Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8895, del 01-09-2020 (2020/6865)

RESOLUCIÓ de 20 d'agost de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 67/19-EAE Mislata.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8895

Data del DOGV
:   01-09-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/6865


Data del document
:   20-08-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Mislata
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 d'agost de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 67/19-EAE Mislata. [2020/6865]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'Informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 67/19-EAE Mislata  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
Promotor: Ajuntament  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: Mislata (València)  
Expedient: 67/6724-SPU  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 31 d'octubre de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'Informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Mislata, en els termes següents:  
  
A) Documentació aportada  
En data 4 de maig de 2019 va tindre entrada, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament de Mislata per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Mislata, acompanyada del Document inicial estratègic (DIE) i de l'esborrany del PMUS.  
Posteriorment, l'Ajuntament de Mislata remet notificació, rebuda en data 28 d'octubre de 2019, en la qual sol·licita que s'excloga del PMUS de Mislata la proposta 4.3, «Obertura de la ronda-PG0U», corresponent a la connexió de la ronda Nord fins a Mislata i la connectivitat d'aquesta amb la V-30, de manera que no es tinga en compte en l'avaluació ambiental estratègica aquesta actuació que es descriu en l'esborrany del PMUS aportat; per tant, no s'inclourà en la redacció definitiva del pla de mobilitat.  
La documentació aportada és conforme al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), per la qual cosa s'inicia el procediment d'avaluació ambiental estratègica.  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible  
3. Notificació de l'Aj. de Mislata de desistiment de l'actuació 4.3 «Obertura de la ronda-PG0U».  
  
B) Planejament vigent  
El planejament vigent el constitueix el Pla general de Mislata, aprovat definitivament per resolució de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València de data 29 de març de 1988, que es va publicar en el BOP número 164, de data 12 de juliol de 1988. Com a complement a la publicació del contingut de l'acord d'aprovació definitiva del PG, en el BOP número 26, de 31 de gener de 2003, es publiquen les normes i ordenances d'aquest pla.  
El Pla general de Mislata no va ser sotmés a avaluació ambiental.  
  
C) Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
Tal com es recull en la documentació aportada, el Pla de mobilitat urbana sostenible de Mislata és un document de planificació estratègica que té per objectiu definir les bases per a fer de Mislata un municipi cada vegada més sostenible, amable amb les formes de transport no motoritzades i competitiu econòmicament.  
S'hi defineixen huit objectius generals:  
1. Assegurar i potenciar que el/la vianant siga el principal protagonista de la mobilitat a la ciutat.  
2. Consolidar i afavorir l'expansió de la bicicleta com la manera de transport quotidià.  
3. Millorar els serveis de transport interurbà.  
4. Proposar una jerarquia viària que permeta una millor ordenació i aprofitament dels usos urbans i de l'espai públic.  
5. Fer de Mislata una ciutat accessible i segura.  
6. Millorar els paràmetres ambientals relacionats amb la mobilitat, com són el consum energètic, la contaminació acústica i les emissions.  
  
7. Potenciar un canvi de mentalitat cap a un ús més racional del vehicle privat.  
8. Garantir la governança del PMUS.  
Mislata és un municipi situat a l'oest del terme de València, al costat del llit vell del riu Túria, amb una dimensió superficial relativament xicoteta (2,03 km²), on predomina el sòl urbà i urbanitzable.  
  
L'anàlisi de la situació actual del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Mislata conclou que la principal problemàtica de la mobilitat en la població és:  
- Falta adequar l'espai públic als desplaçaments a peu, fonamentalment en les zones de vora, al costat de la V-30 i A-3, on l'espai públic és d'una qualitat molt mala, de manera que dificulta el flux per als vianants a través d'aquestes grans barreres.  
- No hi ha una connexió ciclista adequada amb València. Les connexions ciclistes amb Quart de Poblet, Xirivella o amb l'avinguda de la Pau són inexistents. Per a potenciar la bicicleta cal calmar el trànsit i garantir connexions còmodes i segures amb els municipis de l'entorn.  
  
- En relació amb el transport públic, es requereix una integració tarifària i la millora de la xarxa de Metrobús a fi de reduir l'excessiu ús del vehicle privat per als desplaçaments externs.  
- Es registra un important trànsit de pas per la ciutat amb destinació a València, fet que requereix actuacions per a la reducció d'aquest, acompanyades d'una gestió adequada de l'estacionament, fonamentalment del resident, i la integració en les polítiques metropolitanes per a la coordinació en aquestes qüestions.  
  
D) Característiques del Pla de mobilitat urbana sostenible  
D.1. Àmbit de la proposta  
Tal com recull el DIE, l'àmbit territorial d'aplicació del PMUS queda limitat al terme municipal de Mislata, amb una superfície de 2,03 km² i una població de 43.278 habitants (BHG 8831).  
D.2. Estudi d'alternatives  
En el DIE i l'esborrany del PMUS s'analitzen dues alternatives:  
- Alternativa 0: escenari «Do Nothing».  
El primer escenari (Do Nothing) analitza la situació en la qual es trobarà Mislata d'ací a 10 anys si no implanta cap proposta de millora de la mobilitat i se segueix amb els mateixos patrons que els registrats actualment.   
S'hi indica que, per a aquest escenari tendencial, es mantindria el repartiment modal actual, així com la ràtio de mobilitat de 2,64 desplaçaments per persona i dia.  
Aquest escenari suposa, a causa de l'increment de població previst, un increment del nombre total de desplaçaments sense modificar-se els patrons de mobilitat, fet que comportaria un augment dels desplaçaments en transport privat.  
- Alternativa 1: escenari d'implantació del PMUS  
Aquest escenari (per a un horitzó del pla de 10 anys) es correspon amb el de l'aplicació de les mesures que es recullen en les línies estratègiques recollides en el PMUS de Mislata. En el cas de Mislata, el repartiment modal intern ja és clarament favorable als desplaçaments sostenibles; per tant, les propostes aniran encaminades a donar a aquests tipus de desplaçaments les condicions que, pel volum que tenen, es mereixen. Per tant, internament, els canvis en el repartiment modal no s'espera que siguen grans.  
S'indica en el DIE que en el camp interurbà és on cal modificar de manera clara les pautes de mobilitat. En aquest àmbit sí que es proposaran canvis significatius en el repartiment modal, encara que les competències que poden ajudar a assolir aquests objectius no són de l'Ajuntament. El paper que jugue l'Autoritat del Transport Metropolità de València (ATMV) i la mateixa ciutat de València tindran un impacte rellevant en el repartiment modal.  
L'objectiu de repartiment modal proposat per a l'escenari horitzó del pla (2030) resulta:  
D.3. Característiques de la proposta  
Després de realitzar el diagnòstic de la mobilitat a Mislata, es proposen sis línies estratègiques que recullen diverses mesures i actuacions per a aconseguir els objectius perseguits pel PMUS:  
La programació temporal de les propostes i programes d'intervenció s'estableix en tres escenaris:  
- A curt termini: 2 anys  
- A mitjà termini: 3 - 5 anys  
- A llarg termini: 6 - 10 anys  
El PMUS recull, per a cada una de les propostes incloses, els objectius que ajuda a complir, una descripció escrita i visual de la proposta, els agents que es veuran involucrats per aquesta, el cost aproximat de la proposta, la programació que es proposa, els efectes que la mesura tindrà sobre el medi ambient i la mobilitat i, finalment, els indicadors de seguiment que permeten controlar-ne l'evolució.  
  
D.4. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient.  
En l'apartat 5 del Document inicial estratègic (DIE) es recull, en primer lloc, el diagnòstic ambiental de la mobilitat en la situació actual sobre la base d'aspectes relatius al consum energètic, la contaminació acústica i la contaminació atmosfèrica (emissió de CO, emissió de contaminants atmosfèrics: Nox i PM10 generades pel trànsit).  
En segon lloc, es resumeix en una taula l'avaluació qualitativa dels efectes sobre el medi ambient (estalvi energètic, disminució d'emissions GEI i contaminants, disminució de soroll) i la mobilitat (disminució del trànsit, disminució del temps de viatge, augment d'accessibilitat, augment de la seguretat viària, millora de la gestió i millora de la promoció i la informació) de cada una de les propostes del PMUS.  
  
E) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les administracions públiques afectades següents.  
  
ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA CONSULTA INFORME  
C. POLÍTICA TERRITORIAL, OB. PÚB. i MOBILITAT - SDG MOBILITAT - Serv. de Mobilitat Urbana 31/7/2019 01.10.2019  
C. POLÍTICA TERRITORIAL, OB. PÚB. i MOBILITAT - SDG MOBILITAT - Serv. de Planificació 31/7/2019 07.10.2019  
C. AGRICULTURA, DR, EC i ET - SDG CANVI CLIMÀTIC i QUALITAT AMBIENTAL - Serv. de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Protecció   
de l'Atmosfera 31/7/2019   
C. AGRICULTURA, DR, EC i ET - SDG CANVI CLIMÀTIC i QUALITAT AMBIENTAL - Serv. d'Ordenació i Gestió Forestal 31/7/2019   
SERVEI TERRITORIAL URBANISME - VALÈNCIA 31/7/2019   
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ DEL TERRITORI i PAISATGE - Serv. Ordenació del Territori - PATRICOVA 1/8/2019 28.10.2019  
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ DEL TERRITORI i PAISATGE - Serv. Ordenació del Territori - PAT's 1/8/2019   
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ DEL TERRITORI i PAISATGE - Serv. Infraestructura Verda i Paisatge 1/8/2019 29.10.2019  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en el web d'aquesta conselleria, en l'adreça electrònica http://www.agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients (entrant en la finestra «Seguiment d'expedients d'avaluació ambiental» i triant província, València; municipi, Mislata, i triant PMUS) juntament amb l'Informe ambiental i territorial estratègic.  
  
F) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial haurà de determinar, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
- Un nou equilibri de les formes de transport que aposta, fonamentalment, per les que tenen més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap a les noves formes de transport com mesures dissuasives. Per a fer-ho s'ha d'actuar tant sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diverses formes de transport).  
  
- La planificació urbana i model de ciutat per a disminuir la necessitat de mobilitat urbana, tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal prioritzant les formes més sostenibles, a la reducció de la necessitat de desplaçaments, tant en nombre com en distància, que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) i que contribuïsca, al seu torn, a la disminució de les emissions originades pel sector del transport, com són les que es refereixen a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'haurà d'acompanyar dels indicadors que es consideren pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el repartiment modal d'aquests, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, i particularitzar les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atesos els criteris anteriors, es du a terme l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Mislata en funció de les propostes realitzades i partint de la consideració que, en vista de la descripció i el contingut de les que es recullen en l'esborrany del PMUS, totes les propostes es plantegen en sòl urbà i/o urbanitzable del municipi (sense afecció al sòl no urbanitzable).  
El PMUS de Mislata atén el que, quant a competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011 de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Mislata es durà a terme sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
Analitzem, a continuació, les línies estratègiques que es proposen en el PMUS de Mislata:  
1. El vianant i l'espai públic  
Comprén actuacions que tendeixen a millorar els entorns dotacionals del municipi a fi de millorar la seguretat del vianant (millora de la visibilitat d'interseccions, ampliació de voreres, accessibilitat, etc.), implantació de camins escolars, modificació de seccions de carrers prioritzant la mobilitat no motoritzada i condicionament d'espais urbans.  
  
Aquest conjunt d'actuacions, lligades a la definició d'una nova jerarquia viària, promouen els desplaçaments per als vianants atenent criteris de seguretat, comoditat i accessibilitat, i propicien la recuperació de l'espai urbà per al vianant.  
2. Bicicleta  
El PMUS proposa diverses actuacions per a millorar la xarxa ciclista existent en el municipi, mitjançant la creació de nous carrils, modificació dels que hi ha i millora de les connexions entre aquests i amb la xarxa ciclista supramunicipal. Inclouen actuacions per a l'increment i la millora dels estacionaments de bicicletes i el vehicle de mobilitat personal (VMP). En relació amb les actuacions d'integració amb la xarxa d'àmbit supramunicipal, cal destacar que el PMUS proposa millorar/implementar un total de set connexions, si bé reconeix que la competència per a la implantació d'aquestes propostes correspon a altres ens administratius autonòmics o nacionals i/o entitats privades.   
  
Aquesta mesura, juntament amb l'impuls de la interconnexió dels eixos per als vianants, permetrà vertebrar el municipi i fomentarà els viatges amb vehicles no motoritzats.  
3. Transport públic  
La línia estratègica 3 desenvolupa tres propostes relacionades amb millores que permeten fomentar l'ús del transport públic a Mislata, centrades en el servei de metro i en el de l'autobús interurbà. Són propostes que requereixen la participació de les administracions competents en matèria de transport públic interurbà (competència supramunicipal): nou mapa concessional de Metrobús, promoció de la integració tarifària (gestionada per l'Autoritat de Transport Metropolità de València). D'altra banda, es proposa millorar la informació dels sistemes de transport públic a l'usuari mitjançant informació en pàgina web i aplicació mòbil (app).   
Aquestes actuacions propiciaran el canvi modal del vehicle privat cap al transport públic, amb els consegüents beneficis ambientals (reducció de contaminació i soroll, consum energètic més racional i eficient) i en la mobilitat (reducció de congestió i millora de la gestió).  
  
4. Vehicle privat  
Per a aconseguir un ús més racional del vehicle privat el PMUS haurà de definir una nova jerarquització viària: identificar-hi els carrers que han d'estructurar el trànsit intern i el de connexió (al voltant del 20 % del viari) i reservar la resta de carrers (carrers d?«estar-hi») per a una mobilitat en la qual el vianant siga el protagonista de l'espai públic davant del vehicle privat. Es complementa la proposta amb:  
- Actuacions de reurbanització i solucions de calmat de trànsit per a aconseguir una Ciutat 30 (límit de velocitat màxim 30 km/h: zones 30), identificant aquestes àrees de manera adequada, mitjançant portes d'entrada i eixida.  
- Definir i adaptar les borses de solars per a l'estacionament en superfície, dotant-les d'instal·lacions per a la recàrrega de vehicles elèctrics.  
- Redacció de l'ordenança de mobilitat de Mislata  
Es fa l'observació que la proposta 4.3, «Obertura de la ronda-PG0U», corresponent a l'obertura de la ronda prevista en el Pla general d'extensió de la Ronda Nord fins a Mislata i la connectivitat d'aquesta amb la V-30, queda suprimida de la redacció definitiva del PMUS per desistiment de l'Ajuntament de Mislata, informat en la seua sol·licitud rebuda en data 28 d'octubre de 2019.  
5. Descarbonització del sistema de transport  
El PMUS proposa una transició cap a la mobilitat elèctrica, amb actuacions com l'electrificació de la flota de vehicles municipals, implantació de punts de recàrrega elèctrica, ajudes a la compra de bicicletes elèctriques, bonificació en l'impost de circulació per a vehicles elèctrics i la distribució de mercaderies urbanes «última milla» mitjançant Cargo-Bike elèctriques. Aquest conjunt d'actuacions propiciarà un canvi de tecnologia en els vehicles que contribuirà de manera efectiva a la disminució de les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (fonamentalment CO2) i d'emissions contaminants, així com de les emissions acústiques.  
6. Foment, promoció i gestió del PMUS  
El PMUS proposa, d'una banda, actuacions per a incentivar entre els seus ciutadans el canvi cap a una mobilitat més sostenible, i, d'altra banda, requereix la definició de l'equip encarregat de la gestió del Pla de mobilitat (comissió tècnica per al desenvolupament del PMUS).  
Vegem, a continuació, altres consideracions contingudes en les consultes realitzades:  
L'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat, rebut en data 7 d'octubre de 2019, indica, entre altres, les consideracions següents:  
- La documentació aportada en el PMUS és compatible amb la legislació sectorial de carreteres vigent.  
- Efectes previsibles i estudis necessaris:  
1. Propostes relacionades amb la bicicleta:  
- La proposta d'implantació d'un carril bici segregat en la calçada, als carrers Enric Valor i Dolores Ibárruri, haurà de ser compatible amb la modificació núm. 24 (aquarterament Vigil de Quiñones) del Pla general.  
- Les vies ciclistes proposades que es localitzen pròximes a les infraestructures de titularitat estatal (V-30 i A-3) necessitaran autorització per part del Ministeri de Foment.  
2. Propostes relacionades amb el transport públic:  
- Mislata es troba dins de l'àmbit d'actuacions del Pla de mobilitat metropolitana de València (PMoMe), que determinarà les actuacions necessàries en matèria de transport i mobilitat d'àmbit interurbà.  
  
3. Propostes relacionades amb el vehicle privat:  
- En la jerarquització viària s'haurien d'incloure els accessos al municipi.  
- No està prevista, per part d'aquesta conselleria, l'execució de l'extensió de la ronda Nord fins a Mislata i connexió amb la V-30, per la qual cosa aquesta mesura ha de ser eliminada del PMUS.  
4. Respecte a les actuacions que s'imputen a la Generalitat Valenciana, cal informar que correspon a la Subdirecció General de Mobilitat la redacció dels projectes i l'execució de les obres d'infraestructures de transport de titularitat autonòmica. Els pressupostos disponibles per la Subdirecció General de Mobilitat són els fixats anualment per a cada programa en els pressupostos de la Generalitat, per la qual cosa la inversió necessària per al desenvolupament d'infraestructures previstes en el PMUS de Mislata no representa cap compromís de finançament a càrrec de la Subdirecció.  
Conclou el Servei de Planificació, en relació amb el PMUS de Mislata, que s'han identificat els estudis necessaris, pel que fa les competències d'aquest servei (afecció a infraestructures de titularitat autonòmica i xarxa estructural viària), per a considerar-los en la redacció d'aquest.  
El Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat remet un informe, rebut en data 1 d'octubre de 2019, en el qual, entre altres aspectes, s'indica:  
- El municipi de Mislata no compleix amb l'obligació d'elaborar un pla municipal de mobilitat (PMUS), d'acord amb l'article 10.4 de la Llei 6/2011 de mobilitat de la Comunitat Valenciana.  
- L'àmbit i contingut del PMUS es consideren adequats en relació amb les determinacions de la Llei 6/2011.  
- Les propostes del PMUS no entren en contradicció amb les del Pla bàsic de mobilitat de l'àrea metropolitana de València, aprovat per resolució del 29 de novembre de 2018 (DOGV 13.12.2018), ni amb les del Pla de mobilitat de l'àrea metropolitana de València (PMoMe), en elaboració, bàsicament pel caràcter local que té.  
No obstant això, el Servei de Mobilitat Urbana remarca una sèrie de consideracions en matèria de mobilitat que incideixen en la informació a aportar i analitzar en la redacció definitiva del PMUS. Entre aquestes consideracions es destaca:  
1. En relació amb l'anàlisi i diagnòstic de la mobilitat aportats, el Servei de Mobilitat Urbana realitza una sèrie de consideracions encaminades a completar aquest diagnòstic. Des del punt de vista ambiental, es destaca que «seria interessant elaborar una descripció amb les zones de Mislata que presenten problemes de contaminació acústica derivada de la mobilitat, en cas que n'hi haja».  
2. En relació amb les propostes del PMUS:  
1. De la mateixa manera que s'ha establit una xarxa de camins escolars, hauria de definir-se també una xarxa d'itineraris estructurals per als vianants que permeteren connectar els principals equipaments (instituts, hospital, centres de salut, centres de majors, ajuntament i poliesportiu) del municipi en trajectes que resultaren còmodes i agradables per al vianant.  
2) Completar la informació en relació, entre altres, amb les propostes d'interseccions a modificar per a millorar l'accessibilitat, identificar els trajectes per als vianants on implantar noves seccions, concretar la política d'estacionament i concretar els punts de recàrrega elèctrica.  
  
3) No es defineix el cost aproximat que pot tindre executar el PMUS. Potser es podria ampliar el període de vigència a 12-15 anys perquè fora assumible per a l'Ajuntament.  
4) Resulta necessari establir una jerarquització de les propostes, atesa la importància de dur-les a terme, és a dir, prioritzar les que més efectes aconseguisquen amb la seua implementació.  
5) En relació amb la proposta 4.3. Obertura de la ronda - PGOU de l'esborrany PMUS, s'indica que «La ronda proposada no resulta viable, ja que afecta sòl no urbanitzable protegit pel Pla d'acció territorial (PAT) de l'Horta, la qual cosa invalida el procediment simplificat d'avaluació ambiental estratègica que s'ha sol·licitat. Per tot això, se suggereix l'eliminació d'aquesta mesura».  
Així doncs, el Pla de mobilitat, completat amb el que s'ha indicat en aquest informe, s'ha de remetre al Servei de Mobilitat de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del pla per l'Ajuntament de Mislata, segons el que preveu l'article 10 de la Llei 6/2011 de mobilitat de la Comunitat Valenciana.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge remet l'Informe, rebut en data 29 d'octubre de 2019, en el qual se sol·licita la incorporació al PMUS d'un capítol dedicat a la infraestructura, amb el contingut que s'especifica en aquest informe.  
L'informe, de data 28 d'octubre de 2019, del Servei d'Ordenació del Territori, en matèria de risc d'inundació (PATRICOVA), posa de manifest que, segons la cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI), gran part de l'àmbit objecte del Pla de mobilitat es troba afectat per diversos períodes de retorn, com són 10, 50, 100 i 500 anys. El Pla de mobilitat no fa cap referència a l'afecció de la cartografia de l'SNCZI, que hauria de ser tinguda en compte en les diverses actuacions que es pretenen desenvolupar, en particular en les que tenen per objecte modificar la morfologia urbana.  
  
Des del punt de vista de la vulnerabilitat, les actuacions previstes en el Pla de mobilitat que puguen veure's afectades per la inundabilitat seran les que suposen la construcció de vies ciclistes i per als vianants, nous traçats de vies ciclistes, la millora del disseny urbà mitjançant la seua reordenació o els projectes de conversió de zones preferents per als vianants. Aquest tipus d'actuacions seran infraestructures a les quals serà aplicable l'article 21 de la normativa del PATRICOVA, que estableix que qualsevol element superficial que se situe en una zona inundable a una cota superior a 30 cm no ha de provocar un increment del risc d'inundació en els usos urbans actuals o planificats. En aquest sentit, les actuacions que suposen una modificació de la rasant actual del viari superior a 30 cm requeriran l'avaluació dels projectes i plans que les desenvolupen amb motiu de l'aprovació del Pla de mobilitat. Aquests projectes i plans seran objecte d'informe pel departament autonòmic competent en matèria d'inundabilitat, prèviament a l'aprovació definitiva d'aquests.  
L'informe del Servei d'Ordenació del Territori recull, entre altres, les consideracions següents:  
- El Pla de mobilitat urbana sostenible de Mislata està afectat per perillositat d'inundació; no obstant això, s'han de concretar, en els projectes que aquest desenvolupe, les actuacions que comporten l'alteració de la rasant i les seues afeccions, així com, en cas que siga procedent, les mesures que es prevegen per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el PMUS serà compatible amb la normativa del PATRICOVA, sempre que incorpore en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21.  
- Les actuacions previstes en el PMUS, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i de reduït impacte, no es preveu que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
  
Conclou l'Informe del Servei d'Ordenació del Territori que el PMUS de Mislata es troba afectat per perillositat d'inundació i és compatible, tenint en compte les consideracions exposades en el seu informe, amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundabilitat a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
  
Valoració  
Tenint en compte el que s'ha dit amb anterioritat, i analitzades les propostes del PMUS de Mislata, s'entén que, en conjunt, aquestes mesures:  
1. Col·laboren a un ús més racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap al tipus de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la reducció de consum energètic consegüent.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als vehicles motoritzats: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
En el terme de Mislata no hi ha espais naturals protegits per instruments de planificació ambiental. El Pla general, amb excepció del llit del riu Túria (que discorre al nord del terme), disposa el sòl no urbanitzable al nord-est del terme (confronta amb l'àrea de protecció H1 del Pla d'acció territorial de l'Horta, ja en terme de València). No és previsible que les propostes previstes en l'esborrany del PMUS puguen suposar afecció significativa als sòls esmentats, ja que se centren en actuacions en àmbit urbà o urbanitzable, encara que el PMUS sí que té en consideració la continuïtat d'itineraris per a vianants i ciclistes amb els que hi ha en sòl no urbanitzable (proposa la connexió amb aquests itineraris).  
En aquest sentit, cal indicar que les actuacions d'execució d'itineraris ciclistes o per als vianants en vies existents no pressuposa afecció ambiental significativa, encara que es desenvolupen fora d'àmbit urbà o urbanitzable. No obstant això, i atés que el nivell de concreció de les actuacions proposades no ho permet, si aquests itineraris requeriren dur a terme actuacions d'ampliació, haurien de ser objecte d'avaluació ambiental de projecte si quedaren dins dels pressupostos previstos en la legislació vigent d'avaluació ambiental (Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental; Llei 2/1989 d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, i Decret 162/90 de desenvolupament de la Llei 2/1989 en allò que no s'opose a la legislació bàsica).  
Pel que fa a les actuacions d'integració de la xarxa ciclista de Mislata amb la xarxa d'àmbit supramunicipal, el PMUS considera que la implantació d'aquestes actuacions (apartat 3.2, Competències en la implantació de les propostes de l'esborrany del PMUS) resulta de competència supramunicipal (òrgans administratius autonòmics o nacionals i/o entitats públiques). Per la qual cosa cal deduir que aquestes actuacions no són objecte d'avaluació d'aquest esborrany de PMUS de Mislata (encara que es reconeix que en el document del PMUS ha de quedar plasmada la necessitat d'aquestes actuacions).  
Ara bé, les propostes d'actuació relacionades amb la creació d'itineraris per a vianants i ciclistes mereixen les consideracions següents:  
  
- Des del punt de vista mediambiental, les actuacions d'execució d'itineraris ciclistes o per als vianants en vies existents no pressuposa afecció ambiental significativa, encara que es desenvolupen fora d'àmbit urbà o urbanitzable. No obstant això, i atés que el nivell de concreció de les actuacions proposades no ho permet, si els itineraris requeriren dur a terme actuacions d'ampliació o recorreguts de nova creació, haurien de ser objecte d'avaluació ambiental de projecte si quedaren dins dels pressupostos previstos en la legislació vigent d'avaluació ambiental (Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental; Llei 2/1989 d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, i Decret 162/90, de desenvolupament de la Llei 2/1989, en allò que no s'opose a la legislació bàsica).  
- Des del punt de vista sectorial, cal indicar-hi:  
La creació, bé per ampliació o per nova execució en traçat independent i sensiblement paral·lel a viaris existents, de vies de per a vianants i ciclistes (amb amples màxims aproximats de 4,5 m) ha de considerar:  
  
· Els itineraris que travessen els àmbits protegits per instruments ambientals, en sòl no urbanitzable, han de disposar d'autorització de l'òrgan competent en matèria de medi ambient.  
· Els itineraris que afecten el domini públic o zona de protecció de carreteres hauran d'adaptar-se a solucions consensuades i autoritzades pels titulars d'aquestes. En particular, les vies ciclistes proposades que es localitzen pròximes a les infraestructures de titularitat estatal (V-30 i A-3) necessitaran autorització per part del Ministeri de Foment.  
  
· Els itineraris ciclistes que compartisquen la plataforma actual de la xarxa viària, a manera de via compartida interurbana (en camins rurals), hauran de garantir mesures de seguretat adequades per al trànsit de vianants i ciclistes.  
Cal assenyalar que, amb caràcter general, cal considerar que els objectius i propostes del PMUS són coherents amb els de l'Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat el 22 de febrer de 2013, i la revisió d'aquesta (pendent d'aprovació), quan es refereixen a la reducció de la mobilitat obligada i recurrent i la nova distribució modal en favor de desplaçaments no motoritzats, així com en les propostes dirigides a la minimització de les emissions contaminants.  
L'esborrany del PMUS proposa, per al seguiment del pla, una relació d'indicadors de mobilitat (repartiment modal) i indicadors d'avaluació de les propostes, en els quals identifica el valor actual en data 2019, a fi de poder dur a terme el seguiment del grau d'aplicació de les propostes.  
Quant als indicadors proposats, cal realitzar les consideracions següents:  
1. Ha de completar-se la relació d'indicadors proposada amb indicadors ambientals.  
2. S'ha de concretar no sols el valor inicial dels indicadors (en cas que siga conegut), sinó també quantificar l'objectiu a aconseguir.  
3. Pel que fa als indicadors ambientals, caldria considerar-hi:  
  
- Els que permeteren calcular l'empremta de carboni de la mobilitat en el municipi de Mislata (sobre la base de les emissions CO2), un aspecte que requeriria l'adopció d'una determinada metodologia de càlcul de l'empremta de carboni en la mobilitat urbana i la periodicitat amb la qual calcular els indicadors.  
- Indicadors de seguiment de l'evolució d'emissions de contaminants atmosfèrics (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SOTA2, material particulat PM).  
- Nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diverses localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.  
- L'eficiència energètica en el model de mobilitat, per a la qual es fa ús d'indicadors que permeten conéixer el consum energètic total derivat de la mobilitat motoritzada i la distinció entre consum d'energia per vehicle privat o per transport públic.  
4. Especificar les metodologies de càlcul proposades per a l'avaluació dels indicadors ambientals.  
  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental. En concordança, l'article 46 de la LOTUP especifica els plans i programes que seran objecte de l'avaluació ambiental i territorial estratègica. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
  
H) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Mislata, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament.  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i per considerar que, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Mislata no té incidència significativa negativa en el model territorial del municipi de Mislata, no afecta espais protegits ni forestals, les propostes d'aquesta es circumscriuen al sòl urbà i urbanitzable, i havent tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Mislata no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Mislata, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius negatius sobre el medi ambient; per tant, correspon continuar la tramitació del programa de conformitat amb la normativa sectorial d'aquest, amb el compliment de les determinacions següents:  
1. El PMUS s'haurà de completar amb la documentació requerida pel Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat, en el seu informe rebut en data 01.10.2019, i se sol·licitarà un informe prèviament a l'aprovació definitiva per l'Ajuntament, en què s'haurà d'incorporar, si cal, les determinacions que s'hi indiquen.  
2. El PMUS haurà d'atendre les consideracions realitzades per l'Informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat rebut en data 07.10.2019.  
3. Atesa la sol·licitud de desistiment per l'Ajuntament de Mislata, rebuda en data 28 d'octubre de 2019, i tal com requereixen els informes del Servei de Mobilitat Urbana i del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat, ha d'eliminar-se la proposta d'actuació 4.3. Obertura de la ronda - PGOU de l'esborrany del PMUS de Mislata, per tractar-se d'una actuació supramunicipal, de caràcter estructural, que afecta el sòl no urbanitzable protegit pel PAT de l'Horta, i per no estar prevista l'execució d'aquesta per la conselleria competent.  
  
4. El PMUS atendrà els requeriments recollits en l'Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, rebut en data 29 d'octubre de 2019, per a la qual cosa incorporarà un capítol dedicat a la infraestructura verda, amb el contingut que s'indica en aquest informe.  
5. Els projectes que desenvolupen les actuacions del PMUS i que estiguen situats en àmbits afectats pel risc d'inundabilitat, que puguen suposar una alteració morfològica de la rasant en més de 30 centímetres, requeriran un informe del servei d'ordenació del territori competent en matèria d'inundabilitat.  
6. La redacció definitiva del PMUS de Mislata haurà de concretar els aspectes següents:  
1) Incorporar-hi indicadors modals i mediambientals. En particular, incorporar-hi metodologia i càlcul de l'empremta de carboni derivada del model de mobilitat proposat, així com els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que es consideren adequats, en concret, emissions CO2 equivalent, emissions contaminants i consum d'energia (Tep).  
  
2) Incorporar-hi el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat, així com l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
3) Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que cal aconseguir.  
  
Segons s'estableix en l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible de Mislata en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d'aquest. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
En vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Mislata, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que, en el seu dret, consideren pertinents.  
Informació que notifique perquè se'n tinga coneixement i als efectes oportuns.  
Informació que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 11 de novembre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 20 d'agost de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.