pendent es reduirà al mínim l'obertura de pistes d'accés, com també els moviments de terra en general, per a evitar l'inici de processos erosius; a més, en aquests casos s'intentarà reduir al màxim l'alçada de terraplens i talussos com també suavitzar els seus pendents. Els terraplens es compactaran adequadament per a evitar l'inici de processos erosius.
  
- En les zones en què el traçat travessa el barranc d'Ontinyent, la carretera 3316 i la zona encaixada d'Agres, es realitzarà un estudi detallat de disseny d'accessos, de forma que supose la mínima obertura possible i intentant minimitzar al màxim les possibles afeccions que poden ser generades en zones amb importants nivells d'erosió i risc de despreniment.
  
- Retirada de forma adequada i recollida de la capa de terra vegetal per a ser reutilitzada posteriorment en les labors de restauració de la zona.
  
- Minimització de les zones de recollida de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació, especialment en zones agrícoles.
  
- Se senyalitzaran adequadament les zones de pas de la maquinària i de treball d'aquesta, especialment en els cultius, per a facilitar el pas de les màquines sempre pel mateix lloc i per a evitar així les afeccions innecessàries als sòls.
  
- Retirada de forma adequada les restes i deixalles que es generen. Restitució en tot cas de la forma i aspectes originals del terreny.
  
- Evitar en la mesura que es puga aquelles pràctiques que poden suposar risc d'abocaments i realitzar-les si és procedent en zones específiques on no hagen risc de contaminació del sòl.
  
- Es conservarà al màxim la superfície cultivada en les zones d'ubicació dels suports, posant especial atenció en les labors de muntatge i hissat de suports, evitant les afeccions a altres zones agrícoles de l'entorn.
  
- Desplaçament diferencial de suports, en especial en les zones de matoll, per a reduir la curta o poda d'arbratge al mínim. En aquest sentit, es prestarà especial atenció a la no-afecció a exemplars arboris a la zona de l'Alt de la Vila.
  
- En cas de ser necessària la tala d'exemplars arboris (quan aquesta no es considere necessària es procedirà a la poda) per al manteniment de la distància de seguretat, aquesta serà en tot cas selectiva i realitzada amb motoserra, evitant les afeccions en els estrats arbustiu i herbaci.
  
- Preservació, sempre que siga possible, de la vegetació herbàcia i arbustiva amb la finalitat de mantindre en superfície una coberta vegetal, controlant d'aquesta manera a curt termini l'erosió per vessament en l'entorn dels suports i zones de major pendent.
  
- Es respectarà el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- De forma prèvia a l'inici de les obres, es realitzarà un estudi detallat de les zones en què el traçat passa molt pròxim a jaciments arqueològics (zona del turó de la Mare de Déu i punt d'entroncament amb la línia Urrutia-Alcoi), de forma que la ubicació de suports que no afecte els jaciments presents.
  
- Es realitzarà un seguiment arqueològic de les obres. S'evitarà qualsevol tipus d'afecció als jaciments arqueològics existents a la zona i es tindrà en consideració el que estableix la Llei 16/1985 de patrimoni històric espanyol i Llei 1/1998 de patrimoni cultural valencià. Si durant els treballs d'excavació apareix qualsevol tipus de resta d'interés històric, arqueològic o paleontològic, es posarà en coneixement del Servei de Patrimoni Arqueològic i Etnològic de la Conselleria de Cultura, Ciència i Educació i es prendran les mesures oportunes.
  
Les mesures correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental són, entre altres, les següents:
  
- Eliminació adequada dels materials que sobren en les obres i de qualsevol abocament accidental, una vegada hagen finalitzat els treballs d'instal·lació dels suports i l'estesa de conductors, restituint la forma i aspectes originals del terreny.
  
- Restitució dels camins i de totes les obres que siga necessari creuar i utilitzar que hagen resultats danyades. Neteja del material acumulat, préstecs o deixalles, efectuant l'esmentada neteja com més prompte millor en el cas que qualsevol material impedisca el pas de vehicles o vianants o puga suposar qualsevol tipus de perill per a la població.
  
- En la zona encaixonada d'Agres, al barranc d'Ontinyent i a l'encreuament de la carretera 3316 es procedirà a la revegetació de talussos i terraplens dels nous accessos. En els casos en què el manteniment de l'accés poguera donar lloc a l'inici de fenòmens erosius importants, s'estudiarà la possibilitat de recuperació de la zona, eliminant l'accés.
  
- Es comprovarà la no-existència d'impactes significatius en el que respecta al risc de col·lisió de l'avifauna.
  
- Es rehabilitaran els danys efectuats a les propietats durant la construcció, o bé s'efectuarà una compensació econòmica per aquests, de comú acord amb els propietaris afectats.
  
El traçat proposat en l'estudi d'impacte ambiental per a la connexió de la subestació de Beneixama amb la línia existent L/Urrutia-Alcoi, no es considera mediambientalment adequat ni compleix els informes previs que en els tràmits de consulta es van elaborar per part d'aquesta conselleria.
  
En general el traçat proposat travessa enclavaments de valor ambiental important des del punt de vista de vegetació, fauna, paisatge, patrimoni, etc. destacant la serra de la Solana, serra Filosa, el Pou Clar, el barranc d'Ontinyent, lloc d'interés comunitari serres de Mariola i Carrascar de la Font Roja, etc.
  
Els plantejaments d'aquest subministrament per part d'aquesta Conselleria i el promotor, han sigut connectar amb la subestació d'Ontinyent i posteriorment i a partir d'ací connectar amb la L/Urrutia-Alcoi.
  
El plantejament actual del projecte fa la connexió directament des de ST Beneixama fins a la línia Urrutia-Alcoi, sense descartar la possibilitat de en un futur connectar amb la ST Ontinyent.
  
Aquesta alternativa no suposa cap millora ambiental i al contrari suposa la proliferació de línies d'aquestes característiques.
  
La proposta que s'ha estudiat per part d'aquesta Conselleria consisteix a plantejar la connexió de ST Beneixama amb L/Urrutia-Alcoi per mitjà de dos trams separats.
  
1r tram: ST Beneixama-ST Ontinyent
  
La línia objecte de l'estudi s'ubicarà paral·lela a la línia existent de 66 kV que arriba a la subestació d'Ontinyent travessant la urbanització del Pou Clar.
  
Aquesta línia és antiga i es troba prou deteriorada per això l'empresa promotora proposa el seu desmantellament una vegada que entre en servei la línia de 132 kV projectada.
  
La modificació plantejada s'inicia en el suport número 38 i la ST Ontinyent, i es preveu en un futur la continuació des de la ST Ontinyent fins a la línia Urrutia-Alcoi.
  
A l'entrada de la línia de 132 kV a la urbanització es procedirà al seu enterrament per zona urbana fins al riu Clariano el qual s'encreuarà en aeri i posteriorment es tornarà a soterrar fins a la ST d'Ontinyent.
  
Aquestes propostes minimitzen de forma important l'afecció de la línia sobre els elements del medi ja que s'evita el pas per enclavaments d'alt valor per a la fauna, vegetació, paisatge, etc.
  
2n tram. ST Ontinyent-L/Urrutia-Alcoi
  
Des de la ST d'Ontiyent fins a connectar amb L/Urrutia-Alcoi s'haurà de buscar un traçat que no afecte la vall d'Agres atés que per la seua proximitat a serra Mariola i l'absència d'infraestructures semblants li confereixen un alt valor ambiental.
  
Apuntar a més que hi ha alternatives de traçat que permeten compatibilitzar les característiques tècniques amb les ambientals minimitzant els possibles efectes negatius. Per tant aquest tram conforme s'ha proposat en el projecte i estudi d'impacte ambiental s'informa desfavorablement supeditant-lo a nous estudis que determinen altres corredors, formes de construcció, etc. de menor incidència ambiental.
  
La línia elèctrica al seu pas per enclavaments com la serra Solana, zones agrícoles, etc. pot suposar un risc important per a l'avifauna de la zona per col·lisió de les aus amb els cables de terra, tant per a les espècies que nidifiquen a la zona o que la utilitzen com a àrea d'alimentació i per a campejar.
  
Per tant resulta fonamental aplicar mesures preventives que eviten els riscos apuntats per a les aus.
  
Les mesures protectores i correctores que s'han d'aplicar, a més de les propostes en l'estudi d'impacte ambiental, per al tram ST Beneixama fins a ST Ontinyent són les següents:
  
- La línia en estudi s'ubicarà paral·lelament a la línia de 66 kV a la distància que marca el Reglament de línies aèries d'alta tensió.
  
La instal·lació de la els suports de 132 kV haurà de complir, atenent a la de 66 kV existent i objecte de desmantellament, que no s'ubiquen en punts culminants, ni en murs d'afusellaments de barrancs i hauran d'aprofitar-se els camins existents. L'anàlisi dels impactes que causa la línia existent han de servir perquè la nova instal·lació es construïsca corregint els impactes anteriors.
  
- Senyalització dels cables de terra amb elements salvaocells. Aquests elements es disposaran a portell a una distància de 5 metres.
  
- El desmantellament de la línia de 66 kV suposarà la recollida de totes les restes que s'originen i el seu trasllat a abocador autoritzat segons el tipus de residus. Es restaurarà la zona a les condicions originals.
  
- L'àrea per on discorre la línia i les modificacions proposades presenten nombrosos jaciments arqueològics, per la qual cosa en la instal·lació dels suports haurà de prestar-se especial atenció i evitar qualsevol tipus d'afecció sobre aquests.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que li siguen preceptives, el projecte de Línia aèria d'energia elèctrica de 132 kV doble circuit per al tram comprés entre la ST Beneixama fins a ST Ontinyent i que afecta els termes municipals Beneixama, Banyeres de Mariola (Alacant), Bocairent i Ontinyent (València), el promotor de la qual és Iberdrola Distribución Eléctrica SAU, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. La línia en estudi s'ubicarà paral·lelament a la línia de 66 kV a la distància que marca el Reglament de línies aèries d'alta tensió.
  
La instal·lació dels suports de 132 kV haurà de complir, atenent a la de 66 kV existent i objecte de desmantellament, que no s'ubiquen en punts culminants, ni en murs d'afusellaments de barrancs i hauran d'aprofitar-se els camins existents. L'anàlisi dels impactes que causa la línia existent han de servir perquè la nova instal·lació es construïsca corregint els impactes anteriors.
  
2. Senyalització dels cables de terra amb elements salvaocells. Aquests elements es disposaran a portell a una distància de 5 metres.
  
3. El desmantellament de la línia de 66 kV suposarà la recollida de totes les restes que s'originen i el seu trasllat a abocador autoritzat segons el tipus de residus. Es restaurarà la zona a les condicions originals.
  
4. L'àrea per on discorre la línia i les modificacions proposades presenten nombrosos jaciments arqueològics, per la qual cosa en la instal·lació dels suports haurà de prestar-se especial atenció i evitar qualsevol tipus d'afecció sobre aquests.
  
Si del desenvolupament de les obres s'observen restes d'interés per al patrimoni artístic, històric, etnològic, etc. es comunicarà de forma immediata a la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
5. Es presentarà en aquesta direcció general l'aplicació de mesures protectores i correctores portades a terme per mitjà d'informe i reportatge fotogràfic dins dels tres primers mesos de l'acabament de les obres.
  
Tercer
  
No estimar acceptable el traçat per a la connexió amb la línia L/Urrutia-Alcoi conforme s'ha proposat en el projecte i estudi d'impacte ambiental supeditant-lo a nous estudis que determinen altres corredors, formes de construcció, etc. de menor incidència ambiental. Des de la ST d'Ontiyent fins a connectar amb L/Urrutia-Alcoi s'haurà de buscar un traçat que no afecte enclavaments d'alt valor ambiental.
  
Quart
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Cinqué
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 17 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.