Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5133, del 11-11-2005 (2005/12540)

RESOLUCIÓ de 24 d'octubre de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5133

Data del DOGV
:   11-11-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/12012


Data del document
:   24-10-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Losa del Obispo
    * Benijófar
    * Monòver
    * Casinos
    * Villar del Arzobispo
    * Torás
    * Nules
    * Villena
    * Ondara
    * Traiguera
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 24 d'octubre de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/12134]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 260/04-AIA Monóvar, 259/04-AIA Ondara, 227/04-AIA Nules, 437/02-AIA Traiguera, 042/04-AIA Villena, 106/04-AIA Casinos, Villar del Arzobispo, Losa del Obispo, 114/04-AIA Toràs i 427/03-Benijófar, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 24 d'octubre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 260/04-AIA
  
Títol: Homologació i Pla parcial la Retjola.
  
Promotor: Urbanitzadora La Retjola.
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Monòver.
  
Localització: Terme municipal de Monòver.
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la reclassificació d'una superfície de 28.433 m² de sòl no urbanitzable comú amb l'objecte de satisfer temporalment la demanda de sòl existent fins a la definitiva aprovació del Pla general.
  
El sector es troba situat al sud del nucli urbà consolidat de Monòver i confrontant amb la carretera CV-835 (Novelda-Monòver)
  
La qualificació detallada del sòl, que resulta de l'ordenació efectuada mitjançant el Pla parcial, és la següent:
  
QUADRE DE SUPERFÍCIES (m²) Total (m²)
  
Zona verda 2.899
  
Dotacional 5.420
  
Vials i aparcaments 11.115
  
Equipaments 2.521
  
Ús residencial 6.478
  
SUPERFÍCIE COMPUTABLE DEL SECTOR 28.433
  
L'índex d'edificabilitat residencial IER=0,5 m² sostre/m² sòl, és inferior al màxim permés d'1 m² sostre/m² sòl. La densitat d'habitatges és de 50 hab/ ha, inferior a 75 hab/ ha que és la màxima permesa per a sectors residencials, i s'hi preveuen un total de 142 habitatges.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 11 d'octubre de 2004 l'Ajuntament de Monòver va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la Homologació i Pla parcial La Retjola.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de l'Homologació i Pla parcial la Retjola, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4197, de 25 de febrer de 2002, i no s'hi han presentat al·legacions.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La zona objecte d'estudi correspon a una àrea degradada pròxima al nucli urbà de Monòver, on predominen els cultius de secà, com a oliveres i alguns ametlers, travessats per antigues séquies i algun camí de terra.
  
La zona presenta una baixa varietat vegetal i animal, no existint biòtops rellevants per la seua singularitat o unicitat.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
La morfologia del terreny és un dels aspectes que més directament es veurà impactat, a causa dels moviments de terres necessaris per a la urbanització dels terrenys.
  
La hidrologia superficial, podria veure's afectada com a conseqüència de la retirada de la coberta vegetal, i la substitució d'aquesta per una superfície llisa, la qual cosa augmentaria la vessament superficial.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, cal destacar:
  
- Durant l'execució dels moviments de terra es realitzaran regs periòdics per a evitar l'excessiva generació de pols.
  
- El sòl procedent de buidatges que siga de bona qualitat es reutilitzarà per a les explanacions i terraplenaments de zones verdes i enjardinades.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'Homologació i el Pla parcial la Retjola, promogut per la urbanitzadora La Retjola, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es recolliran en muntons, de manera que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests. De la mateixa forma, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subsolat de tots els terrenys que s'haguen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquesta.
  
2. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
3. Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser correctament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
4. S'haurà d'elaborar un programa de vigilància ambiental, el qual tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. Amb aquest fi es proposen els controls següents:
  
- Control de pols sobre la vegetació adjacent.
  
- Control de l'aparició de processos erosius.
  
- Control dels abocaments de residus d'obres, plantacions, etc.
  
- Control de nivells sonors en edifici habitat més pròxim.
  
- Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.
  
- Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.
  
- Control de les espècies arbòries i arbustives utilitzades en la constitució de la zona verda, així com del seu correcte transport i manipulat prenent les mesures oportunes per a la major supervivència d'aquestes.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa, com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 d'octubre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 259/04-AIA
  
Títol: Obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús
  
Promotor: Francisco Costa ramis
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: C/ Luis Buñuel cantonada C/ Constitució. Polígon industrial d'Ondara. Alacant.
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un desballestador de vehicles fora d'ús.
  
L'activitat consisteix en la compra de vehicles avariats o accidentats, per a desballestar-los i vendre les peces en bon estat. Els automòbils ja desballestats s'emmagatzemaran per a la posterior venda d'aquests com a ferralla. Les parts dels vehicles potencialment contaminants com bateries, pneumàtics i olis lubricants, seran recollides per empreses especialitzades.
  
La nau en qüestió és una edificació de tipus industrial de 441,37 m² de superfície construïda aproximadament.
  
Tramitació administrativa
  
En data 5 d'octubre de 2004, l'Ajuntament d'Ondara va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, juntament amb l'informe favorable sobre la implantació de l'activitat, per part de l'Ajuntament d'Ondara.
  
L'estudi d'impacte ambiental, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm.82, de data 8 d'abril de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria haurà d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Durant el funcionament normal d'aquesta, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, Per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La parcel·la on se situa l'activitat es troba rodejada per naus industrials, on la vegetació ha sigut reduïda a algunes espècies nitròfiles banals típiques de zones degradades. Respecte a la fauna, les espècies presents estan associades a ambients antròpics com són xicotets rosegadores, paneroles i altres insectes comuns.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
L'únic impacte apreciable serà sobre les aigües subterrànies i el sòl, sobre el qual es pot produir un abocament incontrolat de residus perillosos, i per la infiltració de lixiviats d'aquests residus per l'arrossegament de l'aigua de pluja, però a causa de la impermeabilització del sòl fa que l'impacte provocat per algun vessament estiga controlat.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst entre altres les següents mesures correctores, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista.
  
- S'hauran d'emmagatzemar els vehicles a arran de sòl, de manera que no superen les dues altures i la incidència visual des de la carretera quede minimitzada. Al mateix temps, es col·locaran pantalles visuals vegetals, de fulla persistent, que obstaculitzen la visió del parc mòbil emmagatzemat.
  
- Per a evitar la possible contaminació de les aigües subterrànies o superficials, dels possibles vessaments que puguen originar-se, la zona on es depositen els vehicles recollits, disposarà d'un paviment impermeable i un sistema de recollida de vessaments (pendent cap a una arqueta estanca); un sistema de recollida d'aigües de pluja (dispositius de decantació); un tractament d'aigües, inclosa la de pluja (separador d'olis i greixos).
  
- La zona d'emmagatzemament de residus perillosos disposarà de contenidors independents i estancs per a emmagatzemar bateries i filtres d'oli usats. Així mateix disposarà de depòsits independents i estancs per a emmagatzemar els fluids dels vehicles fora d'ús, com ara: olis usats, combustibles, anticongelants, líquids refrigerants i líquids de frens.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- S'haurà de realitzar una inspecció visual periòdica de l'estat del paviment impermeabilitzant.
  
- S'haurà de revisar periòdicament l'estat dels recipients d'emmagatzemament de residus perillosos, comprovant que no hi ha defectes estructurals ni fuites.
  
- S'haurà de realitzar un manteniment periòdic adequat de les xarxes de drenatge i els sistemes de recollida i tractament d'aigües pluvials i vessaments (dispositius de decantació i separació de greixos).
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús, promogut pel Sr. Francisco Costa ramis, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els residus gestionats, per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Això inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2. Haurà d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials, executant la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials, i tenir cura que els pendents no conduïsquen les aigües d'escorriment cap a les zones d'emmagatzemament de residus.
  
3. Dins del Programa de vigilància ambiental, es constatarà, mitjançant anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, és a dir, l'Ajuntament d'Ondara.
  
4. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments s'haurà de disposar de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió. Les instal·lacions es dissenyaran i executaran d'acord amb la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzemament de líquids inflamables.
  
5. Periòdica vigilància de les instal·lacions en general per a, si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.
  
6. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació.
  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, que establirà si eescau l'aplicació de noves mesures correctores.
  
8. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzare els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 d'octubre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 227/04-AIA
  
Títol: Ampliació de la planta de cogeneració
  
Promotor: GRESPANIA, SA
  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Localització: Carretera N-340 km. 44,7 - 12.520 Nules. Castelló
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és l'ampliació de l'actual planta de cogeneració amb el canvi del grup turboalternador de potència 3,7 MWe, per un altre de potència 4,95 MWe, amb l'objecte d'augmentar la capacitat de producció de l'atomitzador.
  
L'activitat a què es dedica GRESPANIA, SA consisteix en la fabricació de gres de pasta blanca per a paviment i revestiment, per a la qual disposa actualment d'un turboalternador de gas de 3,7 MWe de potència nominal, el qual alimenta el consum de gasos calents de l'atomitzador per a l'assecament de la barbotina i posterior fabricació de la pols d'argila atomitzada, amb aquest sistema s'augmentarà el rendiment energètic de la planta, permetent no només l'autoabastiment elèctric sinó l'exportació dels excedents a la xarxa.
  
L'ampliació de la instal·lació no necessitarà d'edificacions ja que albergarà en l'edifici de la instal·lació de cogeneració anterior.
  
Tramitació administrativa
  
En data 22 de juliol de 2004, la Direcció General d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de referència.
  
En data 22 de juliol de 2004, la Direcció General d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre a aquesta Conselleria la còpia de l'anunci del projecte de referència en el BOP de Castelló número 76, de 24 de juny de 2004, i en el DOGV número 4768, de 4 de juny de 2004, juntament amb el certificat que durant el període d'exposició pública no s'hi van presentar al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita l'autorització administrativa d'instal·lació elèctrica atorgada per la Direcció General d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports.
  
Durant el funcionament normal d'aquesta, la central de cogeneració existent generarà emissions i residus perillosos, per aquest motiu, haurà de sol·licitar l'autorització administrativa com a productor de residus perillosos atorgada per l'Àrea de Qualitat Ambiental, d'aquesta Conselleria i omplir el llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
Els elements ambientals que es veuran directament afectats seran la qualitat de l'aire, el sòl i l'aigua. Altres factors com la vegetació, la fauna i el paisatge no patiran cap impacte a causa de l'antropització de la zona.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
De l'estudi d'impacte ambiental es desprén que les accions que poden generar impactes seran únicament la generació d'emissions gasoses, sorolls i vibracions, són per tant els elements ambientals susceptibles de ser afectats els mateixos del medi atmosfèric, ja que s'assenyala que la instal·lació no produirà cap abocament sòlid o líquid.
  
Les emissions gasoses seran les procedents de la combustió del gas natural, alliberades per la xemeneia del bypass o a través de la xemeneia dels atomitzadors durant el funcionament normal de la instal·lació.
  
Les fonts d'emissió de sorolls i vibracions seran les procedents de les admissions d'aire de refrigeració i combustió, el conjunt del turboalternador, la xemeneia de fuga (bypass) i l'intercanviador de calor aire/oli.
  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de la instal·lació serà mínim, i no es preveu alteració sensible apreciable en l'ambient després de la posada en marxa de la central de cogeneració.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
1) Contaminació acústica. Vibracions
  
Per a reduir aquest tipus de contaminació s'ha optat per disposar una sèrie de mesures correctores específiques per a cada focus emissor i posteriorment altres de caràcter general sobre el conjunt d'equips sobre els quals no es prenen mesures específiques, i per extensió a la resta.
  
Així, el conjunt del turbogenerador (turbina, reductor i generador elèctric) està dins d'un contenidor insonoritzat, muntat sobre la mateixa bancada que les bombes, ventiladors, equips de detecció de fugues, contra incendis, etc.
  
D'altra banda, els conductes d'entrada d'aire per a la combustió, com també per a la refrigeració del generador, estan correctament aïllats de manera que el nivell sonor en qualsevol punt a 1 metre de distància de tots els equips siga el mateix: 85 dB(A). Amb això, el punt de la parcel·la en què està situada la central de cogeneració i la seua distància a les cases habitades més pròximes, no es transmetran més de 35 dB(A).
  
2) Contaminació atmosfèrica
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'assenyala que el gas natural estarà exempt de sofre, partícules i altres contaminants en quantitats apreciables. Al mateix temps, la combustió es durà a terme amb un gran excés d'aire (300%), per la qual cosa no s'emetran pràcticament incremats sòlids o gasosos apreciables. S'assenyala que durant el funcionament normal de la instal·lació, les emissions garantides dels NOx seran de 180 ppm (per sobre de les 300 ppm legalment establides) i les de CO seran de 30 ppm (per davall de les 500 ppm legalment establides), complint amb el que disposa el Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.
  
Per a assegurar l'eficaç dispersió dels contaminants, en l'estudi d'impacte ambiental es proposa per al bypass una xemeneia de 1.500 mm de diàmetre i una alçària de 19 m. Durant el funcionament normal, s'evacuaran els gasos a través de les xemeneies dels atomitzadors. L'evacuació serà per mitjà d'un ventilador d'aspiració i per la sobrepressió creada per l'escapament de la turbina, de manera que conjuntament superaran amb molt, la pèrdua de càrrega en la conducció i en la xemeneia. El diàmetre d'eixida de la xemeneia serà de 1.800 mm i l'alçària de 26 m.
  
S'indica que per a poder actuar de forma preventiva sobre la contaminació atmosfèrica, els diversos focus emissors hauran de disposar del corresponent orifici per a la realització de preses de mostres, d'acord amb el que disposa l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir del funcionament de l'activitat. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Control periòdic de la composició dels gasos enviats a l'atmosfera. Es preveuran preses de mostres en la xemeneia de bypass, i s'estima que serà prou amb un control de les emissions de NOx, CO i partícules, estan dins dels límits prevists.
  
- El nivell de soroll produït per les turbines serà controlat d'acord amb la normativa sobre protecció dels treballadors enfront dels riscs derivats de l'exposició al soroll durant el treball, Reial decret 1316/1989, de 27 d'octubre.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-f) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'ampliació de la planta de cogeneració, promogut per l'empresa GRESPANIA SA, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els olis usats dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu perillós, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. L'empresa haurà d'actualitzar la seua inscripció en el Registre de xicotets productors de residus perillosos, i exposar les noves previsions pel que fa a volum i tipologia de residus generats.
  
2. S'haurà d'assegurar l'existència de sistemes de retenció i recollida de possibles vessaments dels olis de lubricació. Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.
  
3. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (portes acústiques i amb junta d'estanquitat, obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.). En tot cas, es compliran els límits màxims que apareguen en la legislació vigent, en les ordenances municipals del lloc o en el RAMINP i assegurant en tot cas que no es transmeten més de 35 dB (A) a qualsevol dels habitatges o instal·lacions pròximes, o confrontants.
  
4. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix,. hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'ordre esmentada, la qual igualment es troba disponible en els esmentats Serveis Territorials.
  
5. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, entenem que hauria de constar de les accions:
  
- Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, CO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.
  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, CO i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior d'habitatges o instal·lacions pròximes, o confrontants realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments es realitzaran en els llocs explícitament citats en la normativa al respecte (s'elaborarà un informe en què conste el tipus d'instrument amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i assenyalant si compleix amb la normativa vigent).
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
- El programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera haurà de realitzar-se en tots i cada un dels focus. No obstant això, l'autocontrol podrà disminuir-se'n la freqüència en els focus que habitualment no funcionen (p.e. xemeneies de bypass) i haurà de realitzar-se dels focus que realitzen efectivament i habitualment l'abocament.
  
- S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.
  
6. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Medi Ambient, Direcció General Qualitat Ambiental, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
  
8. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva ampliació d'autorització administrativa.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 d'octubre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 437/02-AIA
  
Títol: Legalització d'una explotació avícola d'engreixament
  
Promotor: José Vicente Esteller Monroig
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Traiguera (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola d'engreixament
  
Localització: Partida les Planes, polígon 35, parcel·la 206, del terme municipal de Traiguera (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola d'engreixament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per dues naus disposades en línia, de 950 m² i 1.170 m² respectivament, amb capacitat total per a albergar 35.000 pollastres d'engreixament.
  
Es realitzen 4,5 cicles/any.
  
Les naus disposen de pis de formigó. Els pollastres es crien sobre llit de borumballa de fusta. Se suposa un total de 315 t de gallinassa generada anualment, que es retira de les naus després de cada cicle d'engreixament i és utilitzada com a adob orgànic en camps de cultiu propis o adquirida pels agricultors interessats.
  
La gallinassa, una vegada retirada de les naus, quedarà acumulada en una part de la granja fins al total assecat d'aquesta.
  
Periòdicament, s'aplica superfosfat de calç sobre el jaç, entre les propietats de la qual s'inclou la de fixar composts amoniacals, disminuint l'emissió d'olors, com també la humitat del llit.
  
A l'entrada de l'explotació es disposa de gual sanitari. Les finestres de les naus disposen de tela antiocells per a evitar l'accés de vectors. A més, es projecta la construcció de tanca perimetral.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació es destinaran a la caseta municipal de recollida de cadàvers.
  
L'aigua potable se subministra a l'explotació des d'un pou propietat d'una societat de reg (no s'aporta informació més detallada en l'expedient).
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per l'Ajuntament de Traiguera en data 21 de novembre de 2002.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 125, de 17 d'octubre de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 29 de gener de 2003, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix els requisits mínims establits en la legislació vigent d'impacte ambiental (Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental), pel que fa al contingut, per a sotmetre'l als tràmits preceptius.
  
En data 29 de març de 2004, el promotor remet l'estudi d'impacte ambiental sol·licitat.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informe favorable de l'inspector sanitari de la Conselleria de Sanitat.
  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge per a la parcel·la 209 del polígon 35. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, queda condicionat a l'adopció en l'explotació de les següents mesures correctores:
  
- Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en l'accés a aquesta, com també sistema apropiat per a la desinfecció de la resta del vehicle.
  
- tancament de l'explotació (tanca perimetral de les instal·lacions) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).
  
- Disposició d'utillatge i equip que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.
  
- Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries de protecció del medi ambient.
  
- Mesures higiènic sanitàries necessàries perquè el personal i utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.
  
- Utillatges de neteja, maneig i vestidor d'ús exclusiu de l'explotació.
  
- Pediluvis, o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Informe favorable de l'alcaldia.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció agropecuari, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals, protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els factors del medi susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà, amb predomini d'oliveres i ametlers.
  
Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a la gestió inadequada de la gallinassa com a adob orgànic; l'aigua, per contaminació per lixiviats procedents de la gallinassa; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació del residu orgànic.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'ha realitzat una identificació d'impactes, per la qual cosa conseqüentment no s'ha realitzat l'estudi de les interaccions entre les accions derivades de l'actuació i les característiques específiques dels aspectes ambientals afectats.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha establit una sèrie de mesures protectores i correctores, que no obeeixen al resultat de la valoració dels efectes que l'actuació tindrà sobre els aspectes ambientals, sinó a mesures generals per a adoptar en qualsevol explotació ramadera de semblants característiques, sense que s'aclarisca en interés de desenvolupar aquestes propostes en l'explotació objecte de legalització.
  
El programa de vigilància ambiental que inclou l'estudi d'impacte ambiental, es caracteritza per la falta de rigor tècnic d'aquest, per la seua falta de concreció i de detall, com també per la impossibilitat de la seua adopció pel desconeixement de les pautes que s'han de seguir per a l'aplicació d'aquest per part del promotor. El programa de vigilància ambiental té com a objecte, segons el Decret 162/1990, d'impacte ambiental, establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja avícola de broilers, situada al terme municipal de Traiguera (Castelló), promogut per José Vicente Esteller Monroig, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:
  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, el promotor haurà de presentar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, justificació legal de la disponibilitat d'aigua potable procedent de pou d'una societat de reg.
  
- Es disposarà de femer en l'explotació (tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana), perfectament impermeabilitzat, amb lleuger pendent, de manera que es canalitzen els possibles lixiviats que puguen generar-se en el muntó, cap a cubeta de recollida de lixiviats. Es dissenyarà de manera que puga contenir la gallinassa produïda com a mínim, durant un cicle d'engreixament.
  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les naus on alberguen els pollastres, com també del femer. S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a la nau, com ara malla metàl·lica o semblant.
  
- A l'entrada de l'explotació es col·locarà un sistema de desinfecció del trànsit rodat que hi accedisca.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- S'assegurarà la no-afecció a l'assagador del Boberal, que transcorre en direcció NO-SE, pròxim a l'explotació, encara que sense ser afectat.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. Haurà de preveure's disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, en el moment en què deixen de funcionar les casetes municipals de recollida de cadàvers.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 2 de novembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 042/04'AIA
  
Títol: Ronda sud-oest de Villena
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Objecte: L'objecte de l'actuació és discriminar el trànsit, i separar els vehicles de pas d'aquells que accedisquen al nucli urbà de Villena, eliminar alhora un pas a nivell de ferrocarril existent i millorar-hi l'accessibilitat en general.
  
Localització: Municipi de Villena (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'actuació té lloc en el terme municipal de Villena (Alacant), i s'inicia en un punt de la N-330 i finalitza en la CV-81. Es localitza en un àmbit predominantment agrícola, de gran planor, tot i que voreja sòl residencial, consolidat i per desenvolupar. És destacable la seua proximitat a equipament escolar.
  
La ronda que s'ha d'executar, d'aproximadament 3.908 m (eix principal), millora la connectivitat amb la xarxa local a través d'interseccions a nivell resoltes amb rotondes (nou), i adquireix, en diversos dels seus trams, característiques d'avinguda urbana a fi d'integrar-se en l'entorn urbà que l'acull. Així mateix, s'han previst 1.485 metres de ramals i 1.660 metres en via de servei.
  
Pel que fa a la secció tipus, s'han previst 8 seccions distintes, en funció del caràcter més o menys urbà del tram de ronda, com també tres relatives al pas inferior. La secció tipus més estesa és, en zona no urbana, la constituïda per dos carrils de 3,50 metres d'ample, voral exterior d'1 metre i bermes també d'1 metre. En zona urbana la secció anterior elimina les bermes, redueix el voral a la meitat, i s'amplia amb aparcaments i voreres, i comprén un ample total de 20 metres.
  
El ferm que s'ha de disposar consta de 20 cm de mescles bituminoses sobre 25 cm de llast artificial la qual, al seu torn, descansa sobre esplanada E3. La capa de rodament haurà de drenant.
  
2. Alternatives
  
S'han plantejat, com a principals condicionants en la selecció d'alternatives, els següents:
  
- Nuclis d'activitat industrial i presència de disseminats.
  
- Terrenys subjectes al desenvolupament d'un futur pla parcial que ha dedesenvolupar per l'IVHSA.
  
- Pas a nivell amb el traçat actual del ferrocarril.
  
- Zona escolar.
  
Amb tot, es van plantejar dues alternatives, denominades A i B. Ambdues difereixen poc en els traçats d'aquestes, variant mínimament la posició o grandària de les glorietes que s'han de disposar. Les majors diferències es localitzen als voltants de la intersecció amb la via de ferrocarril. Així, a l'oest d'aquesta, l'alternativa A planteja un enllaç tipus trompeta, mentre que la B resol aquesta mateixa situació mitjançant una rotonda. A l'est, l'alternativa A planteja un vial molt ajustat a l'entorn urbà consolidat existent, alhora que travessa terrenys destinats a dotació escolar. L'alternativa B s'allunya de l'entorn descrit, i afecta, no obstant això, camps agrícoles.
  
L'opció elegida finalment ha sigut la B, i s'assenyalen que altres aspectes d'aquesta amb possible incidència ambiental, a més dels de caràcter general abans comentats, són els que s'apunten a continuació:
  
- Es projecten murs d'entitat en el pas inferior. Per això, la seua incidència ambiental serà molt escassa en aquells aspectes ambientals propis de la superfície del terreny, però podrà ser important en aquells altres subterranis: Règim hidrogeològic.
  
- S'haurà de disposar un sistema d'il·luminació vial.
  
- Es destaca la presència d'equipament escolar en les proximitats d'un tram de la ronda.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 5 de febrer de 2004 la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre document tècnic i estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte Ronda sud-oest de Villena.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic Ronda sud-oest de Villena, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Boletín Oficial del Estado, núm. 42, de data 18 de febrer de 2004, i en el DOGV núm. 4700, de 26 de febrer de 2004, i s'hi ha presentat una al·legació sense contingut ambiental, com també un informe de l'Ajuntament de Villena.
  
2. Resum d'al·legacions
  
Si bé, com s'ha exposat en l'apartat anterior, l'al·legació presentada no es refereix a cap aspecte ambiental, sí ho fa l'informe de l'Ajuntament de Villena, el qual apunta el següent al voltant d'allò que s'ha disposat pel projecte;
  
1. No es modificarà el règim hídric en l'entorn del carrer Rosalía.
  
2. S'incorporaran les espècies Laurus nobilis, Púnica granatum, Populus alba, Populus nigra i Morus nigra en detriment de Nerium olenader i Pinus halepensis.
  
3. El tipus de lluminàries que s'ha d'utilitzar haurà de minimitzar la contaminació lumínica.
  
4. Així mateix, se sol·licita que s'informe sobre el seguiment que es duga a terme al voltant de la contaminació acústica.
  
A allò ara indicat, la Conselleria d'Infraestructures i Transports ha respost que serà dins del marc propi al projecte constructiu aquell en què es consideraran els aspectes assenyalats.
  
Així mateix, i respecte als punts assenyalats, es vol assenyalar el que segueix:
  
- Respecte al punt 2, s'entenen adequades a les condicions locals les espècies Nerium olenader i Pinus halepensis. No obstant això, no cal objectar res als canvis proposats per l'Ajuntament de Villena, els quals podran, o no, materialitzar-se en el projecte de construcció si així ho considera la Conselleria d'Infraestructures i Transports. No obstant això, es recorda que l'espècie Laurus nobilis necessita ambients proveïts de gran humitat, com també que les espècies Populus alba i Populus nigra tenen grans exigències hídriques, per la qual cosa, si més no, es creu convenient que la seua ubicació es done en zones amb nivell freàtic prou superficial (es presumeix que això és possible pel fet que la zona en qüestió es configura com una zona endorreica del Vinalopó).
  
- Respecte als punts 3 i 4, vol ressenyar-se que la repercussió de les actuacions puntuals en matèria acústica i lumínica, com la que pot donar-se sobre fonts com una infraestructura de comunicació, depén, en gran manera, que s'acompanye d'altres actuacions semblants en l'entorn urbà en què se situa, la qual cosa és, en principi, responsabilitat de l'Ajuntament. És a dir, l'efectivitat de mesures com ara l'ocupació de llums de baix consum, de materials més respectuosos amb el medi ambient, de lluminàries de menor emissió per l'hemisferi superior, de materials fonoabsorbents (o reflectors), etc, serà sempre menor i fins i tot menyspreable, en el context municipal, si no hi ha un pla global de millora del medi ambient urbà, tot això garantiria un alt grau de coherència a la sol·licitud realitzada per l'Ajuntament de Villena.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb la documentació consultada i amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:
  
- D'acord amb la Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, s'afecta domini públic hidràulic.
  
- Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció al tram de camí ramader assagador de las Delicias a la Mina.
  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, hi ha afecció a sòl no urbanitzable amb protecció agrícola.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
- Franja estudiada: 100 metres a un costat i a l'altre de la traça. El medi socioeconòmic ha estudiat a escala municipal.
  
- Geologia: el traçat de la ronda discorre, íntegrament, sobre materials quaternaris, d'origen lacustre.
  
- Climatologia: no rellevant.
  
- Hidrologia: L'àmbit de l'actuació s'emmarca en l'àrea d'endorreismes de la conca del riu Vinalopó, presentant un risc d'inundació amb períodes de retorn d'entre 100 i 500 anys, i calats màxims de 0,80 metres, d'acord amb el PATRICOVA (AI037).
  
La xarxa de drenatge superficial queda afectada en dos llits menors, en ser interceptats aquests en els PK 0+095 de l'eix 5 i 0+580 de l'eix 4.
  
Respecte a la hidrologia subterrània, adverteix l'estudi que és previsible la presència d'aigües freàtiques a profunditats majors de 3 metres, i fins i tot menors en època de pluges. D'altra banda, l'aqüífer sobre el qual s'assenta la infraestructura és de naturalesa detrítica, i se n'assenyalant la permeabilitat baixa o mitjana.
  
- Vegetació: En l'àrea objecte de l'actuació primen els camps abandonats i erms, n'hi ha d'altres, puntualment, tant de fruiters com de llegums. Per això, l'estudi no ha destacat, d'entre les espècies que s'han inventariat, cap rellevant, a excepció de la presència d'algunes oliveres i oms, els quals es transplantaran. A més, en el cas dels oms, s'ha indicat un exemplar d'aquesta espècie que mereixerà ser respectat en la ubicació en què es troba.
  
- Fauna: La fauna trobada en l'àrea, d'acord amb l'EIA, és la típica de zones de cultius, matoll i espais degradats.
  
- Paisatge: la descripció del paisatge s'ha realitzat seguint la metodologia proposada per Smardon, i es pot concloure que es tracta d'una zona periurbana molt antropitzada, amb existència de cultius, tant en actiu com abandonats, ruïnes, habitatges unifamiliars aïllats, enderrocs, etc. S'assenyala que la visibilitat és molt alta, en referència a l'amplitud de la conca visual.
  
- Camins ramaders: S'afectarà, d'acord amb l'EIA, l'assagaodr de las Delicias a la Mina.
  
- Patrimoni cultural: Són tres els elements patrimonials identificats per l'EIA com a susceptibles de veure's afectats per l'actuació, que són, un nou jaciment arqueològic, denominat La Fuentecilla, localitzat als voltants de l'eix 4, la Cruz de Sant Benito i la franja sobre la qual discorrerà l'últim tram de l'eix 3, perquè se sospita de l'existència d'un antic cementeri islàmic.
  
Així mateix, cal dir que el projecte ha obtingut l'informe favorable per part de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
L'EIA ha entés que no cal descriure l'impacte sobre la hidrologia superficial perquè, vista la situació recollida en el PATRICOVA per a la zona en qüestió, s'ha actuat sobre la infraestructura mitjançant l'establiment de mesures preventives.
  
L'impacte sobre els sòls s'ha caracteritzat segons es danye aquell que quedarà sota la infraestructura com també el que puga resultar afectat per accions d'obra (pas de maquinària, abassegaments, etc.).
  
L'impacte sobre la vegetació serà molt lleu, en termes de l'EIA, i es destaca, únicament, la presència d'un om d'entitat, però que serà respectat i integrat en l'enjardinament previst. L'impacte sobre la fauna és, igualment, lleu.
  
L'EIA ha descrit l'impacte ambiental sobre el patrimoni cultural i sobre els camins ramaders.
  
Es creu necessari fer referència a l'afecció que l'actuació prevista podrà tenir, des del punt de vista dels usos del sòl, sobre l'entorn en què es localitza, i que no ha quedat expressada en l'EIA. Aquesta afecció, més enllà de la pèrdua de sòl agrícola (protegit pel planejament urbanístic vigent) derivada de l'ocupació física de terrenys per part de la via, en discórrer a través dels camps de cultiu, comportarà un impacte important sobre l'ús donat als terrenys confrontants, que és, així mateix, l'agrícola. Així, la traça projectada generarà, sobre els terrenys a què es fa referència, bosses de sòl marginal que, per la seua ubicació en el context territorial de la zona, podran afavorir la reclassificació a sòl urbanitzable d'aquest en detriment de l'actual, el qual es recorda que és no urbanitzable de protecció agrícola.
  
Finalment, l'impacte probablement més important, atés el medi en què es desenvolupa l'actuació, serà l'impacte acústic que es generarà, durant la fase de funcionament, en l'entorn de l'equipament escolar i els disseminats. Per a estudiar aquest impacte, l'EIA ha realitzat un estudi acústic basat en el mètode de la Guide du bruit francesa. Així, d'acord amb els resultats obtinguts en l'esmentat estudi acústic, s'atén que es donaran nivells sonors equivalents continus, tant diürns com nocturns, superiors als marcats per llei en diversos punts, en atendre's que la major afecció es produirà en la zona escolar.
  
És important indicar que no sembla que la modelització emprada per a caracteritzar la problemàtica acústica haja tingut en compte l'efecte de les infraestructures viàries existents, i que es pretenen comunicar a través de l'actuació proposada, com són les carreteres CV-81 i CN-330. Si bé aquesta circumstància pot tenir menor importància en l'entorn de la primera, atesos els usos del sòl predominants en tal àmbit, es presumeix que tindrà implicacions rellevants en el cas de la N-330, atés que en la zona en què es localitza la connexió entre la ronda i l'esmentada carretera està classificada com a sòl urbanitzable d'ús residencial, i es destaca, novament, la presència d'equipament docent en l'entorn.
  
A més, és necessari referir-se que l'estudi acústic ha indicat que, en l'estudi de trànsit en què necessàriament es recolza l'acústic, no s'ha considerat el trànsit induït, per la qual cosa, amb tot, hi ha la possibilitat que alguns altres punts de l'entorn del traçat, diferents d'aquells en què s'ha previst una situació negativa, puguen quedar subjectes a impacte acústic.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Entre les mesures correctores disposades, es destacaran les següents:
  
- Paviment porós. Terraplé provisional antisoroll en l'entorn del col·legi, fins que es procedisca a la urbanització de la zona. Adaptació dels tanques existents, en les edificacions aïllades, fins a dotar-les de característiques fonoabsorbents. Realització d'una campanya de mesuraments acústics a l'entrada en funcionament de la ronda.
  
- Revegetació dels talussos generats en el pas inferior, com també plantacions en glorietes, mitjanes i zones verdes planes. Es conservarà l'exemplar d'Ulmus minor existent, el qual quedarà integrat en l'enjardinament de la glorieta 9. Durant les labors de rebuig i desbrossament es recollirà la terra vegetal per al posterior ús d'aquesta en les esmentades labors de revegetació.
  
- Mesures correctores sobre la maquinària i la generació de residus perillosos.
  
- Mesures correctores sobre la generació de matèria pulverulenta suspesa.
  
- Bassa de decantació per a tractament d'efluents vinguts de la planta asfàltica.
  
- Les obres de drenatge funcionaran, al seu torn, com a obres de pas de fauna.
  
- Restitució de les condicions originals d'aquelles superfícies afectades per accions d'obra, incloent l'execució de descompactacions per subsolatge, aportació de terra vegetal i sembra de lleguminoses.
  
- Preservació de la zona arqueològica La Fuentecilla mitjançant elevació de la rasant al seu pas per ella. La columna de San Benito quedarà integrada en un tram de vorera, Per la qual cosa no cap la reubicació d'aquesta. Seguiment de les obres per un equip d'arqueòlegs.
  
- Restitució de la continuïtat del camí ramader afectat.
  
El programa de vigilància ha indicat, de forma molt succinta, les accions que s'han d'exercir per a desenvolupar el control sobre les mesures correctores que s'han de dur a terme, com també per a detectar possibles impactes no identificats. No ha especificat els paràmetres, indicadors i valors llindar per al correcte control de les mesures correctores disposades, com també per a la detecció de possibles impactes no determinats. Així mateix, tampoc s'ha referit a la redacció d'informes, freqüència i continguts d'aquests, a l'objecte del fi comentat.
  
Finalment, cal indicar que sí que incorpora una valoració econòmica de les mesures correctores i la resta a desenvolupar.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3-b) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte ronda sud-oest de Villena, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'hi han d'emprendre.
  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
- Els materials de farciment i les llasts que calguen necessàries per a l'execució del projecte, s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus correctament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- Durant l'execució de les obres no es desenvoluparan treballs nocturns que puguen perjudicar el descans nocturn de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
- L'estudi ha incorporat una campanya de mesuraments acústics que, en l'entorn de la zona escolar, haurà de prolongar-se en el temps més enllà d'allò que s'ha establit en aquell, açò és, en el moment d'entrada en funcionament de la ronda. Així, tant per al període diürn com per al nocturn, es realitzarà un nombre suficient de mesuraments a dos metres de les façanes dels habitatges més exposats, i a un metre i mig d'altura respecte del sòl, tot això a fi de confirmar l'efectivitat de les mesures correctores establides a fi de minimitzar l'impacte. Això es durà a terme, si més no, a l'any del començament de l'explotació de la via. Així, i en tot cas, caldrà ajustar-se al que disposa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana.
  
- Atesa la qualitat del sòl agrícola exposada abans, es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga veure's afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es recolliran al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals no podrà excedir 1.5 metres, a fi que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests.
  
- Els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser adequadament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos. El manteniment de la maquinària es realitzarà en emplaçaments adequats amb mitjans per a evitar abocaments accidentals, és necessari definir i pressupostar aquests. Per això, en el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no preparada a aquest efecte, aquesta haurà d'anar proveïda d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles abocaments a canalitzacions que els conduïsquen a arquetes cegues suficientment dimensionades, tot això haurà de ser descrit i pressupostat pel projecte de construcció.
  
- Atesa l'afecció a camí ramader, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- Si durant l'execució de les obres es trobar presència de restes arqueològiques, el fet es comunicarà a la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 2 de novembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 106/04'AIA
  
Títol: Condicionament de la CV-35 entre els PP KK 41+000 a 52+600. Tram Casinos-Losa del Obispo.
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.
  
Objecte: Duplicació de calçada i condicionament general del traçat existent a les noves demandes de IMD de la via.
  
Localització: Municipis de Casinos, Villar del Arzobispo i Losa del Obispo (València).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
El tram de carretera que s'ha de condicionar, d'aproximadament 11'60 km, discorre entre les poblacions de Casinos i Losa del Obispo. El projecte és descrit en la memòria d'aquest com a conformat per dos trams diferenciats, sent el primer d'ells el corresponent a la connexió amb la variant de Casinos, el traçat de la qual és completament nou i es prolonga fins al PK 2+850, i el segon el que resta fins a la connexió amb la variant de Losa del Obispo, el qual és objecte d'ampliació de calçada.
  
El primer dels trams assenyalats presenta característiques pròpies de carretera convencional, amb calçada de 7,00 metres i vorals d'1,50 metres. La secció en el tram d'ampliació de la via serà 7/10. Els talussos adoptats són 1H:1V en els desmunts i 3H:2V en els terraplens.
  
El volum del moviment de terres s'ha quantificat en 220.580,865 m³ de desmunt i 334.978,438 m³ de terraplé. S'ha indicat que tots els materials procedents d'excavació són susceptibles d'aprofitament. No obstant això, d'aquests volums es desprén la necessitat de préstecs que se suscitarà durant l'execució de les obres.
  
El ferm existent serà recrescut a fi d'aconseguir una secció 032, constant l'ampliació de calçada a executar de 3 cm de capa de rodament M-10, 5 cm de mbc S-20 en la capa intermèdia, i 12 cm de mbc G-25 en capa base sobre 25 cm de sòl de ciment.
  
2. Alternatives
  
Pel que fa a les alternatives plantejades, ni tant els documents del projecte bàsic, ni l'estudi d'impacte ambiental, fan referència a cap estudi de solucions al respecte.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 5 de maig de 2004, la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al projecte: Condicionament de la CV-35, entre els PK 41+000 € 52+600. Tram Casinos - Losa del Obispo.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic: Condicionament de la CV-35, entre els PP KK 41+000 € 52+600. Tram Casinos - Losa del Obispo, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Boletín Oficial del Estado, núm. 116 de data 13 de maig de 2004, com també en el DOGV núm. 4752, de 13 de maig de 2004, i s'han realitzat sis al·legacions, de les quals únicament la realitzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer presenta caràcter ambiental.
  
2. Resum d'al·legacions
  
D'acord amb allò que s'ha descrit en l'anterior apartat, es procedirà, a continuació, a especificar el contingut de l'al·legació a l'actuació de manifest caràcter ambiental, la qual fóra presentada per part del la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Aquesta s'ha referit a les obres de pas que hauran d'executar-se a raó dels encreuaments de la traça amb les rambles de l'Aceña i d'Agrigüelas. S'assenyala que, per al primer encreuament, el projecte ha disposat una solució de continuïtat fundada en la col·locació de dos marcs de formigó, mentre que per al cas restant s'escometrà l'ampliació i prolongació de l'obra existent.
  
Amb tot, les consideracions més rellevants realitzades per l'organisme al·legant han sigut, com a factors a tenir en compte a l'hora de dissenyar i executar les obres de pas a què es fa referència, les quals s'apunten a continuació:
  
- La capacitat de desguàs de les obres de fàbrica haurà de ser suficient per a permetre el pas del cabal d'avinguda de càlcul, sense que es produïsca sobreelevació, aigües amunt, de la làmina d'aigua.
  
- Les embocadures de les obres de fàbrica, aigües avall, hauran d'estar convenientment protegides i amb els dissipadors d'energia adequats, tendents a evitar erosions en restituir l'aigua al llit natural d'aquesta.
  
- Independentment dels cabals de càlcul, hauran de dimensionar-se les obres amb els gàlibs mínims que garantisquen el pas dels cabals sòlids previsibles, i evitar així l'acumulació de materials de grans mides en l'estructura de desgàs.
  
- Haurà de reposar-se la servitud de pas de l'aigua de manera que es complisca l'article 47.1 del Text refós de la llei d'aigües aprovat per Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, és a dir, sense modificar les servituds naturals actualment existents, garantint-se a més, la inexistència de risc d'entollada o inundació en les zones pròximes al traçat de la via.
  
- Es garantirà, en tot moment, el drenatge superficial de les aigües cap als llits, mantenint els marges nets.
  
- S'haurà de reduir en la mesura que es puga la plataforma de treball de la maquinària i dels accessos, i afectar únicament els terrenys estrictament necessaris.
  
- Respecte als farciments i abocaments, es garantirà la no-afecció a cursos d'aigua superficials i subterranis per part d'abocaments contaminants, ja siga en fase de construcció o d'explotació.
  
- No afecció a les formacions vegetals de ribera.
  
- Respecte a la hidrogeologia, s'assenyala la necessitat de realitzar-se un estudi al voltant de la localització dels aqüífers, zones de recàrrega i surgència, qualitat de les aigües i inventari d'abocaments, com també l'evolució estacional dels nivells freàtics i determinació dels fluxos subterranis.
  
3. Informes sectorials
  
D'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el projecte disposa d'informe favorable (13 d'octubre de 2004) de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
L'esmentat informe favorable s'ha referit a quant s'exposa més avall. No obstant això, primerament ha d'apuntar-se que s'ha preferit transcriure literalment parts d'aquest abans que sintetitzar-lo, especialment aquelles substancialment més importants. Això és així ja que s'han trobat algunes diferències entre l'informe i el contingut de l'estudi sobre patrimoni inclòs en l'estudi d'impacte ambiental. Així, atés que en cas de contradicció o omissió, a l'efecte d'aquesta DIA, s'entén que ha de prevaldre allò que s'ha recollit en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, així mateix sembla essencial que el contingut del mateix aparega ací de forma tal que no càpien dubtes ni interpretacions errònies al voltant de tot allò exposat.
  
Amb tot, s'ha cregut necessari transcriure quant segueix:
  
La prospecció arqueològica va localitzar un total de set jaciments en l'àrea d'intervenció dels quals, únicament, El Campo I i La Balsilla es trobaven inventariats amb anterioritat. Els nous jaciments han sigut denominats Barranco de la Cueva, CV-35, Rambla de Tarragón, Tarragón I i El campo II.
  
De la totalitat dels jaciments detectats, l'informe (en referència a l'estudi sobre patrimoni inclòs en l'EIA) mencionava tres que es veurien directament afectats. Es tracta dels jaciments de Barranco de la Cueva, CV-35 i Rambla de Tarragón. En la cartografia presentada es pot observar que la carretera no arriba a incidir sobre el jaciment de Barranco de la Cueva, i no queda clara la seua afecció al yaciment de CV-35. Aquest últim, a més, sembla correspondre al jaciment inventariat denominat S-115.
  
L'estudi fa especial menció al jaciment de La Senya, que en cap cas podrà ser afectat.
  
Revisada la cartografia, s'ha pogut observar l'exclusió d'alguns jaciments arqueològics, que sí que apareixen recollits en la cartografia de la prospecció arqueològica. Aquests jaciments són: rambla del Tarragón (que pot veure's directament afectat), La Sabineta, La Balsilla, el Campo.
  
L'estudi presentat no menciona l'afecció al jaciment Hoya Gurrea. Recents prospeccions realitzades amb motiu de l'estudi d'impacte ambiental del gasoducte Benaguasil-Tuéjar, van detectar la presència de materials arqueològics en coordenades 30S 684963E 4396808N corresponents a aquest jaciment. Revisada la cartografia s'observa que aquest jaciment apareix desplaçat de les esmentades coordenades i sembla directament afectat pel nus de comunicacions generat per a salvar l'encreuament amb la carretera a Villar del Arzobispo.
  
L'estudi planteja les mesures preventives, correctores o compensatòries a adoptar durant la fase d'execució del projecte. Aquestes mesures recullen.
  
1. Realització de sondejos arqueològics previs a les obres a fi de delimitar amb major exactitud la dispersió de restes arqueològiques immobles, la seua documentació i, si procedira, recuperació abans de la destrucció d'aquestes.
  
2. Seguiment arqueològic intensiu en les zones arqueològiques directament afectades.
  
3. Seguiment arqueològic extensiu de la resta dels jaciments arqueològics.
  
En aquest cas les mesures plantejades pareixen insuficients. En primer lloc no es fa cap menció a la necessitat de realitzar excavacions arqueològiques en extensió en cas d'aparició de restes arqueològiques durant l'execució dels sondejos arqueològics. Únicament es fa menció a la seua documentació prèvia a la destrucció d'aquestes. En segon lloc, el seguiment arqueològic haurà de ser intensiu en la totalitat dels moviments de terres que afecten el subsòl atesa la important densitat de restes arqueològiques en la zona.
  
En considerar que el projecte pot afectar jaciments arqueològics, s'aplicarà el títol III de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural Valencià, i recordar que per a la realització de les actuacions arqueològiques s'haurà de presentar un projecte d'intervenció arqueològica per a la seua pertinent autorització per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.
  
Amb subjecció a més a les següents condicions addicionals el compliment de les quals haurà d'acreditar-se a plena satisfacció d'aquesta administració tutelar:
  
- Necessitat de realitzar excavacions arqueològiques en extensió en cas d'aparició de restes arqueològiques i l'exigència que la totalitat dels moviments de terra que afecten el subsòl disposen de la presència d'un arqueòleg.
  
- Incloure el jaciment de Hoya Gurrea com a jaciment afectat i, per tant, la necessitat de realitzar sondejos previs en aquest jaciment
  
- Incloure la totalitat dels jaciments arqueològics en la cartografia d'obra
  
- Recordar que l'article 62.2 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural Valencià, disposa imperativament que: una vegada realitzada la intervenció (arqueològica), la Conselleria de Cultura determinarà les condicions a què haja d'ajustar-se l'obra a realitzar, per la qual cosa les excavacions de traçat podrien generar modificacions de traçat.
  
- El pressupost del projecte de construcció haurà de recollir les partides econòmiques necessàries per al correcte compliment de les mesures preventives i correctores indicades en aquest informe patrimonial
  
- Respecte als jaciments arqueològics no inventariats que puguen aflorar durant l'execució de les obres, s'hauran de detenir els treballs de construcció immediatament, senyalitzar convenientment la zona afectada i comunicar immediatament la troballa a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià en compliment de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià. Així mateix s'iniciaran els tràmits necessaris per a l'obtenció dels corresponents permisos d'excavació arqueològica en la zona afectada.
  
D'altra banda, l'informe, en allò que es refereix al patrimoni etnològic, després de pronunciar-se favorablement, hi ha disposat el que segueix:
  
- En la mesura que siga possible s'hauria d'evitar l'afecció de l'edifici denominat Barraca de San Antonio que disposa d'un panell ceràmic dedicat a San Antoni de Pàdua. En el cas que no fóra possible la conservació de l'edifici, s'haurà de mantenir en un mur, el més pròxim a la ubicació actual, el referit plafó de Sant Antoni.
  
- La carretera ha d'evitar l'afecció al xicotet refugi de pedra en sec denominat Caseta de la Gitana I, com també el bancal de què forma part inseparable a causa de l'interés tipològic d'aquest. Igualment durant els treballs de construcció s'haurà de procurar la conservació del conjunt de pedra seca.
  
- La carretera haurà d'evitar l'afecció al refugi de pedra seca denominat Refugi del Pla de Colàs, com també a la pedrera de la qual forma part inseparable, a causa de l'interés tipològic d'aquesta. Igualment durant els treballs de construcció s'haurà de procurar la conservació del conjunt de pedra seca.
  
- En cas de modificació del projecte s'haurà de fer un nou estudi d'impacte patrimonial, i remetre (SIC) la corresponent proposta amb vista a la seua nova avaluació a aquesta Direcció General.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb les consultes realitzades i el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:
  
- D'acord Llei d'aigües 29/1985, modificada per la llei 46/99, s'afecta domini públic hidràulic.
  
- Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció als camins ramaderss següents:
  
- Cordel del Villar del Arzobispo a Llíria (pk 2+850)
  
- Cabanera Reial d'Aragó o Aragonesa (pk 6+120)
  
- Cordel de Segorbe o de los Clérigos (pk 10+280)
  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, d'acord amb l'estudi els terrenys que s'afectaran es classifiquen com a sòl no urbanitzable comú, a excepció dels trams següents:
  
- Pk 2+500 a 4+400: sòl no urbanitzable protecció forestal.
  
- Pk 5+400 a a7+200: sòl no urbanitzable protecció patrimoni.
  
- Pk 8+800 a 10+000: sòl no urbanitzable protegit.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
- Geologia i edafologia
  
A la vista de la documentació aportada, el traçat discorre sobre superfícies construïdes per depòsits de materials quaternaris recolzats, al seu torn, sobre margues juràssiques i, d'un altre costat, i a partir del pk 6+150 fins al 11+029, sobre arenes argiloses del cretaci inferior.
  
Respecte als sòls, l'estudi ha destacat, d'una banda, la presència d'inceptisòls i entisòls (d'acord amb la Soil Taxonomy). Així mateix, s'ha referit a les unitats de sòl delimitades en el Mapa de sòls de la Comunitat Valenciana. Amb tot, el traçat afectarà sòls amb capacitats agrològiques elevada (classe B) i moderada (classe C).
  
- Hidrologia i hidrogeologia
  
L'inventari ambiental, pel que fa als aspectes ara tractats, pateix, puntualment, de alguna falta de rigor, la qual cosa es posa de manifest quan es diu que: el riu Túria naix a la Muela de San Juan (Montes Universales) i discorre encaixonat entre la serra Calderona i la Sierra del Negrete i de los Bosques, com també, d'altra banda, pel que fa a la hidrogeologia, l'anàlisi que a aquest respecte es recull en l'esmentat inventari ambiental presenta importants mancances, encara que s'ha estimat que això podrà esmenar-se en la fase de redacció del projecte de construcció.
  
El traçat que s'ha de condicionar travessa les rambles Castellarda, o d'Artag, i la de l'Aceña.
  
L'estudi no s'ha referit a l'alta vulnerabilitat de determinades àrees molt pròximes a la traça de la carretera, ja als voltants de Losa del Obispo. Aquesta consideració s'entén important en tant que la circumstància manifestada haurà de condicionar, entre altres aspectes, la ubicació de la zona d'activitats auxiliars, abocadors, etc.
  
Així mateix, un dels llits travessats, aquell que es localitza més pròxim a Losa del Obispo, presenta risc 1 d'acord amb el PATRICOVA. Així, en atendre's a allò que s'ha especificat en l'esmentat document, l'obra prevista per a creuar el barranc a què es fa referència haurà d'ajustar-se a allò que s'ha requerit en el programa d'actuacions de l'esmentat PATRICOVA.
  
És necessari referir-se a l'existència d'una important bassa, presumiblement de reg, als voltants del PK 0+000, la qual se situa extremadament pròxima a la traça de la carretera que s'ha de desenvolupar.
  
- Vegetació
  
La vegetació potencial en la zona s'ha descrit com la pròpia de la sèrie mediterrània dels coscollars mediterranis, la qual, en les etapes més evolucionades d'aquesta, es caracteritza per la presència de coscoll (Quercus coccifera), pi blanc (Pinus halepensis), arços (Rhamnus lycioides), savines (Juniperus phoenicea), entre altres espècies vegetals.
  
No obstant això, s'assenyala que la vegetació actual es compon, majorment, de cultius, entre els quals destaquen l'olivera (Olea europaea) i el taronger (Citrus sinensis), encara quan es tenen altres unitats vegetals, com són les corresponents als cursos d'aigua presents en la zona d'actuació, com també zones de majors pendents les quals, preservades de l'acció transformadora de l'agricultura, mantenen formacions arbòries de pi blanc (Pinus halepensis), acompanyat aquest, principalment, de coscoll (Quercus coccifera) i arç negre (Rhamnus lycioides).
  
- Fauna
  
S'han identificat, per part de l'estudi, quatre hàbitats destacables com són el de bosc baix, cultius, rambles i medi humà. No obstant això, l'inventari de fauna no s'ha particularitzat per a aquests, aportant-se, al contrari, un llistat de les espècies presents en l'àmbit estudiat, sense que càpia destacar-se cap d'elles sobre les restants.
  
- Camins ramaders
  
L'estudi ha especificat l'existència de tres camins ramaders en la zona d'actuació, els quals són, així mateix, l'assagador de Segorbe o de los Clérigos (37'61 metres), Cabanera Reial d'Aragó o Aragonesa (75'22 metres) i assagador de Villar del Arzobispo a Llíria (37'61 metres).
  
- Patrimoni cultural
  
L'estudi s'ha referit a la gran proximitat del traçat a diversos jaciments existents en la zona implicada, els quals s'enumeren a continuació:
  
- L'Aljub o Granja (Casinos) i la Seña (Villar del Arzobispo): ambdós es localitzen a 150 metres de l'eix de la traça.
  
- Hoya Gurrea (Losa del Obispo) i S-115 (Losa del Obispo): ambdós a 100 metres de la traça.
  
En tot cas, es recorda, com ja s'ha comentat en apartat anterior, que el projecte disposa d'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
En general, s'han tractat correctament els impactes habituals en la construcció i explotació d'infraestructures viàries, per la qual cosa no s'abundarà en aquests dins d'aquest apartat, fent-se açò, no obstant, en aquells que es donen eventualment en l'actuació concreta que es pretén.
  
S'ha atés a l'impacte que, sobre els camin ramaders, es deriva de l'actuació, havent-se valorat com a moderat, si bé s'entén sever en la fase de construcció. D'altra banda, els impactes sobre la vegetació i sobre la fauna s'han valorat com a moderats.
  
Impactes com ara el generat sobre els sòls, hidrologia, usos productius i atmosfera, han sigut valorats com a compatibles, tot i que en distints graus a fi de, així, poder disposar mesures correctores a alguns dels mateixos.
  
L'impacte sobre el relleu s'ha considerat compatible atés que els terraplens i desmunts que s'han d'executar no presentaran excessiva entitat.
  
Finalment, cal assenyalar-se que, en allò que es refereix a l'impacte acústic, s'ha indicat que, basant-se en l'estudi acústic realitzat, no s'afectaran habitatges, donant-se únicament aquesta afecció a edificacions de tipus industrial i agrícola.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquest tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.
  
A continuació, doncs, només es farà referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, entrant, així mateix, a comentar només aquelles més significatives.
  
És destacable que, entre les mesures correctores implementades per a minimitzar els efectes sobre el factor fauna, s'ha inclòs la disposició de dispositius de fuga per a aquesta. Així mateix, s'ha establit l'adequació de les obres de drenatge com a passos de fauna, si bé no s'ha indicat en quina forma es durà a terme aquesta adequació.
  
En el conjunt de mesures correctores destinades a la protecció de la vegetació circumdant, i vista la quantitat d'oliveres (Olea europaea) que es disposen en els marges de l'actual calçada, no s'ha inclòs el jalonament preventiu d'aquells exemplars arboris d'entitat que puguen localitzar-se excessivament pròxims a la traça, com també la transinsubordinació d'aquells altres que estiguen directament afectats per les obres.
  
Respecte al patrimoni cultural, s'ha establit una prospecció prèvia i seguiment intensiu per al cas de tres jaciments arqueològics, com són el del barranc de la Cueva, CV-35 i rambla de Tarragón, i s'ha disposat un seguiment arqueològic extensiu per als restants. Pel que fa al patrimoni etnogràfic, l'estudi aportat ha identificat sis punts susceptibles de desaparéixer a raó de l'actuació. Amb aquest fi, s'ha aconsellat el topografiament íntegre de les estructures arquitectòniques i recuperació dels béns mobles o immobles d'alt valor cultural. Així, s'ha assenyalat la necessària salvaguarda del plafò ceràmic siti a la façana de la barraca de Sant Antoni. Finalment, atesa la gran riquesa de restes paleontològiques en la zona, especialment en la fàcies jurassicocretaci, s'ha prescrit la realització d'una prospecció prèvia i el seguiment de les obres.
  
L'impacte sobre els camins ramaders s'ha corregit donant-los continuïtat als traçats interromputs d'aquests en la forma en què s'hi indica a continuació:
  
- Assagador de Villar del Arzobispo a Llíria (pk 2+850): construcció d'un pas superior en el pk 2+970.
  
- Assagador Reial d'Aragó o Aragonés (pk 6+120): construcció d'un marc de les mateixes característiques a l'existent en el punt d'intercepció.
  
- Assagador de Segorbe o de los Clérigos (pk 10+280): es construirà un camí d'anada i tornada de manera que se salvarà la carretera mitjançant el pas sota l'estructura existent en el pk 10+730.
  
La localització de préstecs, abocadors i instal·lacions auxiliars s'ha derivat d'un estudi d'emplaçaments que es basen en criteris territorials-ambientals i legals. No obstant això, si bé la seua ubicació pot, amb tot, considerar-se apropiada, la necessària consideració d'altres aspectes no explicitats en l'EIA requerirà de la posterior avaluació de l'impacte ambiental dels préstecs i abocadors identificats.
  
L'estudi ha incorporat un pla de restauració i integració ambiental de l'obra aparentment complet, que fa preveure una correcta i suficient transposició del contingut d'aquest al plec de prescripcions tècniques del projecte de construcció.
  
Finalment, s'ha aportat un programa de vigilància ambiental el qual, si bé sí que ha indicat els aspectes a controlar, no així ha disposat els indicadors i valors límit que hauran d'advertir sobre el control eficient de l'evolució dels esmentats aspectes.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3-b) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de condicionament de la CV-35 entre els PP KK 41+000 a 52+600. Tram Casinos-Losa del Obispo, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre. De la mateixa manera, es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
- Els materials de farciment i les llasts que siguen necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures, se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la utilització d'aquestes, al procediment de declaració d'impacte ambiental. En aquest sentit, és necessari referir-se que, a la vista de la informació recollida en el projecte, es presumeix que un dels préstecs disposats es localitzarà sobre sòl forestal, tot això condueix a reincidir sobre allò que s'ha ressenyat per al cas de noves obertures.
  
De la mateixa manera, i tot i que d'acord amb els volums de desmunt i terraplé que es manejaran, no és previsible una generació significativa inerta, el lloc que es trie com a abocador o enderroc, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- Atés que hi haurà grans trams de ferm actual que seran objecte de reforç, es recomana, ara, utilitzar la part d'aquest que haja de ser demolida com a material de construcció en les capes del ferm en què puga ser emprat en qualitat d'àrids marginals, després del processament previ. En línia amb açò últim, es recorda la possibilitat recollida en l'article 078.2.0.3 del PG-3, del qual se'n transcriu una part:
  
Els àrids que s'han d'emprar en les mescles bituminoses en calent podran ser naturals o artificials sempre que complisquen les especificacions recollides en aquest article.
  
També podran emprar-se com a àrids, el material procedent del reciclatge de mescles bituminoses en calent en proporcions inferiors al deu per cent (10%) de la massa total de mescla.
  
- Caldrà ajustar-se a les consideracions especificades en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, totes les quals s'assumiran com a condicionants d'aquesta declaració d'impacte. En concret, i per a aquella de les consideracions que es refereix a l'anàlisi de la hidrogeologia local, es realitzarà un estudi hidrogeològic complet, sobre l'àmbit que l'actuació puga afectar, d'acord amb els requeriments apuntats en l'informe de la confederació. L'esmentat informe es remetrà a aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural de forma prèvia al començament de les obres, al marge que, posteriorment, puga ser emprat, o no, per a la concessió d'autoritzacions sectorials.
  
Així mateix, s'afegeix a l'anterior la necessària coordinació que haurà de donar-se entre les obres de pas que es dissenyen finalment i el que disposa el PATRICOVA per al llit que presenta risc 1.
  
Finalment, la bassa localitzada en les proximitats del PK 0+000 de la traça haurà de ser especialment considerada en el disseny del drenatge de la carretera, el qual haurà d'estar correctament coordinat amb el del tram de via que confronta amb el que és objecte de desdoblament.
  
- El projecte de construcció haurà d'especificar, i pressupostar, les actuacions destinades al condicionament de les obres de drenatge com a obres de pas per a fauna.
  
Així mateix, aquells exemplars d'Olea europaea interceptats per la traça que, pel seu port i entitat, i a criteri de la direcció ambiental de l'obra, meresquen ser conservats, seran objecte de transinsubordinació a les àrees enjardinades de l'actuació.
  
- L'estudi ha indicat una sèrie de restriccions per a la ubicació d'instal·lacions auxiliars, zones d'abassegament, etc. No obstant això, es vol incidir que en cap cas s'emplaçaran instal·lacions auxiliars sobre superfícies les quals presenten un grau de vulnerabilitat als recursos subterranis alt o molt alt, d'acord amb la cartografia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.
  
Així mateix, les zones d'abassegaments de materials granulars sempre es localitzaran a distància major a 500 metres de qualssevol llits existents o zones habitades. Aquesta restricció s'ampliarà als 1.000 metres en aquells casos en què els nuclis residencials i la zona d'abassegaments puguen quedar alineats segons una paral·lela a la direcció predominant de vents en l'àmbit implicat, de manera que el sentit d'aquests vents fóra zona d'abassegaments-nucli habitat, i no al revés. En línia amb açò, el projecte constructiu haurà d'incloure un estudi de vents, el qual no s'ha recollit en l'inventari ambiental de l'estudi d'impacte.
  
Qualsevol possible abocament als llits travessats haurà de ser, prèviament, sotmés a tractament, la qual cosa implica la disposició d'una bassa de decantació per a qualsevol efluent generat, al marge de l'origen d'aquest (plantes mòbils d'insistència d'àrids o producció de mescles bituminoses, casetes d'obra, etc.).
  
- El programa de vigilància ambiental ha de complementar-se de manera que la transcripció d'aquest al plec de condicions del projecte de construcció incloga la descripció dels paràmetres i indicadors necessaris per a la realització efectiva del control de les activitats, com també la definició dels valors llindar que el concretaran.
  
El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, ha incorporat la realització d'una campanya de mesuraments acústics amb l'objecte d'incrementar les mesures correctores en el cas que se sobrepassaren els objectius de qualitat assenyalats en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. No obstant això, açò haurà de quedar recollit en el pressupost del projecte de construcció. Així mateix, davant dels dubtes que se susciten per la falta, com a document adjunt a l'estudi d'impacte, de l'estudi acústic, prèviament a l'execució de l'actuació es remetrà, a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, l'estudi acústic, acompanyat de la síntesi d'aquest en forma de mapa de sorolls. A més, sobre l'esmentat mapa de sorolls s'indicaran aquells punts que seran objecte de posterior seguiment, d'acord amb el que disposa el programa de vigilància ambiental de l'estudi d'impacte, i es descriuran les mesures correctores que puguen implementar-se, a fi que, des de l'esmentada direcció ambiental, puga avaluar-se'n l'aptitud ambiental.
  
- La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
- Atesa l'afecció existent a camins ramaders, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, obtenint l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- De conformitat amb el que preveu la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, la necessària observança d'aquesta legislació porta a l'obligatorietat que s'atenga tot el que s'ha disposat en l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià en qualitat de condicionat d'aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
- Igualment, si durant la fase d'execució de les obres aparegueren coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet es comunicarà a la Conselleria de Medi Ambient, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 2 de novembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 114/04-AIA
  
Títol: Ampliació d'explotació avícola de broilers
  
Promotor: Ricardo Monleón Macián, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Torás (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'activitat avícola de broilers
  
Localització: Partida La Atalaya, polígon 1, parcel·la 45 i polígon 2, parcel·la 211 (abans polígon 4, parcel·la 285) del terme municipal de Torás (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació d'una explotació avícola, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per una nau amb capacitat per a 34.000 animals, amb coberta a dues aigües. Amb l'ampliació es pretén construir una nau semblant de 1708 m² de la mateixa capacitat, i és la capacitat final de l'activitat de 68.000 broilers. Es realitzen 5-6 cicles/any.
  
Els pollastres s'engreixaran sobre llit de jaç. Es genera un total de 2.380 t de gallinassa a l'any. La gallinassa quedarà retinguda en el moll de descàrrega i emmagatzemament de residus orgànics (el qual tindrà després de l'ampliació una superfície de 332 m²) fins a la retirada d'aquesta per una empresa aliena a l'explotació (s'aporta contracte de retirada de gallinassa subscrit amb l'empresa Transportes Elviro, SL, amb CIF núm. B-44157089), que realitzarà la retirada cada dos mesos.
  
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, està la dotació de tanca perimetral i gual sanitari que permeta la desinfecció dels vehicles que accedeixen a aquesta.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (s'aporta contracte subscrit en data 29 de desembre de 2003, per a 34.000 animals).
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de pou situat en la mateixa explotació (no s'aporta concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'explotació d'aquest).
  
L'explotació es localitza a més de 2 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
L'expedient es va iniciar el 3 de juny de 2004, amb la remissió per part de l'Ajuntament de Torás de dues còpies de l'estudi d'impacte ambiental i projecte d'activitat. En data 15 de juny de 2004 se sol·licita a l'Ajuntament la presentació de l'expedient municipal, el qual es rep en data 14 d'octubre de 2004.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 16, de 5 de febrer de 2004, com també als veïns confrontants a l'activitat, amb la presentació d'una al·legació, que no té caràcter ambiental.
  
A la llicència d'activitat concedida per a l'inici de l'activitat, va precedir la declaració d'impacte ambiental favorable dictada en data 17 de febrer de 2000, en la qual s'establia una sèrie de condicionants, entre els quals s'incloïa:
  
- Es construirà femer i arqueta de lixiviats amb materials impermeables, per a assegurar l'acumulació temporal del fem en zona impermeable en el cas que no es coordine adequadament la retirada de la gallinassa amb el final del cicle d'engreixament. Aquest femer s'aïllarà dels agents atmosfèrics.
  
- Cas d'utilitzar-se la gallinassa com a adob en camps de cultiu, la dosi d'adobat no superarà el 210 kg de N per ha i any de forma temporal, per a rebaixar a 170 kg d'acord amb el Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.
  
- Es disposarà de gual sanitari en l'explotació.
  
- L'explotació haurà de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren harmònicament amb el paisatge o elements de mimetització natural, com ara barreres vegetals a fi de minimitzar l'impacte paisatgístic creat.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a l'explotació, com ara malla metàl·lica o semblant.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca amb la destinació de la gallinassa.
  
Aquests condicionants hauran d'haver-se executat prèviament a la tramitació de l'ampliació de l'explotació.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable del veterinari d'àrea.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informació pública amb la presentació d'una al·legació.
  
- Autorització prèvia de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, per a la parcel·la 45 del polígon 1, i per a la parcel·la 211 del polígon 2. L'autorització queda condicionada a la dotació en l'explotació de gual sanitari en els punts d'entrada al recinte, tela o malla antiocells en finestres i buits i tanca perimetral de les instal·lacions.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola, segons normativa urbanística municipal.
  
Entre les parcel·les 45 i 211 discorre un camí ramader, l'assagador d'Aragó, amb una amplària total de 37 m.
  
El municipi de Torás està inclòs en la LIC Alt Palància i la LIC Curs Mitjà del Riu Palància, incloses en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE, d'hàbitats.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat com a elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte: sòl i vegetació.
  
L'explotació es localitza en una zona que engloba parcel·les agrícoles de secà, amb predomini d'ametlers i oliveres. La vegetació forestal present en la zona està constituïda per matoll que ha envaït superfícies antigament cultivades.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, presenta uns valors ambientals poc destacables, i són els elements ambientals més rellevants susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
No s'ha realitzat una identificació adequada dels impactes que causarà l'actuació, limitant-se l'estudi d'impacte ambiental a recollir una apartat titulat: Incidència ambiental i mesures correctores, en els quals s'ha inclòs la producció de residus orgànics, olors, sorolls, contenidors de cadàvers, paisatge.
  
Després de visita de camp es constata que l'explotació disposa de femer cobert, per la qual cosa l'impacte sobre el sòl i l'aigua associat al residu orgànic generat es redueix a què puga ocasionar-se amb una mala gestió de la gallinassa com a adob orgànic. El problema d'olors queda minimitzat per la distància de l'explotació al nucli de població, a més la dispersió d'olors, en una zona com la que se situa l'explotació, és elevada. A més, en l'explotació es disposa de contenidor homologat per a contenir temporalment els cadàvers que seran retirats per una empresa gestora autoritzada. L'explotació no té tanca perimetral, com també de gual sanitari, per la qual cosa, abans de l'obtenció de la llicència d'activitat concedida per a l'ampliació de l'activitat, haurà de disposar-se d'aquests elements en l'explotació.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat, com a mesura correctora disposar de tanca perimetral de l'explotació, com també gual sanitari a l'entrada d'aquesta. La resta d'indicacions corresponen a mesures encaminades al control sanitari d'animals, aigua i medicaments.
  
Les mesures correctores exposades es consideren insuficients, per la qual cosa hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Prrimer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de la granja avícola, situada al terme municipal de Torás (Castelló), promoguda per Ricardo Monleón Macián, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:
  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de justificar-se el compliment dels condicionants exigits en la declaració d'impacte ambiental dictada per a l'inici de l'activitat, on s'exigia, entre altres condicionants, dotar l'explotació de tanca perimetral, com també de gual sanitari a l'entrada d'aquesta.
  
- Haurà d'ampliar-se el femer de l'explotació, de manera que tinga capacitat suficient, com a mínim, per a assumir la gallinassa generada per les dues naus durant un cicle d'engreixament.
  
- Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, els establiments diferents de les explotacions ramaderes que realitzen activitats de recollida, concentració i tractament de fems i purins, hauran d'efectuar la comunicació de les activitats d'aquests a la Conselleria competent, en un termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor de la Llei, comunicació que haurà de realitzar l'empresa a nom de Transportes Elviro, SL, amb CIF núm. B-44157089.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 4 de novembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 427/9598-EAQ
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana
  
Promotor: Ajuntament de Benijòfar
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTH
  
Localització: Terme municipal de Benijòfar (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Malgrat que el planejament municipal ja es troba homologat a la vigent legislació urbanística de la Comunitat Valenciana, l'Ajuntament de Benijòfar ha estimat que l'esgotament del sòl disponible, l'escassetat de terrenys per a la ubicació dels equipaments públics necessaris per a la població, la carència de determinades tipologies edificatòries, la dificultat de gestió i l'obsolèscencia de determinats aspectes de les normes subsidiàries, són motius suficients per a la redacció d'un Pla general d'ordenació urbana.
  
Els criteris generals d'ordenació, per la seua banda, s'han basat en:
  
I- La consideració de la ciutat com a element social, lloc on s'han de desenvolupar els projectes de benestar i treball dels ciutadans, completant una ciutat amb creixement controlat, sense donar-li l'esquena a l'agricultura ni al riu.
  
II- L'actual configuració de la població, els seus habitants, forma de vida i de treball.
  
III- La necessitat de conservació, protecció i millora del medi urbà i rural, la salut de les persones, l'ús racional i prudent dels recursos naturals, el desenvolupament equilibrat del territori i l'increment de la qualitat de vida dels ciutadans.
  
IV- El creixement de la ciutat, el desenvolupament econòmic, industrial, comercial i agrícola en equilibri amb el respecte i la preservació del medi natural i dels elements essencials d'aquest, de manera que la satisfacció de les necessitats actuals no comprometa el de les futures generacions.
  
V- La reversió de part de les plusvàlues generades pel planejament a la societat, mitjançant l'establiment de modes de gestió i de repartiment de càrregues equilibrat.
  
Els objectius generals del Pla general d'ordenació urbana són els següents:
  
I. L'adequació del planejament a la vigent legislació urbanística autonòmica, com també a la resta de legislacions vigents.
  
II. Completar i millorar el territori mitjançant l'ordenació estructural d'aquest, definida com a element estable, llevat que dispose una altra cosa el Pla d'acció territorial de la Comunitat Valenciana o es donen raons justificades i mitjançant autorització autonòmica.
  
III. L'intent de disminució de la densitat de població prevista per al sòl urbà en el planejament actual i l'adequada dotació d'espais lliures i equipaments públics.
  
IV. Crear sòl edificable per a la construcció de nous habitatges i activitats, amb noves tipologies, menors densitats d'edificació i habitants, major proporció d'espais lliures i amb un nivell suficient de dotacions per a assegurar la qualitat de vida.
  
V. Incrementar el sòl urbanitzable en proporció superior a la demanda que es podria deduir del creixement esperat de la població amb els fins següents:
  
a) Disposar d'oferta de sòl programable suficient per a evitar alces de preus excessives.
  
b) Disposar de sòl destinat a la construcció d'habitatges amb espais urbans de qualitat que puguen suplir les carències del sòl urbà actual, i permeten futures operacions de recuperació urbana.
  
VI. Reservar sòl suficient per a poder implantar els equipaments educatius i sanitaris prevists en els programes de les conselleries competents en la matèria.
  
VII. Ordenació de la xarxa viària i creació de noves vies urbanes que connecten els barris.
  
VIII. Determinar les àrees de repartiment, les cessions de terreny i l'aprofitament tipus de les mateixes amb criteris que conjuguen el rendiment econòmic que incentiva la inversió urbanitzadora i edificatòria amb el repartiment racional de càrregues del planejament.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. Es proposa una ordenació del territori basada en la necessària expansió dels nuclis residencials actuals, amb la limitació de la zona nord corresponent a un sòl d'especial protecció. L'expansió del nucli urbà principal s'ha pensat per a configurar una trama que permeta el seu acostament al nucli de la zona residencial de Benimar Eucaliptus, creant un gran parc urbà en el barranc d'assagador Marsà, permetent una continuïtat més real entre les dues zones. Al mateix temps, es crea una àrea real d'expansió en la part oest del nucli principal sobre terrenys més plans, buscant, finalment, la unió de les dues zones de sòl residencial al sud del terme per a evitar la dispersió i eliminar la possibilitat d'aparició de nuclis aïllats de sòls residencials.
  
II. Es proposa el manteniment de la protecció del sòl d'especial protecció agrícola actual, ampliant-lo per la zona sud-oest i creant un cinturó verd de sòl d'especial protecció de reserva que servisca per a delimitar les zones urbanitzables del nucli urbà i que servisca de protecció davant de l'impuls urbanitzador que es produeix pel sud i l'est.
  
III. L'ordenació proposada per al sòl no urbanitzable del terme municipal s'ha realitzat en coherència amb l'ordenació i característiques físiques del territori dels municipis confrontants. La zona est del terme s'ha qualificat com a urbana, urbanitzable i no urbanitzable, però considerant les tensions que provoca el límit amb Rojales i les seues qualificacions de sòl en el Pla general d'ordenació urbana d'aquest.
  
IV. El nou document de planejament classifica les següents superfícies en el terme municipal:
  
- Sòl urbà: 1.171.428'91 m²
  
- Residencial: 1.093.642'91 m²
  
- Industrial: 77.786'00 m²
  
- Sòl urbanitzable: 1.145.580'62 m²
  
- Ordenat: 520.107'03 m²
  
- No ordenat: 625.473'59 m²
  
- Sòl no urbanitzable: 2.057.065'64 m²
  
- Comú: 847.919'34 m²
  
- Protegit: 1.209.146'30 m²
  
V. Les normes subsidiàries de planejament, actualment vigents, van classificar les superfícies següents:
  
- Sòl urbà: 347.900'00 m²
  
- Sòl urbanitzable: 659.000'00 m²
  
- Sòl no urbanitzable: 3.347.400'00 m²
  
VI. S'aprecia, per tant, un notable increment del sòl urbà, estimat en 823.529 m² per a l'ús residencial i en 77.786 m² per a l'ús industrial, anteriorment inexistent. Respecte al sòl urbanitzable, sobre el residencial d'execució prioritària s'apunta un increment significatiu de 387.913 m² i una mesurada ampliació del sòl urbanitzable residencial comú, que ascendeix als 53.078 m², desapareixent el sòl urbanitzable industrial en haver-se considerat com a urbà. És a dir, s'ha consolidat bona part de l'anterior sòl urbanitzable i ha adquirit l'estat d'urbà.
  
VII. D'altra banda, es constata una important reducció del sòl no urbanitzable comú en detriment del desenvolupament urbanístic, com també de l'aparició d'una nova categoria de sòl no urbanitzable d'especial protecció, denominada de reserva, i es produeix un estancament relatiu, lleugerament positiu, en les restants categories de protecció.
  
VIII. En el sòl urbà consolidat s'estima un potencial de 11.721 habitants, distribuïts en 3.907 habitatges. Per la seua banda, el sòl urbanitzable s'ha dissenyat per a albergar fins a 2.176 habitatges, amb un horitzó poblacional de 6.526 habitants. El total d'habitants per al terme municipal és, llavors, de 18.247. Segons la informació de l'últim cens, Benijòfar té 2.830 habitants.
  
IX. Segons la documentació remesa, el sòl classificat pot paréixer superior a qui teòricament seria necessari en funció del creixement vegetatiu, però s'observa en el mercat una demanda de sòl que si es produïra faria que el creixement vegetatiu no siga el teòric, ja que aqueix sòl passaria a ocupar-se per habitants d'altres termes de l'àrea d'influència de la costa mediterrània de Torrevieja, Guardamar del Segura, etc. D'altra banda, la possibilitat que atorga la legislació urbanística autonòmica de programar el sòl en el moment en què es produïsca la demanda i es preveja la urbanització immediata possibilita el realitzar una reserva de sòl superior a la necessària en funció de l'increment de població previst a fi de complir els objectius exposats.
  
X. En tots els sectors de sòl urbanitzable s'ha projectat una densitat de 25 habitatges per hectàrea, apostant d'aquesta manera per la qualitat de l'habitatge, en detriment de la massificació que es produiria construint un nombre major d'habitatges per hectàrea.
  
XI. En el sòl no urbanitzable d'especial protecció s'ha inclòs la categoria, d'interés agrícola, que afecta aquells terrenys de la zona nord, entre la CV-920, el nucli urbà i el riu Segura, afrontant amb Formentera del Segura, és a dir, tota la part de regadiu tradicional.
  
XII. El domini públic hidràulic s'inclou en la categoria d'especial protecció: de llits i barrancs.
  
XIII. S'estableix, finalment, una categoria de sòl no urbanitzable d'especial protecció denominada de reserva, sobre una franja situada al sud del terme que serveix d'unió de la zona d'especial protecció d'interés agrícola i que crearà un cinturó verd al voltant del nucli urbà evitant d'aqueixa forma la pressió urbanística derivada de la zona sud.
  
3. Alternatives
  
No s'hi han presentat alternatives.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 12 de setembre de 2003, l'Ajuntament de Benijòfar va remetre documentació relativa al Pla general d'ordenació urbana del municipi, a falta de l'expedient municipal.
  
Davant de la falta d'informació sobre el tràmit d'exposició al públic de la documentació presentada es va sol·licitar, en data 3 d'agost de 2004, còpia de l'expedient municipal en què s'inclogueren els certificats del tràmit d'exposició al públic i d'aprovació provisional del document de planejament, juntament amb les al·legacions que a aquest s'hagen presentat, si és el cas.
  
En data 8 de setembre de 2004, l'Ajuntament de Benijòfar va remetre la documentació sol·licitada, i es va comprovar que l'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Información d'Alacant, de data 29 de maig de 2002, i en el DOGV núm. 4261, de 31 de maig de 2002.
  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar cinquanta al·legacions, una aquestes fora de termini, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Benijòfar, en què s'incloïa l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades, que no presenten caràcter ambiental.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 4 de juliol de 2002, l'Ajuntament de Benijòfar va remetre estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana per a la consideració prèvia d'aquest per part de l'òrgan ambiental, i s'emet informe al respecte en data 6 d'agost de 2002 amb les consideracions següents:
  
- Els plans generals d'ordenació urbana es troben dins dels supòsits en què resulta preceptiva la consecució del tràmit d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, i el desenvolupament reglamentari d'aquesta. Per aquest motiu, i conforme al que disposa l'article 21.3 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, per a poder iniciar aquest tràmit resultarà necessari remetre a aquesta Conselleria la documentació tècnica del projecte al complet, inclòs l'estudi d'impacte ambiental i el certificat del resultat del període d'informació pública, amb còpia de les al·legacions presentades.
  
- Respecte de l'estudi d'impacte ambiental, es considera adequat en línies generals atenent a les característiques del medi descrites en aquest. No obstant això, i davant de la falta del projecte tècnic per a poder comparar el grau de coordinació entre ambdós documents, sobre la documentació que finalment es presente s'indica que:
  
I. Cabria una valoració justificada, en funció d'una anàlisi poblacional que compare el creixement potencial del vigent planejament amb el del proposat, dels recursos hídrics, de les necessitats de depuració i dels volums de residus que s'ha de produir amb l'objecte que, per part dels distints organismes responsables, se certifique com a viable el desenvolupament urbanístic previst.
  
II. Caldrà aportar una comparació gràfica i escrita de la distribució de sòls i usos del sòl existents en l'actualitat i de la prevista.
  
III. S'haurà de superposar gràficament, per a una millor lectura i comprensió del territori, el risc d'inundació estimat, els camins ramaders que travessen el municipi i el jaciment arqueològic inventariat, amb l'ordenació proposada pel Pla general.
  
IV. Respecte dels camins ramaders, es grafiaran igualment en els plans d'ordenació indicant, tant gràficament com textualment, l'amplària legal d'aquests. En qualsevol cas, s'haurà d'assegurar el compliment de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
  
V. Sobre els riscs d'inundació, associats a fenòmens sísmics, s'indicarà si s'observa algun risc de ruptura de les diverses basses que apareixen distribuïdes per àmplies zones del terme municipal, que poden afectar en algun cas l'ocupació humana o altres usos que comportarien riscs importants associats.
  
VI. S'haurà de cartografiar la situació de l'abocador inert, i cuidar del compliment de les condicions d'instauració del Pla integral de residus, destacant, entre altres, la distància de 500 m a qualsevol sòl urbà o urbanitzable, independentment dels límits del terme municipal.
  
VII. Seria interessant indicar, cartogràficament, la situació dels endemismes detectats al terme municipal de Benijòfar.
  
VIII. Es justificaran les mesures adoptades pel document urbanístic per a assegurar la conservació de les edificacions existents en el corredor ecològic previst per l'estudi d'impacte ambiental.
  
IX. S'aprofundirà en les característiques dels elements de comunicació viària transversals al corredor ecològic proposat amb l'objecte d'assegurar-ne la continuïtat, o bé justificar la falta de necessitat respecte d'això.
  
X. Es completarà l'anàlisi de les unitats ambientals amb capacitats d'ús d'aquestes, tot això per a poder justificar el planejament urbanístic proposat i la seua adequació a les característiques ambientals del terme municipal.
  
XI. Es valoraran els usos dotacionals previstos en les àrees inundables al voltant del riu Segura, amb tal de concretar el grau de risc associat i els possibles impactes ambientals derivats.
  
XII. Es preveuran mesures correctores específiques aplicables en la urbanització del corredor ambiental situat entre el nucli urbà i les urbanitzacions situades a l'est en relació amb les possibles entollades d'alguna de les zones per escorriment ateses les característiques geològiques (baixa permeabilitat)
  
Allò que s'ha recollit en aquest punt va ser objecte d'un expedient de consulta amb referència 107/0983-TSO.
  
Afeccions legals
  
1. Hi ha quatre camins ramaders classificats en el terme municipal de Benijòfar, que són:
  
- Assagador del camí Vell de Rojales a Torrevieja.
  
- Assagador del camí d'Orihuela.
  
- Assagador del camí Vell a Torrevieja.
  
- Assagador del camí de l'Estació.
  
Totes tenen 6 metres d'amplada legal.
  
2. El municipi de Benijòfar està pràcticament limitat per tota la part nord d'aquest pel riu Segura, seguint una traça principal d'oest - est amb aparició de meandres que l'alteren puntualment. Es tracta de l'únic llit natural d'aigua permanent que travessa el municipi, ja que els altres llits existents posseeixen siga un cabal intermitent i esporàdic en funció de la intensitat de les precipitacions, siga formen part de cursos d'aigua artificials pertanyents a assarbs o séquies provinents de la desviació de l'aigua del Segura per al reg de les zones cultivades, algunes d'elles de llarg recorregut i amb un paper important en l'actualitat per al subministrament d'aigua a les terres de cultiu com la séquia Major, la séquia de Dalt, etc.
  
Per la seua banda, les zones de rambles i barrancs més significatives de Benijòfar es concentren en dues àrees:
  
- La primera correspon al barranc que transcorre per la part aquest del municipi, entre els sectors Eucaliptus I i II i la zona elevada sobre la qual se situa el poliesportiu i a partir de la qual comença el nucli urbà. L'escorriment superficial de les zones elevades dels seus marges flueix cap aquesta zona deprimida, ja que a més de la topografia existent, en estar en gran part els marges ocupats per zones edificades i per tant, parcialment impermeabilitzades es provoca una circulació d'aigües pluvials pendent avall. Aquesta zona abarrancada transcorre en direcció al Segura, podent-se veure la confluència entre ambdós des de la rotonda de l'eixida de Benijòfar a Rojales, des de les primeres construccions de la urbanització Benimar.
  
- La segona zona abarrancada se situa al sud i sud-est del municipi i formaria part del cinturó de nova creació classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de reserva. Aquesta zona de barranc, encara que la seua direcció de flux general és cap al Segura, desdibuixa el llit d'aquesta cap a l'oest, en els voltants del paratge denominat La Cruz de la Langosta, i es difumina l'escorriment entre els camps de cultiu.
  
En la major part del terme l'escorriment superficial té una direcció preferencial cap al Segura. Les zones de cultiu i en part de les zones abarrancades hi ha un aterrassament que afavoreix la percolació i laminació de les aigües pluvials. Així mateix, hi ha al llarg i ample del municipi nombroses basses de reg, encara que cada vegada l'ús d'aquestes és menys freqüent i algunes s'han desmantellat o estan buides. Qualsevol classificació de sòl que es veja afectada per aquestes basses ha de tenir en compte el risc potencial que aquestes comporten i garantir les mesures de seguretat per a l'activitat que es pretenga projectar.
  
3. Segons la informació facilitada només hi ha un jaciment arqueològic catalogat en el terme municipal de Benijòfar, conegut com Benijòfar Est núm. 9. No es parla, no obstant això, de la possible existència d'altres béns patrimonials. Tampoc s'ha posat en relació la informació aportada amb el planejament proposat.
  
Això no obstant, amb data 4 de novembre de 2004 s'ha aportat a l'expedient, via fax, per part de l'Ajuntament de Benijòfar, informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, subscrit pel director general de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, relatiu al Pla general d'ordenació urbana i Catàleg de béns de Benijójar, segons el qual aquesta Direcció General acorda:
  
Emetre informe favorable als efectes previstos en l'article 38 de la Llei 6/94, de 15 de novembre, reguladora de l'activitat urbanística, sobre el PGOU i el Catàleg de béns de Benijòfar, aprovat provisionalment en data 14 d'abril del 2004.
  
Informar favorablement, als efectes prevists en l'article 47 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, la inclusió en l'esmentat catàleg, amb la consideració de bé de rellevància local, el denominat molí àrab...
  
Consideracions ambientals
  
1. El terme municipal de Benijòfar es troba situat en la totalitat d'aquest sobre terrenys neògens i quaternaris, concretament en l'anomenada conca del Segura. Seguint un criteri delimitador des del punt de vista litoestratigràfic es pot dividir el municipi en tres unitats, segons el resum següent:
  
- Margues grises i llims del messinià superior: Els depòsits d'aquestes característiques es poden reconéixer en gran part del límit del municipi amb Rojales per l'est i hi ha afloraments visibles en talussos causats per les obres recents realitzades als afores del nucli urbà en direcció al poble de Rojales.
  
- Llims, argiles roges i calitx continental plioquaternaris: Es localitzen principalment al sud del terme municipal, en les proximitats dels paratges d'El Campo i La Dehesa.
  
- Llims negres, rojos i conglomerats quaternaris: Forma totes les grans planes del Segura i és la formació dominant dins del terme, sobretot en el límit nord i en tota la meitat oest. Alberga en zones pròximes a l'àrea d'estudi fàcies de terrasses fluvials i fins i tot alguna de mareny amb els típics llims foscos. En general, a part d'aquests llims, es presenten com a depòsits de graves i còdols amb una matriu llimosa-sorrenca en major o menor proporció, segons la zona.
  
2. A Benijòfar predominen les zones planes, amb pendents compreses entre el 0 i el 7%, i es concentren les zones intermèdies i abruptes (fins el 30%) cap a l'est del terme, en direcció a Rojales, si bé poden trobar-se elevacions puntuals intermèdies al sud.
  
3. S'observa la coexistència de dos materials estructurals que caracteritzen globalment els sòls de Benijòfar: el material calcari i els llims - margues. El material calcari, per meteorització origina l'aparició d'una textura més grossa dels sòls, mentre que els llims atorguen plasticitat. De les mostres preses es desprén que allà on el material majoritari és la roca calcària els sòls són més porosos i si són rics en matèria orgànica, s'afavoreix el creixement d'una adequada coberta vegetal. No obstant això, hi ha alguns sòls, localitzats en el marge esquerre de la carretera de Benijòfar a Torrevieja, que presenten predominança de llims i són poc permeables, característiques que els fan inadequats per a suportar una coberta vegetal especialment si les plantes necessiten arrels profundes.
  
4. Segons la informació continguda en el PATRICOVA, la franja nord del terme municipal es troba afectada per un risc d'inundabilitat de grau 2, amb una superfície estimada de 58'70 ha.
  
A més d'aquesta zona, hi ha zones potencials d'inundació detectades en els mostratges de camp corresponents als xicotets barrancs i rambles que baixen des de les llomes existents en el municipi les quals tenen un comportament efímer, en èpoques de pluges copioses, perdent-se moltes vegades entre terrenys de cultiu o construccions. S'ha de considerar també que Benijòfar posseeix nombroses basses de reg, algunes de les quals presenten dimensions significatives. Per tant, qualsevol projecte d'actuació urbanística que es pretenga realitzar en els terrenys pròxims a aquests embassaments haurà de preveure el risc potencial d'inundació que aquests comporten.
  
5. Benijòfar no presenta riscs elevats d'erosió. En les zones moderadament erosionades la morfologia dominant és l'erosió laminar, a excepció de xicotetes zones de rambla. En les zones intermèdies i abruptes se solen donar xicotetes morfologies d'erosió en solc, escorrancs i embarrancaments. En molts altres punts s'observen signes típics de l'erosió antròpica, ocasionada per l'abandó de terrasses de cultiu que originen les típiques culleres en els marges de les terrasses, labors agrícoles i ramaderes, activitats constructives, etc.
  
6. En relació amb un altre tipus de riscos, com el de vulnerabilitat d'aqüífers, capacitat de càrrega, drenatge deficient o inestabilitat no es destaquen aspectes singulars però sí que una necessitat que els projectes que es desenvolupen realitzen estudis més detallats en relació amb aquests aspectes per a descartar possibles afeccions o, si és el cas, prendre mesures adequades que asseguren l'adequació del projecte al medi en la mesura que siga possible. Sí que és significatiu, d'altra banda, el risc de sismicitat, comú a tot el Baix Segura, per la qual cosa resultarà d'especial importància l'aplicació de la normativa sectorial vigent.
  
7. Sobre la vegetació del terme municipal s'indiquen a continuació les característiques següents:
  
- El component florístic té moltes influències corològiques no mediterrànies a causa del tipus d'ambients antropitzats.
  
- El component endèmic iberollevantí del territori estudiat és important, amb un 9% de representació amb la presència d'Anthyllis terniflora, Diplotaxis ilorcitana, Helichrysum decumbens, Onopordum macracanthum subsp. micropterum, Salsola genistoides, Satureja obovata subsp. canescens, Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui, Teucrium murcicum i Thymus moroderi.
  
- La flora estudiada té importància etnobotànica significativa en l'àmbit general. També presenta importància ecològica significativa pel que fa a la seua capacitat de colonització d'àrees alterades, sòls regirats, etc.
  
- Hi ha una espècie de risc menor, considerada quasi amenaçada per la UICN, que és el Thymus moroderi.
  
- Hi ha quatre espècies protegides en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, per recol·lecció regulada, que són Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui, Teucrium murcicum i Thymus moroderi.
  
8. En estructurar el territori en macrounitats de paisatge vegetal es pot dividir aquest en:
  
- Paisatge vegetal ripari, especialment associat al riu Segura.
  
- Paisatge vegetal arvense i ruderal - viari, que ocupa el 80% del terme municipal i en el qual es poden trobar molts tipus de formacions vegetals però d'escàs valor ambiental.
  
- Paisatge vegetal de tipus muntanyós, on predomina l'associació fitosociològica Stipo tenacissimae - Sideritetum leucanthae encara que de manera mal estructurada, molt fragmentada i amb pobra representació florística.
  
En relació amb aquest últim paisatge, hi ha tres zones en el municipi on apareix o podria aparéixer. Aquestes zones estan situades de manera que rodegen en part al nucli urbà de Benijòfar. Si es creara un cinturó verd que unira les esmentades zones amb la zona de cultius es tindria un corredor ecològic de primer ordre com potser no n'hi haja en altres municipis.
  
9. L'estructura del terme municipal, representada per un mosaic de xicotetes parcel·les de diversa composició florística, principalment cultius de cítrics, erms, guarets, basses de reg, comunitats ruderals i una xicoteta pineda, a vegades de manera molt fragmentada, repercuteix en l'absència d'una macrofauna exclusiva de cada un d'aquests mitjans sinó un conjunt d'espècies que exploten els recursos dels diversos mitjans en funció de les seues necessitats i de l'estacionalitat climàtica.
  
Des del punt de vista de la diversitat taxonòmica de la fauna cal considerar Benijòfar com d'alt valor ambiental. Un dels principals valors ecològics del terme municipal, el riu Segura, es troba notablement degradat, però el potencial d'aquest per a albergar un gran nombre d'espècies continua sent alt. Cal destacar també la pineda, com també el talús de la rambla, en el qual seria possible la nidificació d'espècies com l'oreneta de ribera (Riparia riparia) o l'abellerol (Merops apiaster). En l'actualitat en aquest talús serveix de lloc de nidificació per a la palput (Palput epops) i el mussol comú. Cal insistir, no obstant això, que l'abundància faunística del terme no depén d'un medi concret, sinó de la interacció de tots ells.
  
Pel que fa a la llista de depredadors, cal destacar l'òliba comuna, el mussol comú, el mussol banyut, el xoriguer i la rabosa.
  
10. El proveïment d'aigua potable al terme municipal de Benijòfar està proporcionat per l'empresa Aquagest, provenint el recurs en la seua totalitat de la Mancomunitat dels Canals del Taibilla.
  
11. Respecte a la depuració de les aigües residuals, el 2001 va entrar en funcionament la nova depuradora amb un cabal de tractament en projecte de 900 m³/dia, els volums de tractament de l'últim any estan estimats en 410 m³/dia.
  
12. La gestió de residus sòlids urbans es duu a terme per l'empresa Colsur instal·lada a Orihuela. D'altra banda, després del reconeixement del terreny, s'han detectat nombrosos punts d'abocament il·legal tant de fems com de runes que hauran de ser tractats pel nou planeament.
  
13. La valoració dels possibles impactes ambientals derivats del planejament proposat s'efectua després de dividir el municipi en unitats ambientals i confrontar-les amb la proposta urbanística.
  
En aquest sentit, la classificació de sòl urbà, per la seua escassa extensió i l'alt grau d'antropització que presenta la zona afectada, es valora com a positiva. Respecte al sòl urbanitzable industrial, ja classificat però no desenvolupat i que s'amplia lleugerament en el pla general proposat, s'estima un impacte baix amb l'aplicació de mesures correctores en afectar sòl agrícola de qualitat molt baixa i ser l'extensió d'aquest molt limitada.
  
D'altra banda, alguns dels desenvolupaments urbanístics que es troben en fase d'execució se situen sobre parcel·les no productives.
  
Alguns dels nous sòls urbanitzable, concretament els sectors 1, 2 i 3, afecten la subunitat 2c pertanyent a forest en retrocés amb remotes possibilitats de recuperació. Així, l'impacte es valora com a molt baix en presentar la zona un baix valor ecològic i un avançat estat d'antropització.
  
Per la seua banda, el sector 4 afecta les subunitats 3b i 3c, també d'escàs valor.
  
Els sectors 5 i 6 són els que presentarien un major grau d'impacte, afectant les unitats 2c, 3b i 3c, però que no supera la qualificació de baix atenent el grau d'antropització.
  
14. Les mesures correctores es divideixen en generals i específiques per al sòl urbà, urbanitzable i no urbanitzable.
  
15. L'estudi d'impacte ambiental, a la vista de l'anterior, conclou que el planejament proposat és compatible ambientalment sempre que s'apliquen les mesures de minimització descrites, com també les que determinen altres administracions.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Benijòfar (Alacant), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'adequació del Pla general d'ordenació urbana al PATRICOVA, en relació amb els riscos d'inundació identificats en la documentació remesa i els usos previstos.
  
II. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a proveir la població i els usos complementaris sense cap perjudici per als usos actuals. De la mateixa manera l'Ajuntament de Benijòfar, haurà de garantir amb anterioritat a l'aprovació dels programes d'actuació urbanística que desenvolupen el Pla general d'ordenació urbana, capacitat de depuració d'aigües residuals suficient, mitjançant la depuradora actual o, si no n'hi ha, les successives ampliacions que es realitzen, tot això d'acord amb els informes, condicions i autorització dels organismes competents.
  
III. Els residus sòlids inerts hauran de gestionar-se en abocadors autoritzats, no havent de depositar-se en cap moment runes en llocs no autoritzats adequadament. Amb aquest fi, l'Ajuntament exigirà els certificats d'acceptació i capacitat per part d'una empresa autoritzada a les empreses encarregades de l'execució dels sectors de sòl urbanitzable. Per la seua banda, haurà d'existir compromís i capacitat de gestió municipal dels residus sòlids urbans, amb recollida selectiva de paper/cartó, vidre i envasos lleugers en compliment del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
IV. El consistori, durant el primer any de vigència del Pla general d'ordenació urbana, haurà de clausurar tots els depòsits incontrolats de runes i un altre tipus de residus que es troben repartits pel terme municipal, i traslladarà aquests a un abocador controlat en funció de la naturalesa de cada residu o qualsevol altre tractament alternatiu que permeta la valorització d'aquests, si és possible.
  
V. Els camins ramaders hauran de grafiar-se correctament en els plànols d'ordenació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, i mantenir l'amplada legal corresponent d'aquests i integrar-la en els nous desenvolupaments urbanístics, si es veuen afectats, de manera que mai no computen a l'efecte d'aprofitament ni estàndards urbanístics en correspondre's amb béns de domini públic.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.