Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6759, del 23-04-2012 (2012/3723)

RESOLUCIÓ de 23 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Barxeta, Xàbia, Llombai i Cervera del Maestre.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6759

Data del DOGV
:   23-04-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/3723


Data del document
:   23-03-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Cervera del Maestre
    * Xàbia
    * Llombai
    * Barxeta
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 23 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Barxeta, Xàbia, Llombai i Cervera del Maestre. [2012/3723]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 178/2290 AVW Barxeta, 213/7261 FBA Xàbia, 220/8720 LEK Llombai i 221/2005 Cervera del Maestre.   
  
València, 23 de març de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 178/5811-KGS.  
Promotor: Ajuntament de Barxeta.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Objecte projecte: Pla Especial del Paratge Natural Municipal Riu de Barxeta.  
Localització: en el riu Barxeta i afluents en el terme municipal de Barxeta (València).   
Descripció del projecte:   
L'objecte del projecte del Pla Especial és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del Paratge Riu Barxeta quant a la conservació i a la millora de la fauna i flora, així com de les singularitats geològiques, paisatgístiques i culturals. Regularà el règim de l'espai natural, els usos i les activitats i l'ús públic d'este.  
  
L'àmbit del Pla Especial està definit pel domini públic hidràulic del riu Barxeta al seu pas pel terme municipal de Barxeta, així com pel domini públic hidràulic dels barrancs vessants al dit riu: barrancs de Benavent, del Suc, de la Ferrera, de l'Ametler, de l'Ullalet, del Raboser, del Molinet, de la Font de la Parra, de la lloma Redona, de la lloma d'Ordinyana, de l'Escurçonera i del Llop. Comprén una superfície de 80,144 hectàrees d'acord amb les parcel·les i el pla aportats.   
  
D'acord amb la normativa urbanística vigent els terrenys afectats pel paratge estan qualificats fonamentalment com a sòl no urbanitzable de protecció de barrancs i també com a sòl no urbanitzable comú, i de diferents tipus de protecció: agrícola, forestal i paisatgística. El Pla Especial qualifica la totalitat dels terrenys inclosos en l'àmbit del futur paratge com a sòl no urbanitzable protegit, cursos d'aigua.  
  
El Pla Especial desenrotlla una sèrie de determinacions relatives als usos i a les activitats, així com a la gestió del Paratge. Distingix una única zona, àrea de ribera, en disposar de característiques semblants.  
Establix normes per a la protecció dels recursos (fauna, vegetació, patrimoni cultural, recursos hidrològics, etc.) i per a la regulació d'activitats i infraestructures en la zona, i es prohibixen determinats usos i instal·lacions (activitats extractives, industrials, transformacions agrícoles, etc.) i i s'establixen condicions de realització per a altres (cinegètics, recreatius, educatius, científics, etc.). Les normes també fomenten la realització de determinades actuacions per a la conservació i millora dels valors naturals de la zona.  
Igualment s'establixen determinacions relatives a la gestió d'este espai, i es destaca la creació d'un consell de participació.   
Tramitació administrativa  
Amb data 29 d'agost de 2007 es va remetre pel Servici de Parcs Naturals per a la seua tramitació la documentació següent:   
- Projecte de Pla Especial amb estudi d'impacte ambiental.  
- Certificat de 29 de maig de 2007 de l'acord inicial d'aprovació del Pla Especial per l'Ajuntament amb data 21 de maig de 2007 i sol·licitud de declaració de paratge natural municipal  
- Informe de l'arquitecte municipal de Barxeta sobre la qualificació i classificació dels terrenys afectats pel Pla Especial.  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament respecte a la subscripció de conveni entre Generalitat Valenciana i Ajuntament respecte a la declaració i gestió del paratge natural municipal.  
- Certificat d'informació pública del projecte pel termini d'1 mes (DOCV de 19 de juliol de 2007) en el qual s'indica que no s'han produït al·legacions.  
- Informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals: atorga el criteri de conformitat positiu a la proposta de declaració del paratge natural municipal d'acord amb el que establix l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de regulació dels paratges naturals municipals.  
  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 21 de juny de 2007: s'indica en relació amb la consulta efectuada per l'Ajuntament que el document hauria de tindre en compte el principi rector del Reial Decret Legislatiu d'1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües fonamentalment quant al domini públic hidràulic i que han de quedar fora de perill totes les competències que la legislació vigent atribuïx a l'estat en relació amb el domini públic hidràulic (DPH).  
A més s'afig:  
- La Llei 11/2005, de 22 de juny, per la qual es modifica la Llei 10/2001, de 5 de juliol, del Pla Hidrològic Nacional, arreplega en l'annex II de la llista d'inversions, entre altres, la conducció Xúquer-Vinalopó, i les mencionades obres estan declarades d'interés general de l'Estat. Un tram d'estes obres se situa en l'àmbit del Pla Especial i, per tant, la declaració d'este i les actuacions i els usos arreplegats en la seua normativa, han de ser compatibles inequívocament amb el desenrotllament d'estes obres.  
- En relació amb el que establix l'article 4 de la normativa del pla, pel que fa al domini públic caldrà ajustar-se al que establix la legislació d'aigües vigent. No hi ha cap aprofitament urbanístic dels terrenys pel que tota referència s'hauria de suprimir.  
- En relació amb el que establix l'article 9 de la normativa del pla i pel que fa al domini públic hidràulic, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer és l'òrgan competent.  
- En relació amb l'article 50 sobre les normes generals sobre les obres d'infraestructures en el pla, s'hauria d'afegir al final del punt 1 el paràgraf següent: «... Així com les obres d'infraestructura a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles obres d'interés general de l'Estat».  
- En relació amb el que establix l'article 54 sobre el Règim General, s'hauria d'incloure, en l'esmentada entitat mixta o figura jurídica semblant, l'administració de l'Estat, bé a través del Ministeri de Medi Ambient, o d'este organisme de conca.  
- En relació amb l'article 55 se suggerix que en el Consell de Participació hauria de figurar un representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o, si és el cas, del Ministeri de Medi Ambient.  
Per l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals amb data 6 de novembre de 2007 es va remetre certificat del secretari de l'Ajuntament en què s'especifica que l'estudi d'impacte ambiental inclòs en el projecte va passar el període d'informació pública junt amb este.  
Amb data 21 de desembre de 2007 l'Àrea d'Espais Naturals remet la documentació següent:  
- Acord del Ple de 19.11.2007, en què s'aprova la modificació del Pla Especial per a incorporar les condicions derivats de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ) de 21 de juny de 2007.  
  
- Còpia diligenciada del Pla Especial a què s'han incorporat les condicions derivades de l'informe de la CHJ de 21 de juny de 2007.  
  
- Còpia de la notificació efectuada a la CHJ amb el justificant de recepció.  
- Còpia de la sol·licitud d'informe efectuada a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià sobre la conformitat del Pla Especial amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, junt amb el justificant de recepció.  
- Informe de l'Àrea d'Espais Naturals sobre el contingut del projecte del Pla Especial i es tindrà en compte l'última documentació presentada amb aprovació de l'Ajuntament de 19 de novembre de 2007, en què s'indica que el contingut definitiu del Pla Especial s'ajusta al que s'ha exigit en el Decret 161/2004, de regulació dels paratges naturals municipals, i que estos continguts complixen els fins bàsics d'ordenació i de gestió del paratge natural municipal, i no hi ha cap objecció a la redacció d'este.  
L'Ajuntament aprova amb data 19 de novembre de 2007 les modificacions següents respecte al pla aprovat inicialment en relació amb el que s'ha indicat en l'informe de la CHJ de 21 de juny de 2007:  
  
S'incorpora l'article 10 a les normes del Pla Especial: marc general per a la protecció dels recursos hídrics i del domini públic hidràulic.  
  
«1. La protecció dels recursos hídrics en l'àmbit del PE es regirà, amb caràcter general, per la normativa sectorial en matèria d'aigües, i, de manera especial, pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües, i les disposicions que el despleguen.  
2. En aplicació del present PE es tindrà en compte el principi rector del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de manera que este siga compatible amb la gestió pública de l'aigua, l'ordenació del territori, la conservació i la protecció del medi ambient i la restauració de la naturalesa, als efectes que este regula, i fonamentalment quant al domini públic hidràulic.  
  
3. En relació amb el domini públic hidràulic i en el marc de les competències que li són atribuïdes per la Constitució, l'Estat exercirà les funcions que li són atribuïdes per la legislació sectorial vigent.»  
  
- De l'article 4 es va suprimir la referència a l'aprofitament urbanístic d'acord amb el que s'ha indicat per la CHJ.  
- En l'article 9 s'elimina la referència a les normes particulars. A més en el punt 3 s'establix: segons la legislació vigent en matèria d'aigües, per a la realització de qualsevol obra o treball en el domini públic hidràulic, hauran d'obtindre's les autoritzacions administratives necessàries per l'organisme de conca en l'àmbit de les seues competències, a excepció dels casos especials regulats legalment.  
  
- L'article 50, ara 51, afig, al final del segon paràgraf del punt 1, «?així com aquelles obres d'interés general de l'Estat».  
- L'article 54, ara 55, en el punt 5 es modifica el final de la manera següent: «... la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autonòmica i local, l'administració general de l'Estat, a través del Ministeri de Medi Ambient o de l'organisme de conca (Confederació Hidrogràfica del Xúquer)...».  
En l'informe del tècnic redactor del pla s'informa respecte a la composició del Consell de Participació, que segons l'article 7.3 del Decret 161/2004, de 3 de desembre, és en l'acord del Consell pel qual es declara el paratge natural municipal i s'aprova definitivament el Pla Especial, en el qual s'arreplegarà la composició del consell de participació. Entre els membres que formen part del dit consell de participació s'inclourà un representant de la CHJ, o, si és el cas, un representant del Ministeri de Medi Ambient.  
Consideracions ambientals  
1. L'àmbit del Pla Especial està constituït pel domini públic hidràulic del riu Barxeta i afluents d'acord amb la delimitació efectuada en pla i relació parcel·lària del pla. El riu Barxeta en l'àmbit del paratge és un llit d'aigües permanents, igual que alguns dels seus afluents, que discorre per un relleu ondulat que es fa més abrupte aigües amunt i en determinats llits afluents. Els llits de l'àmbit discorren entre zones de cultiu de fruiters de secà, de regadiu, vinya, etc. i discorren també per zones amb vegetació forestal tipus matoll i pinedes.  
  
Cal destacar la vegetació de llits: canyissers i jonqueres, salzedes, tamarigar i puntualment xopades i omedes. I hi ja algun exemplar, d'acord amb el que s'ha indicat en la documentació del pla, en concret un llentiscle (Pistacia lentiscus) de gran port en el barranc de l'Ametler, que encara que no complix els paràmetres per a la seua protecció genèrica (Llei 4/2006, de 19 de maig) podria ser considerat com monumental.  
Des del punt de vista de la fauna cal destacar l'avifauna especialment la lligada a zones amb aigua (blauet, etc.), així com la ictiofauna: madrilla barga, barb i anguila. Entre amfibis i rèptils cal destacar: renoc comú, renoc corredor, tòtil, granota comuna, colobres de collaret i d'aigua i la tortuga de riu (Mauremys leprosa).  
Es tracta d'un paratge amb interés des d'un punt de vista ambiental: fauna, vegetació i flora.  
2. En la documentació del Pla Especial del Paratge Natural Municipal s'indica que caldrà ajustar-se al que establix el Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana aprovat pel Govern Valencià mitjançant l'Acord de 26 de juliol de 2001, que qualifica com a zona exterior residual tot l'àmbit del paratge.  
El Pla Especial considera compatible el Pla Eòlic en eixa zona amb el mateix Pla Especial del Paratge Natural Municipal.  
En la documentació del Pla Especial s'indica respecte a estes zones el següent: «Açò implica que en la zona no hi ha recurs de vent significatiu, per la qual cosa en el mencionat pla s'han adoptat mesures de caràcter excloent en relació al seu aprofitament eòlic».  
Respecte a açò cal dir que en el Pla Eòlic sobre estes zones (article 21.2) que són exteriors a les àrees amb recursos teòricament aprofitables s'indica que sobre estes no s'ha determinat la seua aptitud per a ser suport d'instal·lacions d'aprofitament eòlic. Que podrien passar a ser declarades com a aptes per a la ubicació d'instal·lacions eòliques en el cas que en un futur i, després de constatar-se l'existència de recurs eòlic, els canvis en els actuals escenaris aconsellara la revisió o la modificació del present Pla Eòlic, i del procés de l'esmentada revisió o modificació i per mitjà d'anàlisis semblants als efectuats en este, es concloguera la seua aptitud.  
En eixa zona amb l'actual pla no es poden ubicar instal·lacions eòliques, per a fer-ho en un futur es requeriria la modificació del Pla Eòlic amb la corresponent avaluació ambiental en què s'hauria de tindre en compte entre altres circumstàncies l'existència de la figura de paratge natural municipal.  
3. L'àmbit del Paratge Natural proposat està afectat pel projecte de construcció del tram C de la connexió del curs davall del riu Xúquer amb el tram V (nova conducció Xúquer-Vinalopó). En concret estaria afectat l'àmbit en determinades zones puntuals com són l'encreuament de determinats barrancs i en transcórrer relativament pròxim en determinades zones al llit del riu Barxeta i creuar-ho en alguna ocasió.  
  
El Pla Especial considera compatible el projecte definitiu d'esta infraestructura en eixa zona amb el Pla Especial del Paratge Natural Municipal.  
En concret en l'article 51.2 de la normativa s'establix que es respectarà el que establix el projecte definitiu sobre esta infraestructura.  
  
4. La delimitació del paratge natural municipal s'efectua fonamentalment atenent els criteris de propietat, el domini públic hidràulic. En la mateixa documentació s'indica que es van excloure algunes zones (la Bassa Gran i la llacuna del Clot) en ser de propietat privada i no tindre el consentiment dels propietaris com legalment es requerix.  
  
Es considera que l'acceptació dels límits proposats es fa sense perjuí que hi hagen en el terme municipal altres zones amb igual o major valor ambiental, així com en els termes municipals limítrofs, i, a més, tenint en compte que és recomanable que els límits del paratge es revisen en un futur de manera que s'ajusten, de manera que no siguen els límits de propietat els que determinen l'àmbit del paratge i puguen incloure's zones d'interés que hagen pogut quedar fora per criteris de propietat.  
  
En qualsevol cas es considera que l'àmbit proposat posseïx interés ambiental com per a ser designat paratge natural municipal.  
5. El Pla Especial comprén domini públic hidràulic exclusivament, i s'ha modificat este per a incloure les indicacions establides en l'informe de la CHJ de 21 de juny de 2007 per mitjà de l'aprovació de l'Ajuntament de 19 de novembre de 2007. Havent-se notificat a la CHJ l'acord de modificació referit.  
6. El Pla Especial suposa la modificació de la qualificació urbanística proposada respecte a les normes urbanístiques vigents (normes subsidiàries), i suposa donar-li una qualificació semblant a la proposta (sòl no urbanitzable, protecció de llits) en el PGOU amb DIA favorable amb condicions de data 13 de febrer de 2004. Respecte al que establix el PGOU referit el Pla Especial establix una regulació d'usos més detallada que permet, de manera explícita, determinats usos i infraestructures que en el PGOU citat amb DIA favorable no s'indicaven.  
A este respecte es considera ambientalment acceptable la qualificació i la normativa proposada per a este tipus de sòl en el Pla Especial i es considera que permetrà la conservació dels valors ambientals de la zona. El Pla Especial en l'article 49 de la normativa establix que qualifica la totalitat del paratge natural municipal com a sòl no urbanitzable protegit, cursos d'aigua.  
Cal posar de manifest que la delimitació del paratge natural municipal seguix criteris de domini públic hidràulic i que respecte a la delimitació que es va fer en el PGOU citat amb DIA favorable de 13 de febrer de 2004 en este últim les zones amb qualificació de sòl no urbanitzable protecció llits, estes comprenen una major superfície de llits: barrancs afluents del Barxeta no inclosos, trams no inclosos com a domini públic hidràulic. En el Pla Especial proposat, i que quedaran amb la qualificació que tenen en les actuals normes o en un futur amb la qualificació i la regulació d'usos del PGOU amb DIA favorable quan s'aprove definitivament.   
En qualsevol cas la qualificació i la regulació d'usos i infraestructures proposada en l'àmbit del paratge natural municipal es considera adequada, sense perjuí que hi haja altres zones de llits amb una altra qualificació com abans s'ha indicat i que en un futur estes puguen ajustar-se o no a la qualificació i la regulació d'usos establida en el Pla Especial.  
6. Respecte a l'afecció a la vegetació i flora el pla establix una sèrie de normes per a la seua conservació i millora. Cal destacar per exemple el que establix l'article 17.2: «aquelles actuacions que puguen alterar o perjudicar de manera significativa les condicions de l'espai natural o de les espècies de flora silvestre existents, requeriran la redacció d'una memòria o un projecte que serà aprovat per l'ajuntament amb l'autorització prèvia de la Conselleria competent en matèria de medi ambient». S'establixen mecanismes per a assegurar la conservació de la vegetació i de la flora, útils per exemple com podria ser en el cas del llentiscle de gran port mencionat en el barranc de l'Ametler. Respecte a este, no obstant això, se seguiran les vies establides en la Llei 4/2006, de 19 de maig, per a la seua possible protecció expressa (arbre monumental o singular), bé per l'Ajuntament o a petició d'este per la Generalitat.  
  
En el mateix sentit respecte a la fauna cal destacar l'article 22.3 de la normativa: «les intervencions que es realitzen en el paratge sobre la coberta vegetal, el medi hídric i, en general, els distints hàbitats faunístics, hauran de garantir el manteniment de les condicions adequades per a la pervivència, i, si és el cas, la reproducció de les poblacions animals afectades. A més, afig que s'hauran de respectar en tot cas (article 22.1) la normativa sectorial aplicable en matèria de protecció de fauna.  
  
La normativa respecte a estes matèries també és important en la seua aplicació respecte al desenrotllament de possibles infraestructures que afecten el paratge.  
Tot això sense perjuí que haja de complir-se la legislació sectorial d'aplicació en estes matèries.  
7. La normativa de regulació d'usos, recursos i infraestructures es considera acceptable des d'un punt de vista ambiental, i s'estima que permet la conservació i la millora dels valors ambientals del paratge i són compatible amb els usos i les infraestructures permesos amb les condicions establides. L'efecte de la regulació establida es considera en principi positiu i dependrà de l'aplicació correcta d'este per part de l'Ajuntament, encarregat de la seua gestió amb la col·laboració de la Conselleria de Medi Ambient.  
8. Les mesures correctores indicades en l'estudi d'impacte ambiental es consideren acceptables, i és necessari efectuar una sèrie de modificacions i afegir alguna per a millorar l'efecte del pla sobre el medi, des d'un punt de vista ambiental.  
9. En relació amb el programa de vigilància ambiental, en este s'establix la necessitat d'elaborar un informe o memòria anual per part de l'Ajuntament que es presentarà davant de la Conselleria de Medi Ambient la qual avaluarà el correcte compliment de les mesures protectores proposades en l'estudi i en la Declaració d'Impacte Ambiental.  
A este respecte es considera que l'avaluació d'este informe ha de correspondre a l'Àrea d'Espais Naturals d'esta Conselleria o departament competent en espais naturals.  
10. En relació amb els usos públics del paratge s'haurà de tindre en compte respecte a estos l'existència d'un risc de lliscament alt i mitjà en determinades zones del paratge, així com que el mateix paratge tot és domini públic hidràulic, és a dir llits de riu, a pesar que no conste risc d'inundació segons la normativa de PATRICOVA, i, en especial, respecte a les activitats de recreació concentrat i esportives organitzades, i es considera en este cas respecte a estes que s'haurà d'obtindre autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, així com obtindre els informes favorables respecte a la seguretat de les persones dels organisme competents en la matèria per a desenrotllar-ho en les zones que finalment es trien.  
Respecte a este punt, a més, en el cas que es desenrotlle el pla d'ús públic, este haurà d'obtindre els informes favorables respecte a la seguretat i salut de les persones dels organismes competents en la matèria.  
  
11. En relació amb el pla de prevenció i l'extinció d'incendis que es preveu que puga elaborar-se, es considera que haurà d'obtindre informe favorable previ per part del departament encarregat d'esta matèria d'esta Conselleria.  
12. En relació amb l'afecció al patrimoni cultural en la documentació es fa referència a l'existència en l'àmbit del paratge de béns etnològics inclosos en el catàleg de la Conselleria de Cultura. La normativa regula el referent a la seua protecció.  
Es considera necessari establir una sèrie de mesures correctores complementàries.  
Igualment per part de l'Ajuntament s'ha sol·licitat informe favorable de la Conselleria de Cultura, i es considera que s'haurà d'obtindre este.  
13. En relació amb els abocaments i residus que puguen afectar l'àmbit del paratge natural municipal, a més del que establix la normativa proposta, s'haurà de seguir, en la mesura que puga afectar-los, el que establixen les condicions núm. 6 i 7 de la Declaració d'Impacte Ambiental de 13 de febrer de 2004, sobre el Pla General d'Ordenació Urbana del Municipi de Barxeta.  
En la referida DIA s'indica el següent:   
«6. Es garantirà l'adequada gestió dels distints tipus de residus, en especial pel que fa a les empreses productores de residus tòxics i perillosos.  
En este sentit l'Ajuntament en previsió de les instal·lacions d'indústries productores, en el seu procés de producció de residus tòxics i perillosos, i atés que els residus d'este caràcter han de ser evacuats i tractats per empresa gestora especialitzada, requerirà per a la concessió de la llicència d'activitat de les dites empreses, depenent de la massa anual generada, l'autorització de Productor de Residus Tòxics i Perillosos o la inscripció en el Registre de Xicotets Productors de Residus Tòxics i Perillosos.  
7. Respecte a la capacitat de depuració i normativa per a la correcta gestió de les aigües residuals generades en el terme municipal, es tindran en compte els punts següents:  
7.1. El desenrotllament del Sòl Urbanitzable Residencial i Industrial estarà supeditat al compliment de les condicions establides per l'Entitat de Sanejament d'Aigües.  
7.2. En tot cas, l'ordenança d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, que serà aplicable en tot l'àmbit del terme municipal, s'ajustarà al que establix el model elaborat a l'efecte conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
7.3. Les activitats que superen els límits d'abocament establits en les ordenances obligarà a cada una d'estes a l'establiment dels tractaments previs necessaris per a l'admissió de les aigües residuals generades a la xarxa de clavegueram. En tot cas, serà necessària la construcció d'arquetes de registre en la connexió de la xarxa de sanejament de cada indústria amb la xarxa del polígon, de manera que es facilite la presa de mostres sobre els efluents produïts».  
14. En relació amb el camins ramaders i tenint en compte el que establix el condicionant núm. 5 de la Declaració d'Impacte Ambiental de 13 de febrer de 2004, sobre el PGOU del municipi de Barxeta, es considera que, a més del que establix la normativa proposada, ha de quedar clar, en l'àmbit del paratge, que es tracta de béns de domini públic de la Generalitat Valenciana i que haurà de complir-se, respecte a estes i qualsevol actuació que puga afectar-los, el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders. S'haurà d'incloure la informació necessària sobre els camins ramaders en la normativa: amplària legal, longitud, bé de domini públic i, a més, reflectir-se en la documentació gràfica en l'àmbit del paratge, i s'identifica pel seu nom i amplària legal.  
Consideracions jurídiques  
El projecte està sotmés al procediment de Declaració d'Impacte Ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique esta Llei.   
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de Pla Especial del Paratge Natural Municipal Riu de Barxeta en el llit del riu Barxeta i afluents en el terme municipal de Barxeta promogut per l'Ajuntament de Barxeta, sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen necessàries, així com de compliment del que establix la documentació aportada (documentació del pla de novembre de 2007), en especial les mesures correctores i protectores de l'estudi d'impacte ambiental, i en l'apartat segon de la present declaració.  
  
  
Segon  
Condicions:  
1. Respecte a l'àmbit del paratge natural municipal este es considera acceptable sense perjuí que existisquen altres zones en el municipi amb igual o major valor que reben o puguen rebre mesures de conservació i protecció iguals o superiors a les propostes en el present pla a través de tots els mitjans possibles (ordenació territorial, etc.).  
Es recomana que en un futur es revise la delimitació del paratge de manera que s'ajuste esta seguint criteris que no es limiten a la propietat dels terrenys (vegetació, ribera de llits, etc.) de manera que puguen incloure's zones que no s'han inclòs ara per motius de propietat i que posseïsquen valors ambientals que les facen mereixedores de la protecció.  
2. En relació amb els usos públics del paratge s'haurà de tindre en compte respecte a estos l'existència d'un risc de lliscament en determinades zones del paratge, així com que el mateix paratge tot és domini públic hidràulic, és a dir llits de riu, i en especial respecte a les activitats de recreació concentrat i esportives organitzades haurà d'obtindre's autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer així com obtindre els informes favorables respecte a la seguretat i salut de les persones dels organisme competents en la matèria per a desenrotllar en les zones que finalment es trien.  
Respecte a este punt, a més, en el cas que s'elabore el pla d'ús públic del paratge, el mateix haurà d'obtindre els informes favorables respecte a la seguretat i salut de les persones dels organismes competents en la matèria.  
3. Respecte al pla de prevenció i extinció d'incendis el mateix haurà d'obtindre, cas d'elaborar-se, informe previ favorable del departament competent en la matèria de la Conselleria de Medi Ambient.  
  
4. Qualsevol actuació que puga afectar els béns inclosos en l'inventari de béns immobles del patrimoni cultural valencià de la Conselleria de Cultura de l'àmbit del paratge haurà d'obtindre informe favorable previ de la Conselleria de Cultura.  
Igualment respecte al descobriment d'elements del patrimoni cultural valencià en les actuacions que puguen desenrotllar-se en l'àmbit del paratge, se seguirà el que establix la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
Els elements del patrimoni cultural podran acollir usos turístic recreatius sempre que els usos referits siguen compatibles amb la normativa del Pla Especial i obtinguen prèviament informe favorable de la Conselleria de Cultura, a més que sempre que no impliquen la pèrdua dels seus valors científics i culturals.  
S'obtindrà informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte a la conformitat del pla i la seua normativa respecte a la normativa de protecció del patrimoni cultural, i, si és el cas, s'efectuaran les modificacions de la normativa que considere necessàries la Conselleria de Cultura amb este fi.  
5. Respecte a l'exemplar de llentiscle (Pistacia lentiscus) de gran port en el barranc de l'Ametler a què fa referència el document del Pla Especial se seguiran les vies establides en la Llei 4/2006, de 19 de maig, per a la seua possible protecció expressa (arbre monumental o singular), bé per l'ajuntament o a petició d'este per la Generalitat.  
  
6. En relació amb els abocaments i els residus que puguen afectar l'àmbit del paratge natural municipal a més del que establix la normativa proposta haurà de seguir, en la mesura que puga afectar-los, el que establixen les condicions núm. 6 i 7 de la Declaració d'Impacte Ambiental de 13 de febrer de 2004, sobre el Pla General d'Ordenació Urbana del Municipi de Barxeta reflectits en la present Declaració d'Impacte Ambiental.  
7. En relació amb els camins ramaders a més del que establix la normativa proposada ha de quedar clar, en l'àmbit del paratge, que es tracta de béns de domini públic de la Generalitat Valenciana i que haurà de complir-se respecte a estes el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders. S'haurà d'incloure la informació necessària sobre les vies pecuàries en la normativa: amplària legal, longitud, bé de domini públic i, a més, reflectir-se en la documentació gràfica en l'àmbit del Paratge, i s'identifica pel seu nom i amplària legal.  
8. L'informe o la memòria anual que ha de presentar l'Ajuntament, ho presentarà davant de l'Àrea d'Espais Naturals o departament amb competències en espais naturals d'esta Conselleria, que serà l'àrea referida la qual efectuarà l'avaluació a què fa referència l'estudi d'impacte ambiental (programa de vigilància ambiental).  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret considere pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 29 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Ma. Ángeles Centeno Centeno  
  
  
  
  
Declaració d'Impacte Ambiental  
  
Expedient: 213/1393-HUR.  
Promotor: Endesa Gas Transportista, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Energia d'Alacant (Conselleria d'Infraestructures i Transport).  
Objecte projecte: gasoducte de transport secundari Marina Alta (des de posició V-156 fins a la posició POS 03, final de traçat).  
Localització: en el terme municipal de Xàbia (Alacant).  
Descripció del projecte  
La descripció del projecte s'efectua tenint en compte tota la documentació presentada.   
L'objecte del gasoducte des de la seua posició inicial a la final és ampliar la capacitat de transport i subministrament de gas natural en la Comunitat Valenciana i donar subministrament a diverses xarxes projectades. El gasoducte partirà de la posició 15-20.04 d'Enagás pertanyent al gasoducte Montesa-Dénia en projecte i té com a destí la posició P-03 del projecte a Xàbia. L'objecte de la modificació del projecte original en el seu traçat final (V-156 a posició 03) que ara s'avalua i denominada addenda al gasoducte de transport secundari Marina Alta a Xàbia, és culminar el traçat del gasoducte de transport Marina Alta el traçat del qual es va avaluar per mitjà de DIA de 12 de juny de 2007 des de la seua posició inicial fins al vèrtex V-156 tenint en compte que el mateix promotor ho va sol·licitar en indicar que modificava el traçat final que ara s'avalua.  
Tenint en compte l'addenda de modificació del projecte de gasoducte de transport Marina Alta les característiques del referit gasoducte en el seu conjunt des de la seua posició inicial a la seua posició final serien les següents:  
Característiques:  
- Longitud de 22.807 m.  
- Posicions de vàlvules al Verger, Ondara, Pedreguer i Xàbia.  
- Pressió de 59 bars i diàmetre de 10".  
- Pista de treball de 14 m. d'amplària normal.  
- Rasa de 0,60 m i a una profunditat mínima d'1 m.  
- Obres:  
- Replantejament i abalisat de traçat.  
- Obertura de pista de treball: desbrossament i rebuig de terreny amb màquines talladores i retroexcavadores. Retirada de terra vegetal per a la seua posterior reposició. La pista servix per a acumular materials extrets de la rasa i per a la circulació de maquinària i obres.  
- Obertura de rasa. El material extret s'empra en part per al posterior reblit de la rasa. El volum de material d'excavació que serà traslladat a abocadors autoritzats serà de 1.156 m³.  
- Càrrega, transport, descàrrega, emmagatzematge i distribució de materials d'obra. Platges d'amuntegament de materials situades apegades o molt pròximes a la pista de treball. La pista de treball s'obri i s'anivella i les canonades es transporten per la mateixa pista.  
- Corbat, soldadura, protecció de la canonada i col·locada en la rasa. Les canonades es descendixen a la rasa amb tractors ploma. Una vegada col·locada la canonada s'omplirà amb materials d'excavació i si fóra necessari de préstecs.  
- Encreuaments hídrics per mitjà de baines passa-aigües. Es restituïxen les vores i es munten les esculleres.  
- Instal·lacions complementàries: posicions de vàlvules amb estació de regulació i mesurament. En la posició de Pedreguer es realitzarà una estació de protecció catòdica.  
- Connexions elèctriques per a les posicions.  
- Restitució del terreny, i col·locació de la terra vegetal. Es restituïxen murs, cercats, tanques, qualsevol altre obstacle retirat. Descompactació de sòls.  
- Senyalització amb fites en vèrtexs.  
- Servituds permanents:   
- Zona A: 2 m a cada costat de la canonada en què està prohibit llaurar o cavar a profunditat major de 50 cm, plantar arbres i arbustos de cintura alt i realitzar obres o edificacions sense permís de l'administració.  
- Zona B: 4 m a cada costat de la zona A on és impossible realitzar obres o edificacions sense l'autorització de l'administració.  
- Duració d'obres: 8 mesos.  
- Equips i sistemes de seguretat. Sistemes de protecció catòdica per mitjà d'injecció de corrent. Sistemes de telecontrol i telecomandament.  
- Servicis d'explotació i manteniment.  
El traçat final que s'avalua ara es modifica respecte al traçat inicialment proposat i fa que la longitud de tot el gasoducte de transport augmente en 129 m, i ara la seua longitud total és de 22.807 m.  
Tramitació administrativa  
El projecte de gasoducte de transport secundari Marina Alta es va tramitar i es va obtindre la Declaració d'Impacte Ambiental de 12 de juny de 2007 (des del seu inici fins al vèrtex V-156) amb condicions, i es reflectix en la Declaració d'Impacte Ambiental referida la tramitació administrativa que incloïa el procés d'informació pública respecte a tot el gasoducte que incloïa el traçat final que inicialment es va proposar.  
  
De la tramitació administrativa referida es destaquen els punts següents:  
- Amb data 29 de març de 2007 es va remetre pel Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta Conselleria informe aclaridor respecte al projecte i als informes anteriorment emesos i que a continuació es resumix:  
1. Respecte a les alternatives estudiades i valorada per este Servici, en els informes emesos i exposades pel promotor en el seu informe d'ampliació de 19 de juny de 2006 s'exposa el següent:   
- Alternativa bàsica: discorre per l'interior de la zona PORN des del terme municipal de Pedreguer, per Gata de Gorgos i arriba a Xàbia de forma paral·lela a la CV-734, i finalitza el recorregut als voltants del barranc de l'Heura.  
- Alternativa 1: discorre en la seua totalitat per l'exterior de la zona PORN, alternativa descartada atés que en el seu transcurs afecta hàbitats protegits.  
- L'alternativa bàsica amb lleugeres variacions en el recorregut, tal com assenyala l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible de 21 de març de 2007, i amb la metodologia constructiva reflectida en el projecte i resta de documentació addicional, és la triada per considerar-se la més apropiada en l'actualitat.  
2. Amb relació a noves alternatives de traçat o variacions substancials de l'alternativa triada, s'hauria de sol·licitar nou informe perquè es puguen estudiar les afeccions i valorar la seua idoneïtat.  
- Amb data 3 de maig de 2007 es va remetre pel promotor escrit en el qual indicava que la Declaració d'Impacte Ambiental que s'emetera se circumscriguera al projecte entre el V-0 i el V-156 tenint en compte que s'ha hagut de modificar el traçat en el seu tram final des del vèrtex V-156 fins al final en el terme municipal de Xàbia i s'hauria de presentat una modificació amb addenda a l'estudi d'impacte ambiental en tindre en compte les al·legacions del municipi de Xàbia. Adjunta una còpia de l'addenda de l'estudi d'impacte ambiental que indiquen es remetrà per conducte reglamentari.  
Amb data 12 de juny de 2007 es va emetre la Declaració d'Impacte Ambiental relativa al projecte de gasoducte de transport secundari Marina Alta (des de posició V-0 al V-156) i s'establix en esta en el punt tercer de la resolució el següent: «en relació amb el tram final del projecte de gasoducte de transport secundari Marina Alta (des del vèrtex 156 fins al final) en el terme municipal de Xàbia (Alacant) el promotor del qual és Endesa Gas Transportista, SL, este s'avaluarà, quan es reba a través l'òrgan substantiu la documentació corresponent, en Declaració d'Impacte Ambiental complementària a la present».  
  
Amb data entrada en esta Conselleria de 20 de juliol de 2007 es va remetre escrit del Servici Territorial d'Energia d'Alacant en el qual es remetia l'addenda al projecte, a l'estudi d'impacte ambiental, així com l'expedient administratiu i la informació pública relativa al traçat final (des de V-156 a posició 03) a Xàbia modificat respecte al traçat que inicialment es va presentar.  
En el referit escrit s'informa que s'ha dut a terme la informació pública (DOCV d'11 de maig de 2007) i s'informa igualment que s'ha rebut contestació a les al·legacions, la qual es considera acceptable per al desenrotllament del projecte, i s'informa, per tant, favorablement el projecte.  
Amb data 25 de juliol de 2007 es va sol·licitar al promotor que es completara la documentació remesa a través de l'òrgan substantiu.  
Amb data 26 de juliol de 2007 es va sol·licitar informe l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta Conselleria  
Amb data 20 de setembre de 2007 es va remetre pel promotor còpies de l'estudi d'impacte ambiental amb les modificacions requerides i una còpia de l'informe arqueològic i etnològic remés a la Direcció Territorial de Cultura.  
Amb data 3 d'octubre de 2007 es va sol·licitar al promotor respecte a l'afecció al patrimoni documentació no remesa.  
Amb data d'entrada de 18 d'octubre de 2007 es va remetre per part del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi (Àrea d'Espais Naturals) l'informe sol·licitat que en síntesi indicava el següent:  
- Indiquen que realitzen l'informe per a informar d'un canvi de traçat del gasoducte de transport secundari Marina Alta des del vèrtex VAL-156 fins a la posició PO.03 (final de traçat), canvi que obeïx a una petició de l'Ajuntament de Xàbia.  
- Informen favorablement el nou traçat del tram final supeditat al compliment de les següents condicions:  
a) Al compliment de totes les mesures correctores assumides pel promotor d'este projecte, tant en la documentació original com en la que acompanya a la present addenda.  
b) La pista de treball, sempre que esta discórrega paral·lela al camí del barranc de la Vall, al camí Vell de Gata i al camí de Barranqueres, no podrà superar en cap cas una amplària de 8 metres i només es podrà separar d'estos camins en aquells trams plantejats en el projecte o, en cas de modificació en la fase d'execució, després de comunicar-ho per escrit a la direcció del parc natural i amb la conformitat per escrit del dit organisme.  
c) En aquells casos que la pista no discórrega paral·lela a cap via de comunicació l'amplària haurà de ser inferior, en la mesura que siga possible, als 14 m. d'amplària.  
d) En tot cas s'haurà d'informar el Parc Natural del Montgó, dependent d'esta Conselleria, en el telèfon 225 45 93 06, amb, un mínim, de tres dies d'antelació a l'inici de les obres.  
e) En el camí Vell de Gata el camí discorre partint en dos una explotació agrària amb unes quantes garroferes d'un port important, en la documentació s'observa que l'actuació no discorre per esta explotació. S'hauria de prendre en consideració no afectar estos peus.  
f) En cap cas s'abandonaran residus de cap tipus, provinent de les obres, però, a més, s'hauran de deixar els passos dels barrancs lliures de qualsevol resta provinent de l'excavació o del desbrossament de la vegetació, de manera que no es produïsquen frens al lliure discórrer de les aigües.  
L'informe remés complix el règim de protecció cautelar previst en l'Orde de 25 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'acorda iniciar el procediment d'elaboració i aprovació del Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Montgó, i l'Acord de 4 de febrer de 2005, del Consell de la Generalitat, pel qual es determina la forma d'aplicació de les mesures cautelars vigents en l'àmbit territorial del mencionat pla.  
  
Amb data 22 de novembre de 2007 es remet pel Servici Territorial d'Energia d'Alacant escrit del promotor en què s'indica que s'adjunten fotocòpies de reiteració sol·licitud d'informe la Conselleria de Cultura en relació a l'addenda al projecte referida amb data d'entrada de 14 de novembre de 2007 (la sol·licitud original era de juny de 2007).   
  
Informació pública  
El projecte de gasoducte de transport secundari Marina Alta es va tramitar i va obtindre Declaració d'Impacte Ambiental de data 12 de juny de 2007 (des del seu inici fins al vèrtex V-156) amb condicions, i es reflectix en la Declaració d'Impacte Ambiental referida tot el que es referix a la informació pública d'este.   
De la referida informació pública es destaquen els punts següents:  
  
- En les al·legacions al traçat l'Ajuntament de Xàbia en síntesi va indicar el següent: el traçat discorre per l'àrea d'esmorteïment d'impactes en el PORN del Montgó. No s'ha justificat el traçat ni es plantegen alternatives. Indiquen que pareixeria més adequat discórrer en paral·lel al camí Vell de Gata i a les de les Barranqueres fins a arribar a la zona industrial. S'oposa al traçat plantejat.  
En relació amb l'addenda al projecte de gasoducte de transport secundari Marina Alta relativa al traçat final modificat (des del V-156 fins a la posició 03) el Servici Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport indica que s'ha dut a terme el període d'informació pública mitjançant un edicte en el BOP d'11.04.2007 i en el DOCV d'11.05.2007. Es remeten al·legacions de les quals s'efectua un resum a continuació:  
- Ajuntament de Xàbia: resolució per la qual s'assumix l'informe tècnic municipal que indica les deficiències esmenables. En este s'indica que queden indefinides les característiques tècniques de la posició 03, s'haurà d'aportar l'autorització prèvia d'encreuament de la carretera CV-734, així com l'autorització de l'encreuament del barranc de la Vall. Finalment indica que el traçat dissenyat des del vèrtex VAL-156/58 al V-156/69 haurà d'ajustar-se al definit pel viari i les zones verdes establides per a la unitat d'execució Catarrojes 3, pel PGOU, aprovat amb data 31 de gener de 1990 (BOP de 26.02.1990).  
- Al·legacions de particulars:  
- Propietaris que s'oposen en afectar el traçat de parcel·les de la Unitat d'Execució Catarroja 3 del PGOU, i es proposa un traçat alternatiu o, almenys, que discórrega per zones verdes i vials.  
- Propietaris que al·leguen que creua transversalment la seua parcel·la i sol·liciten que discórrega per camí o que discórrega per domini públic al dividir en dos la seua parcel·la.  
- Propietari que sol·licita que s'evite la destrucció d'oliveres centenàries i es cause el menor dany a estos, i es deixa practicable l'accés a la seua finca.  
- Gas Natural, SA: s'oposa amb indicació que estos posseïxen un altre projecte amb millor disseny tècnic i econòmic.  
- Es fa un resum de les respostes donades pel promotor a les al·legacions presentades:  
- A l'ajuntament de Xàbia: s'han obtingut les autoritzacions de la CHJ i de carreteres i se li farà arribar, la documentació de les posicions de vàlvules s'ha aportat en la tramitació de la llicència i finalment quant a l'ajust del traçat s'indica que s'ha ajustat al viari del polígon en un tram i en un altre ho abandona en estar condicionat a allò que s'ha determinat en la Llei de Carreteres quant a distància a respectar. S'ha intentat minimitzar l'afecció a finques intentant discórrer en la mesura que siga possible per camins i límits, sense perjuí de la indemnització de béns i drets.  
- Respecte a les al·legacions de particulars es donen diverses respostes:  
- El projecte no és incompatible amb l'ús agrícola, a més en algun cas l'alternativa plantejada suposa esquivaments bruscos.  
S'indica també el relatiu a la indemnització pels danys causats, etc., i el traçat suposa l'eliminació d'obstacles al seu pas.  
- Respecte a l'afecció a la unitat d'execució Catarrojes 3 del PGOU indica que el traçat ara plantejat és conseqüència de sol·licitud de modificació del traçat del tram final efectuada per l'ajuntament, i que s'ha tingut en compte la reparcel·lació de la unitat referida i que el gasoducte és compatible amb el desenrotllament urbanístic de la parcel·la.  
  
- Es dóna resposta a l'al·legació de Gas Natural.  
- En l'expedient administratiu s'adjunta un informe del Servici Territorial de Carreteres d'Alacant en el qual s'indiquen les condicions de l'encreuament de la CV-734 per l'addenda al projecte.  
- En l'expedient administratiu consta autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'encreuament de barrancs pel gasoducte de transport secundari Marina Alta.  
Consideracions ambientals  
1. Tenint en compte que l'origen del projecte de gasoducte de transport Marina Alta és la posició 15-20.04 d'Enagás pertanyent al gasoducte Montesa-Dénia en projecte, i que el traçat final que s'avalua ara forma part del gasoducte de transport Marina alta, es considera que l'execució del traçat final ara proposat ha d'estar condicionada a l'autorització del gasoducte Montesa-Dénia o de qualsevol altre que li donara sentit, per a evitar impactes innecessaris.  
2. Amb data 12 de juny de 2007 es va emetre Declaració d'Impacte Ambiental acceptable amb condicions respecte al projecte de gasoducte de transport Marina Alta (des de posició V-0 al V-156). En esta s'indicava en el punt tercer que l'avaluació del tram final (V-156 a posició final, posició 03) s'efectuaria en Declaració d'Impacte Ambiental complementària en sol·licitar el promotor que la declaració en este moment se cenyira al tram de V-0 a V-156 ja que s'ha modificat el tram final.  
  
La present Declaració d'Impacte Ambiental és complementària amb la referida de 12 de juny de 2007 i avalua el tram final del projecte referit basant-se en el nou traçat presentat, addenda al projecte de gasoducte de transport Marina Alta de setembre de 2006 remés pel Servici Territorial d'Energia d'Alacant amb data d'entrada 20 de juliol de 2007.  
  
3. En la documentació presentada per a emetre la Declaració d'Impacte Ambiental referida de 12 de juny de 2007 el promotor va estudiar dos alternatives, una d'estes que discorria de la meitat del traçat del projecte cap al final i evitar l'afecció a l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) del Parc Natural del Montgó i una altra que discorria per dins d'esta. Es va decantar ambientalment per l'alternativa que discorria per l'interior en ser presentar l'exterior major impacte ambiental. Açò va ser acceptat per l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta Conselleria amb condicions.  
  
El traçat final, des del vèrtex V-156 a la posició 03 s'ha modificat ara pel promotor respecte que es va presentar atenent les al·legacions que va presentar l'Ajuntament respecte al traçat inicialment plantejat perquè s'adequara als camins existents (camí Vell de Gata i camí de les Barranqueres) i acabara en àrea industrial.  
El traçat final ara presentat que anul·la l'anterior discorre ajustant-se al màxim a camins existents i finalitza en un punt diferent de l'inicial per a acabar en zona industrial, i afectar l'àmbit del PORN del Parc Natural del Montgó. Este traçat és un poc més llarg que l'anterior (129 m aproximadament) però aprofita camins existents. El traçat ara presentat té un impacte ambiental semblant a l'inicial i és acceptat per l'Àrea d'Espais Naturals d'esta Conselleria amb una sèrie de condicions.  
  
4. El traçat ara proposat en l'addenda per al tram final seria en síntesi el següent:  
- Partint del vèrtex VAL-156 creua l'àrea natural (zonificació PORN) del barranc dels Valls en paral·lel a un camí existent, discorre fins a aconseguir el camí Vell de Gata pel qual discorre limítrof travessant majoritàriament camps cultivats zonificats pel PORN com a àrea agrícola.  
- Durant el seu recorregut talla la carrerada de Cabanyes, el barranc de l'Hedra (zonificat com a connector ambiental) i el barranc del Garroferet (zonificati com a àrea natural).  
- En la part final, abans d'aconseguir el sòl urbà de Xàbia, el recorregut abandona el camí Vell de Gata, que gira al sud i que discorre en paral·lel al camí de les Barranqueres, que coincidix amb el camí ramader carrerada dels Montgons, de nou creua el barranc de l'Heura (zonificat com a connector ambiental).  
- Pel camí citat anteriorment el traçat proposat arriba a la CV-734, la creua per a situar-se novament en la carrerada de Montgons, i acaba en la posició POS.03 (ubicat en sòl urbà).  
5. El projecte afectarà diverses vies pecuàries pel qual haurà de sol·licitar-se l'ocupació d'estes i complir-se el que establix la Llei de Camins Ramaders.  
6. El projecte afecta diversos llits sent necessari disposar de l'autorització de l'organisme de conca respecte a la seua afecció.  
7. L'informe sobre l'impacte sobre el patrimoni arqueològic i etnològic establix una sèrie de mesures correctores que a continuació es resumixen:  
En este s'indica que a priori, el traçat ara presentat com a addenda en el tram final, no té cap incidència en el patrimoni arqueològic i etnològic del terme municipal de Xàbia pel qual transcorre.  
  
No obstant això, serà necessària la presència d'un arqueòleg durant les obres de canalització, que realitze el seguiment continuat d'estes, al llarg de la totalitat del traçat del gasoducte. En qualsevol cas els resultats d'este informe hauran de ser ratificats per l'organisme administratiu competent.  
En este sentit es considera necessari que prèviament a l'inici de les obres, amb suficient antelació, s'obtinga l'informe favorable de la Conselleria de Cultura al projecte, i que s'adopten les mesures que en este s'establisquen.  
8. El projecte afecta en quasi la totalitat d'este a terrenys de cultiu (secà, cítrics, etc.) i a sòls urbà i de manera puntual a terrenys naturals fonamentalment en l'encreuament de cursos hídrics.  
Es tracta d'una instal·lació soterrada que una vegada executada permet dur a terme les labors agrícoles amb restriccions en la zona de servitud (4 m) tal com es va indicar en l'apartat de descripció del projecte. Des del punt de vista de l'afecció a la vegetació, flora i fauna és moderada o baixa tenint en compte les característiques dels terrenys travessats i del projecte.   
En la documentació presentada s'ha previst l'avaluació de l'impacte en el paisatge. L'impacte sobre el paisatge tenint en compte les característiques del projecte, canalització soterrada que permet recuperar el terreny i efectuar labors agrícoles amb algunes restriccions, és fonamentalment temporal i en qualsevol cas moderat. Respecte a les estacions de regulació i mesura es tracta d'unes instal·lacions fixes en superfície amb impacte permanent però puntual i s'estima este igualment moderat.  
  
En relació amb el fet que les instal·lacions discorren i afecten el sòl no urbanitzable cal precisar, a més, que d'acord amb la Llei 16/2003, de 17 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera i d'Organització de la Generalitat de 19 de desembre de 2003, en l'article 74 s'indica que els plans i els projectes d'instal·lacions objecte de la regulació del capítol XX, les autoritzacions dels quals siguen competència de la Generalitat Valenciana, prevaldran sobre qualsevol instrument de planificació o ordenació territorial o urbanística. El capítol XX es referix, entre altres instal·lacions, a les xarxes de transport de gas canalitzat amb pressió màxima de disseny igual o superior a 16 bars, que siguen declarades d'utilitat pública. La instal·lació objecte de l'avaluació d'impacte ambiental té una pressió de disseny superior o igual a 16 bars i s'ha sol·licitat la seua declaració d'utilitat pública.  
  
9. En relació a les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) hauran d'aplicar-se tant, les establides en l'estudi d'impacte ambiental de novembre de 2005 presentat en esta Conselleria amb data entrada de 2 de juny de 2006, base per a la Declaració d'Impacte Ambiental de 12 de juny de 2007 del projecte de gasoducte de transport Marina Alta (V-0 a V-156), com les establides en l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental al referit projecte (tram V-156 a posició final 03) d'octubre de 2006 i data d'entrada en esta Conselleria de 20 de setembre de 2007.  
Respecte a les primeres es destaquen les següents:  
- Jalonament durant el replantejament de les masses de vegetació natural i s'estimarà perímetre de protecció per a evitar la tala indiscriminada d'individus i possibles danys a vegetació adjacent desviant la rasa en l'amplària suficient.  
- Restes vegetals de desbrossament es trituraran per al seu posterior ús en fase de restauració.  
- Es respectaran els exemplars arboris de gran port tant d'espècies cultivables com naturals.  
- Ubicació de platges d'amuntegament en terrenys cultivats.  
- Limitació de velocitat de vehicles en pista de treball a 20 km/h i reg de pista per a evitar generar pols quan ho considere oportú la direcció d'obra.  
- Neteja de zones d'ocupació temporal afectades per les obres de materials a abocador, prèviament a la restitució del terreny.  
- Reposició de servicis afectats: tubs de reg, tanques, murs, etc.  
  
- Si el contractista no poguera trobar cap propietari disposat a quedar-se la terra haurà d'obtindre els oportuns permisos i autoritzacions per a abocar.  
- Restitució de terrenys agrícoles al seu estat inicial, se separarà i es condicionarà la terra vegetal, s'abonaran les collites que s'hagen de perdre per les obres, manteniment de camins en bon estat i reparació desperfectes ocasionats.  
- Descompactació de pista de treball.  
- Reposició de terra vegetal que prèviament ha sigut retirada.  
- Instal·lació de gabions de pedres i esculleres en vessants d'alt risc d'erosió.  
- Revegetació de zones amb vegetació natural afectades.  
- Restauració encreuaments amb cursos hídrics (restauració marges amb esculleres, terra vegetal, revegetació, etc.).  
Respecte a les segones:   
- Es concreten en mesures fonamentalment de revegetació dels trams amb vegetació natural afectats, així com a la descompactació i aportació de terra vegetal.  
- S'evitarà el desbrossament de peus de Chamaerops humilis (margalló) en el tram VAL-156/32 a VAL-156/35, estretint la pista, invertint-la o conservant els peus en la pista i si no fóra possible se sol·licitaria la tala o el desarrelament previ.  
En relació amb estes es consideren en general adequades i són necessàries, no obstant això, la modificació d'estes en determinats aspectes, així com la introducció d'altres mesures preventives i correctores que permeten una correcta integració de l'obra en el medi i evitar en la mesura que es puga o reduir l'impacte sobre l'entorn.  
Es considera necessari establir com a condicions al projecte els establits en l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi (Àrea d'Espais Naturals) d'esta Conselleria, i abans reflectits.  
  
10. En relació al programa de vigilància ambiental:  
Respecte al programa establit en l'estudi es destaca la possibilitat d'anomenar pel promotor un assistent tècnic ambiental durant el temps d'execució d'obres i de restauració, responsable de l'execució del programa de vigilància ambiental.  
En relació amb el programa referit es considera necessari estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental i addenda a l'estudi, així com a les condicions que s'establisquen en la present declaració. Es considera igualment necessària la contractació de l'assistent tècnic ambiental proposat pel promotor per al control del programa de vigilància ambiental.  
11. Tenint en compte les característiques dels terrenys afectats i del projecte (discorre afectant terrenys agrícoles i sòls urbans i la canalització és soterrada) i les mesures correctores que s'implanten, així com l'informe favorable de l'Àrea d'Espais Naturals d'esta Conselleria es considera que l'impacte del projecte és en conjunt moderat des del punt de vista ambiental, i és acceptable, no obstant això s'estima necessari adoptar mesures preventives i correctores addicionals per a millorar la integració del projecte i reduir o evitar l'impacte en el medi.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està sotmés al procediment de Declaració d'Impacte Ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, després de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat valenciana pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.   
L'article16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de gasoducte de transport secundari Marina Alta (des del vèrtex V-156 fins a la posició final POS.03) en el terme municipal de Xàbia (Alacant) el promotor del qual és Endesa Gas Transportista, SL, d'acord amb l'addenda al projecte referit de setembre de 2006 (remesa amb data d'entrada de 20 de juliol de 2007), sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen necessàries, així com havent de complir-se el que establix la referida addenda al projecte, les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental de novembre de 2005 (remés amb data d'entrada de 2 de juny de 2006) base per a la Declaració d'Impacte Ambiental de 12 de juny de 2007 del projecte de gasoducte de transport Marina Alta (V0 a V-156), les mesures correctores establides en l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental al referit projecte (tram V-156 a posició final 03) de octubre de 2006 (remeses amb data entrada de 20 de setembre de 2007), i el que establix l'apartat segon de la present declaració.  
  
  
Segon  
Condicions per a la realització i el funcionament de l'obra:   
1. Es considera que l'execució del projecte referit ha d'estar condicionada a l'autorització del gasoducte del qual partirà o de qualsevol altre que li donara sentit.  
2. Prèviament a l'execució de l'obra se supervisarà, amb suficient antelació, amb la Direcció del Parc Natural del Montgó, la traça de l'obra per a determinar i establir si fóra necessari mesures preventives addicionals respecte a la vegetació, flora i fauna (períodes de limitació d'execució d'obres, exemplars vegetals que no han d'afectar-se, tant de cultiu com naturals, ús de pista restringida, mesures especials per a encreuaments de llits, etc.).  
Es prestarà especial atenció a peus d'exemplars de garrofera (Ceratonia siliqua) de port important en el camí Vell de Gata, així com a exemplars d'altres espècies vegetals de port important en la supervisió abans citada.  
3. Qualsevol aparició de poblacions de flora o fauna d'interés es comunicarà de forma immediata a la Direcció del Parc Natural del Montgó perquè s'habiliten, si es considera necessari, les mesures oportunes.  
4. S'haurà d'informar la direcció del Parc Natural del Montgó amb un mínim de tres dies d'antelació a l'inici de les obres.   
5. La pista de treball sempre que esta discórrega paral·lela al camí del Barranc de la Vall, al camí Vell de Gata i al camí de Barranqueres, no podrà superar en cap cas una amplària de 8 metres i només es podrà separar d'estos camins en aquells trams plantejats en el projecte o, en cas de modificació en la fase d'execució, després de comunicar-ho per escrit a la direcció del Parc Natural del Montgó i amb la conformitat per escrit del dit organisme.  
6. En aquells casos que la pista no discórrega paral·lela a cap via de comunicació l'amplària haurà de ser inferior, en la mesura que siga possible, als 14 metres d'amplària.  
7. S'habilitaran rampes per a facilitar l'eixida de la possible fauna atrapada en les rases.  
8. Els materials procedents de l'excavació que no es reutilitzen en l'obra es portaran a l'abocador legalitzat i en el cas que el material extret de la rasa no fóra de qualitat adequada, els materials per al reblit d'esta s'obtindran de pedreres legalitzades.  
En cap cas s'abandonaran els residus de cap tipus, provinents de les obres, i, a més, s'hauran de deixar els passos dels barrancs lliures de qualsevol resta provinent de l'excavació o del desbrossament de la vegetació, de manera que no es produïsquen frens al lliure discórrer de les aigües.  
9. En el cas que per a platges d'amuntegament, depòsit de materials i parc de maquinària es necessiten terrenys fora de la pista de treball, s'ubicaran en parcel·les en què l'afecció a la vegetació siga mínima amb la supervisió de la direcció del Parc Natural del Montgó. Una vegada finalitzades les obres els terrenys hauran de restaurar-se.  
10. En relació amb la restauració d'aquelles zones amb vegetació natural s'efectuarà supervisió amb la direcció del Parc Natural del Montgó per a determinar si és necessari efectuar modificacions en les espècies triades, densitats, característiques dels plançons, etc. Les esculleres i els gabions de pedres s'engravaran amb terra per a facilitar la regeneració vegetal.  
11. S'obtindrà l'autorització de l'organisme de conca corresponent en aquelles actuacions que afecten el domini públic hidràulic, i es respecten les condicions imposades en l'autorització d'estes.  
  
12. Es disposaran amb els permisos pertinents per a la captació de l'aigua utilitzada en la prova hidràulica de les canonades. S'implantaran mesures per a evitar l'absorció de fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en l'esmentada prova, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per al seu abocament a llit públic. Els productes químics sobrants es derivaran a gestor autoritzat. En qualsevol cas prèviament i amb suficient antelació s'informarà la direcció del Parc Natural del Montgó perquè donen el vistiplau per a evitar que tant la captació de l'aigua com el seu abocament ocasionen efectes negatius en l'àmbit del PORN.  
13. Manteniment i posada a punt adequada de la maquinària.  
Les reparacions i la posada a punt de la maquinària es realitzaran en tallers degudament autoritzats.  
14. Es procedirà al reg de pista de treball ben sovint suficient en aquelles zones en què per climatologia o altres circumstàncies es preveja generar un excés de pols, en especial en aquelles zones pròximes a població. Els camions que discórreguen amb material que puga generar pols s'hauran de cobrir amb una lona.  
15. En el desenrotllament de les obres es respectaran els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.  
16. Es complirà el que establix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació a les obres en la proximitat de zones naturals. S'efectuaran, cas de ser necessari, les correccions o mesures, que pels servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria s'estimen necessaris.  
17. En relació amb l'afecció al patrimoni cultural, prèviament a l'execució de l'obra i amb suficient antelació, haurà d'obtindre's l'informe favorable de la Conselleria de Cultura d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1989, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, i en cas de ser favorable es compliran les mesures que s'hi indiquen.  
Serà necessària la presència d'un arqueòleg durant les obres de canalització que realitze el seguiment continuat d'estes, llevat que en l'informe de la Conselleria de Cultura s'estimara el contrari.  
Si en el transcurs de les obres apareixen restes arqueològiques o paleontològics s'haurà de suspendre l'actuació havent de delimitar-se el perímetre d'afecció i notificar de forma immediata a la Conselleria de Cultura l'aparició de les dits troballes, de conformitat amb la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
18. Respecte a l'afecció del camins ramaders, es complirà el que establix la legislació de vies pecuàries i s'obtindrà l'autorització d'ocupació davant de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria, i es complixen les condicions que esat establisca.  
19. En relació amb les línies elèctriques de connexió a les posicions de vàlvules se sotmetran estes a avaluació d'impacte ambiental en el cas que així es requerisca d'acord amb la legislació d'impacte ambiental.  
  
20. En relació amb el programa de vigilància ambiental es considera necessari estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental de novembre de 2005 (remés amb data d'entrada de 2 de juny de 2006) base per a la Declaració d'Impacte Ambiental de 12 de juny de 2007 del projecte de gasoducte de transport Marina Alta (V-0 a V-156) i de l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental al referit projecte (tram V-156 a posició final 03) d'octubre de 2006 (remesa amb data d'entrada de 20 de setembre de 2007). Es considera igualment que pel promotor es contractarà, tal com proposa, assistent tècnic ambiental per al control del programa de vigilància ambiental.  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 29 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Ma. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 220/5710-JIA.  
Títol: homologació zonificativa per a explotació de pedreres a Llombai.  
Promotor: Ajuntament de Llombai.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llombai i CTU.  
Localització: terme municipal de Llombai (València).  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte.   
L'objecte del present projecte és la zonificació com a zona d'extracció d'àrids per a la ubicació posterior d'una pedrera una superfície de 84,96 ha de sòl no urbanitzable comú, classificat en el vigent Pla General d'Ordenació Urbana de Llombai aprovat en les normes subsidiàries de planejament de 1982, ubicat al nord-est del terme municipal, en el paratge denominat lloma del barranc de l'Aspre.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
Els terrenys objecte d'explotació constituïxen una nova pedrera i estan emmarcats pel límit de terme municipal amb Picassent al nord, i el gasoducte pertanyent a la Xarxa Sud de València Ramal Ford propietat d'Enagás, SA, i el Paratge Natural Municipal el Tello al sud, tot això en l'àmbit de la muntanya catalogat d'utilitat pública denominat Alèdua (CUP-cons. V3015 V36).  
Les parcel·les afectades per l'explotació seran la 205, 206, 207, 234, 252 i 253 del polígon 3 i les parcel·les 1277, 1278 i 1286 del polígon 2 del municipi de Llombai.  
3. Alternatives  
No es plantegen alternatives tècniques a l'actuació proposada. L'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant EsIA) afirma, que per a l'elecció de la zona d'actuació s'han tingut en compte criteris ambientals:  
  
1. El que establix el nou PGOU de Llombai, actualment en redacció, el qual planifica el desenrotllament urbanístic del municipi amb una visió global, i potencia el manteniment del patrimoni cultural, paisatgístic i natural del municipi.  
2. La qualificació del sòl: la pedrera s'ha ubicat en sòl rústic sense protecció.  
3. Infraestructures existents (gasoducte): distància de protecció sempre major de 175 m.  
4. La morfologia de circ de la pedrera prevista fa que siga favorable per a:  
- L'ocultació de les vistes.  
- La retenció en l'àmbit d'obres de la pols produït.  
- L'efecte pantalla quant a la producció de sorolls.  
- La retenció de les aigües d'escolament produïdes, per al control de la seua eixida cap a llits naturals en condicions acceptables (sense càrrega de sòlids i amb energies no erosives).  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 7 de juny de 2006, la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre la documentació relativa a l'homologació zonificativa per a explotació de pedreres en el terme municipal de Llombai, composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i document d'homologació.  
2. Informació pública.   
L'Ajuntament de Llombai va exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons l'anunci publicat en el DOGV núm. 5038, de 29 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 329 al·legacions dividides en 11 tipus diferents de proposta a causa de la repetició de continguts, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de Llombai, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació pública realitzat i un resum de les al·legacions presentades junt amb la seua contestació per part del tècnic de l'Ajuntament.  
3. Resum de les al·legacions.   
L'informe tècnic de resposta de les al·legacions, realitzat per EVREN (Avaluació de Recursos Naturals) com a assessor de l'Ajuntament de Llombai, contesta les al·legacions de caràcter ambiental, i les desestima totes i cada una d'estes. A continuació, es presenta un resum de les al·legacions més importants:  
- La zona de la pedrera inclou sòl declarat paratge natural municipal denominat el Tello, per l'acord de 6 de maig de 2005.  
- La zonificació contravé la Llei 4/2004, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, i cita en concret la infracció de la disposició transitòria segona, en l'apartat 4.  
- L'EsIA incomplix l'Orde de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- L'expedient vulnera el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'Ordenació Ambiental d'Explotacions Mineres en Espais Forestals de la Comunitat Valenciana, que exigix un pla de restauració.  
- Segons la Llei 4/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, el procediment per a autoritzar l'explotació de pedreres en sòl no urbanitzable comú del terme municipal de Llombai és per mitjà de la declaració d'interés comunitari (DIC).  
- Hi ha nuclis de població dispersos a una distància inferior als 2.000 m del perímetre de la zona que es pretén explotar com a pedrera.  
  
- El traçat del gasoducte València-Alacant discorre a menys de 900 m del perímetre de la zona que es pretén explotar com a pedrera.  
- No es determinen les vies d'accés a la pedrera ni es quantifica el trànsit de vehicles pesants que hauran de suportar diàriament.  
- Les mesures de restauració ambiental i paisatgística enunciades en les mesures correctores del document EsIA per a l'homologació zonificativa són una simple enumeració i no formen part d'un pla de restauració.  
- La zona triada com més idònia per a la implantació de la pedrera se situa exactament junt amb el límit sud-oest del terme municipal de Picassent, en una zona classificada pel PGOU de Picassent com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística (zona de l'Almud, alts de Gualeta, cova de l'Àguila), així com sòl no urbanitzable de protecció arqueològica (molló de l'Almud) enclavat als voltants de l'àmbit de l'actuació. L'àrea destinada a l'explotació de la pedrera delimita amb la muntanya núm. 3044, denominat la Muntanya, que és objecte en l'actualitat del procediment per a la seua inclusió en el Catàleg de Forest d'Utilitat Pública de la Generalitat Valenciana. Esta muntanya limita, en el seu límit sud, amb la muntanya d'utilitat pública Alèdua, en terme municipal de Llombai.  
- La implantació de la pedrera suposarà un impacte sobre els camins rurals del terme de Picassent.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
S'emet el requeriment de la documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, amb data \_\_\_\_.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els informes següents sol·licitats durant la seua tramitació:  
1. Direcció general de Patrimoni Cultural Valencià, de 25 de maig de 2006, que emet un informe patrimonial relatiu a l'homologació zonificativa pedreres de Llombai, en el qual es conclou el següent:  
«...Per tant, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics, s'emet l'informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, l'estudi d'avaluació d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la pedrera denominada Llombai, a Llombai (València)».  
2. Servici de Gestió Forestal de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, de 20 de juliol de 2006, que remet un informe forestal sobre l'homologació zonificativa explotació pedreres de sòl no urbanitzable de Llombai, en el qual s'informa el següent:   
«...Com s'indica en l'escrit l'àrea d'estudi que es pretén reclassificar està en la Forest d'Utilitat Pública denominada Alèdua. Entenem que la classificació segons el PGOF i la condició de forestal com a Forest d'Utilitat Pública no condicionen la reclassificació que es pretén pels motius següents i davall les condicions que es marquen en l'actual legislació:  
Amb l'entrada en vigor del Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'Ordenació Ambiental d'Explotacions Mineres en Espais Forestals de la Comunitat Valenciana, es modifica l'article 79 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana que queda redactat com seguix:  
  
«Les forests de domini públic i els catalogats com a utilitat pública o protectors no podran ser romputs ni dedicats a usos no forestals quan això supose una pèrdua definitiva dels valors que van motivar la inclusió de la forest en el catàleg d'utilitat pública».  
Per tant, es podrà plantejar l'activitat minera en els dits terrenys davall el procediment d'autorització d'ocupació temporal de forests de domini públic o catalogats d'utilitat pública establida en el Decret 82/2005, i amb l'aprovació d'un pla de restauració que garantisca la recuperació dels valors de la forest i una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada».  
3. Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de 31 de juliol de 2006, que remet un informe en relació amb expedient sobre avaluació d'impacte ambiental sobre l'afecció del projecte d'homologació zonificativa explotació pedreres sòl no urbanitzable (SNU) de Llombai, en el qual es conclou el següent:  
«...Per tot el que anteriorment s'ha exposat, davant de l'absència de Pla Especial que desenrotlle la normativa del paratge natural municipal i a la vista dels límits de la zona proposada a homologació amb el Paratge Natural Municipal el Tello i la seua ubicació sobre terrenys qualificats com a àrea de protecció forestal per la normativa forestal, i ja que esta és qualificació, a més, li proporciona coherència a l'àrea perimetral i, per tant, repercutix en la seua adequada protecció, s'ha d'informar desfavorablement, per considerar que és incompatible esta actuació amb la preservació i conservació dels valors continguts en l'esmentat paratge natural municipal.  
Este informe és coherent amb el ja emés el 9 de juny de 2006, registre d'eixida de 12 de juny de 2006, i remés per esta Direcció General al director Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge de València, que en l'escrit de 4 de maig de 2006 va sol·licitar un informe per a la Comissió Territorial d'Urbanisme referit a esta homologació zonificativa».  
4. Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de 28 de novembre de 2006, que remet un informe complementari a l'informe en relació amb expedient sobre avaluació d'impacte ambiental sobre l'afecció del projecte d'homologació zonificativa explotació pedreres sòl no urbanitzable (SNU) de Llombai, en el qual s'informe del següent:  
«Revisat l'informe emés el 31 de juliol de 2006 per este Servici d'Ordenació Sostenible del Medi en relació amb l'expedient sobre avaluació d'impacte ambiental sobre l'afecció del projecte d'homologació zonificativa explotació pedreres sòl no urbanitzable (SNU) de Llombai (València), es fa patent la necessitat de puntualitzar i aclarir este, per mitjà del present informe complementari.  
En les conclusions finals, on diu:  
«Per tot això que anteriorment s'ha exposat, davant de l'absència de Pla Especial que desenrotlle la normativa del paratge natural municipal i a la vista dels límits de la zona proposada a homologació amb el Paratge Natural Municipal el Tello i la seua ubicació sobre terrenys qualificats com a àrea de protecció forestal per la normativa forestal, i ja que esta és qualificació, a més, li proporciona coherència a l'àrea perimetral i, per tant, repercutix en la seua adequada protecció, s'ha d'informar desfavorablement, per considerar que és incompatible esta actuació amb la preservació i conservació dels valors continguts en el dit paratge natural municipal».  
Ha de dir:  
«Per tot el que anteriorment s'ha exposat, el sentit d'este informe està vinculat al futur Pla Especial que desenrotlle la normativa del Paratge Natural Municipal el Tello que, si és el cas, podria considerar i definir una àrea d'amortiment d'impactes, que afectaria previsiblement la zona proposada a homologació, ja que s'ubica sobre terrenys qualificats com a àrea de protecció forestal per la normativa forestal i que evitaria l'afecció indirecta sobre l'espai protegit, i es restringix determinats usos i activitats que pogueren ser perjudicials a este. Esta previsió és coherent amb l'Acord de 6 de maig de 2005, del Consell, ja indicat, i l'article quart, paràgraf segon, apartat a)».  
5. Servici de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de 30 de gener de 2007, que emet un informe sobre l'estudi de paisatge de l'homologació zonificativa per a explotació de pedreres en sòl no urbanitzable del municipi de Llombai, el qual conclou el següent:  
«...En conclusió cal informar que l'objecte del present informe és l'homologació zonificativa per a explotació de pedreres en sòl no urbanitzable del municipi de Llombai, el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, i, per tant no és de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjuí que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.  
Per això, s'emet el present informe en contestació a la sol·licitud d'eixe Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, i s'assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye de l'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això per este servici».  
6. Servici de Conservació de la Biodiversitat, de 5 de febrer de 2007, que emet un informe sobre el projecte d'homologació zonificativa explotació de pedreres sòl no urbanitzable de Llombai, el qual informa del següent:  
«...No s'han detectat espais d'especial interés per a conservació d'espècies amenaçades, ni de flora ni de fauna, si bé en la proximitat hi ha l'avenc de l'Àguila, lloc declarat LIC per a la Xarxa Natura 2000, amb espècies catalogades com a vulnerables en el Catàleg Valencià d'Espècies de fauna Amenaçada (Rhinolophus ferrum-equinum, Rhinolophus euryale, Myotis blythii i Myotis myotis) que poden utilitzar de forma parcial part d'este territori. En els barrancs és freqüent l'aparició de mussol reial (Bubo bubo).  
La vegetació està formada per matolls i pastures serials amb algunes taques de xicotetes formacions arborades de Pinus halepensis. D'acord amb la Directiva 92/43 CEE d'hàbitats, destaquen les comunitats vegetals següents:  
  
  
  
Estes comunitats estan ben representades en els llocs proposats per a integrar la Xarxa Natura 2000 i no cal establir mesures especials en este cas.   
Al contrari, la localització del projecte en una zona de transició entre àrees naturals i els cultius pròxims, formen ecotons que té, en general, més riquesa quant a biodiversitat. En este cas haurien de preservar-se les escasses formacions arborades de la zona, així com, mentre siga possible, les àrees de barrancs, que són les àrees més sensibles.  
  
Finalment, l'estudi en qüestió no es presenten alternatives a la ubicació de la pedrera ni es fa menció de les repercussions de la transformació i/o creació de camins per a l'explotació i que podria afectar, si és el cas, a zones pròximes. Ha d'evitar-se l'afecció al pròxim avenc de l'Águila de Picassent».  
7. Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València de 12 de juliol de 2007, sobre l'expedient d'homologació zonificativa explotació pedreres sòl no urbanitzable de Llombai, del qual cal destacar el següent:  
«... Per tant, la zona d'objecte de consulta ha de ser classificada com a sòl no urbanitzable protegit, ja que la declaració d'utilitat pública és un règim específic de protecció. A més, la zona complix les condicions del punt 1.d (article 4 de la Llei 10/2004, del Sòl No Urbanitzable), ja que és forest consorciada V-3015. Cal destacar també que segons s'indica en la pàgina 57 de l'EsIA remés, l'erosió actual és moderada però la potencial és molt alta, per la qual cosa també es complirà el punt 1.f de l'esmentat article. D'ací la importància de mantindre la vegetació...»  
  
«... En el punt 4.1.5 de l'EsIA, Hidrologia Superficial, menciona per damunt que un dels principals punts de descàrrega de les aigües superficials és l'Albufera. Crec que és important destacar que la zona que pretén l'homologació forma part de la conca hidrogràfica del llac i per eixe motiu es troba dins de l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural de l'Albufera. Per tant, qualsevol actuació que puga afectar els barrancs cal estudiar els efectes en el parc natural....» «... l'activitat extractiva afectaria el barranc del Felipons, per la qual cosa és necessari establir les mesures de correcció hidrologicoforestal que no s'han reflectit en l'EsIA, per a evitar efectes negatius en el llac.»  
«... Reiterar que la zona estudiada sí que té una protecció especial ja que és forest d'utilitat pública i esta declaració segons establix la Llei 3/2003, Forestal de la Comunitat Valenciana, es realitza als terrenys forestals públics que hagen de ser conservats i millorats per la seua transcendència hidrologicoforestal o per les seues funcions ecològiques i socials. En este cas, esta transcendència hidrològica forestal esta patent perquè, a més, forma part de la conca de l'Albufera. No considere que l'explotació minera siga la millor forma de conservar i millorar la forest....»   
«... fer menció de la importància de la circulació de vehicles per les zones d'accés a la pedrera, a través de forest d'utilitat pública i junt amb el paratge natural municipal, que provocarà efectes nocius en la vegetació per l'emissió de gasos contaminants i sobretot per la pols que s'alça ja que són camins de terra, i que es deposita en els fulls...»  
  
«...En quant a l'accés l'EsIA diu que s'obriran només els camins pistes i rampes necessàries, açò hauria de concretar-se, perquè no indica com es justifica la necessitat o no d'obrir una pista nova». «...En els plans aportats figura una pista de nova obertura per a accedir a la teòrica zona d'explotació. Esta via no es menciona en la memòria, per la qual cosa no es pot informar».  
«... Quant a les mesures per a previndre els incendis forestals no s'aporta cap proposta, ni s'analitzen els distints factors que poden ocasionar incendis. S'hauran de determinar les distintes situacions de risc i les mesures a adoptar en cada cas. El mateix passa respecte al risc d'erosió, de forma genèrica diu que s'hauran d'adoptar mesures de control de l'escolament superficial, sense aportar res».  
  
«...Quant a la pantalla vegetal que també figura en els plans tampoc s'especifica en la memòria, per a poder informar haurien d'indicar: mètode de preparació del terreny i plantació, espècies a plantar, densitats, cures culturals».  
«... Finalment, cal ressaltar que la zona d'explotació se situaria junt amb el Paratge Natural Protegit del Tello, que estaria afectat de diversa forma i en concret en un dels aspectes que van motivar la seua declaració de paratge que és el paisatge, ja que encara que la pedrera no fóra visible des de la població com s'indica en l'estudi, si que serà visible des dels punts alts del paratge. Per descomptat la pols, pas de vehicles, etc., també afectaran negativament.  
Per a acabar cal assenyalar que la Llei 43/2003, de Forests, en el capítol I, usos del sòl, establix en l'article 39 la delimitació de l'ús forestal en el planejament urbanístic. Els instruments de planejament urbanístic, quan afecten la qualificació de terrenys forestals, requeriran l'informe de l'administració forestal competent. El dit informe serà vinculant si es tracta de muntanyes catalogats o protectors».  
8. Informe, de la Comissària d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sobre obertura per Àrids Llombai d'una pedrera en el terme municipal de Llombai (València) i el possible increment del consum d'aigua derivat de la dita activitat, a la vista del que establix l'annex K.2.4.0 de l'orde de la Comselleria de Territori i Habitatge i l'article 19 de la Llei 4/2004, de la Generalitat Valenciana, sobre Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge de 23 de maig de 2005, per la qual informa que:  
«... De tot allò que s'ha exposat es deduïx que el consum d'aigua previst en el projecte presentat, a part de ser d'escassa rellevància, està basat en un sistema de proveïment per mitjà de camions cisterna, l'origen del qual cal estimar necessàriament emparat per un dret d'aigua, ja que, en cas contrari, es produiria una infracció administrativa amb la consegüent obertura d'expedient sancionador al subministrador.  
Per tot això, als efectes previstos en l'Orde de la Conselleria de Territori i Habitatge de 3 de gener de 2005, vista la sol·licitud formulada per Áridos Llombai, així com la documentació tècnica aportada, esta Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe favorable sobre l'activitat de pedrera plantejada».  
Afeccions legals  
Respecte a l'estudi d'impacte ambiental de gener de 2005,  
1. Després de les consultes de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT i CTV no s'ha detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi   
2. Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana  
Consultada la Cartografia de l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana s'observa que els terrenys que formen part de l'homologació estan classificats com a sòl forestal.   
A més, estan en l'àmbit de la Forest Catalogat d'Utilitat Pública denominat Alèdua (V3015V036). Per tant els terrenys triats estan catalogats com a Forest d'Utilitat Pública.  
La zona proposada està pròxima a un jaciment arqueològic, situat cap a l'est denominat molló de l'Almud (poblat de l'Edat del Bronze). Per tant, part de la zona proposada està dins dels 500 metres qualificats en el PGOF com a zona d'influència a jaciment arqueològic.  
  
Haurà d'atendre's al que establix la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm.2.168, de 21 de desembre).  
3. Espais naturals protegits  
La totalitat dels terrenys afectats per l'homologació proposada està dins de l'àmbit territorial del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera, aprovat pel Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià (DOGV núm. 2516, de 26.05.95).  
  
4. PATRICOVA  
Després de consultar la cartografia temàtica d'Ordenació del Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'ha detectat una zona amb risc d'inundabilitat.   
5. Camins ramaders.  
L'àrea d'homologació proposada no està travessada per cap camí ramader. No obstant això, com a via d'accés a la zona d'explotació per als vehicles pesants, es planteja com a traçat la utilització de part del camí ramader sendera del camí de València, d'amplària legal 20,89 metres.  
Per això, haurà d'atendre's a la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.  
6. Rambles i llits  
Hi ha llits i/o barrancs entesos com a tals que poden estar afectats de forma directa o indirecta per l'actuació proposada. Estos són: el barranc de l'Aspre, Felipons i Cepellar.  
Hauran d'entendre's subjectes al que establix el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües i el Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del Domini Públic Hidràulic que desplega els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües.  
  
7. Jaciments arqueològics  
Es presenta l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, el qual confirma la no-afecció d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
8. Infraestructures de transport energètic  
Al sud de l'àmbit de l'homologació està el traçat del gasoducte Alacant-València Ramal Ford de la Xarxa Sud de València, propietat d'ENAGÁS.  
Les distàncies de protecció i servituds hauran de ser respectades pel projecte tal com establix la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del Sector d'Hidrocarburs, i la diversa legislació que la reglamenta.  
Consideracions ambientals  
1. La zona d'estudi està situada en el terme municipal de Llombai, en concret, al nord-oest de la dita localitat. Geològicament l'àrea d'estudi es caracteritza pel predomini de materials del Quaternari i un poc del Terciari. La litologia de la zona d'estudi es caracteritza pel predomini de les dolomies.  
Segons l'EsIA, les roques a extraure són dolomies i calcàries recristal·litzades, parcialment dolomitizadas amb colors crema, encara que no es descriu el mètode d'extracció.  
La zona presenta una fisiografia amb forma de turó en la qual destaquen les zones amb elevada pendent, la qual per les seues característiques topogràfiques, baixa grossària, pedregositat o davall contingut en bases, el seu ús està reduït al forestal. De fet, estes zones es caracteritzen per presentar un elevat valor ecològic atesa la seua abundant vegetació forestal consolidada i de futur desenrotllament.   
L'erosió actual de la zona és moderada i l'erosió potencial molt alta > (100 t ha/any) les, zones més elevades estan més exposades a l'erosió, per la possible desaparició de la seua rica coberta vegetal i per tindre un pendent elevada. La capacitat d'ús del sòl és baixa. En l'àmbit d'actuació s'assigna un ús forestal natural. No apareixen àrees degradades o relleus deteriorats.  
2. En l'EsIA presentat no es descriu el mètode d'explotació, els accessos previstos (únicament es presenta un possible accés en el pla núm. 1 situació de la cartografia de l'EsIA), els servicis i les instal·lacions complementàries al projecte ni les afeccions que produirien, tenint en compte que algunes de les instal·lacions complementàries, com ara obertures de camins i línies elèctriques poden estar sotmeses, per si mateixes, a avaluació de l'impacte ambiental.   
Donada la importància de la ubicació de la futura pedrera, falta en l'EsIA l'examen detallat de les alternatives tècnicament viables i la justificació de la solució adoptada; únicament s'han tingut en compte una sèrie de factors tècnics per al disseny del perímetre de la futura pedrera.  
D'altra banda, no es realitza la valoració de les afeccions ni l'establiment de mesures de control i de correcció des d'un projecte d'explotació. Per això, la valoració dels impactes que produirà l'homologació zonificativa per a l'explotació de pedreres no està detallada i manca, per tant, de valor objectiu.  
3. Quant a la vegetació present en la zona d'estudi, està formada per matolls i pastures serials amb algunes taques de xicotetes formacions arborades de Pinus halepensis. D'acord amb la Directiva 92/43 CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la Conservació dels Hàbitats Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, destaca la presència de les comunitats vegetals següents:  
  
  
  
Segons l'informe del Servici de Conservació de la Biodiversitat de 5 de febrer de 2007, estes comunitats estan ben representades en els llocs proposats per a integrar la Xarxa Natura 2000 i no cal establir mesures especials en este cas.  
Cal destacar que en visita de camp realitzada la zona s'ha observat que en la zona proposada hi ha una abundant presència d'exemplars de Pinus halepensis de poca edat i en perfecte estat fenològic i sanitari, els quals en un futur, estan destinats a consolidar la zona com una àrea d'arbratge natural. A més, segons l'esmentat informe del Servici de Conservació de la Biodiversitat, estes formacions de pinedes de Pinus halepensis haurien de preservar-se.  
A més, en la visita realitzada a la zona d'estudi, s'han trobat exemplars de Chamaerops humilis, Thymus spp. i Quercus rotundifolia, les quals estan incloses en l'annex III de l'Orde de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, per la qual cosa està sotmesa a l'autorització prèvia la seua tala o desarrelament.  
4. L'EsIA a l'inici del capítol dedicat a la fauna establix un catàleg que arreplega aquelles espècies que d'alguna manera o una altra es relacionen amb l'àrea d'estudi, tot això després de la consulta de bibliografia especialitzada consultada. Esta llista és una recopilació de noms en què s'assenyala la probabilitat de la seua presència en la zona o no segons els ecosistemes o hàbitats presents en la zona segons la bibliografia. Per tant, que no dóna molta informació sobre la fauna existent en el sector, perquè no assenyala en quins punts es pot trobar predominança de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, i s'assenyala si és l'àrea de campeig o quins són els punts més freqüents de pas. Per tant, la informació a este respecte és insuficient, la qual cosa porta a una difícil valoració de la zona.  
D'altra banda, en la llista presentada en l'EsIA s'han trobat algunes de les espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i es regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades, i s'establixen categories i normes per a la seua protecció, com són el cas del fardatxo ocel·lat, el renoc comú, l'eriçó europeu, el cruixidell, el teuladí comú, l'estornell negre, la serp verda, la mostela. L'EsIA no especifica l'afecció del projecte a estes espècies que apareixen en la llista.  
  
Segons l'EsIA, no cal indicar la presència d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben en l'àrea d'estudi, cap de les espècies del Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades Reial Decret 439/1990, de 30 de març.  
Segons l'informe del Servici de Conservació de la Biodiversitat de 5 de febrer de 2007, encara que no s'han detectat espais d'especial interés per a la conservació, hi ha espècies catalogades com a vulnerables en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada que poden utilitzar de forma parcial part de la zona proposada. Estes espècies són Rhinolophus ferrum-equinum (rata penada gran de ferradura), Rhinolophus euryale (rata penada de ferradura mediterrània), Myotis blythii (rata penada aguiló comú mitjà) i Myotis myotis (rata penada aguiló comú gran). A més, l'informe indica que en els barrancs és freqüent l'aparició de mussol reial, Bubo bubo (cal recordar que la zona d'estudi està travessada per tres barrancs: barranc de l'Aspre, Felipons i Cepellar.  
  
5. D'acord amb l'article 2 de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'àmbit del Pla Parcial està en terrenys forestals ja que, als efectes de la present llei, els terrenys proposats presenten superfícies cobertes d'espècies arbòries, arbustives, de matoll o herbàcies, d'origen natural o procedents de sembra o plantació, que complisquen o puguen complir funcions ecològiques, de protecció, de producció, de paisatge o recreatives. Igualment, es consideren muntanyes o terrenys forestals.  
  
A més, la zona proposada s'ubica sobre la forest consorciada V-3015, catalogada d'utilitat pública amb el número 36 dels de la província de València, denominada Alèdua, pertanyent a l'Ajuntament de Llombai, inscrita en el Registre de la Propietat de Carlet el 6 de juliol de 1929, que, al seu torn, és limítrof amb la forest consorciada V-3044, propi de Picassent, que està en tramitació per a la seua inclusió en el Catàleg de Forests d'Utilitat Pública. En este registre administratiu públic estan inscrits aquelles forests la protecció de les quals estima prioritària en funció de la seua importància hidrologicoforestal per a la detenció dels processos erosius i la regulació dels règims hídrics, així com pel seu elevat interés ecològic i social.   
D'acord amb l'informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València de 12 de juliol de 2007 l'homologació plantejada és contrària a l'article 4.1. 4.1.b., 4.1.d. i 4.1.f. de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del Sòl no Urbanitzable, ja que la zona objecte de consulta hauria de ser classificada com a Sòl No Urbanitzable Protegit, pel fet que la declaració d'Utilitat Pública és un règim específic de protecció, per ser forest consorciada V-3015 i per ser una zona amb una erosió potencial molt alta. A més, l'esmentat informe reitera que la zona estudiada si té una protecció especial ja que és forest d'utilitat pública i esta declaració segons establix la Llei 3/2003, Forestal de la Comunitat Valenciana, es realitza en els terrenys forestals públics que hagen de ser conservats i millorats per la seua transcendència hidrologicoforestal o per les seues funcions ecològiques i socials. En este cas esta transcendència hidrològica forestal està patent perquè, a més, forma part de la conca de l'Albufera. Este informe considera que l'explotació minera no és la millor forma de conservar i millorar la muntanya.  
Destacar la importància d'estes formacions vegetals d'espècies forestals matolls, per la labor que realitzen en el control de l'erosió i la restauració hidrologicoforestal, i són espècies de matoll d'alta capacitat protectora en àrees potencialment molt sensibles a la pèrdua de sòl com és la zona d'estudi. Per tot això, la implantació d'una pedrera provocaria un important augment de l'erosió d'esta zona, la qual seria molt agressiva i més tenint en compte que se situa sobre terrenys qualificats com d'erosió potencial molt alta > 100 t/ha/any, i tenint en compte, també, que el sòl té un ús forestal, i és la coberta vegetal que posseïxen la barrera natural davant de l'erosió. Al mateix temps, l'eliminació de les zones de terrenys forestal implicarà la desaparició d'elements vegetals característics del bosc mediterrani característic d'este enclavament.  
  
En l'EsIA, no es tenen en compte accions per a la reducció de processos i riscos de la coberta vegetal i ecosistemes forestals. No s'establixen unes mesures contra la desertificació i els processos erosius relatius a la prevenció d'incendis forestals, per a la qual cosa s'hauria de protegir el sòl amb arbratge i/o matoll d'alta cobertura per mitjà de repoblacions o ajudes a la regeneració, especialment en terrenys amb capacitat per a albergar arbratge o matoll d'alta cobertura, aquells que tinguen arbratge esclarissat, matolls regressius o de pastura degradats, com és el cas que ens ocupa. També s'hauria de protegir i regular els cicles hidrològics i els sòls, a més de les mesures anteriors, per mitjà de hidrotècniques adequades i l'estabilització de vessants.  
Quant a la pantalla vegetal que també figura en els plans destaquem que no s'especifica en la memòria de l'EsIA. Per a poder informar d'esta s'hauria d'indicar el mètode de preparació del terreny i la plantació, les espècies a plantar, les densitats, les cures culturals.   
  
En l'informe de 31 de juliol de 2006, del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, en el punt 8 es fa referència al caràcter públic de la forest sobre la qual es pretén reservar l'ús del sòl per a la implantació d'una pedrera. En este informe es recorda que, d'acord amb l'article 33.a qualifica com a àrees de sòl forestal de protecció aquelles forests incloses en el Catàleg de Forests d'Utilitat Pública i aquelles que encara no estant catalogades siguen de propietat de la Generalitat o que sent de propietat particular estiguen incloses en consorcis i convenis o siguen declarades protectores, mentre mantinguen el règim legal de protecció jurídica que els caracteritza.  
D'altra banda, és important no oblidar l'ús social que ha de reservar-se per al patrimoni natural, des del punt de vista de la investigació, estudi, ensenyança i gaudi ordenat de la naturalesa. El caràcter social i lúdic d'esta forest d'utilitat pública es demostra per la presència en el paratge de senderes senyalitzades de xicotet recorregut i per l'ús habitual de caminants i cicloturistes. Esta funció social és una de les principals funcions que ha de complir un espai natural protegit i, atesa la ubicació de la pedrera pretesa, s'ha de reconéixer la necessitat i adquirir el compromís per part de l'Ajuntament de Llombai de restaurar i recuperar este espai i els hàbitats que ho ocupen donades les característiques significatives que han donat lloc a la protecció de la pràctica totalitat dels terrenys que el rodegen i per ser una zona de transició entre espais protegits d'ús públic. L'informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València de 12 de juliol de 2007 no està d'acord amb l'afirmació que es realitza en el punt 5.1.1 de l'EsIA que considera que en l'actualitat el sòl no té un ús concret. L'ús actual és forestal que implica de protecció contra l'erosió, la recarrega d'aqüífers, la protecció de fauna i flora, la conservació de la biodiversitat...  
  
Cal assenyalar, que li informe del Servici de Gestió Forestal de 20 de juliol de 2006, a pesar de la condició de la seua classificació segons el PGOF i la condició de forestal com a forest d'utilitat pública, informa que es podrà plantejar l'activitat minera en els dits terrenys davall el procediment d'autorització d'ocupació temporal de forests de domini públic o catalogats d'utilitat pública establida en el Decret 82/2005 sempre que no supose una pèrdua definitiva dels valors que van motivar la inclusió de la forest en el catàleg d'utilitat pública. Tot açò, condicionat a l'aprovació d'un pla de restauració que garantisca la recuperació dels valors de la forest i una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada.  
Les mesures presentades en l'EsIA com a protectores per al control del risc elevat d'incendi forestal que presenta la zona d'actuació i les zones limítrofs, són molt escasses i poc desenrotllades. No s'aporta cap proposta, ni s'analitzen els distints factors que poden ocasionar incendis. S'hauran de determinar les distintes situacions de risc i les mesures a adoptar en cada cas. A més, s'observa una contradicció entre allò que s'ha exposat en el punt 4.7.2 altres riscos ambientals, en el qual s'afirma que no hi ha risc d'incendi forestal, amb el que s'ha dit en el punt 6.1.3. riscos naturals, en el qual s'afirma que el risc d'incendis forestals és elevat.  
6. La zona proposada limita pel sud amb el Paratge Natural Municipal el Tello, declarat mitjançant l'Acord de 6 de maig 2005, del Consell de la Generalitat a iniciativa del mateix Ajuntament de Llombai (DOGV núm. 5002, de 10 de febrer de 2005), el qual disposa d'un règim jurídic de protecció orientat a protegir la integritat dels ecosistemes naturals, i no admet ús o activitat que pose en perill la conservació dels valors que motiven la seua conservació, raó de l'interés botànic, ecològic, geomorfològic i paisatgístic del paratge natural municipal, d'acord amb les normes bàsiques contingudes en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
Segons l'Acord de 6 de maig de 2005, la parcel·la 1.286 del polígon 2 forma part del Paratge Natural Municipal el Tello, i està dins del conjunt de parcel·les que integra la proposta (segons la pàgina 19 de l'EsIA). Per tant, s'haurà de redelimitar l'actuació excloent del sector la part de la parcel·la 1.286 del polígon 2 de Llombai que està dins de la delimitació del paratge.  
La zona proposada en l'homologació té els mateixos mèrits establits en l'acord de 6 de maig de 2005, per a la seua declaració com a paratge natural municipal. Té els mateixos valors ecològics, paisatgístics, científics i recreatius en l'àmbit local que justifiquen la seua protecció.   
  
La zona objecte d'homologació està enclavada en terrenys limítrofs al Paratge Natural Municipal el Tello i que es prolonguen cap al municipi de Picassent, els quals constituïxen la primera forest que s'alça davant de la costa, en una zona amb alt nivell d'urbanització i intensa activitat industrial. Tot això, li conferix a estos terrenys un valor especial per a la seua conservació.  
Segons l'informe de 31 de juliol de 2006, del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, en el punt 6, l'article quart, paràgraf segon, apartat a) de l'Acord de 6 de maig, pel qual es declara paratge natural municipal, indica que les competències de les administracions públiques s'exerciran de manera que queden preservats tots els valors geomorfològics, botànics, ecològics, paisatgístics i naturals del paratge natural municipal, i avaluar amb especial atenció els possibles impactes ambientals produïts per les actuacions exteriors a este. I continua dient que açò hauria d'afectar la zona perimetral del paratge, amb una certa amplària, si bé mentre no es redacte el Pla Especial, esta no queda definida. Acaba l'informe concloent que «el sentit d'este informe està vinculat al futur Pla Especial que desplegue la normativa del Paratge Natural Municipal el Tello que, si és el cas podria considerar i definir una àrea d'amortiment d'impactes, que afectaria previsiblement la zona proposada a homologació, ja que s'ubica sobre terrenys qualificats com a àrea de protecció forestal per la normativa forestal i que evitaria l'afecció indirecta sobre l'espai protegit, i es restringixen determinats usos i activitats que pogueren ser perjudicials a este. Esta previsió és coherent amb l'Acord de 6 de maig del Consell, ja indicat i l'article quart, paràgraf segon, apartat a)».   
  
L'informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València de 12 de juliol de 2007, ressalta en les seues conclusions que la zona d'explotació se situaria junt amb el paratge natural protegit del Tello, que estaria afectat de diversa forma i en concret en un dels aspectes que van motivar la seua declaració de paratge que és el paisatge, ja que encara que la pedrera no fóra visible des de la població com s'indica en l'estudi, sí que serà visible des dels punts alts del paratge. Per descomptat la pols, pas de vehicles etc., també afectaran negativament.  
  
Esta actuació afectaria, de forma notable, els terrenys limítrofs al Paratge Natural Municipal el Tello, tots estos considerats per l'acord com a terrenys la conservació dels qual és important. Una explotació d'àrids en terrenys situats en el límit del paratge natural municipal provocaria una agressió molt important als valors geomorfològics, paisatgístics, botànics i ecològics del dit paratge. Per això, i pel que indica anteriorment en l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, la viabilitat de l'homologació estarà vinculat al futur Pla Especial de Protecció que desplegue la normativa del Paratge Natural Municipal el Tello, ja que en estos moments no hi ha elements que asseguren la no afecció del projecte als terrenys limítrofs protegits.  
  
Este règim jurídic està orientat a protegir la integritat dels ecosistemes naturals, i no s'admet ús o activitat que posen en perill la conservació dels valors botànics, ecològics, geomorfològics i paisatgístics que posseïxen estos terrenys i els seus limítrofs.  
Des del punt de vista ambiental, no s'ha d'estudiar la zona considerant que l'afecció produïda acaba on acaben els límits triats; i, més encara, quan l'activitat que es pretén desenrotllar és la d'extracció d'àrids.  
  
Les característiques o els valors ecològics, paisatgístics, científics i recreatius en l'àmbit local i que justifiquen la seua protecció, no acaben amb estos límits administratius.  
D'altra banda, la totalitat dels terrenys afectats per l'homologació proposada està dins de l'àmbit territorial del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera, aprovat pel Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià (DOGV núm. 2516, de 26.05.1995).  
7. Segons l'EsIA, l'aigua a emprar procedirà d'un depòsit que s'instal·larà als voltants de la planta per a neteges i assentament de la pols. El depòsit serà alimentat per mitjà de camió cisterna. Com a aigua potable s'utilitzarà aigua embotellada.  
En la documentació de l'expedient es presenta l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, d'acord amb l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
Segons l'EsIA, el sanejament de les aigües residuals procedents dels servicis sanitaris, seran canalitzades des dels distints servicis fins a la fossa sèptica construïda, que serà buidada i transportada a lloc de tractament final periòdicament. La fossa sèptica estarà homologada, i tindrà un rendiment superior al 90%.   
No s'indica quin va ser el lloc del tractament final de les aigües residuals. No s'indica on és, si és un lloc que estiga autoritzat per a este tractament, ni si té les característiques o la capacitat suficient per a assumir el tractament indicat. Per tant, no està degudament justificat quin serà el sanejament de les aigües residuals.   
Segons l'EsIA (pàgina 74), el canvi d'ús del sòl com a conseqüència de la zonificació proposada farà que els terrenys afectats passaran a destinar-se a extracció d'àrids i les infraestructures necessàries per a l'actuació, com ara accessos a la zona d'explotació (no definits), i construcció de la planta de trituració, caseta de comandaments, oficines, vestidors, menjador i bàscula (no definits en l'EsIA). Açò comportarà l'ús d'un sòl que fins ara no tenia cap concret i que simplement era un espai natural.  
A més, es produiran efectes com la modificació del perfil de terreny, pèrdues quantitatives i qualitatives de sòl, de flora i de fauna. L'extracció i construcció de les infraestructures auxiliars suposarà una pèrdua de la cobertura vegetal i principalment una modificació substancial del paisatge existent durant l'explotació de la pedrera i fins que es realitze el projecte de restauració.  
Per tant, en este EsIA es té constància del fort impacte que estes instal·lacions ocasionaran però no es valoren i en canvi es deixen per a una etapa posterior d'implantació del projecte.  
Tot això indica que sobre el factor sòl es produirà un impacte negatiu molt important que és l'eliminació parcial i/o modificació de la seua estructura. Açò suposa una mesura contra l'erosió del sòl, com principal causa de la desertificació i per la seua repercussió sobre el paisatge, la productivitat vegetal i el cicle hidrològic. A més, no es proposen mesures per a corregir o restablir este impacte tan negatiu i important.  
  
És molt important destacar que l'EsIA indica (pàgina 61) que l'Ajuntament de Llombai està tramitant el nou Pla General d'Ordenació Urbana, en el qual es classificaran els terrenys del Paratge Natural Municipal el Tello com a sòl no urbanitzable d'especial protecció paratge natural municipal. Este fet resulta contradictori amb la intenció d'establir una reserva de sòl per a extracció d'àrids emmarcat en sòl d'especial protecció, sense tindre en compte que l'exercici de l'activitat produirà un impacte negatiu als terrenys adjacents protegits i preservats pel mateix Ajuntament i per esta Conselleria.  
  
S'hauria de preveure la possibilitat per part de l'Ajuntament d'establir en el nou PGOU la lògica continuïtat de protecció establida en els terrenys adjacents del mateix planejament de Llombai i els limítrofs del terme municipal de Picassent, en els quals el seu PGOU protegix els terrenys classificant-los com a sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística i ecològica. I més, quan en esta mateixa proposta plantejada no es justifica la perduda dels valors que fan d'este sòl que siga objecte de protecció.  
El mateix EsIA, en el punt 4.5 unitats ambientals (pàgina 51), indica: «després d'estudiar la zona s'ha arribat a la conclusió que es pot considerar tot com una única unitat ambiental, ja que les característiques del medi són homogènies». Açò reforça la idea de considerar la zona proposada i els seus voltants amb les mateixes característiques i valors que donen peu a la protecció.  
8. Respecte a la hidrologia superficial, segons l'EsIA, la zona d'explotació proposada intercepta els barrancs de l'Aspre, Felipons i Cepellar.   
D'acord amb l'article 14.5 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, no s'autoritzarà l'aterrament o la reducció de tots els llits públics i privats sense que existisca un projecte degudament aprovat per l'organisme de conca competent, que preveja i garantisca una solució alternativa per al transcurs de les aigües, sense perjuí de les limitacions establides en la legislació en matèria d'aigües.  
Tal com s'establix en els articles 2 i 6 del Text Refós de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, pertanyen al domini públic hidràulic els llits de corrents naturals, ja siguen contínues o discontínues. Estos llits estan protegits per una franja lateral de 5 metres d'amplària, que constituïx la zona de servitud, i per una franja lateral de 100 metres d'amplària, que conforma la zona de policia. La mencionada zona de servitud s'ha de mantindre expedita, i queda supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com s'establix en l'article 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic, Reial Decret 849/1986, modificat pel Reial Decret 606/2003.  
  
Així mateix, en virtut del que establix l'article 132 de la Constitució Espanyola i els articles 2 i 4 del text refós de la Llei d'Aigües, tot sòl pertanyent a domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible, i inembargable i com a tal, ha de quedar al marge de tot procés d'urbanització, classificant-se com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (article 4 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, del Sòl No Urbanitzable).  
Segons l'Informe del Servici de Conservació de la Biodiversitat, de data 5 de febrer de 2007, haurien de preservar-se les àrees dels barrancs que són les àrees més sensibles, per la seua riquesa en biodiversitat.  
  
Segons l'EsIA (pàgina 75), les aigües superficials podran ser contaminades per la manipulació i emmagatzematge de substàncies contaminants com l'arrossegament de pols i partícules per l'aigua, la qual cosa incrementa els sòlids en suspensió i la terbolesa de l'aigua que previsiblement aconseguirà els llits dels barrancs presents en la zona.  
Segons l'informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València de 12 de juliol de 2007, en el punt 4.1.5, Hidrologia superficial, de l'EsIA, menciona més amunt que un dels principals punts de descàrrega de les aigües superficials és l'Albufera. Crec que és important destacar que la zona que pretén l'homologació forma part de la conca hidrogràfica del llac i per eixe motiu està dins de l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural de l'Albufera. Per tant, qualsevol actuació que puga afectar els barrancs cal estudiar els efectes en el parc natural. També destaca que l'activitat extractiva afectaria el barranc de Felipons, per la qual cosa és necessari establir les mesures de correcció hidrologicoforestal que no s'han reflectit en l'EsIA, per a evitar efectes negatius en el llac de l'Albufera.  
  
9. Com a via d'accés al sector es planteja utilitzar part del camí ramader sendera cel camí de València, el qual circula per l'est junt amb el Paratge Natural Municipal el Tello i que estarà afectat per la circulació de vehicles pesants, ja que poden ser utilitzades com a accés a la zona. L'accés triat, segons l'EsIA, no presenta les característiques pròpies per a l'ús que es pretén d'este, ja que és un terreny molt irregular, pedregós, estret i amb forts pendents en algun dels seus trams. A més, l'EsIA no estudia l'afecció que provocarà el pas de camions pesants per esta via, ni proposa cap mesura respecte d'això, com a mesures de condicionament, de marcació, mesures per a la reparació dels danys una vegada s'hagen conclòs les obres respectant-se el seu traçat i amplària legal, etc.   
L'informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València de 12 de juliol de 2007, fa menció de la importància de la circulació de vehicles per les zones d'accés a la pedrera, a través de la forest d'utilitat pública i junt amb el paratge natural municipal, que provocarà efectes nocius en la vegetació per l'emissió de gasos contaminants i sobretot per la pols que s'alça al ser camins de terra, i que es deposita en els fulls.   
D'altra banda, quant a l'accés, l'EsIA cita que s'obriran només els camins, pistes i rampes necessàries. Açò hauria de concretar-se, perquè no s'indica com es justifica la necessitat o no d'obrir una pista nova. En els plans aportats en l'EsIA, figura una pista de nova obertura per a accedir a la teòrica zona d'explotació, via que no es menciona en la memòria de l'EsIA.  
A més, el nou traçat proposat per a accedir a la pedrera travessarà el gasoducte Alacant-València, el barranc de Bols i a més de la dificultat afegida que presenta la zona atés el pendent de la zona. En l'EsIA no s'avalua, ni tan sols se cita, esta afecció tan important que haurà d'obtindre les autoritzacions de l'empresa propietària d'acord amb el que establix la llei d'hidrocarburs i el reglament que regula el seu transport i el domini públic.  
En les zones objecte de totes maneres d'ordenació territorial, el nou traçat que, si és el cas, haja de realitzar-se, haurà d'assegurar amb caràcter previ el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i la continuïtat dels traçats, junt amb la del trànsit ramader, així com els altres usos compatibles i complementaris d'aquell (article 12 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders).  
  
Segons la documentació aportada, s'haurà d'obrir un camí o pista necessària per a connectar els camins existents amb l'accés a la zona d'extracció. L'obertura del camí d'accés a la pedrera constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 1.i del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
  
D'altra banda, l'article 162 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2520, de 01.06.1995), també sotmet les carreteres, els camins i les pistes forestals i la seua ampliació que afecten terrenys forestals, quan no estiguen sotmesos a Declaració d'Impacte Ambiental (en este cas sí que està sotmés a declaració, segons l'anterior), se sotmetran al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
Per tot això, l'accés a la zona d'extracció haurà de sotmetre's al procediment d'avaluació de l'impacte ambiental, i l'aprovació de l'homologació zonificativa per a explotació de pedreres estarà supeditada a l'aprovació favorable de l'incoat expedient d'avaluació de l'impacte ambiental del camí d'accés a la zona d'extracció.  
10. El clima de la zona participa de les característiques pròpies del clima mediterrani litoral septentrional. Està en la zona entre la plana litoral septentrional, les muntanyes del NM i l'altiplà d'Utiel Requena.  
  
Es caracteritza per presentar pluges irregularment repartides en quantitat i temps que, junt amb l'orografia, fan que els cursos d'aigua es caracteritzen per tindre un règim típicament mediterrani de cabal discontinu, amb fortes avingudes de curta duració. Açò accentua l'interés de preveure la necessitat de preservar els llits dels barrancs afectats per l'actuació.   
Les màximes precipitacions es produïxen al novembre i són escasses a l'estiu. L'estació seca és de 4-5 mesos, l'oscil·lació tèrmica és moderada i les temperatures moderades. Una altra peculiaritat és l'elevada humitat relativa en els mesos més càlids i un constant règim de brises que suavitzen les temperatures.   
11. L'EsIA presenta un estudi acústic, en el qual es considera que l'activitat industrial proposada no ocasiona impacte significatiu sobre el Paratge Natural Municipal el Tello, ni sobre les edificacions residencials més pròximes al perímetre de la pedrera. Este estudi conclou dient que els nivells sonors dins del perímetre són d'acord amb la legislació valenciana per a l'exercici de l'activitat industrial, així com un impacte menyspreable sobre els sòls limítrofs, que com ja s'ha indicat són no urbanitzables. L'estudi acaba estimant viable la pedrera plantejada sense la necessitat d'introduir-hi mesures correctores.  
  
12. L'EsIA no integra en la seua documentació annexa un estudi del paisatge, la importància paisatgística de la zona i l'envergadura de l'activitat que es pretén homologar fan que l'estudi de l'afecció al paisatge tinga una importància rellevant en l'avaluació de l'impacte ambiental.  
  
No obstant això, a pesar de l'elevat valor paisatgístic de la zona, l'informe de 30 de gener de 2007 del Servici de Suport Tècnic, assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això per este servici.  
13. En l'EsIA, no s'ha establit com a mesures protectores inicials, que previ a qualsevol actuació sobre estos haurà de realitzar-se un estudi de prospecció arqueològica que una vegada remés a la Conselleria de Cultura i Patrimoni, esta mateixa emetrà un informe vinculant a què estarà subjecte el present EsIA, pel qual haurà de presentar-se un annex a este que arreplegarà les mesures correctores, protectores i de vigilància que del dit informe de la Conselleria de Cultura, Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià es deriven.  
S'aporta l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, resultat de preveure en l'EsIA estes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància i/o mesures correctores respecte d'això.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la Declaració d'Impacte Ambiental següent:  
  
  
Primer  
S'haurà de redelimitar l'àmbit de l'homologació proposada excloent del sector la part de la parcel·la 1.286 del polígon 2 del terme municipal de Llombai que està dins de la delimitació del Paratge Natural Municipal el Tello, segons l'annex I de l'Acord de 6 de maig de 2005, del Consell de la Generalitat, pel qual es declara paratge natural municipal l'enclavament denominat el Tello.   
  
Segon  
Estimar acceptable als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li aplique, l'homologació zonificativa explotació de pedreres de Llombai, sempre que este es desplegue d'acord amb el que establix la documentació presentada i supeditat al compliment de les condicions establides a continuació:  
  
  
Tercer  
Es condiciona l'execució del projecte al compliment de les condicions següents:  
1. La zona de servitud dels barrancs de l'Aspre, Felipons i Cepellar haurà de mantindre's expedita, i estarà supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia d'estos llits a l'obtenció de l'autorització administrativa per part de l'organisme de conca competent, tal com s'establix en l'article 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic, Reial Decret 849/1986, modificat pel Reial Decret 606/2003.   
A més, haurà de classificar-se tot el sòl pertanyent a domini públic hidràulic dels esmentats barrancs, d'acord amb el que establix la legislació sectorial corresponent.  
2. A causa de la possible afecció al barranc de Felipons, les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental hauran de contindre mesures de correcció hidrologicoforestal per a evitar efectes negatius en el llac de l'Albufera.  
3. Abans de l'obtenció de la corresponent llicència ambiental, haurà de presentar-se una proposta per a previndre els incendis forestals, i s'analitzen els distints factors que poden ocasionar incendis, així com determinar les distintes situacions de risc i les mesures a adoptar en cada cas, les quals hauran d'incloure's en les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental.  
4. La utilització part del camí ramader sendera del camí de València, d'amplària legal 20,89 metres, com a via d'accés a la zona d'homologació s'haurà de realitzar d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.   
Es recorda que totes les accions o omissions que infringisquen el que preveu l'esmentada Llei generaran responsabilitat de naturalesa administrativa, sense perjuí de l'exigible en via penal, civil o d'un altre orde en què puguen incórrer els responsables.  
5. Hauran de preservar-se les formacions de pinedes de Pinus halepensis i les pinedes mediterrànies de pins mesogeans endèmics presents en el sector. A més, els exemplars de Chamaerops humilis, Thymus spp. i Quercus rotundifolia, les quals estan incloses en l'annex III de l'Orde de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, estan sotmesos a l'autorització prèvia per a la seua tala o desarrelament.  
  
6. En el termini d'un any a partir de la notificació de l'aprovació d'esta homologació, s'haurà de presentar, en els Servicis Territorials d'Urbanisme, el futur Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal del Tello que desplegue la normativa que, si és el cas, podria considerar i definir una àrea d'amortiment d'impactes, que afectaria previsiblement la zona proposada a homologació, ja que s'ubica sobre terrenys qualificats com a àrea de protecció forestal per la normativa forestal i que evitaria l'afecció indirecta sobre l'espai protegit, restringint determinats usos i activitats que pogueren resultar perjudicials al mateix.  
7. L'obra per a l'obertura de noves pistes o camins per a l'accés a la zona d'homologació constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'autorització de l'activitat extractiva, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 1.i), Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana.  
  
8. Recordar que l'obertura de qualsevol activitat minera dins de l'àmbit d'este Pla Especial haurà d'iniciar els tràmits de legalització davant de la Conselleria d'Indústria i ajustar-se al que establix el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'Ordenació Ambiental d'Explotacions Mineres en Espais Forestals de la Comunitat Valenciana, així com obtindre la corresponent Declaració d'Impacte Ambiental.  
9. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i s'indicarà, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'esta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
10. Haurà d'obtindre autorització de l'empresa propietària del gasoducte Alacant-València Ramal Ford de la Xarxa Sud de València, per a la realització d'obres que es desenrotllen a una distància menor a 5 metres de la conducció, i hauran de complir les condicions generals d'execució que la dita empresa establisca respecte d'això.  
No es podrà iniciar cap tipus de treball en la zona d'afecció del gasoducte sense que tinga coneixement l'empresa propietària de la conducció de gas, que enviarà personal qualificat per a l'assenyalament, el control i la vigilància de les obres.  
11. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i s'indicarà, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'esta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
  
Quart  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos consideren pertinents.  
  
Quint  
La present Declaració d'Impacte Ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
  
  
28 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Ma. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 221/9932-CEY.  
Títol del projecte: complex de valoració i eliminació de residus sòlids urbans de Cervera del Maestre (Castelló).  
Promotor: UTE Tecnoma, SA, Azahar Environment, SA, i Sistema Ecodeco.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic. Conselleria de Territori i Habitatge.   
Ubicació: partida de la Bassa del terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló).  
  
Consideracions prèvies.  
Resultant que de la documentació tramitada que fa referència al projecte de construcció i explotació d'un centre de tractament i eliminació de residus urbans no disposa amb data la present Declaració d'Impacte Ambiental d'elements de juí suficients per a la seua completa avaluació dels efectes ambientals d'este i considerant la necessitat imperiosa de disposar d'un centre de tractament i classificació de residus urbans, la present Declaració d'Impacte Ambiental, únicament entrarà a avaluar des del punt de vista ambiental la planta de tractament i valoració de residus urbans i quedarà exclosa de la present declaració el projecte d'abocador annex.  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.  
  
El projecte aborda la construcció i l'explotació d'una planta de tractament de residus urbans, en la qual es procedirà a les operacions de valoració i bioestabilització dels residus urbans previstos en l'àmbit d'aplicació del Pla Zonal corresponent a la zona I del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana que inclou les comarques dels Ports (Àrea 1), Alt Maestrat (Àrea 2), Baix Maestrat (Àrea 3) i part de la Plana Alta (Àrea 5).   
L'emplaçament previst se situa en diverses parcel·les del polígon núm. 51 de la partida de la Bassa, del municipi de Cervera del Maestre al sud-est d'este i pròxima a límit dels termes municipals de Càlig, Benicarló i Peníscola.  
La superfície aproximada que ocuparen les instal·lacions és d'uns 58.000 m².  
Les obres de construcció de les instal·lacions consistiran en el condicionament dels camins d'accés, desbrossament de les parcel·les, replantejament de les instal·lacions, tanca perimetral i excavació i terraplenament de tot el complex. Al mateix temps es construiran els vials interns, els drenatges de les aigües pluvials.  
A més, es construïx una pista perimetral al complex que té les funcions de permetre l'accés a tots els punts del seu perímetre, servix com a base als canals perimetrals d'arreplegada de pluvials i aigües d'escolament i com tallafocs. Té una amplària de 5 m i està dissenyada amb una contrapendent del 2% cap a l'interior. Els vials estan formigonats en la seua totalitat per a evitar la generació de pols.  
Per a accedir a les instal·lacions hi ha diferents rutes d'accés depenent de la procedència dels residus. El tram final de qualsevol de les rutes part de la carretera CV-135 fins a les instal·lacions, ha de ser preparat per al trànsit de camions perquè es tracta de camins rurals sense asfaltar amb una amplària insuficient. El projecte i l'estudi d'impacte ambiental no ha previst la dita actuació.  
Pel que fa al subministrament energètic al complex tampoc s'ha projectat ni avaluat ambientalment l'actuació.  
Per a dur a terme les operacions de valoració, bioestabilització es disposarà d'una planta de valoració de residus i una planta de desballestament de voluminosos.  
La planta de valoració disposa d'una línia de compostatge on la matèria orgànica arreplegada selectivament i els residus verds són tractats en biocel·les per a la producció de compost i una línia de bioestabilització on es tracta la fracció resta procedent de l'arreplegada de tot u per mitjà d'estabilització del residu per un procés de bioassecat. El material bioestabilitzat se sotmet a un procés de recuperació de metalls i a un afinament per mitjà d'un garbell rotatiu de 40 mm i es compacta en bales disposades per a ser transportades i depositades a abocador controlat.   
El desballestament de voluminosos tractarà els mobles i assimilables, i es realitza l'emmagatzematge temporal dels residus voluminosos de la línia blanca, marró i gris, així com dels frigorífics en espera que siguen arreplegats pel sistema de gestió integrat (SIG) corresponent. Els productes de rebuig es portaran a depòsit controlat.  
Les dos naus descrites estan construïdes sobre solera de formigó impermeable, disposen de canaletes per a l'arreplegada de vessaments i aigües de llavat, es troben totalment tancades i disposen de sistemes d'extracció d'aire (biofiltres). L'emmagatzematge final dels residus valoritzables es fa per mitjà de contenidors i complix allò que s'ha especificat en l'annex IV del Reial Decret 208/2005.  
Es disposa d'un sistema d'arreplegada d'aigües pluvials. Estes aigües seran evacuades de forma natural a través del bassal existent en el límit de l'emplaçament.  
Al llarg de la construcció, l'explotació i el desmantellament de les instal·lacions es du a terme un Pla de Vigilància Ambiental. Per a dur-ho a terme es disposa de mitjans humans, materials i instrumentals.   
  
De la mateixa manera, el projecte ha desenrotllat un Pla de Seguretat i Salut i un Pla d'Emergència que té en compte els possibles incidents que poden sorgir al llarg de la construcció i l'explotació de les instal·lacions i ha descrit les actuacions a realitzar en cas d'incidents.   
  
Tramitació administrativa  
1. Remissió de l'expedient. Informació pública  
Amb data 24 de maig de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet per a la tramitació de l'expedient la documentació següent:  
- Documentació tècnica completa de l'expedient.  
- Informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Resposta provisional a les al·legacions.  
- Informe vinculant de l'organisme de conca sobre les condicions d'admissibilitat d'abocament.  
Informes sectorials disponibles:   
Informe de l'àrea de residus  
S'emet informe favorable el projecte de la planta de valoració sempre que s'incloga una línia de triatge específica abans o després del procés de bioassecat per a la recuperació de paper/cartó, vidre i plàstics, que permeta, d'una banda, millorar la qualitat del producte bioestabilitzat i, d'una altra, incrementar substancialment els nivells de recuperació globals en planta.  
Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric  
Com a conclusió de l'informe es considera suficient la documentació aportada en relació amb la legislació de contaminació atmosfèrica aplicable, sempre que es complisquen les condicions següents:  
- Als 6 mesos de funcionament i una vegada monitoritzats els paràmetres de funcionament s'hauran de complir els límits d'emissió establits pel dit Servici. En cas de no complir-se s'hauran de substituir els biofiltres per un equip d'oxidació tèrmica que garantisca el seu compliment.  
- A l'any s'haurà de realitzar, per mitjà d'ECMCA, un mapa d'olors.  
Informe vinculant favorable del director general de Patrimoni Cultural Valencià d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de Patrimoni Cultural Valencià.  
Informe preceptiu de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en compliment del que establix la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació.   
Al·legacions de caràcter ambiental  
La Direcció General de Qualitat Ambiental remet el document de resposta provisional a les al·legacions presentades. Revisades les dites al·legacions, es comprova que estes no fan referència a aspectes ambientals de la planta de valoració, motiu de la present resolució.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Per a accedir a les parcel·les des de la carretera CV-135 és necessari condicionar diversos quilòmetres de camins rurals que hui en dia són utilitzats per a l'accés de les finques veïnes.  
El clima de la zona és purament mediterrani caracteritzat per unes temperatures elevades en els mesos d'estiu i un descens d'estes a l'entrada de la tardor i s'aconseguixen les mínimes en els mesos de gener i febrer.  
Quant a les precipitacions els valors màxims es produïxen en el mes d'octubre relacionats amb la denominada gota freda mentre que els mínims s'arrepleguen al juliol i agost. En general, el període de sequia dura tres mesos i el període humit sis o set mesos encara que en línies generals s'aprecia un dèficit hídric global.  
Els vents presenten una acusada component NW en els mesos de novembre a març, a partir de març comencen a girar al E, i amb menor força cap a del SE, fins a octubre, mes en què recuperen la seua orientació NW.  
Des del punt de vista geològic els materials que afloren en la zona d'estudi es corresponen a calcàries i margues cretàciques disposades en estrats subhoritzontals amb un lleuger cabussament amb direcció nord, que estan recoberts en la vall per depòsits quaternaris argilosos de poca importància amb grossàries no superiors a 1 m.  
Els materials calcaris que afloren en la zona d'estudi es caracteritzen per la seua intensa fracturació i mes presenten fenòmens de dissolució i/o karstificació que donen lloc a la formacions de diàclasi i a xicotetes cavitats.  
Les característiques geològiques dels materials calcaris que afloren en l'àrea d'estudi i el seu entorn, determinen que les aigües de pluja percolen en el terreny en compte de circular sobre este. Estos materials calcaris són favorables al desenrotllament de sistemes aqüífers i en concret l'àrea d'estudi es troba situada en el límit entre el subsistema aqüífer del Maestrat i el subsistema de Vinaròs-Peníscola. Els dos aqüífers estan comunicats lateralment entre si descarregant les aigües del subsitema Maestrat al subsistema de Vinaròs-Peníscola. Les aigües del subsistema Maestrat són d'alta qualitat i subministren aigua potable als municipis pròxims.  
Al voltant de l'emplaçament proposat hi ha uns quants pous d'extracció d'aigües subterrànies per a usos agrícoles i un sondeig per a la localització i explotació d'aigües subterrànies per a abastiment urbà.  
  
Quant a la ripabilitat dels materials, les argiles quaternàries que recobrixen els materials calcaris seran fàcilment ripables amb mètodes convencionals, no obstant això en cas de realitzar l'excavació en els materials calcaris subjacents hauran d'emprar-se tècniques especials: martells i voladures.  
Edafològicament la presència predominant de materials calcaris en la zona (calcàries i margues cretàciques) ha donat lloc al desenrotllament de perfils pedoclásticos en totes les seues fases d'evolució. La profunditat del sòl és escassa sense arribar al metre de grossària.  
La vegetació potencial de la zona (carrascars i omedes) s'ha vist degradada i substituïda per un coscollar en les àrees naturals i per la transformació agrícola dedicada al cultiu d'espècies de secà.  
En les vessants que rodegen les parcel·les on s'ubicarà la planta de valoració de residus es desenrotlla una vegetació natural que correspon a un matoll termòfil de port mitjà i per la presència de pins de repoblació. No obstant això, en el fons de la vall la vegetació natural ha sigut substituïda pel cultiu d'espècies de secà: oliveres, ametlers i garroferes.  
  
La fauna que habita en estes zones està fortament antropitzada i relacionada amb la vegetació existent. Les espècies més abundants són l'avifauna i els xicotets mamífers.  
Des del punt de vista geomorfològic l'emplaçament proposat correspon a una xicoteta vall de fons pla situat aproximadament dels 150 metres sobre el nivell del mar que ha sigut aprofitat històricament per al cultiu de secà. La vall queda limitada al sud pel barranc de la Garrotxa i a l'est per les muntanyes de la Garrotxa i el Collet. A l'oest queda limitat per xicotets tossals més o menys alineats de menor alçària.  
Una característica geomorfològica destacable en la zona és la presència de nombroses cavitats i dolines produïdes pel diàclasi i karstificació dels materials calcaris.  
El paisatge de la vall on s'ubica la instal·lació és eminentment agrícola. Les vessants que ho rodegen tenen caràcter forestal.   
Segons el projecte, el PGOU de Cervera del Maestre està actualment en revisió i qualifica el sòl on s'ubicarà la planta com no urbanitzable comú.  
La població i l'economia de la comarca és molt diferent depenent del municipi on ens trobem. A mesura que ens acostem a la costa, la mitjana d'edat de la població disminuïx i el sector servicis s'incrementa.  
  
En els pobles de l'interior i en concret a Cervera, la mitjana d'edat és més elevada i la majoria de la població està empleada en el camp.  
  
Finalment, en la zona hi ha nombroses infraestructures de transport sobretot en la zona costanera, que permeten l'accés dels camions des dels diferents municipis que formen part del pla zonal fins a la planta.  
  
Els accessos a la planta es realitzaran des de la carretera que unix Càlig amb Cervera del Maestre, des d'allí fins a l'emplaçament proposat caldrà condicionar diversos quilòmetres de camins rurals.  
2. Afeccions ambientals legals  
La zona d'estudi no es troba inclosa en cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, ni afecta cap LIC ni ZEPA, ni queda inclosa en cap microreserva de flora.  
Els enclavaments naturals més pròxims a la planta són el Parc Natural de la Serra d'Irta i la Marjal de Peníscola a una distància de quatre i set quilòmetres respectivament.  
La forest pública més pròxima se situa a més de 4 km a l'oest de la planta, en el mateix municipi de Cervera.  
Prop al límit sud de la planta discorre el camí ramader conegut com camí de la Bassa o Prunyonosa  
No hi ha afecció al patrimoni cultural valencià d'acord a l'informe vinculant favorable que de conformitat amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de Patrimoni Cultural Valencià va emetre el director general de Patrimoni Cultural Valencià.   
3. Identificació i valoració d'impactes.  
Les principals accions derivades de la construcció, explotació, clausura i desmantellament de les noves instal·lacions de tractament de residus sòlids urbans seran:  
Fase de construcció: condicionament de camins, instal·lació línia elèctrica, transport de maquinària pesada, moviment de la maquinària, emissió de gasos, emissió sorolls, arrancada de la vegetació, tanca perimetral, explanacions, moviments de terres, construcció de vials i rases perimetrals, solera de formigó i construcció de naus, construcció de xarxa de sanejament, canvis de l'ús del sòl, generació de residus inerts i residus perillosos i creació d'ocupació.  
Fase d'explotació: circulació diària de camions de residus, descàrrega i tractament dels residus en planta, producció de lixiviats, descomposició matèria orgànica, generació de residus perillosos, tractament de lixiviats, abocament pluvials, emissions de gasos contaminants, sorolls i olors, ús d'energia elèctrica, consum d'aigua, revegetacions i enjardinaments, canvis de l'ús del sòl i creació d'ocupació.  
  
Fase de desmantellament: trànsit de maquinària pesant, demolició d'infraestructures i generació de residus, vigilància i control, emissió de partícules i gasos, sorolls i lixiviats procedents del got d'abocament.  
  
Les accions anteriorment descrites generaran impactes sobre:  
Atmosfera: partícules en suspensió, emissió de gasos, olors, sorolls i vibracions.  
Geologia i geomorfologia del terreny: s'excava part del terreny i es modifica la topografia de la zona.  
Sòl: increment dels fenòmens erosius, alteració de superfície de sòl agrícola, possible contaminació per abocaments accidentals.  
Hidrologia superficial i subterrània: alteració dels drenatges, possible contaminació de les aigües superficials i subterrànies. Possibles captacions d'aigua per a ús en les instal·lacions.  
Vegetació i fauna associada: la maquinària i el trasbals de camions fins a la planta (soroll, vibracions, emissió de partícules i gasos) afecta negativament el desenrotllament de la vegetació i la recuperació de l'hàbitat per a la fauna precedent.  
Paisatge: la modificació de la topografia, edificis, instal·lacions auxiliars i el trànsit constant de camions suposarà una alteració important durant la vida de les instal·lacions.  
Usos del sòl: el sòl passa de ser agrícola a ser industrial.  
Tranquil·litat pública: alteració de la tranquil·litat per soroll i vibracions a causa del trànsit de vehicles. El trasbals de camions pot aconseguir els 40 diaris (anada i tornada). Les poblacions més afectades seran Càlig i Cervera del Maestre. Quant a les olors, es considera que amb el tractament rebut esta afecció serà mínima.  
Patrimoni històric i cultural: possible afecció de la canal de la Bassa o Prunyonosa.  
Infraestructures: suposa el deteriorament de les infraestructures de transport per increment de la circulació de camions, d'altra banda la mateixa instal·lació suposa una millora en la gestió dels residus urbans i un increment local en la demanda de servicis i adquisició de béns d'equip.  
Socioeconomia i població: l'increment de l'ocupació local directe i/o indirecte suposarà un efecte positiu en l'economia local i comarcal.  
Salut i seguretat pública: d'una banda, està l'alt grau de circulació de camions al llarg de tota la vida útil de la planta i, d'altra banda, està la correcta gestió dels residus urbans.  
Els impactes derivats del condicionament de camins i instal·lació de línia elèctrica no han sigut valorats en l'estudi d'impacte, ja que no s'han previst les dites obres com a part del projecte.   
Dels impactes descrits, són els impactes sobre la hidrologia superficial i subterrània l'atmosfera, el paisatge, la tranquil·litat pública i el canvi d'usos del sòl els que poden aconseguir valors negatius crítics i irreversibles si no es prenen les mesures preventives adequades.   
D'altra banda, l'impacte sobre les infraestructures, les socioeconomies i la població poden considerar-se positius quant a la correcta gestió dels residus urbans de la comarca.  
També suposa una demanda de servicis i l'augment de llocs de treball directes i/o indirectes.  
4. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Per a minimitzar els impactes derivats de la construcció, explotació i desmantellament de la planta es projecta l'aplicació d'una sèrie de mesures preventives i correctores que es detallen a continuació:  
  
Les mesures protectores i correctores proposades en el projecte, són entre altres: senyalització d'obres, tanca perimetral de les instal·lacions, arreplegada manual de volàtils dispersos en les instal·lacions i contornada, balanç de terres (desmunte/terraplens) compensat, manteniment adequat de la maquinària, condicionament de zona de parc de maquinària, taller de reparacions, limitar la velocitat de circulació de camions, plantació de barrera vegetal, manteniment de la vegetació interior i exterior, reg de les instal·lacions, gestió adequada dels residus perillosos, revegetació talussos i terraplens, retirada i manteniment del sòl edàfic, desenrotllament del Pla de Seguretat i Salut laboral, Pla d'Emergència, Pla de Revegetació i Integració Paisatgística i Pla de Vigilància i Control Ambiental.   
Planta de Tractament: nau tancada, solera impermeable, sistema d'arreplegada de vessaments, extracció d'aire, biofiltres, seguiment dels nivells acústics, arreplegada de residus valoritzables en contenidors, gestió adequada dels residus i neteja de les instal·lacions.  
Desballestament de voluminosos: nau tancada, solera impermeable, arreplega de vessaments, gestió adequada dels residus i neteja de les instal·lacions.  
Basant-se en estes mesures correctores s'estima que:  
Les mesures preses a l'hora de construir les naus, la plantació de barrera vegetal, l'enjardinament del complex i la neteja i la correcta gestió dels residus en les instal·lacions suposen l'aplicació de mesures correctores que minimitzen l'impacte sobre el paisatge.  
  
Els camions de fem que vagen a la planta evitaran la circulació per zones urbanes, d'esta manera es reduïx l'impacte sobre la tranquil·litat pública dels municipis afectats.  
Quant a l'afecció a l'atmosfera, el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric ha indicat en l'informe emés les mesures correctores que ha de tindre en compte el projecte.   
L'obertura de camins d'accés a la planta i el traçat de línia per al proveïment d'energia elèctrica a la planta hauran de disposar d'un projecte i estudi d'impacte ambiental en què es valoren les diferents alternatives existents justificant la solució adoptada.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada està inclosa en l'annex I, apartat 6, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
A la vista de tot l'anterior, s'emet la següent Declaració d'Impacte Ambiental:  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la planta de valoració de residus urbans objecte de la present declaració, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i les condicions establides en l'apartat tercer, així com les modificacions introduïdes per estos.  
  
Segon  
Esta Declaració d'Impacte Ambiental ha exclòs de la seua valoració la part del projecte corresponent a l'abocador de rebutjos de la planta, tramitat per la Direcció General per al Canvi Climàtic, ja que no disposa de l'esmentada activitat, amb data la present resolució dels elements de juí suficients per a la seua avaluació a efectes ambientals.  
  
  
Tercer  
1. Les terres excavades, en cas que no siguen adequades per a la construcció de les instal·lacions es gestionaran a través de gestor autoritzat o bé podran ser utilitzades per a la regeneració de pedreres.  
2. Els lixiviats generats en les instal·lacions, en concret en la planta de compostatge, hauran de tractar-se adequadament de manera que estiga garantida la innocuïtat d'estos.  
3. Les aigües arreplegades en la bassa de pluvials es reutilitzaran en les instal·lacions.  
4. Els residus generats en la construcció i la posada en marxa de les instal·lacions es gestionaran d'acord amb la seua tipologia i naturalesa.  
5. S'utilitzaran les espècies vegetals d'una certa entitat existents en l'àrea d'actuació per a les revegetacions, enjardinaments i pantalles visuals.  
6. D'acord a l'informe del Servici de Residus Urbans, la planta de valoració haurà d'incloure una línia de triatge específica abans o després del procés de bioassecat per a la recuperació de paper/cartó, vidre i plàstics, que permeta, d'una banda, millorar la qualitat del producte bioestabilitzat i, d'una altra, incrementar substancialment els nivells de recuperació globals en planta.  
7. Hauran de dur-se a terme les mesures establides pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric pel que fa al control de límits d'emissió, biofiltres, i mapa d'olors.  
8. Els camions que transporten residus urbans a la planta de valoració no circularan per zona urbana.  
9. S'estudiaran per mitjà de projecte els accessos a l'emplaçament i les seues possibles alternatives, s'identificaran i es valoraran els possibles impactes derivats de l'obertura o condicionament d'estos. En els dos casos se sotmetran al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en el cas en què la legislació en la matèria li siga aplicable (Reglament pel qual es desplega la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental de la Comunitat València, i la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana).  
  
10. El traçat de línia per al proveïment d'energia elèctrica a la planta, haurà de ser objecte d'un projecte en què s'estudien els diferents traçats alternatius entre el punt de subministrament i el d'enganxada. L'elecció del traçat com a definitiu estarà degudament justificada com el de menor impacte. Per a determinar-ho es valorarà cada un dels traçats alternatius previstos i l'adequació al planejament territorial i urbanístic i als corredors per al pas d'instal·lacions previstes en l'article 23.7 de la LOTPP.  
  
Quart  
Es notificarà als interessats que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quint  
Es publicarà la present Declaració d'Impacte Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 29 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Ma. Ángeles Centeno Centeno.