Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2886, del 10-12-1996 (1996/840290)

RESOLUCIÓ de 15 de març de 1996, de la directora general de Qualitat Ambiental sobre declaració d'impacte ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2886

Data del DOGV
:   10-12-1996

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1996/840290


Data del document
:   15-03-1996

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 15 de març de 1996, de la directora general de Qualitat Ambiental sobre declaració d'impacte ambiental.  
Vist l'expedient 009/96-AIA referent al projecte de restitució i adaptació dels llits naturals dels barrancs Poyo, Torrent, Chiva i Pozalet (Valencia), que afecta els termes municipals de Massanassa, Catarroja, Paiporta, Picanya, Torrent, Alaquàs, Aldaia, Riba-roja de Túria, Quart de Poblet, Loriguilla i Cheste, promogut per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Vist que el 12 de gener de 1996 va ser remés l'expedient d'informació pública com també la documentació corresponent al projecte i l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que, d'acord amb el certificat emés pel secretari general de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la informació pública es va fer mitjançant la inserció de l'anunci en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 182 de 2 d'agost de 1995 i en el tauler d'anuncis dels ajuntaments afectats per les obres i s'hi van formular les següentes al·legacions:  
- Ajuntament de Picanya  
- Ajuntaments de Cheste i Chiva  
- Ajuntament de Quart de Poblet  
- Sr. Vicente García López  
- Junta de Compensació del Polígon Alqueria de Moret  
El contingut de les al·legacions es resumeix a continuació:  
- L'Ajuntament de Picanya sol·licita l'adaptació del projecte a les actuacions previstes en el seu PGOU.  
Entre la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i l'Ajuntament de Picanya s'arriba a una solució consensuada en què es done un tractament al llit entre els punts quilomètrics 11+480 i 12+380 semblant a l'existent al nucli urbà consolidat i es genere, al mateix temps, un espai per a ús comunitari integrat en el desenvolupament urbanístic previst per a aquesta zona.   
- Els ajuntaments de Cheste i Chiva presenten una al·legació conjunta consistent en la petició d'una construcció de menudes preses al barranco Grande de Chiva amb un volum total de 115 m3 amb les qual es pretén un laminatge d'avingudes   
No és estimada l'al·legació per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, perquè considera que seria insignificant el seu poder de laminatge.  
- L'Ajuntament de Quart de Poblet sol·licita un canvi de traçat de la canalització a la zona compresa entre la CN-III i la via fèrria destinada en el PGOU a usos industrials i sol·licita, a més, el recobriment de l'esmentat tram.  
El promotor estima parcialment l'al·legació en relació amb l'adaptació del traçat al carrer de la Foia de forma que no es reduïsquen els aprofitaments urbanístics, encara que això comporta un estudi que es durà a terme en la fase prèvia de licitació de les obres.  
Vist que el projecte s'integra en la planificació d'obres de defensa contra avingudes que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha desenvolupat en l'últim decenni i constitueix les actuacions en l'eix sud en la defensa integral de València i la seua àrea metropolitana, que consisteixen en la canalització de 42 km, que abraça els següents trams:  
- Barranc del Poyo (Chiva o Torrent): 28,1 km entre l'Albufera de Valencia i l'assut d'escullera armada sota el pont de l'autovia A-3 Madrid-València.  
- Barranc de la Saleta: 4,4 km entre la seua futura connexió a la rambla del Poyo a l'altura de Torrent i un punt situat aigües amunt sota el pont de l'A-3.  
- Barranc de l'Horteta: 1,75 km, partint des de la seua incorporació a la rambla del Poyo a l'altura del xaragall de Torrent, cap a aigües amunt.  
- Barranco del Gallego: 2,0 km des de la seua incorporació a la rambla del Poyo, fins el punt situat sota el pont de l'autovia de circumval·lació coneguda com el By-Pass de València.  
- Barranco de Pozalet: 5,7 km des d'un punt on se situa la futura connexió a la rambla del Poyo aigües avall de la incorporació de Gallego fins aigües amunt del pont de la carretera de Loriguilla.  
Vist que s'han projectat al llarg de la canalització vuit seccions tipus trapezi, amb canal d'aigües baixes, recobriments d'escullera en zones agrícoles, escullera i gabions en zones urbanes o periurbanes, murs caixers de formigó armat en casos concrets i un disseny especial en el tram final per a la solució B, on el barranc desemboca en l'Albufera, que permeta la seua integració en l'entorn. En tots els casos es preveu la instal·lació d'un camí de servei de 5 m d'ample a tots dos costats del llit. S'estableixen dues alternatives per als 3,850 km inicials del projecte que es corresponen aproximadament amb el tram del barranc del Poyo que travessa l'àrea dedicada al cultiu d'arròs,  
Vist que les seccions tipus projectades consisteixen bàsicament en:  
- Secció tipus I: correspon al tram de la rambla del Poyo comprés des de la seua desembocadura en l'Albufera, fins el pont de la N-332 (pista de Silla) per a la solució A; i a partir dels 3,850 km aigües amunt de la desembocadura fins el mateix pont per a la solució B.  
Està constituïda per escullera tant en caixers com en solera, amb una gruixària de 0,75 m. Els talussos dels caixers són 3H:2V i es perllonguen amb motes a les vores de la canalització sobre els que es disposa un camí de servei. L'amplària en solera és de 75 m. a la zona baixa i de 40 m. en l'alta. Al llarg de tota la superfície de suport de l'escullera en el terreny de cimentació es disposa un geotèxtil per a assegurar el filtrat i protecció de la cimentació i evitar el creixement de vegetació en la superfície dels caixers.  
- Secció I-B: correspon en la solució B, aproximadament 4 km del tram sota el barranc del Poyo, on aquest realitza la seua desembocadura a la llacuna de l'Albufera, travessant terrenys palustres dins del parc natural dedicats al cultiu d'arròs.  
Està constituïda per secció trapezial de 125 m de base i talussos en els caixers 2,25 H:1V de 4 m d'alçària. En la solera es disposa un geotèxtil sota una capa de material granular discontinu, reblit i recobert de material extret in situ formant un revestiment de 5 cm. En els caixers es projecta la instal·lació d'una malla antierosió sobre la qual s'efectuarà la implantació de vegetació autòctona.  
S'han dimensionat així mateix esbocaments, en totes dues alternatives, per a la desembocadura en els últims 260 m de la canalització i es preveu la realització d'assajos amb models reduïts a partir dels quals es definirà la geometria final i la conveniència d'introduir dics semisubmergits que permeten orientar el flux i concentrar la deposició de materials.  
- Secció tipus II: correspon a la major part del tram baix mitjà de la canalització del barranc del Poyo i zones urbanes on no hi ha murs. Enllaça amb la secció tipus anterior aigües amunt del pont de la N-332 (pista de Silla) fins Torrent a l'altura de la incorporació del barranc de l'Horteta. No s'empra en els trams urbans en què s'utilitza mur de formigó. També s'empra en el tram canalitzat del barranc de l'Horteta i en la zona alta del barranc de la Saleta.  
La secció tipus està constituïda per caixers de 2,50 m d'alçària amb mur de gabions i amb cuirassa de gabió de 30 cm de gruixària en talús 1,75H:1V. La solera és d'escullera de gruixària variable entre 0,75 i 1,00 m. Al llarg de tota la superfície de l'extradós es projecta la instal·lació de làmina de geotèxtil de manera similar a la secció anterior.  
- Secció tipus III: correspon a trams urbans aïllats als nuclis de Catarroja i Massanasa on hi ha caixer (mur o façana) en un sol marge.  
La secció està constituïda per escullera en solera, mur de formigó armat "in situ" en un caixer i, si calguera, revestiment de la paret preexistent al marge contrari.  
El mur caixer de formigó es projecta amb intradós vertical, amb forats de la bastida de drenatge i amb extradós protegit amb làmina drenant.  
- Secció tipus IV: correspon a trams urbans en què ja hi ha murs caixers en tots dos marges, constituïts per murs fabricats de formigó. L'ample és variable d'acord amb l'existent. S'hi projecta la instal·lació d'escullera en la solera sobre geotèxtil.  
- Secció tipus V: Correspon al tram mitjà-alt del barranc del Poyo, concretament entre la incorporació del barranc de l'Horteta a Torrent fins un punt aigües avall de la incorporació del Gallego, en el qual el llit es bifurca perdent entitat.  
La secció trapezial és de 12 m. d'amplària en solera per a adaptar-se al llit actual i caixers amb talús d'1,75H:1V. Està constituïda per escullera en solera i caixers amb gruixàries d'1,00 i 1,60 m respectivament. Per damunt dels nivells d'inundació previstos es projecta el reperfilat dels vessants del llit fins als marges.  
Es defineix per a la secció un pendent longitudinal inferior al natural, per a evitar que el règim del flux s'aproxime al ràpid. Per a això es projecten salts que escalonen la canalització en sentit longitudinal i reduïsquen les velocitats mitjanes de flux.  
En els salts les seccions transversals assumiran el perfil tipus i s'assegurarà l'estabilitat de l'escullera mitjançant una protecció de formigó abocat.  
- Secció VI: correspon a l'últim tram del barranc del Poyo, aigües avall del Gallego, la canalització del barranc del Gallego i el tram del Poyo aigües amunt del Gallego. Es projecta aquesta mateixa secció per a la futura inserció del llit del barranc del Pozalet en el del Poyo.  
La secció resulta anàloga a l'anterior tret d'un major ample en solera entre 20 i 30 m segons les zones, ja que s'aplica en trams de llit natural escassament definit i, per tant, amb desnivells entre llit i marge molt inferiors als del tram immediatament aigües avall.  
En el tram del barranc del Poyo aigües amunt de la unió del Gallego es projecten esglaons i salts per a disminiur la velocitat del corrent a què donaria lloc el pendent natural.  
- Secció tipus VII: correspon al tram inferior del barranc de la Saleta en la zona on discórrega el nou llit.   
La secció la constitueixen murs caixers prefabricats de formigó armat i solera d'escullera de 75 cm. de gruixària. Per a assegurar un bon drenatge els murs estaran dotats dels corresponents forats de la bastida i el seu extradós protegit per un rebliment granular.   
L'execució de la canalització comporta, a més, una sèrie d'obres annexes i la reposició de serveis que s'han denominat en el projecte com a obres especials i que inclouen:  
\* Creació de dos nous passos sobre els barrancs de Pozalet i La Saleta immediatament aigües amunt de la seua incorporació al barranc del Poyo.   
\* Demolició i reposició completa d'obres d'infraestructura:  
+ Pont de la crra. Alaquàs-Mas del Jutge aigües amunt de l'aqüeducte Xúquer-Túria.  
+ Xaragall de Torrent immediatament aigües avall de l'Horteta.  
+ Xaragall enfront de la depuradora El Águila en la zona alta del barranc del Poyo.  
+ Pont en l'origen del tram del Barranco de Pozalet immediatament aigües amunt de la crra. de Loriguilla.  
+ Pont d'Alaquàs sobre el Barranc de la Saleta, aigües avall de l'A-3.  
\* Pas sota obres d'infraestructura existent als nous llits dels barrancs del Pozalet i Saleta:  
+ Encreuament del barranc del Pozalet amb l'autovia A-3.  
+ Encreuament del Pozalet i Saleta amb la línia de ferrocarril Madrid-València per Cuenca.  
\* Obres de recalçament i menudes demolicions. Es preveuen actuacions en una sèrie de ponts com ara demolicions en l' assut sota el pont Catarroja- Massanassa per a adaptar-se a la rasant de la canalització o com el recalçament amb micropilotes en l'aqüeducte Xúquer-Túria pel mateix motiu.  
Vist que l'execució de les obres es divideix en le següents fases d'actuació:   
- Fase I: Des del punt quilomètric O+000 de referència situat a l'Albufera fins al 8+160 en el límit del terme municipal de Paiporta.  
- Fase II: Comprén el tram de canalització del barranc del Poyo entre l'últim punt quilomètric de la primera fase aigües amunt del pont i l'entroncament amb el barranc de l'Horteta en el punt quilomètric 16+250 com també els trams canalitzats de Saleta i Horteta.  
- Fase III: Comprén el tram final del barranc de Poyo i aproximadament 2 km del barranc del Gallego.  
- Fase IV: Canalització del barranc del Pozalet.  
Vist que l'execució de l'obra comporta un volum d'excavació elevat i requereix la utilització de diversos materials en un volum considerable:  
- Material de escullera per a recobriments i rebliments de gabions.  
- Àrids per a formigó i acer per a murs del llit i obres de fàbrica en general.  
- Rebliment per a canalització i rebliment drenant per a l'extradós de murs.  
- Llast artificial per a camí de servei.  
- Materials per a subbases en la reposició de serveis afectats (sòl seleccionat i llast natural).  
- Àrid gros i fi per a mescles bituminoses.   
El volum de materials necessaris i sobrants per a totes dues solucions es resumeix en el quadre següent:  
Total Materials Solució A Solució B  
Escullera (m3) 1.080.911 1.103.073  
Cuirassa (m3) 263.603 570.073  
Gabions (m3) 169.658 154.569  
Formigó (m3) 27.185 27.185  
Geotèxtil i altres (m2) 2.813.791 2.227.923  
Excavació (m3) 4.301.523 4.610.273  
Excavació en roca (m3) 15.000 15.000  
Rebliment (m3) 635.831 204.094  
Material drenant (m3) 42.547 42.547  
Sobrant (m3) 3.618.246 3.754.943  
Vist que d'acord amb les normes de regulació d'activitats (secció segona) del Pla Especial de Protecció de l'Albufera es va sol·licitar un informe al Consell Directiu del Parc i es van traslladar les mesures protectores o correctores que es considerava necessari incloure en la declaració d'impacte ambiental per a complementar les propostes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Vist que l'11 de març el director-conservador del Parc Natural de l'Albufera va comunicar l'acord del Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera adoptat en la reunió del dia 7 de març de 1996, pel qual es va donar conformitat a l'informe que literalment es transcribeix a continuació:  
Vist el projecte de restitució i adaptació dels llits naturals dels barrancs Poyo, Torrent, Chiva i Pozalet (València) promogut per la Direcció General d'Obres Hidràuliques del Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient, el tècnic que subscribeix INFORMA:  
1. Antecedents  
1.1. El projecte de canalització afecta 28,10 km del barranc del Poyo o Torrent, 1,75 km del barranc de l'Horteta, 2 km del barranc del Gallego, 4,40 del barranc de la Saleta i 5,70 km del barranc del Pozalet, tots ells situats dins de la conca hidrogràfica de l'Albufera i, per tant, afectats per les directrius del PORN (Decret 96/95, de 16 de maig, del Govern Valencià).  
1.2. El tram inicial de la canalització del barranc de Torrent afecta directament l'àmbit d'actuació del Pla Especial de Protecció del Parc Natural de l'Albufera. En aquest sentit, hi ha hagut diverses consultes i reunions prèvies que van dur a l'exigència de la planificació d'una solució diferent per al tram del barrranc en l'àmbit del parc natural (després d'haver-se considerat la possibilitat de no executar la canalització atesa la capacitat de laminació d'avingudes que aporten les estacions de bombament de les goles de Puchol i Perellonet i el caràcter de conca receptora que constitueix l'arrossar, si bé aquest extrem va ser rebutjat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer). Aquest informe afecta, per tant, el projecte modificat, en el qual la solució 1B ha estat ideada pel promotor d'acord amb les indicacions i directrius de conservació que emanen de l'esperit del PORN i del Decret 71/93.  
1.3. La justificació del projecte radica en la prevenció d'inundacions degudes a la reducció dels llits en determinats trams, a causa d'ocupacions agrícoles i industrials il·legals.  
1.4. El projecte té com a objectiu principal restituir, en la mesura del possible, les capacitats naturals dels llits i assolir una situació el més homogènia possible quant a les capacitats de transport dels distints barrancs.  
1.5. A tal efecte, preveu seccions trapecials -amb canal d'aigües baixes- recobriments d'escullera en zones agrícoles, escullera i gabions en zones urbanes o periurbanes, murs caixers de formigó en punts localitzats i un disseny especial per als 4 primers quilòmetres del Barranc de Torrent.  
1.6. El dit tractament consisteix a fer seccions trapezials de 125 m. d'ample en solera de manera que la velocitat de flux siga entorn de 2 m/s. Els caixers estaran dotats d'una malla antierosió sobre la qual s'efectua una sembra de vegetació autòctona i la solera consta d'una làmina de geotèxtil sobre la qual es disposarà material granular discontinu.  
1.7. El projecte considera, a més, una sèrie d'obres annexes que inclouen l'obertura de vies de servei a tots dos costats del llit dels barrancs, la creació de nous pasos, la demolició i reposició d'obres d'infraestructures diverses, obres de pas d'infraestructura existent i obres de recalçament, com també menudes demolicions.  
1.8. El projecte es divideix en 4 fases:  
Primera. Des de la desembocadura del barranc de Torrent en l'Albufera fins 8,16 km aigües amunt.  
Segona. Des del punt quilomètric 8.16 fins el 16,25 o entroncament amb el barranc de l'Horteta i canalització dels barrancs Saleta i Horteta.  
Tercera. Tram final del barranc de Torrent i tram del barranc del Gallego.  
Quarta. Tram del barranc del Pozalet.  
1.9 Atesa l'opció B (menys impactant) del barranc de Torrent, es preveu generar 3.800.000 metres cúbics de materials sobrants de l'excavació, que hauran de ser traslladats a pedreres abandonades autoritzades per a tal ús.  
1.10. Les directrius del PORN recomanen mantenir l'ús natural dels llits i barrancs i desaconsella les grans obres d'infraestructura en aquests. No obstant això, aquestes previsions s'enfoquen amb vista a evitar les distorsions del seu funcionament hidràulic. En aquest sentit, els informes i consultes prèvies van encaminats a restituir, després de l'execució del projecte, les condicions naturals originals del llit i regenerar -en la mesura del possible- la vegetació potencial de ribera.  
1.11. Hi ha una elevada sensibilitat entre els ajuntaments del Parc Natural de l'Albufera (franja afectada per la N-332 i línia del ferrocarril) quant a la necessitat de manteniment de barrancs i vessaments que aboquen al llac de l'Albufera. De fet, sobre el terreny es pot distingir l'acumulació de residus i sediments que alteren paulatinament els llits anul·lant la seua capacitat de desguàs en cas de precipitacions. Les neteges que executen els serveis de manteniment del parc natural inclouen entre les seues tasques la retirada de residus sòlids dels dits llits, si bé resulta clarament insuficient, per la qual cosa faria falta incloure en l'àmbit d'aquest projecte una neteja o dragat de la xarxa de barrancs i vessaments.  
2. Consideracions tècniques sobre la canalització del barranc de Torrent dins del Parc Natural de l'Albufera.  
2.1. La vegetació autòctona que s'ha d'utilitzar en la sembra sobre la malla antierosió haurà de comptar amb el vist-i-plau dels serveis tècnics del parc natural abans de la seua plantació. S'haurà de desenvolupar un programa de restauració de vegetació de ribera. Així mateix serà imprescindible l'elaboració d'un pla de vigilància i manteniment de la dita vegetació durant el primer any, almenys, per a garantir l'èxit de la revegetació.  
3. Consideracions sobre la canalització dels barrancs inclosos en l'àmbit del pla d'ordenació dels recursos naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera.  
3.1 Les obres dures de canalització dels barrancs Horteta, Saleta i Poyo (escullera en solera i caixers o murs de formigó armat en caixers) haurien de substituir-se per actuacions més "blanes" centrades en la disminució de les ocupacions il·legals del llit natural dels barrancs i en la construcció de salts que esglaonen i frenen el flux de les aigües, a manera de caigudes naturals i així s'aconseguisca l'objectiu del projecte: "restituir en la mesura del possible les capacitats naturals dels llits.  
3.2. Encara que els trams baixos dels barrancs en qüestió no estan inclosos en l'espai protegit compten amb hàbitats insubstituïbles per a algunes espècies de vertebrats incloses en la categoria de sensibles a l'alteració dels hàbitats i vulnerables del Decret 265/94, de 20 de desembre, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna i s'estableixen categories i normes de protecció de la fauna, com ara l'oreneta de ribera (Riparia riparia) o el blauet (Alcedo atthis)  
Per la qual cosa s'informa favorablement sobre el projecte proposat, sempre que s'hi incorporen les mesures correctores proposades tant en l'estudi d'impacte ambiental com pels serveis tècnics del Parc Natural de L'Albufera, a l'efecte previst en el Decret 71/93 de 31 de maig del Govern Valencià, de règim jurídic del Parc Natural de L'Albufera."  
Atés que l'estudi d'impacte ambiental reconeix la generació d'impactes notables derivats de les activitats auxiliars de l'obra (obtenció de materials d'escullera, àrids per a formigó i per al rebliment de gabions, localització d'àrees adequades per a l'abocament de materials excedents, localització de les àrees d'amuntegament, etc.) encara que no realitza la seua avaluació pel fet de trobar-se indefinits en aquesta fase del projecte.  
Atés que no s'ha analitzat detalladament la incidència de la fase de construcció sobre el mitjà i més concretament sobre la vegetació i la fauna associada que tenen el seu hábitat en el Barranco del Poyo i el seu entorn i l'estudi d'impacte ambiental s'ha limitat a proposar una sèrie de mesures generals que necessitarien concretar-se d'acord amb la planificació de les obres de manera que la incidència en el mitjà siga la mínima possible. D'altra part, la documentació tècnica aporta escasses dades sobre l'execució de l'obra que permeta establir en la declaració d'impacte ambiental mesures protectores o correctores específiques per a la fase de construcció.  
Atés que l'estudi d'impacte ambiental hauria d'incloure, almenys per als terrenys afectats en l'àmbit del parc natural de l'Albufera, un pla de restauració detallat que garantisca com a mínim la recuperació de les condicions ecològiques preexistents i en la mesura del possible la seua millora mitjançant la implantació de la vegetació potencial, d'acord amb l'orientació del Pla Especial i les característiques excepcionals de l'àrea afectada.  
Atés que la introducció d'espècies vegetals en l'àmbit d'un parc natural requereix un estricte control no sols de les espècies seleccionades sinó de les varietats i la qualitat del material vegetal que s'ha d'utilitzar, s'estima com a la solució més adequada la creació d'un viver temporal amb destinació exclusiva a la restauració de l'àrea afectada en el tram corresponent al Parc Natural de l'Albufera, que garantisca a més la disponibilitat de les espècies seleccionades amb independència de l'oferta existent en el mercat,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament que la desenvolupa,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions aplicables,  
Atés el Decret 22/1996, de 16 de febrer, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als qual s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte bàsic de restitució i adaptació dels barrancs del Poyo, Torrent, Chiva i Pozalet, promogut per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'alternativa denominada solució B, sempre que s'adapte a la documentació aportada i a les següents condicions:  
1) A fi de poder establir mesures protectores o correctores i evitar o minimitzar impactes, durant la fase de construcció, sobre el conjunt de l'ecosistema del Parc Natural de l'Albufera i de la fauna en particular, es presentarà davant aquesta Conselleria un programa detallat del mètode de treball previst per a l'execució de la canalització en el tram inclós en el Parc Natural de l'Albufera (des del punt quilomètric 0+000 fins l'encreuament amb la pista de Silla), en el qual s'indique clarament:  
- Termini d'execució de l'obra i fases de què constarà.  
- Mètode d'execució de l'obra, és a dir, si es treballarà en sec o en humit i, si s'escau, les obres complementàries necessari (aturells, drenatges...)  
Es realitzarà una valoració de l'impacte que les distintes activitats puguen generar en l'àmbit del Parc Natural de l'Albufera, a partir de la qual es proposaran les mesures protectores o correctores adequades (ex.: limitació dels accessos que han d'utilitzar els vehicles de transport i la maquinària pesant, limitació diària o estacional dels treballs per a evitar molèsties per sorolls o emissions lluminoses, retirada prèvia de fauna que puga quedar aïllada en la zona de treball...).   
S'inclourà en aquest document l'estudi dels trams de barranc que puguen constituïr hàbitats de les espècies d'orenet de ribera (Riparia riparia) i blauet (Alcedo Atthis) i s'hi proposaran les mesures correctores pertinents per a possibilitar la utilització dels espais per les dites espècies.  
2) Igualment s'elaborarà un pla de restauració detallat, per al tram comprés en el Parc Natural de l'Albufera, segons els sigüents criteris:  
2.1) La revegetació es durà a terme en els talussos exteriors del tram comprés entre el punt quilomètric 0+000 i l'encreuament amb la pista de Silla (punt quilomètric 6+200) i en els talussos interiors del tram comprés entre els punts quilomètrics 0+000 i 3+850.  
2.2) L'amplària dels camins de servei que s'han de construir es reduirà fins als 4 metres que s'han de construir des de la vora superior del talús interior de la canalització de forma que la zona exterior de la plataforma de les motes puga destinar-se a la plantació de vegetació arbrada, pròpia de boscos de ribera.  
2.3) La proposta de revegetació inclosa en l'estudi d'impacte ambiental per a la restauració dels talussos interiors en el tram comprés entre els punts quilomètrics 0+000 i 3+850 es modificarà d'acord amb la següent distribució d'espècies:  
2.3.a) No es considera necessària la implantació de la vegetació tipus D ja que la regeneració natural és pràcticament immediata.  
2.3.b) Es considera adequada la implantació de la vegetació de tipus C.  
2.3.c) En la vegetació de tipus D s'implantarà bàsicament una salzeda amb les següents espècies: Salix atrocinerea, Salix eleagnos, Lonicera biflora.  
2.3.d) Sobre la salzeda i en l'àrea de la vegetació tipus A s'establirà una formació d'omeda-pollancreda amb les següents espècies: Fraxinus angustifolia, Ulmus minor i Populus alba, Vinca difformis y Acanthus mollis.  
2.4) En la zona exterior de la canalització es procedirà de la següent manera:  
2.4.a) L'àrea exterior de la plataforma que queda entre el camí i el talús exterior de la canalització es revegetarà amb exemplars de Populus alba.  
2.4.b) En la superfície corresponent al talús exterior de la canalització s'implantarà una formació de tamarigar (Tamarix sp.)  
2.5) S'estudiaran la forma i època d'implantació més adequades per a cadascuna de les espècies seleccionades.  
2.6) A fi de garantir la disponibilitat de les espècies seleccionades es crearà un viver temporal amb destinació exclusiva a la restauració de l'àrea afectada en el tram corresponent al Parc Natural de L'Albufera.  
3) El programa de labors i el pla de restauració es presentaran davant aquesta Conselleria abans de l'inici de les obres i, en tot cas, en un termini màxim de 6 mesos des de la notificació d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la seua supervisió. L'inici de les obres quedarà supeditat a l'informe favorable d'aquesta direcció general, sense perjudici dels informes del Consell Directiu i de la Junta Rectora del Parc Natural de l'Albufera i s'hi podrà establir la modificació de les mesures proposades o l'aplicació de mesures complementàries.  
4) Es remetran a aquesta Conselleria els informes ordinaris i extraordinaris previstos en el programa de vigilància ambiental tant de la primera fase (pla de vigilància i seguiment durant l'execució de les obres) com de la segona (seguiment durant l'explotació).  
5) Les mesures incloses en la fase d'execució, de restauració, com també les labors necessàries per a garantir l'èxit de la revegetació durant el període de duració del pla de vigilància ambiental establert en l'estudi d'impacte ambiental (s'estén 5 anys des de l'acta de recepció provisional de les obres) seran incorporades al pressupost general de l'obra.  
6) En relació amb els camins de servei que s'han d'instal·lar a tots dos marges de la canalització, en el tram comprés en el Parc Natural de l'Albufera s'adoptaran les següents mesures:  
\* L'amplària dels camins de servei es reduirà fins un màxim de 4 metres, comptadors a partir de la vora interior dels talussos interiors de la canalització.  
\* Es tancaran al trànsit i seran d'ús reservat dels serveis de manteniment i vigilància.   
7) No es consideren incloses en aquesta declaració d'impacte ambiental l'obtenció dels materials de construcció (material d'escullera, àrids per a formigó, llastos naturals... ) que no procedisquen de la pròpia excavació o de pedreres legalitzades. L'obertura de noves pedreres i l'explotació d'àrees d'extracció il·legals amb destinació a l'obra estan subjectes a declaració d'impacte ambiental.  
8) Així mateix, la ubicació i el desenvolupament de l'abocament dels materials excedents de l'obra (excavació, enderrocs i altres materials de rebuig) està subjecta al procediment d'estimació d'impacte ambiental.   
9) Els residus assimilables a urbans, no inerts, que calga retirar es recolliran selectivament i es traslladaran a un abocador de residus sòlids urbans autoritzat.  
10) Encara que el proveïment dels materials necessaris per a l'obra es realitzarà a partir de pedreres legalitzades i els materials excedents es depositaran en abocadors autoritzats a l'efecte, es comunicarà a aquesta Conselleria (abans de l'inici de les obres) l'origen dels materials de préstecs i la destinació dels materials sobrants.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 15 de març de 1996.- La directora general de Qualitat Ambiental: Gloria Arnandis Boix.