Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6801, del 21-06-2012 (2012/6003)

RESOLUCIÓ de 4 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Vila Joiosa, Bétera, Montesa, Almassora, l'Alcora. Expedients: 221/5662 PRD i altres.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6801

Data del DOGV
:   21-06-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6003


Data del document
:   04-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Vila Joiosa, la
    * Bétera
    * Alcora, l'
    * Almassora
    * Montesa
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 4 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Vila Joiosa, Bétera, Montesa, Almassora, l'Alcora. Expedients: 221/8320 RXO i altres. [2012/6003]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hi hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar, en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 221/9185 PGC, 81/4114 VNL, 2/7728 JXD, 13/1382 HNS, 31/8595 EDJ i 35/5131 WFS.  
  
València, 4 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 221/1912 DMT.  
Títol: Homologació i Pla Parcial del sector l'Almisserà.  
Promotor: Ajuntament de la Vila Joiosa.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vila Joiosa i CTU.  
Localització: municipi de la Vila Joiosa.  
Descripció del projecte.  
Objecte de projecte.   
L'objecte del projecte és la creació d'un sector de sòl urbanitzable, sector l'Almisserà, que comprén una superfície de 1.165.476 m², no previst en el pla general vigent, el detall del qual es durà a terme mitjançant un pla parcial,  
En el planejament vigent a Vila Joiosa, un pla general aprovat a l'abril de 1999, el sòl objecte de l'actuació es troba classificat com a sòl no urbanitzable comú.   
Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Localització.  
La Vila Joiosa, ubicada a la província d'Alacant, de la capital de la qual dista 32 km, se situa a la comarca de la Marina Baixa, a 27 metres sobre el nivell del mar. El terme de la Vila Joiosa confronta amb Finestrat i Benidorm, al nord; a l'est, amb Orxeta, i al sud, amb el Campello.  
Els límits del sector són:  
Nord: terme municipal de Finestrat.  
Sud: autopista A7 i sòl no urbanitzable.  
Oest: sòl no urbanitzable.  
Est: sòl no urbanitzable.  
Planejament vigent i proposat.  
El municipi de la Vila Joiosa disposa d'un pla general aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant en sessió de 7 d'abril de 1999. El PGOU de la Vila Joiosa classifica el sòl del sector com a sòl no urbanitzable.  
Ordenació prevista i usos.  
El pla constituïx una única àrea d'ordenació i es realitzarà en una única unitat d'execució. L'ús global proposat és residencial. Atés que el PGOU vigent no preveu cap zona ni cap sector que poguera albergar un sector amb el potencial recreatiu esportiu com el que es definix en la memòria justificativa de la proposta de modificació puntual del PGOU, es proposa la definició d'una nova zona d'ordenança: TRD (desenrotllament turístic recreatiu esportiu).  
La relació de superfícies és la següent:  
Superfície del sector: 1.165.476 m².  
Superfície computable del sector: 976.285 m².  
Superfície d'ús residencial: 423.138 m².  
Superfície dotacional: 167.437 m².  
Zona verda: 65.636 m².  
Xarxa viària: 185.515 m².  
Equipaments: 16.286 m².  
El pla parcial porta, adjuntes, unes normes urbanístiques que tenen com a objecte regular les determinacions de l'ordenació detallada del seu àmbit. Entre les regulacions hi ha la regulació dels usos permesos.  
  
S'hi han previst dos zones d'ordenació urbanística, una amb tipologia edificatòria unifamiliar aïllada o apariada, i una altra plurifamiliar, de bloc exempt o adossat. A més, s'hi han previst tres parcel·les d'ús terciari exclusiu i se'ls ha assignat els usos següents:  
Ús UN: residencial unifamiliar.  
Ús PL: residencial plurifamiliar.  
Ús TER (COM): terciari comercial.  
Ús TER (HOT): terciari hoteler.  
Ús TER (GOLF): terciari instal·lacions golf.  
S'inclou en l'ús residencial:  
Ús dominant: residencial.  
Usos compatibles: terciari, turístic, recreatiu, esportiu i dotacional.  
  
Usos incompatibles: industrial.  
Alternatives.  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'estudien alternatives de cap tipus.  
Tramitació administrativa.  
Admissió a tràmit.   
L'expedient va ser remés per la Direcció territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 14 de juny de 2006, i porta la documentació següent :  
- Documentació tècnica de l'homologació i pla parcial del sector l'Almisserà.   
- Estudi d'impacte ambiental del camp de golf Els Ametlers d'Alacant (La Vila Joiosa - Finestrat), redactat per José Manuel Recio Espejo. Còpies sense firma ni data.  
- Estudi d'impacte ambiental corresponent al pla parcial i al camp de golf de l'Almisserà. Terme municipal de la Vila Joiosa. Equip redactor: Ambartec. Data: juliol 2003.  
- Estudi d'impacte ambiental del pla parcial del sector l'Almisserà, en el terme municipal de la Vila Joiosa (Alacant). Equip redactor: Evren. Data: abril 2006.  
- Documentació administrativa.  
Informació pública.  
La modificació puntual del pla general relativa al sector l'Almisserà i l'alternativa tècnica per a la seua gestió van ser sotmeses a informació pública en el DOCV núm. 4726, de 5 d'abril de 2004.  
S'hi van presentar al·legacions de caràcter ambiental per part del grup ecologista Xoriguer. No consta, en l'expedient, contestació a les dites al·legacions.  
L'instrument tramitat era una modificació puntual i, segons la documentació aportada, es tracta d'una homologació modificativa i d'un pla parcial datat el novembre de 2005. L'estudi d'impacte ambiental aportat està datat a l'abril de 2006.   
Peticions d'informació o documentació complementària.  
No se n'ha sol·licitat.  
Informes sectorials.  
Servici Territorial de Medi Ambient.  
El Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita un informe en matèria forestal sobre l'expedient de referència. Juntament amb la sol·licitud s'aporta el pla. En relació amb la sol·licitud d'informe en matèria forestal sobre este expedient, informe del següent:  
- Terrenys forestals: segons l'inventari de sòl forestal de la Generalitat Valenciana, dins de l'àmbit d'actuació hi ha una superfície identificada com a terreny forestal (...).  
No obstant això, dins dels límits que s'assenyalen per a esta actuació es pot apreciar que, d'acord amb la definició de terreny forestal vigent que figura en la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, la superfície ocupada pel terreny forestal seria major. Esta seria pràcticament la totalitat de la superfície, que se situa dins de l'àmbit d'actuació, excepte els terrenys dedicats a cultius (nispros i les construccions. (...)  
Es tracta d'un terreny que presenta diverses llomes, i que té un desnivell entre la part més alta i la més baixa d'uns 70 m. Per a este desnivell ix un pendent d'un 8.5%.  
El terreny forestal té una cobertura vegetal escassa, basat sobretot en matoll (hàbitats: Stipo tenacissimae - Sideretum leucanthae, Teucrium pseudochamaepitys - Brachypodietum ramosi, Aristido coerulescentis - Hyparrhenietum pubescentis i Chamaeropo humilis - Rhamnetum lycioidis), i l'espècie arbòria més present és el Pinus halepensis, sobretot en la zona nord-oest, encara que, en general, de forma escassa.  
La transformació d'este terreny en urbà suposa una pèrdua de terreny forestal i és, per tant, i en principi, desfavorable per al medi ambient. (...)  
Servici de gestió forestal.  
(...) Vist l'informe del Servici Territorial, este Servici de Gestió Forestal es ratifica en l'informe desfavorable emés.  
Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge  
El 10 d'abril de 2008 es rep en este Servici un informe referit a la tramitació de l'expedient en estudi en què, entre altres coses, s'indica:  
  
(...) En la tramitació del referit expedient, i el 12 de juny de 2006 (entrat en l'òrgan ambiental el 14 de juny de 2006), s'envia la documentació referida per a l'emissió de la corresponent declaració d'impacte ambiental, sense que fins a la data conste cap actuació respecte d'això.  
  
El 7 de juny de 2007 l'Ajuntament de la Vila Joiosa tramet a la Conselleria de Territori i Habitatge documentació relativa a la revisió del pla general als efectes de formalitzar el concert amb la conselleria competent en urbanisme. Posteriorment, el 16 d'agost de 2007, l'Ajuntament tramet l'acord plenari, adoptat per la majoria absoluta dels membres de la Corporació, de 19 de juliol de 2007, en què manifesta la seua voluntat de desistir de la tramitació de l'expedient.  
  
Per resolució de la directora general d'Ordenació del Territori de 14 de setembre de 2007 s'accepta el referit desistiment i es declara conclús el tràmit referit.  
A este efecte se'ls comunica que la finalització del referit expedient no afecta de cap manera la tramitació del pla parcial modificatiu del sector l'Almisserà de la Vila Joiosa, el qual es troba en tramitació.  
  
Servici de Biodiversitat.  
El 3 de juliol de 2008 el Servici de Biodiversitat informa:  
En relació amb esta actuació li informe que el desenrotllament d'este pla afectarà diferents hàbitats d'interés comunitari, en concret:  
En les àrees dels barrancs: jonqueres mediterrànies (cod UE 6420), comunitats de megaforbis heliòfils o esciòfils (cod UE 6430), torberes de canyissos b (cod UE 7210), arbustedes tarayares i espinars de rius, rierols, rambles i llacunes (cod UE 92D0).  
En la resta de la zona d'actuació, ací i allà, sobretot al nord del pla: fruticedes, ginesteres i matolls mediterranis termòfils (cod UE5330), pastius mediterranis xerofítics, anuals i vivaços (cod UE 6220).  
  
Estem en una zona litoral on, lentament, la intervenció humana va transformant el paisatge. Esta proposta comporta la desaparició de tot vestigi de vegetació natural i, per tant, del conjunt de les biocenosis.  
  
Encara que estos hàbitats estiguen ben representats a escala provincial, com diu el consultor, sí que se n'han de mantindre les comunitats més importants, tant pel seu interés intrínsec com pel seu interés per a la fauna.  
Per això es proposa que es minimitzen les afeccions en els sectors PL5, PL1 i PL2, i que es mantinguen les comunitats més conspícues de matoll termomediterrani, Chamaeropo humilis - Rhamnetum lycioidis; on apareixen, a més, com a cobrecel arbori, Pinus halepensis. També s'han de conservar totes les comunitats associades a barrancs. (...)  
  
És molt important el desenrotllament de vegetació arbòria en esta zona i tots els peus adults de Pinus halepensis han de conservar-se.  
Quant a espècies, no tenim constància de la presència de fauna o de flora catalogades, ni tampoc d'àrees d'espai vital o de reproducció d'alguna d'estes espècies, per la qual cosa no veiem cap afecció a la conservació de la biodiversitat diferent de l'esmentada respecte de la vegetació.   
L'estudi presentat pel consultor patix de falta de concreció quant a la vegetació existent, i es limita a la consideració com a bosc baix de quasi tota la vegetació natural, amb la qual cosa no es caracteritza la vegetació. En este cas hauria de detallar les comunitats vegetals i les àrees de cobrecel arbori de Pinus halepensis amb els criteris de la directiva d'hàbitats.  
Afeccions legals.  
Espais naturals protegits. L'àmbit territorial del pla parcial no es veu afectat per l'existència de cap espai natural protegit.  
  
Vies pecuàries. L'actuació afecta la sendera de l'Ermita i la colada de l'Archinet.  
Rius i llits fluvials: l'actuació proposada està travessada pel barranc de l'Anchero i el de la Tapiada, la confluència del qual origina el riu Torres, que desemboca en el municipi de la Vila Joiosa, al nord del riu Amadòrio. Estos llits presenten un règim molt irregular i l'aigua hi circula després de pluges intenses. S'haurà d'entendre subjecte al que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües, i el Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del Domini Públic Hidràulic, que desenrotlla els títols Preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües.  
Infraestructures de transport. La infraestructura més pròxima localitzada és la carretera CV-759, que es troba dins del sector, i també l'autopista A7, que limita al sud amb el sector Almisserà. S'hauran de respectar les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials que exposa la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat Valenciana.  
Patrimoni cultural. En la zona afectada per l'actuació hi ha, catalogats, els jaciments arqueològics següents: Tossal del Molinet. Alfarella III, casa de l'Almisserà d'Aragonés, i casa de la Campaneta i ermita de sant Isidre. S'aporta l'autorització emesa pel director territorial de Cultura i Educació el 14 de juliol de 2003 per al projecte urbanístic de la partida de l'Almisserà.  
Sòl forestal. El sector presenta una zona que, segons l'inventari de sòl forestal, està classificat com a sòl forestal. Haurà d'atendre's a la normativa de desplegament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, i en especial al Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla General d'Ordenació Forestal de la Comunitat Valenciana, i a allò que establisca el servici corresponent.  
PATRICOVA. L'àmbit en estudi no es veu afectat per risc d'inundació.  
Pel que fa a la classificació i la qualificació del sòl, el sòl objecte de modificació urbanística està classificat actualment com a sòl no urbanitzable comú.  
Consideracions ambientals.   
L'àmbit d'estudi presenta una morfologia ondulada per la qual discorren diversos llits fluvials i rambles, i també canals de desguàs ocupats en part per una estructura de bancals. A causa d'esta morfologia i a les condicions edafològiques i geològiques, existixen determinats punts que serien susceptibles de veure's afectats per problemes d'estabilitat, per la qual cosa s'hi haurien d'eliminar edificacions i construccions.   
  
El sector presenta un risc d'erosió elevat en gran part de la seua superfície, que passa a ser molt alt potencialment; la zona oest del sector està afectada per un risc mitjà de lliscament, i el grau de sismicitat és elevat, amb un valor de 0,11 d'acceleració sísmica bàsica, per la qual cosa la consideració de les accions sísmiques en els projectes serà necessària.  
El risc de vulnerabilitat a la contaminació de l'aqüífer és alt en les zones coincidents amb els barrancs, i baix, en la resta del sector. El terç oest de l'àmbit en estudi té amb una accessibilitat alta als aqüífers.   
  
La capacitat d'ús del sòl és baixa, excepte en la part que coincidix amb l'ús agrícola de fruiters de regadiu, en concret tarongers, on és moderada. Gran part del sector té assignat l'ús de matoll, i algunes zones, el de fruiters de secà, tot i que, segons l'informe del Servici de Gestió Forestal, s'ha de considerar sòl forestal la pràctica totalitat del sector. Les àrees forestals que hi ha en l'àmbit no han patit incendis.  
  
La vegetació de la zona té diferents hàbitats d'interés comunitari, tant en les àrees de barrancs com en la resta del sector. Segons l'informe del Servici de Biodiversitat, s'han de conservar estos hàbitats pel seu interés intrínsec i per l'interés que tenen per a la fauna, ja que la seua desaparició suposaria la desaparició del conjunt de les biocenosis. En l'EsIA presentat no es dóna la importància que té a la vegetació de la zona.  
La descripció de la fauna que es fa en l'EsIA és massa concisa, es limita a anomenar espècies la presència de les quals és probable i indica que el seu caràcter és trivial i que, per tant, l'impacte que s'hi produiria seria lleu, al presentar la zona un grau elevat d'antropització. No descriu la situació legal de les espècies existents.  
En l'àmbit del sector hi ha quatre jaciments catalogats: la casa de l'Almisserà d'Aragonés, un poblat ibèric romà i el Tossal del Molinet, un poblat medieval, Alfarella III, i la casa de la Campaneta i l'ermita de sant Isidre. Segons l'autorització del director territorial de Cultura i Educació, el projecte preveu la conservació, la restauració, la posada en valor i la integració del jaciment de l'Almisserà i la mesquita rural adjunta, i el cobriment i la conservació de la resta de jaciments de la zona.  
Quant a les necessitats hídriques, en l'EsIA s'estima que l'augment de població d'uns 3.735 habitants suposarà un consum d'aigua potable de 1.355m³/dia, que es repartirà entre les zones residencials, el sector terciari i els servicis dotacionals. Estes dades no coincidixen amb les aportades en l'EsIA, on s'indica que la demanda anual serà de 170.000 m³/any, enfront dels 494.575 m³/any que resulten del càlcul del pla parcial.  
El cabal d'aigua no potable necessari per al reg de zones verdes i jardins no s'estima, i, segons s'indica, este cabal procedirà de l'efluent de la depuradora de què disposarà el sector. Hi ha discrepàncies entre els documents aportats respecte d'això.  
Com a justificació de la disponibilitat de recursos hídrics, en el document del pla parcial s'indica que l'increment de tan sols el 4,37%, que suposa el desenrotllament del sector, enfront del desenrotllament complet del PGOU en revisió (el procediment del qual s'ha desestimat), i l'alliberament d'aigua de dotació de regadiu fa que es consideren prou cobertes les necessitats d'aigua, tant per al seu consum com per a regadiu.  
No es presenta informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer pronunciant-s'hi.  
Un dels aspectes ambientals més destacables és l'existència en l'àmbit d'actuació de 2 llits fluvials de barrancs, el barranc d'Anchero i el de la Tapiada. Segons consta en la descripció de la hidrologia superficial, només hi circula aigua després de pluges intenses i el risc d'inundació se circumscriu als llits i a les proximitats.  
No s'aporta l'informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre afecció al domini públic hidràulic o a les zones d'afecció de servitud i policia dels barrancs existents.  
Tal com establixen els articles 2 i 6 del text refós de la Llei d'Aigües, pertanyen al domini públic hidràulic els llits de corrents naturals, ja siguen continus o discontinus. Estos llits estan protegits per una franja lateral de 5 metres d'amplària, que constituïx la zona de servitud, i per una faixa lateral de 100 metres d'amplària, que conforma la zona de policia.  
Per això, la mencionada zona de servitud s'ha de mantindre expedita, i l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia ha de quedar supeditada a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com establix l'article 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic (RD 849/1986).  
Així mateix, en virtut del que establixen l'article 132 de la Constitució Espanyola i els articles 2 i 4 del text refós de la Llei d'Aigües, tot sòl pertanyent a domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable, i, com a tal, ha de quedar al marge de tot procés d'urbanització i classificar-se com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (art. 4 de la Llei 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del Sòl no Urbanitzable).  
Respecte al sistema d'evacuació d'aigües pluvials que, segons s'indica en l'avantprojecte d'urbanització, abocarà als llits fluvials existents, no s'aporta autorització per al dit abocament per part de l'organisme de conca (art. 9 del Reglament del Domini Públic Hidràulic, RD 849/1986).  
Respecte a les aigües residuals generades pel sector, en l'EsIA s'estima que el cabal serà el corresponent al 80% del considerat per a abastiment. S'indica que el sistema de sanejament serà separatiu i que la xarxa s'executarà amb connexions a la xarxa existent. Es preveu la reutilització de l'aigua residual per a reg mitjançant d'EDAR pròpia amb tractament terciari.   
L'abocament d'aigües residuals necessita autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca competent (article100 del text refós de la Llei d'Aigües). D'altra banda, per a la reutilització de l'efluent cal autorització o concessió atorgada per esta Confederació. S'hi comenta que en l'actualitat es disposa d'autorització per a la reutilització d'aigües depurades.   
Respecte a la producció de residus sòlids urbans, si bé en l'EsIA s'identifica com a acció generadora de possibles impactes durant la fase de funcionament, no s'hi fa cap quantificació ni previsió, i l'única mesura respecte d'això és la proposta en el pla parcial: «Totes les urbanitzacions hauran de disposar de contenidors metàl·lics homologats per l'Ajuntament, en un nombre mínim d'una unitat cada 75 vivendes, situades en zones protegides de les vistes, pròxims a la xarxa complementària i accessibles per camions de fins a 30 T de pes».  
  
No s'hi preveu la quantitat de residus que es generaran ni se'n justifica la capacitat de gestió i tractament. L'ordenació proposada afecta les vies pecuàries denominades Sendera de l'Ermita i Colada de l'Archinet, d'una amplària legal de 20 i de 6 metres, respectivament, la classificació de les quals va ser publicada en el DOGV de 2 de novembre de 1993.  
  
S'hi haurà d'adequar, d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, i als condicionants que establisca el Servici de Gestió forestal.  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat és un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, d'acord amb el que es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
En l'expedient s'han observat els tràmits que preveuen el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i la resta de disposicions que s'hi apliquen.   
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei. L'article16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge i atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent.  
  
Primer  
S'estima desfavorable, a tots els efectes, el projecte Homologació i Pla Parcial del sector l'Almisserà a la Vila Joiosa (Alacant), atesa l'afecció que es produiria en el medi ambient derivada de l'eliminació de sòl forestal, tal com s'indica en l'informe que aporta el Servici Territorial de Medi Ambient, òrgan competent en la matèria.  
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que, en defensa del seu dret i dels seus interessos, consideren pertinents.  
  
  
Tercer  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 29 d'agost de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 81/4473 LMW.  
Títol: Projecte 52-V-2007, variant nord de Bétera.  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
  
Localització: Bétera (València).  
Descripció del projecte.  
Objecte del projecte.  
L'actuació projectada consistix a realitzar una variant nord a Bétera, població en el casc urbà de la qual confluïxen les carreteres d'elevada intensitat de trànsit: CV 310 (VP-6044), CV 336 (VV-6042) i CV 333(V-604).  
Els vehicles que accedixen per les dites vies interurbanes, amb intenció de continuar trajecte, han de travessar Bétera sense que disposen d'alternativa possible, a excepció de la connexió de la zona nord de la CV 310 amb la CV 333.  
La variant projectada evitarà el pas per Bétera, distribuirà el trànsit entre les vies abans mencionades i actuarà com a ronda urbana per als vehicles que hi vulguen desplaçar-se entre punts extrems de la població.  
Descripció de les característiques més rellevants  
El projecte de variant nord de Bétera es pot dividir en dos trams:  
  
El tram 1 té una longitud de 4.690,1 m i hi ha quatre glorietes, una al començament, dos intermèdies per a accedir a polígons industrials i una altra al final. Hi ha quatre ponts.  
El tram 2 té una longitud de 946,25 m i hi ha dos glorietes, una al començament i una altra al final: la glorieta inicial és la intersecció 4, on acaba el tram 1; la glorieta final és la intersecció 5.   
Localització geogràfica.  
La variant projectada comença en la CV-310, abans del centre psiquiàtric, en una glorieta de nova planta a ubicar a sobre. A continuació creua la línia 1 de ferrocarril València-Bétera, pertanyent a la xarxa de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana.   
S'allunya cap al nord del nucli urbà i voreja la futura zona del polígon de l'Horta Vella. El traçat seguix el límit del polígon fins a arribar a la zona d'unió dels tres barrancs (el barranc de Carraixet, el barranc del Cirer o de Portaceli, i el barranc de Náquera).  
  
Una vegada creuat este accident geogràfic, la traça s'allunya del polígon industrial El Pla, fins a connectar amb la CV 310, al nord de Bétera, on s'ubica una nova glorieta. Abans d'esta connexió, la traça creua la via pecuària denominada Canal Reial aragonesa.  
A partir d'esta nova glorieta sobre la CV 310, la traça projectada es prolonga fins a la carretera d'Olocau, CV 333, on connecta amb la glorieta existent, que serà necessari ampliar per a permetre la connexió del nou ramal d'accés.  
Alternatives.  
Durant la fase d'estudi s'han valorat tres alternatives per al traçat.   
  
Els traçats de l'alternativa 1 i 2 discorren pel mateix lloc i presenten diferències quant a accessos, reposicions de servicis, superfícies d'afecció i moviments de terres. L'alternativa 3 es desvia lleugerament cap al sud en el tram inicial.  
Un dels principals aspectes a ressenyar, és que es tracta d'alternatives molt semblants, a causa de l'escàs espai lliure que presenta el municipi de Bétera per a albergar la ronda nord. Esta complexitat deriva de l'ordenació existent i de la presència d'infraestructures (ferrocarril de FGV, zona industrial de l'Horta Vella i connexió cap a la A 7 (By Pass) que fan que només hi haja una xicoteta franja de territori que permeta el traçat de la carretera.  
L'alternativa triada és la 2 a causa:  
D'una menor afecció al recurs sòl que l'alternativa 1, i semblant a la 3.  
Genera un volum de moviment de terres inferior a l'alternativa 1.  
  
En el tram 2 s'evita l'afecció a un pou.  
No s'afecta el perímetre de protecció de la torre Bofilla, declarada bé d'interés cultural.  
No reduïx l'amplària de la Canal Reial aragonesa en el punt on la intercepta i facilita el pas del bestiar al desviar el seu traçat per la glorieta 3.  
Tramitació administrativa.  
El 5 de novembre de 2007 la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge rep la documentació tramesa per la Conselleria d'Infraestructures i Transports en què sol·licita que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.   
Informació pública.  
El projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental es van exposar al públic en el DOCV núm. 5582, de 22 d'agost de 2007, i per mitjà d'un anunci publicat en el BOE del dia 21 d'agost de 2007.  
Resum d'al·legacions.  
Segons l'informe del cap de Servici de l'Oficina del Pla de Carreteres, dins del termini legal s'han rebut set al·legacions de particulars i no cap institucional, i cap de les set no té caràcter mediambiental.  
  
Consultes.  
Es fa consulta sobre l'estudi d'integració paisatgística el 13 de març de 2008, i sobre l'estudi acústic, el 2 de abril de 2008.  
  
Sol·licitud de documentació complementària.  
Amb data de registre d'eixida de 10 d'abril de 2008, es fa el requeriment de documentació següent:  
1. Informe d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
2. En l'EIA no es reflectix com es resol la reposició de les vies pecuàries. S'ha d'ampliar este aspecte.  
3. Informe favorable relatiu al tractament de les vies pecuàries afectades, dels servicis territorials de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
4. Informe favorable sobre l'estudi d'integració paisatgística emés per la Direcció General de Paisatge d'esta Conselleria.  
5. Informe sobre l'estudi acústic emés per l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria.   
6. Estimació del volum d'àrids necessari durant la construcció i comprovació que és assumible per les explotacions assignades per al subministrament. Així mateix, s'ha d'aportar documentació referent a la legalitat i la situació d'estes explotacions.  
7. Localització de les instal·lacions auxiliars, que han d'evitar: sòl forestal, zones de domini públic hidràulic...  
8. Programa de revegetació de tots els terraplens.   
Documentació complementària.  
El 6 de juny de 2008 es rep la documentació següent:  
- Informe emés per la Conselleria de Cultura sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
- Ampliació d'informació respecte a la resolució de reposició de vies pecuàries.  
- Document on s'exposen les necessitats de volum d'àrids.  
  
Informes sectorials.  
Informe patrimonial de la Direcció de General de Patrimoni Cultural Valencià del 12 de maig de 2008, que conclou que:  
«... la documentació aportada correspon a un estudi d'impacte en què es recull la incidència que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni cultural.  
Per a la redacció de l'estudi aportat es va fer una prospecció sobre el patrimoni cultural. Els resultats de la prospecció van ser informats pels servicis tècnics d'esta Direcció General i es va arribar a les conclusions següents:  
Que no s'ha detectat afecció sobre el patrimoni arqueològic en l'àrea definida per l'informe presentat i, per tant, no és necessària l'aplicació de mesures correctores. No obstant això, donat el tipus de registrat detectat en la zona i la impossibilitat d'accedir a diferents parcel·les en fase de prospecció, caldrà que l'estudi d'impacte reculla en el seu programa de vigilància un seguiment arqueològic de les obres de construcció.  
Que, amb la documentació aportada, no es pot valorar la incidència de la carretera sobre el patrimoni arquitectònic, especialment sobre l'entorn de protecció de l'alqueria islàmica fortificada de Bofilla i la seua torre. L'estudi d'impacte ambiental haurà de contindre un estudi detallat sobre l'afecció de la carretera en l'entorn de protecció de l'alqueria islàmica fortificada de Bofilla i la seua torre, i també un estudi d'impactes visuals que s'hi produiran.  
Que resulta impossible valorar l'afecció del projecte sobre els elements de l'arquitectura rural, al no indicar-ne ni tan sols les localitzacions.   
L'última documentació presentada ja incorpora la totalitat de les mesures correctores indicades en l'escrit de comunicació de resultats de la prospecció, d'esta Direcció General, del 5 d'octubre de 2006.  
  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha documentat una masia que quedava fora de l'afecció, tot i que pròxima a la traça, i se n'ha presentat la corresponent fitxa normalitzada. Durant la construcció de l'obra s'hauran de prendre les mesures necessàries d'abalisament per a evitar qualsevol afecció al dit element etnològic.  
Per la qual cosa, i vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics, s'emet un informe favorable, als efectes patrimonials previstos en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, a l'estudi d'impacte ambiental de març de 2008 del projecte de construcció clau 52-V-2007, variant nord de Bétera, València.»  
Informe de l'Àrea de Qualitat sobre l'estudi acústic de l'11 d'abril de 2008, que informa que:  
«En relació a l'estudi acústic relatiu al Projecte de la variant Nord de Bétera, se li comunica que, després d'avaluar i valorar l'informe que s'adjunta, este Servici, d'acord amb allò que s'hi ha exposat, considera que la documentació és suficient, sempre que -una vegada duta a terme la variant nord projectada i amb les mesures correctores proposades- es complisquen els objectius de qualitat que establix l'annex II de la Llei 7/2002, per a l'ús residencial en les vivendes pròximes a l'actuació.»  
  
Informe de la Direcció General del Paisatge sobre l'estudi d'integració paisatgística del 15 de juliol de 2008, que informa que:  
«.... Analitzada la documentació que es troba en este Servici i l'obtinguda del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental consistent en el projecte de construcció de la variant, en l'estudi d'integració paisatgística s'hauran d'esmenar els aspectes que a continuació es detallen per al compliment del que preveu el títol II de la LOTPP i desenrotlla el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana:  
  
1. Pla de participació pública. L'EIP incorpora un pla de participació pública de conformitat amb el capítol II del títol I del RPJECV. S'haurà d'aportar la documentació que justifique el procediment participatiu seguit en el pla de participació, com ara el material informatiu de l'àmbit d'estudi presentat en el procés (enquestes, fotografies o altres elements utilitzats). Així mateix, s'haurà d'aportar la documentació que mostre que el pla de participació pública s'ha realitzat, i també els resultats i les conclusions obtinguts.  
  
2. Descripció i abast de l'actuació   
L'estudi ha de contindre aquells elements que permeten conéixer l'actuació prevista i el seu abast, de conformitat amb l'article 53 del RPJECV.  
3. Delimitació de l'àmbit d'estudi i caracterització de les unitats de paisatge i recursos paisatgístics.  
-L'àmbit d'estudi haurà de ser la conca visual de l'actuació, marcant-hi els llindars de nitidesa a 500, 1.500 i 3.500 metres des de la dita actuació, d'acord amb el que exposa l'article 57.2 del RPJECV. No obstant això, atés que, en este cas, la conca visual és oberta i que l'actuació és una infraestructura viària elevada sobre la rasant del terreny, s'haurà de considerar almenys el llindar de 3.500 metres des de l'actuació.  
  
-La caracterització del paisatge efectuada en l'estudi d'integració paisatgística presentat es considera acceptable per a la delimitació i la caracterització de les 15 unitats de paisatge descrites. Quant als recursos paisatgístics, no se'n descriu cap. Es descriuen les restes arqueològiques de l'alqueria islàmica de Bofilla i la seua torre, elements catalogats com a BIC (bé d'interés cultural), per la qual cosa que constituïxen un clar recurs paisatgístic. Hauran d'incorporar-s'hi també, com a recursos paisatgístics, les vies pecuàries identificades en el plànol EIP-2-110, com ara la Canal Reial aragonesa, la colada del barranc de Carraixet i el Cordell de Llíria, i també els barrancs identificats en el plànol EIP-2-107, com ara el barranc del Carraixet, el barranc de Náquera i el barranc del Cirer. Així mateix, es ressenya la presència d'elements relacionats amb la cultura agrícola del medi i s'hi ha de concretar si cap es considera recurs paisatgístic. Per a cada recurs paisatgístic, se n'haurà de fixar el valor i els objectius de qualitat.  
4. Plans i projectes en tràmit o execució en el mateix àmbit.  
En l'estudi presentat es menciona el PGOU de Bétera, aprovat al març de 2000.  
5. Valoració de la integració paisatgística i visual.  
-L'estudi conté una valoració de la integració paisatgística de l'actuació i conclou amb una integració paisatgística mitjana en les unitats de paisatge en què es desenrotlla l'actuació.  
-Haurà de justificar-se l'elecció dels punts d'observació que fixa l'estudi. S'haurà de considerar un punt d'observació que incloga el recurs paisatgístic Torre Bofilla, atesa la proximitat al BIC de la infraestructura projectada. Serà convenient fer un fotomuntatge des d'eixe punt, que mostre la situació existent i la previsible amb l'actuació proposada (tal com cita l'article 57.11 del RPJECV), atés que serà un punt de major fragilitat, amb un possible impacte negatiu, i que possiblement requerirà unes mesures d'integració correctes.  
  
-Haurà de corregir-se el mapa de visibilitat presentat, plànol EIP-5-100, atés que no reflectix la visibilitat real, i tindre en compte que, com s'indica en la pàgina 7 de l'estudi presentat, «les conques visuals s'han elaborat sense la vegetació de la zona d'estudi». Les fotos presentades mostren graus majors de visibilitat i, atés que l'actuació proposada transcorre en una cota superior a la de l'entorn, es considera que hauria d'eixir un mapa amb més visibilitat.   
  
6. Identificació dels impactes paisatgístics i visuals.  
De la valoració de la integració visual es conclou que els principals impactes que l'actuació pot provocar en la zona són els relacionats amb la visibilitat.  
7. Mesures d'integració i mitigació d'impactes, i programa d'implementació.  
-Es consideren acceptables les mesures d'integració de caràcter general, com ara la hidrosembra de talussos i el condicionament i la plantació de glorietes.  
-Haurà de considerar-se la possibilitat de plantar arbratge que acompanye al carril bici en alguns trams, sempre respectant les principals visuals des de la carretera, en especial de la torre Bofilla. I també la introducció de mobiliari urbà, com ara bancs i lluminàries.  
  
-Haurà de considerar-se la introducció de mesures puntuals en els punts susceptibles de generar un impacte paisatgístic o visual negatiu, com ara el tram viari que transcorre pròxim a la torre Bofilla o els trams que discorren en les zones d'afecció dels barrancs o de les vies pecuàries susdites.  
-Dins de la mesura proposada -valorar l'entorn en què s'inscriu l'obra i facilitar-ne el gaudi per part de l'usuari-, serà convenient la creació d'un mirador zona de descans per a ciclistes i vianants en la zona de la torre Bofilla, en relació amb el que s'ha expressat en el punt anterior.  
-Haurà de completar-se el programa d'implementació presentat amb les noves mesures proposades.  
Per tot això, s'emet el present informe en què s'establix la necessitat d'esmenar la documentació aportada, en suport real i digital, d'acord amb els apartats 1, 3, 5 i 7 d'este informe, en compliment del que establix la LOTPP i el RPJECV.»  
Afeccions legals.  
1. Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits en la Comunitat Valenciana  
Els terrenys on s'ubicarà la ronda de Bétera no es troben inclosos dins de la xarxa d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
2. Domini públic hidràulic  
Els terrenys afectats per la carretera queden dins de la conca del Carraixet. La conca del barranc de Carraixet creua el terme municipal de Bétera de nord-oest a sud-oest. Este terme municipal rep les aigües dels barrancs d'Olocau, del Cirer i de Noguera, tots pel marge esquerre.  
  
La traça del disseny de la ronda de Bétera afecta els barrancs del Carraixet i del Cirer, este últim en dos ocasions.  
En la primera de les dos zones d'afecció, la traça discorre molt pròxima a la confluència dels barrancs del Carraixet i del Cirer, i afecta, per tant, els dos barrancs de forma perpendicular en una distància de separació d'escassos metres entre ambdós punts d'afecció.  
Posteriorment la traça de la ronda continua trajecte i descriu una curvatura cap a l'esquerra fins a tornar a trobar-se amb el barranc del Cirer i creuar-lo de nou, perpendicularment.  
3. Vies pecuàries  
El traçat de la carretera es veu travessat per tres vies pecuàries:   
la Canal Reial Aragonesa, amb una amplària legal de 75 metres, en el punt quilomètric 3+120;   
la colada del barranc de Carraixet, en el punt quilomètric 1+220, i   
el Cordell de Llíria, en el punt quilomètric 1+180.   
  
Les vies pecuàries estan regulades per la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
La solució proposada per a la intercepció de la Canal Reial aragonesa, per la variant, es materialitza amb una desviació de la via pecuària per on s'efectua l'encreuament amb la carretera, i un retorn al traçat. Això suposa la reducció obligatòria de la velocitat dels vehicles a l'arribar a la rotonda i afavorix, així, el possible pas de bestiar.  
  
El Cordell de Llíria creua la variant per baix, concretament per davall del pont que hi ha sobre el barranc del Carraixet, a través del camí pel qual discorre en l'actualitat, que quedarà ubicat, una vegada construïda l'estructura, entre l'estrep i el llit del barranc.  
  
La colada del barranc del Carraixet no és objecte de reposició, atés que l'encreuament de la variant per dalt se salva amb el pont sobre el barranc del Carraixet previst en el projecte de construcció.  
  
4. patrimoni cultural  
Es presenta un informe de la prospecció arqueològica i etnològica que analitza les possibles afeccions patrimonials del projecte i també l'informe favorable definitiu, d'acord amb l'article 11 de la Llei de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià, de 12 de maig de 2008.  
  
5. Sòl forestal  
Pràcticament la traça de la carretera no travessa sòl forestal, només al creuar el barranc del Cirer.  
6. Línia de ferrocarril  
La traça de la carretera creua la línia de ferrocarril València-Bétera.  
El Real Decreto 2387/2004, de 30 de desembre, pel qual s'aprova el Reglament del Sector Ferroviari establix la zona de domini públic i de protecció del ferrocarril.  
Són de domini públic els terrenys ocupats per l'explanació de la línia fèrria, els seus elements funcionals i les instal·lacions que tinguen com a objecte la seua correcta explotació, a més d'una franja de terreny de 8 metres d'amplària a cada banda.  
La zona de protecció de les línies ferroviàries consistix en una franja de terreny a cada costat, delimitada interiorment per la zona de domini públic i, exteriorment, per dos línies paral·leles situades a setanta metres de les arestes exteriors de l'explanació.  
Segons l'art. 28 de Real Decreto 2387/2004, de 30 de desembre, per a executar, en les zones de domini públic i de protecció de la infraestructura ferroviària, qualsevol tipus d'obres o instal·lacions fixes provisionals, canviar la seua destinació o el tipus d'activitat que s'hi pot realitzar, i plantar o talar arbres, es requerirà l'autorització prèvia de l'administrador d'infraestructures ferroviàries.  
S'hauran de respectar les zones de domini públic i protecció de la línia ferroviària, i sol·licitar-ne la corresponent autorització.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.  
La zona d'estudi està ocupada per sediments quaternaris que es corresponen amb depòsits continentals. Concretament afloren els materials litològics següents:  
a) Quaternari: al·luvial (arenoses i cantells)  
b) Quaternari: mantells d'escolament antics (argiles roges)  
c) Quaternari: cubetes de descalcificació (terra rossa)  
d) Quaternari: mantells d'escolament (argiles roges amb lutites)  
e) Terciari: calcàries amb gasteròpodes i margues: es troba un tram calcari.  
f) Terciari: arenoses, margues i argiles: el tram inferior del Terciari en l'àrea d'estudi és predominantment arenoargilós i, litològicament, està constituït per arenoses i argiles, amb alguns bancs calcaris de poca grossària i ràpida extinció lateral.  
El conjunt de materials descrits es disposen formant una orla al voltant del barranc del Carraixet, el material al·luvial de la qual és, fonamentalment, arenes i cantells.  
Les comunitats representatives del lloc són el resultat de l'alt grau de transformació que ha tingut lloc en l'entorn com a conseqüència de la dedicació agrícola.  
Camps de cultiu de cítrics: vegetació arvense associada a este tipus de cultiu. En esta formació aconseguix un gran desenrotllament l'agret o dormilec, que forma un dens tapís durant l'època de floració. Acompanyant esta espècie apareixen altres espècies nitròfiles: la ravenissa blanca, l'espigadella, la verdolaga, la fumària, el malastruc i el sarró de pastor.  
Marges dels tarongerars: hi ha una sèrie de comunitats ruderals, entre les quals cal destacar el margalló, la rúbia i el llentiscle.  
Barranc del Carraixet: no s'hi troba la vegetació típica de salzedes i baladrars, sinó una comunitat formada fonamentalment per canyes, el desenrotllament de la qual està estretament lligat amb l'ús agrícola.  
Respecte a la fauna de la zona, segons el que establix l'EIA, les sis espècies dominants en els hàbitats de cultiu són: el teuladí comú, l'estornell negre, el gafarró, la cuereta blanca, la merla i el tallarol de casquet.  
En els cultius estudiats s'ha constatat la presència de quatre espècies de micromamífers: tres rosegadors, que són el ratolí de camp, la rata negra i la rata comuna, i un insectívor, la musaranya comuna.  
En el llit del barranc del Carraixet s'ha detectat la presència de la granota comuna i del renoc comú.  
Els terrenys on es projecten les obres són relativament plans a excepció dels tres llits fluvials interceptats. Els pendents naturals dels terrenys són cap als barrancs del Cirer i del Carraixet; d'altra banda, no hi ha conques definides, sinó una gran plana amb pendent escàs.  
  
En la pràctica totalitat del recorregut el traçat discorre en terraplé, per la qual cosa no calen cunetes en desmunt.  
Es preveuen un total de quatre obres de fàbrica:  
a) Pont sobre el ferrocarril de FGV: té 97,55 m de longitud i està situat entre el PK 0+222,74 i el PK 0+320,29.  
b) Pont sobre el barranc del Carraixet: té 163,97 m de longitud i està situat entre el PK 1+159,21 i el PK 1+323,18.  
c) Pont sobre el barranc del Cirer: té 62,16 m de longitud i està situat entre el PK 1+413,73 i el PK 1+475,89.  
d) Pont sobre el barranc del Cirer: té 66 m de longitud i està situat entre el PK 4+221,66 i el PK 4+287,66.  
S'inclouen canelles i arquetes per a permetre la continuïtat de les aigües i salvar els llits fluvials i les cunetes interceptats per l'obra. Pràcticament en la seua totalitat discorre en terraplé i en els casos en què siga superior a 3 m es contempla fer les corresponents baixants des de la coronació fins al peu del talús. En les glorietes el drenatge es connectarà a les cunetes trapezials ja existents en la carretera i hi seran semblants, de formigó, amb una grossària de 12 cm, una amplària en coronació de 0,8 m i, en el fons de 0,4 m, l'altura és de 0,5 m.  
En l'eix 1 es considera una cuneta trapezial al peu del terraplé, este compte es contempla perquè el traçat no supose una barrera física al pas de l'aigua cap als llits naturals, els barrancs del Carraixet i del Cirer. S'han previst tubs de formigó de diàmetre 800 i 1000 mm per a l'evacuació d'aigües.  
Per a mantindre la continuïtat de les vies pecuàries, el Cordell de Llíria i el barranc de Carraixet, es reposaran mantenint un traçat igual que l'actual, ja que queden sota l'estructura projectada sobre el barranc del Carraixet.  
La Canal Reial Aragonesa es reposa mitjançant un camí de servici, que discorre a banda i banda del tronc que connecta amb la glorieta situada en el PK 2+670.  
Quant al paisatge, s'ha presentat un estudi d'integració paisatgística. Tal com establix el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, els projectes d'infraestructures o obres públiques han d'anar acompanyats d'un estudi d'integració paisatgística.  
En l'estudi d'integració paisatgística es proposen mesures d'integració, com ara la revegetació de talussos i el condicionament de glorietes, zonificant les actuacions en les 5 glorietes previstes i en el talús dels terraplens.  
La Direcció General del Paisatge emet un informe desfavorable sobre este estudi d'integració paisatgística, i establix la necessitat d'esmenar la documentació aportada, en suport real i digital, d'acord amb els apartats 1, 3, 5 i 7 d'este informe, en compliment d'allò que establixen la LOTPP i el RPJECV.  
Els nivells sonors màxims que seran permesos hauran d'adequar-se, tant en valor com en les franges horàries de limitació, a allò que establixen la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la contaminació acústica, i el títol III, Regulació del soroll produït per infraestructures de transport, del Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
En presenten l'estudi acústic com un annex IV del projecte de construcció, i obté l'informe favorable de l'Àrea de Qualitat d'esta Conselleria. En l'EA proposen la instal·lació de pantalles acústiques en aquells punts on siga necessari, que reduiran els nivells acústics en les vivendes pròximes.  
Per a l'execució de la variant nord de Bétera caldrà l'aportació de materials procedent de pedreres i graveres; ja que la carretera discorre, en la pràctica totalitat del traçat, elevada respecte a la cota del terreny. En el projecte de construcció s'identifiquen les pedreres i les graveres pròximes a la zona d'estudi, susceptibles de ser utilitzades com a llocs de préstecs, i també una descripció de les afeccions al medi que originarà l'extracció de materials.  
D'altra banda, el projecte no contempla que haja d'haver-hi un excedent de terres, per la qual cosa no serà necessària l'habilitació d'abocadors.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.  
S'hi exposen els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten una major rellevància.  
Els principals impactes significatius generats, durant la fase de construcció, són els següents:  
-Qualitat de l'aire: es veurà alterada per la circulació i la utilització de maquinària.  
-Hidrologia superficial i qualitat de l'aigua: per abocaments directes de substàncies sòlides o líquides sobre llits fluvials.  
-Mig hidrogeològic: l'àrea de les obres presenta una vulnerabilitat, a les aigües subterrànies, qualificada com a alta.  
-Sòls: la major part dels sòls que es veuran afectats són sòls dedicats a cultius, de capacitat agronòmica elevada.  
-Risc d'inundació: a causa d'ocupacions de llits fluvials afectats podrien produir-s'hi desbordaments.  
-Sorolls: cal assenyalar la presència de diversos xalets disseminats al llarg de l'eix 2 i entre el pk 4 i 4,5 de l'eix 1.  
-Benestar social: sorolls, vibracions i emissions de pols que poden generar molèsties a la població.   
Quant als impactes que es generaran durant la fase d'explotació, els més destacables són els que s'enumeren a continuació:  
-Condicions climàtiques i qualitat de l'aire: deguts a l'emissió de gasos de combustió que circulen per la via.  
-Hidrologia superficial i qualitat de l'aigua: s'ha previst que les aigües de la capa de trànsit es recullen en les cunetes laterals i es conduïsquen fins als llits fluvials pròxims (Carraixet).  
-Fauna: el principal impacte és l'efecte barrera, per la qual cosa el projecte planteja passos inferiors a la carretera.  
-Paisatge: a causa de la presència d'importants terraplens en alguns trams de la traça. En el tram pk 0+280, la rasant es troba 12 metres per damunt de la cota del terreny, per l'encreuament amb la via del ferrocarril.   
-Sorolls: es produirà un impacte negatiu per contaminació acústica, que tindrà afeccions sobre la població resident i sobre la fauna en l'entorn.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.   
L'estudi d'impacte ambiental inclou les mesures preventives següents:   
-Protecció de la qualitat de l'aire: regs diaris dels diferents vials, camions coberts per tendals, limitació de la velocitat dels vehicles, adequat manteniment de vehicles i maquinària, prohibició de crema de restes vegetals, compliment d'emissions sonores de maquinària.   
  
-Protecció del sistema hidrològic i sòls: construcció de ponts per a salvar els llits fluvials, punts de recollida d'olis i possibles contaminants, sistema de tractament d'aigües sanitàries i sistema de recollida d'aigües.  
-Recollida, transport i eliminació de residus: servici de recollida amb caràcter periòdic, zones excloses per a la localització de depòsits temporals, mecànica preventiva a fi d'evitar vessaments de combustibles i olis.  
-Protecció de la fauna i vegetació: jalonament temporal de la traça i mesures de prevenció d'incendis.  
-Patrimoni cultural: si durant l'execució de les obres es trobaren restes arqueològiques, les obres es paralitzaran i es comunicarà a la Direcció General de Patrimoni.  
-Selecció de subministradors i contractistes: empreses certificades al medi ambient.  
-Sistema de gestió mediambiental: recomanació que siga implantat.  
Com a mesures correctores destaquen les següents:  
-Recuperació de terra vegetal: retirada selectiva de la terra vegetal, recollida i manteniment i estesa de la terra vegetal.  
-Revegetació: zonificació d'actuacions, hidrosembres, plantacions i condicionament de sòl.  
-Pantalles antisoroll.  
-Neteja de la zona d'obres.  
Cal indicar que sí que incorpora un pressupost de les mesures correctores.  
Quant al programa de vigilància ambiental, té com a objectius controlar la correcta execució de les mesures preventives i correctores previstes, verificar els estàndards de qualitat dels materials, comprovar l'eficàcia de les mesures protectores i correctores, i detectar impactes no previstos en l'EIA i informar-ne els servicis tècnics de l'Àrea de Carreteres de la Diputació Provincial de València. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes i indicadors del seguiment:  
  
-Jalonament de la traça i d'àrees auxiliars: minimitzar l'ocupació del sòl per les obres i els seus elements auxiliars, marcar les zones excloses en la part limítrof amb l'obra per a extremar la prevenció d'efectes i verificar la localització d'instal·lacions auxiliars fora de les zones excloses.  
-Protecció de la qualitat de l'aire: reduir al mínim els nivells de pols atmosfèrica i minimitzar la maquinària.  
-Conservació de sòls: evitar la contaminació de sòls durant les obres, retirada de sòls vegetals per a la conservació i seguiment de l'estabilitat superficial dels talussos.  
-Protecció dels sistemes fluvials i de la qualitat de les aigües: evitar abocaments procedents de les obres a llits fluvials de les proximitats i tractament i gestió de residus.  
-Protecció i restauració de la vegetació: preparació de la superfície del terreny per a plantacions i sembres, control d'execució de plantacions, seguiment de plantacions, control d'execució de sembres i hidrosembres, i seguiment d'hidrosembres.  
-Protecció de la fauna: garantir una incidència mínima sobre la fauna terrestre i l'avifauna.  
-Protecció de les condicions d'assossec públic: execució de les pantalles acústiques i control de soroll en fase d'explotació en les vivendes afectades per la variant.  
El programa de vigilància ambiental establix l'objectiu, l'indicador de realització, el valor llindar, la fase aplicació/freqüència de control i les mesures correctores a prendre.   
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat és un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, d'acord amb l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits que preveuen el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i la resta de disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte 52-V-2007, variant nord de Bétera, a Bétera (València), el promotor del qual és la Conselleria d'Infraestructures i Transports, sempre que es porte a terme d'acord amb el que establix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Si durant l'execució de les obres, es trobara presència de restes arqueològiques, el fet s'informarà de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i s'adoptarien les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
2. S'han de complir totes les condicions que establix l'informe vinculant favorable de Patrimoni Cultural Valencià, del 12 de maig de 2008.  
3. S'ha d'entregar un estudi d'integració paisatgística que complisca les condicions descrites en l'informe del Servici de Suport Tècnic d'11 de juliol de 2008, en què s'establix la necessitat d'esmenar l'estudi d'integració paisatgística aportat, en compliment amb la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, i del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana.   
  
S'haurà d'obtindre l'informe favorable de l'estudi d'integració paisatgística, de la Direcció General del Paisatge. Aquelles consideracions que se'n desprenguen seran considerades pròpies de la present declaració.  
4. A fi de complir la Llei 3/1995, en els encreuaments de les vies pecuàries amb carreteres s'hauran d'habilitar suficients passos que garantisquen el trànsit en condicions de rapidesa i comoditat per als ramats. També haurà de quedar garantit el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i dels altres usos compatibles i complementaris.   
S'ha d'obtindre l'autorització de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, de modificació o reposició de pas de vies pecuàries.   
5. El sistema d'enllumenat de la carretera consistirà en llums de vapor de sodi d'alta pressió o de vapor de sodi de baixa pressió.  
  
6. El disseny dels ponts i dels viaductes estarà fora del llit fluvial i amb els estreps allunyats de la vegetació de ribera, i hauran d'adequar-se a les consideracions que respecte d'això emeta la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte de construcció.  
7. Durant l'execució de l'obra:  
-S'instal·laran barreres de sediments i basses de decantació temporals, a fi d'evitar l'arrossegament de terres i aigües contaminades al llit dels barrancs, i se'n garantirà la posterior retirada una vegada finalitzada la seua funció.  
-Les aigües residuals procedents de les zones d'instal·lacions, dels parcs de maquinària i de l'excavació dels estreps i les piles de viaductes es derivaran i es sotmetran a un sistema de desbast, de decantació de sòlids i de desgreixat. Es farà un seguiment analític de les aigües procedents de les basses per a evitar l'impacte derivat de possibles abocaments contaminants sobre els cursos d'aigua o el terreny. Estes aigües només podran ser abocades als cursos d'aigua o al terreny si no sobrepassen els valors que establix la legislació vigent relativa a abocaments i requeriran la corresponent autorització de la CHJ.  
-Es respectaran les zones d'exclusió, per a la localització de depòsits temporals, que establix l'EIA, que són les zones més pròximes als barrancs i a les àrees de vulnerabilitat mitjana dels aqüífers.  
-Les instal·lacions auxiliars no es podran ubicar en àrees arborades, sòls forestals, franges ocupades per les vies pecuàries, àrees de protecció de jaciments arqueològics, sòls no urbanitzables protegits, zones de domini públic hidràulic ni espais d'interés.  
8. Segons el projecte, s'ha previst que les aigües de la capa de trànsit que recullen les cunetes laterals es conduïsquen fins als llits fluvials pròxims.   
S'haurà d'instal·lar un tractament i una anàlisi d'aigües brutes, abans del seu abocament.   
A més, s'haurà de sol·licitar autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, a fi que este organisme jutge la conveniència o no d'abocar les dites aigües.  
9. A fi de protegir la fauna de l'entorn de la traça i disminuir-ne l'efecte barrera, s'hauran d'adequar el disseny de les obres de drenatge transversal per a permetre-hi el pas d'amfibis, rèptils i xicotets mamífers, sense que per això en perden la funcionalitat original.   
  
En el cas que no existisquen obres de drenatge adequades, s'estudiarà la conveniència de construir passos de fauna específics, de manera que s'aconseguisca un nombre suficient de passos que assegure la permeabilitat transversal a banda i banda d'esta variant.  
El programa de vigilància ambiental, per a la fase d'explotació, incorporarà les campanyes de mostreig necessàries per a verificar l'eficàcia de les mesures aplicades.  
10. Tal com establixen les mesures correctores i l'estudi acústic, s'instal·laran pantalles acústiques en aquelles zones on els nivells sonors provocats pel trànsit de la variant superen els límits i hi haja vivendes.   
  
11. Es respectaran les zones de domini públic i de protecció de la línia ferroviària, i se sol·licitarà la corresponent autorització de l'administrador d'infraestructures ferroviàries.  
12. Es resoldrà la continuïtat de les séquies de reg en l'encreuament amb la variant.  
13. Els materials de farcit de tot-u que siguen necessàries per a l'execució del projecte s'obtindran de préstecs i de pedreres existents i legalment autoritzades. En el cas de noves obertures, se sotmetran, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
14. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a una posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'arreplegaran al llarg de la traça en muntons, de forma que se'n garantisca el manteniment de les propietats naturals. En cap cas estes recollides temporals es faran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents. De la mateixa manera, al finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subpaviment de tots els terrenys que s'hagueren vist afectats per les obres i per la maquinària emprada.  
15. Els canvis d'oli, filtres i de qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i dels vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos. El manteniment de la maquinària es farà en emplaçaments adequats amb mitjans per a evitar abocaments accidentals; és necessari definir-los i pressupostar-los. Per això, en el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no preparada a este efecte, haurà d'anar proveïda d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles abocaments a canalitzacions que els conduïsquen a arquetes cegues prou dimensionades; tot això haurà d'estar descrit i pressupostat en el projecte de construcció.  
16. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores que conté l'estudi d'impacte ambiental, i també dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que, en defensa del seu dret, consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
Cosa que li notifique per al seu coneixement i als efectes oportuns.  
  
València, 7 d'agost de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 2/3828 GHI.  
Títol: Planta solar fotovoltaica.  
Promotor: Genrenova, SLU.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: obtindre la declaració d'interés comunitari per a una atribució d'ús i aprofitament en sòl no urbanitzable, relatiu a la instal·lació fotovoltaica.  
Localització: Partida del Canari, polígon 2, parcel·les 7, 8, 9, 10 13, 15, 25, 26 i 27, del terme municipal de Montesa (València).  
Descripció del projecte.  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la declaració d'interés comunitari per al projecte de planta solar fotovoltaica, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'objecte del projecte és la implantació d'una planta solar fotovoltaica connectada a la xarxa de transport d'energia de l'empresa distribuïdora.  
La superfície total de les finques afectades és 221.721 m², 49.435,07 m² dels quals seran ocupats per les plaques solars.   
La planta solar fotovoltaica té una potència unitària de 6,77 MW i estarà constituïda per 33.850 panells solars distribuïts en 5 plataformes independents interconnectades i que abocaran l'energia produïda a través de 6 subsistemes de generació d'1 MW i un subsistema de 0,77 MW, els quals convertixen l'energia elèctrica de corrent continu en energia elèctrica alterna trifàsica a 400 V. Els panells solars se sustenten per mitjà d'estructures metàl·liques, orientades al sud i inclinades 30é. L'energia és evacuada per línia subterrània fins al centre d'entrega d'energia. L'evacuació final a la xarxa de transport d'energia de l'empresa distribuïdora es farà per mitjà d'una línia subterrània de baixa tensió que discorre entre el centre d'entrega i la subestació de Montesa. En la subestació, la línia es canalitzarà fins a l'enfangat de 20 kV de la subestació de l'Alcúdia de Crespins, on s'instal·larà una cel·la de línia de 20 kV.  
Les actuacions previstes per a l'execució del projecte consistixen en l'eliminació de la vegetació existent i la realització de moviments de terra, prèviament a la instal·lació de la infraestructura necessària per a la instal·lació fotovoltaica, que suposaran un volum d'excavació de 23.130 m³, 18.285 m³ dels quals s'utilitzaran per a farcit. El volum de materials sobrants és de 4.845 m³.  
Per a l'elecció de la ubicació s'ha tingut en compte que el lloc està als voltants de la subestació on es pot connectar i que les característiques d'orientació i grandària de les parcel·les són les més apropiades.  
  
No s'ha fet al·lusió a la necessitat de la utilització d'aigua per a neteja de panells.  
La distància al nucli urbà més pròxim, l'Alcúdia de Crespins, és de 2.800 m, i la distància al polígon industrial de l'Alcúdia de Crespins, de 800 m.  
Tramitació administrativa.  
1. Informació pública. Tramesa de l'expedient.  
El 21 de gener de 2008 la Direcció Territorial d'esta Conselleria tramet un estudi d'impacte ambiental i un document de síntesis corresponents a la declaració d'interés comunitari per a la instal·lació de la planta solar fotovoltaica.  
La informació pública de la declaració d'interés comunitari relativa a la instal·lació s'ha efectuat en el DOCV núm. 5708, de 21 de febrer de 2008. A més, s'ha exposat en el tauler d'anuncis municipal de l'1 d'abril al 10 de juliol de 2008, i s'hi han emés dos al·legacions.  
  
2. Resum de les al·legacions.  
Es presenten dos al·legacions dins del termini legalment establit, que són informades per l'enginyer tècnic municipal el 21 de maig de 2008, en el mateix sentit: considerar no procedir estimar sengles al·legacions.  
3. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
El 14 de febrer de 2008 se sol·licita, al promotor, l'ampliació de la documentació relativa als apartats següents:  
-Justificació d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a la realització d'actuacions en la zona de policia dels barrancs del Toll i del Senarós.  
-Justificació dels moviments de terra previstos per a l'adequació del terreny.  
-Justificació de disposar de l'informe de patrimoni de la Conselleria de Cultura i Esport, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
-Actuacions previstes una vegada finalitzada la vida útil de la instal·lació.  
El 5 de maig de 2008 el promotor tramet documentació complementària, en la qual justifica:  
-Sol·licitud d'autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data de registre d'entrada de 27 de desembre de 2007, per a l'actuació en la zona d'afecció de servitud i policia dels barrancs del Toll i del Senarós.  
-Compromís de reculada de la instal·lació, evitant l'afecció a sòl forestal.  
-Presentació de plans de perfils transversals i longitudinals de la zona d'actuació i de volums globals del moviment de terra.  
  
-Sol·licitud de prospecció arqueològica a la Conselleria de Cultura i Esport, amb data de registre d'entrada de 14 d'abril de 2008.  
-Presentació de mesures preventives i correctores després del cessament de l'activitat.  
Amb data de registre d'eixida de 14 de febrer de 2008, se sol·licita a la Secció de Gestió i Disciplina Urbanística l'informe de paisatge relatiu a l'estudi d'integració paisatgística.  
El 14 de juliol de 2008, es rep informe de l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral, en què s'indica que, respecte a la possible afecció del PATRICOVA, l'àmbit de l'actuació no està afectat per risc d'inundació; respecte a la possible afecció del PAT del corredor d'infraestructures de la Comunitat Valenciana, l'àmbit de l'actuació no hi està afectat.  
  
Amb data de registre d'entrada de 17 de juliol de 2008, es rep informe de la Direcció General del Paisatge relatiu a l'estudi d'integració paisatgística de declaració d'interés comunitari per a la instal·lació, en què se sol·licita l'esmena de la documentació i que s'ha d'aportar la documentació següent:  
-S'haurà de completar la descripció de l'actuació i aportar les dades de la superfície envolupant, l'altura i el tipus de suport dels panells.  
  
-S'hauran de completar les mesures d'integració en el paisatge amb aquelles que poden incidir en el disseny formal de l'actuació i la seua implantació en el paisatge, com ara el disseny dels elements del projecte, el disseny de l'assentament (topografia) i el disseny de l'entorn (plantacions, etc.), a fi d'evitar els impactes visuals. Les mesures per a esta instal·lació han de ser concretes (no genèriques) i detallades (dimensions, quantitats, materials, colors, en el cas de pantalles vegetals: espècies, calibres, altura i marcs de plantació, i també el reflex en, almenys, un pla de planta de l'actuació, etc.), que es deriven de l'anàlisi paisatgística i visual realitzada, i que tinguen una relació clara amb l'impacte a corregir.  
-S'haurà d'aportar el programa d'implementació, el qual definirà cada una de les mesures d'integració a realitzar, els horitzons temporals i econòmics, i inclourà una valoració econòmica detallada de la implantació i el manteniment posterior en l'horitzó temporal, el cronograma d'execució i manteniment, i les parts responsables de posar-la en pràctica, de conformitat amb el que preveuen els apartats 5, 6, 7 i 8 de l'article 56 del RPJECV.  
Afeccions legals.  
La instal·lació se situa en sòl classificat com a no urbanitzable comú, d'acord amb la normativa urbanística municipal. L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
Segons la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana disponible en esta Conselleria, hi ha risc baix a la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies. L'erosió potencial de les zones nord i oest de l'àrea d'estudi presenten una erosió potencial alta, i la resta presenten una erosió potencial moderada. L'erosió actual en la zona d'actuació és moderada al nord i a l'oest, i en la resta de la superfície és baixa.  
  
Els barrancs del Toll i del Senarós creuen la zona d'actuació en direcció nord-sud. S'ha definit una zona de servitud de cinc metres d'amplària des dels marges del barrant per a ús públic, segons el Reglament de domini públic hidràulic, on no s'implantaran panells ni cap altre ús vinculat a l'explotació.  
Segons el PATRIVOVA, no hi ha risc d'inundació en la zona.  
La instal·lació confronta amb la via pecuària Cordell de la Casa del Guarda, l'amplària legal de la qual, definida en l'orde de 29 de març de 1972: per al primer tram, és de 37,61 m, i per al segon tram, la mitat de la dita altura, i la instal·lació se situa a l'altura del segon tram, sense que existisca afecció a la via pecuària.  
Les parcel·les on es pretén situar la planta solar fotovoltaica estan ocupades per cultius de taronger i, minoritàriament, per caquis, oliveres i cultius hortícoles. Al nord de les parcel·les, hi ha una zona forestal on s'ubica un pou de reg, amb la consegüent línia elèctrica, superfície que no serà afectada pel projecte; a més d'una explotació ramadera dedicada al vaquí d'engreixament. A l'est de les parcel·les es localitza el polígon industrial de l'Alcúdia de Crespins, on s'ubica la subestació elèctrica en què connectar l'hort solar.  
  
La zona on s'ubicarà l'activitat no presenta valors ambientals rellevants. En l'estudi d'impacte ambiental s'ha distingit entre els impactes produïts en la fase de construcció i en la de funcionament, i es valora a partir d'una matriu causa efecte. Els factors ambientals més rellevants, susceptibles de ser afectats per l'actuació, són:  
  
-Sòl: associat al moviment de terra previst, encara que serà escàs ja que es pretén respectar l'estructura dels bancals, i es limitarà a l'anivellació del terreny després de l'arrancada de l'arbratge i de la unió de les parcel·les més xicotetes. Durant la fase d'instal·lació de les plaques solars, es produirà un impacte sobre el sòl, sobretot en aquells llocs on es localitzen les edificacions i instal·lacions, i les rases on s'ancoraran les estructures metàl·liques que sustenten els panells i on se soterraran les línies elèctriques.  
-Vegetació: la vegetació agrícola s'eliminarà i es respectarà la vegetació natural dels barrancs que creuen la zona del projecte.  
-Població: l'àrea on s'ubicarà l'hort solar està creuada per canonades d'aigua per al reg.  
Els impactes produïts per l'actuació són en general compatibles i moderats, i serà necessari aplicar mesures correctores.  
2. Consideracions sobre les propostes de mesures correctores.  
Entre les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclou:  
-Els residus inerts generats es transportaran a abocador controlat, o bé els residus inerts adequats seran reutilitzats en obres de restauració, condicionament i farcit, o amb fins de construcció, segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farcit, o amb fins de construcció.  
  
-Per a la correcció de l'impacte paisatgístic, es procedirà a la plantació d'espècies en les zones perimetrals, aconseguint la integració paisatgística de l'actuació i evitar l'erosió en la zona d'actuació.  
-Es mantindran en l'estat natural els llits dels dos barrancs que creuen la zona de l'hort solar, ja que, juntament amb la xarxa de camins, actuaran de corredors per a la fauna de la zona.  
-Una vegada finalitzades les obres i en cas d'haver sigut afectada, haurà de reposar-se la canonada d'aigua de reg.  
Respecte al programa de vigilància ambiental, el seu objectiu serà detectar les possibles desviacions sobre les previsions establides en l'estudi d'impacte ambiental, per a això s'haurà d'aplicar un autocontrol de la zona d'afecció mitjançant un seguiment de la zona enjardinada i de l'aparició o no de processos erosius en els talussos.  
Consideracions jurídiques.  
L'activitat s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en aplicació de l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl no Urbanitzable, modificat per l'article 112 de la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'Organització de la Generalitat.   
L'expedient ha observat els tràmits que preveuen el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i la resta de disposicions que s'hi apliquen.   
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.   
L'article16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Declarar favorable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte de planta solar fotovoltaica localitzada en el terme municipal de Montesa (València), promoguda per Genrenova SL, sempre que es porte a terme d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. La zona d'actuació es troba pròxima a una explotació ramadera de vaquí de carn; durant la fase d'execució s'hauran d'aplicar les mesures preventives oportunes per a evitar les molèsties i els danys possibles. Una vegada finalitzades les obres, s'haurà de deixar la zona i els camins d'accés en el seu estat inicial.  
2. Es respectarà l'estructura dels bancals en les zones de major pendent, de manera que s'evite la formació de processos erosius.  
3. Haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, de conformitat amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
4. Haurà de disposar de l'informe favorable de paisatge relatiu a l'estudi d'integració paisatgística de la Direcció General de Paisatge d'esta Conselleria, segons el Decret 120/2006 del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de paisatge.  
5. Haurà de disposar de l'autorització de l'organisme de conca relativa a l'actuació en la zona de servitud i policia dels barrancs del Toll i del Senarós. Així mateix, haurà d'obtindre el permís corresponent, prèviament a la realització de les obres, d'acord amb l'article 9 del Reial Decret 849/1986.  
6. Haurà d'assegurar-se la no afecció a la via pecuària cordell de la Casa del Guarda, que discorre de nord a sud per la vora est de la zona a ocupar amb l'activitat.   
7. Haurà de quedar inalterada la zona forestal que limita al nord amb l'actuació.  
8. Finalitzada la vida útil de la instal·lació, es procedirà a la reposició del sòl al seu estat original.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, i també si s'hi detectaren danys a tercers o algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a esta Direcció General, la qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que, en defensa del seu dret i dels seus interessos, consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar, en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 31 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 13/3799-WCO.  
Títol: fàbrica de paviment i revestiment ceràmic.  
Promotor: Terracota Pavimentos de Gres, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Localització: Almassora (Castelló).  
Descripció del projecte:  
L'empresa Terracota Pavimentos de Gres, SA, es dedica a la fabricació de productes de paviment de gres en una parcel·la del polígon industrial Ramonet del terme municipal d'Almassora, i ocupa una superfície total de 28.490 m², 13.823 m² dels quals són edificacions. L'empresa està ubicada en sòl urbà industrial i tota la superfície del solar es troba pavimentada i vallada.  
La matèria primera principal del procés és la terra atomitzada. El transport de l'argila es fa per mitjà de cintes transportadores i elevadors de catúfols. Totes estes instal·lacions es realitzen en nau tancada.   
  
El subministrament d'aigua procedix de la xarxa de subministrament de l'Ajuntament d'Almassora i és utilitzada per als usos següents: sanitari, refrigeració, procés i neteja d'equips i instal·lacions.   
Com a complement al procés productiu principal, la planta posseïx dos zones de preparació d'esmalts. Les dos zones estan dotades de filtres que recullen la pols i després és reintroduïda en l'engalba. Una d'estes zones està dotada de molins i de basses amb agitadors; l'altra, a més dels molins i de les basses, servix de magatzem de matèries primeres, les quals es troben en sacs o en contenidors flexibles (big bag).   
Dins dels locals industrials estan instal·lades les sitges d'argila, les zones de preparació d'esmalts, les dos línies de producció (premses, esmaltadores, assecadors, forns i classificadors), el magatzem de matèries primeres, el taller de manteniment, els vestuaris, el magatzem de reposats, les cambres dels transformadors, el local per a compressors i el local per al grup electrogen.  
La parcel·la disposa d'un pati descobert al voltant de les naus on hi ha zones d'emmagatzematge, entre les quals destaquen les següents:  
-Zona d'emmagatzematge d'esmalts mòlts: els esmalts s'emmagatzemen a la intempèrie, en cossis tapats.  
-Zona d'emmagatzematge de residus no perillosos: ocupa una superfície aproximada de 60 m², on té lloc l'emmagatzematge de fustes i ferralla.  
-Zona d'emmagatzematge de residus perillosos: el magatzem de residus perillosos té unes dimensions de 3,7 m x 7 m, disposa de teulada i està proveït de safates de recollida de vessaments en la part d'emmagatzematge de residus líquids.  
-Zona d'emmagatzematge de producte acabat.   
El combustible utilitzat en els dos forns, els dos assecadors i la caldera d'aigües sanitàries és gas natural. El gasoil és utilitzat per al grup electrogen i els carretons elevadors, per a la qual cosa l'empresa disposa d'un depòsit aeri de gasoil ubicat en una caseta tancada proveïda de sòl formigonat, cubeto de retenció i extintor. Dins de la nau de càrrega i descàrrega hi ha un magatzem de bombones de propà, que s'utilitza per al retractilat.  
Els assecadors utilitzats són horitzontals, en els que les peces s'introduïxen en diversos plans a l'interior i es mouen horitzontalment per mitjà de corrons. La cocció es realitza per mitjà de forns monoestrat de corrons. Part dels fums procedents de la cocció s'emeten a l'exterior i part recirculen cap a un assecador túnel de vagonetes que asseca les peces abans de ser introduïdes en el forn.  
Les aigües residuals industrials es generen en els processos de neteja de la instal·lació, fonamentalment en les seccions de preparació i aplicació d'esmalts, i també en les proves realitzades en el laboratori. Estes aigües es recullen mitjançant canaletes i es destinen a unes basses, per a ser posteriorment tractades en la depuradora per mitjà d'un tractament fisicoquímic i sotmeses a un procés d'eliminació de bor mitjançant intercanvi iònic en una resina selectiva de bor. Finalment, les aigües depurades són abocades a la xarxa de clavegueram municipal.   
  
Les porgues de la resina d'intercanvi i els llots i les solucions aquoses generats en la depuradora s'emmagatzemen en basses, des d'on són retirades per un gestor autoritzat.   
L'aigua procedent de la refrigeració de les premses s'emmagatzema en una bassa per a ser reutilitzada posteriorment a través d'un circuit tancat. Una vegada a l'any el circuit de refrigeració es buida i l'aigua s'aboca a la xarxa de clavegueram municipal.  
Les aigües pluvials que cauen sobre les cobertes de les naus i les recollides en la part oest de la parcel·la són conduïdes fins a la canalització de les aigües residuals industrials depurades. Les aigües pluvials recollides en la zona sud de la parcel·la són conduïdes a una segona arqueta d'abocament de la xarxa municipal de clavegueram.  
Pel que fa al test cru, la pols arreplegada en els filtres de mànegues i els residus generats pel manteniment dels corrons s'emmagatzemen en una tremuja aèria tancada, ubicada a l'exterior de les naus.  
  
Consideracions ambientals.  
La indústria està ubicada en sòl urbà industrial juntament amb altres empreses del sector ceràmic en un medi totalment antropitzat pròxim a la carretera general N-340 i al riu Millars. La distància a la població d'Almassora és d'uns 1.155 metres. L'exercici de l'activitat a l'interior de locals industrials ubicats dins del polígon industrial implica que l'impacte ambiental es reduirà considerablement.   
  
Respecte al sòl i a les aigües subterrànies, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona amb accessibilitat d'aqüífers alta i amb una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies mitjana, tot això d'acord amb la cartografia temàtica del territori de la Generalitat Valenciana.   
Tot i que, com a conseqüència de l'activitat, hi ha un risc per abocament accidental, la totalitat de la superfície de la parcel·la està pavimentada i el magatzem de residus líquids disposa de cubells de recollida de vessaments i de solera impermeable. També disposa de cubell de retenció en el depòsit de gasoil i es preveu la instal·lació de cubells de retenció en els depòsits d'emmagatzematge d'hidròxid sòdic i àcid clorhídric. Els impactes associats a l'emmagatzematge dels productes químics són la contaminació del sòl i de les aigües subterrànies, com a conseqüència de fugues i vessaments accidentals en les mateixes zones d'emmagatzematge. La zona d'emmagatzematge de residus perillosos i de productes químics disposa de teulada i s'han col·locat safates de recollida de possibles vessaments en la zona d'emmagatzematge de residus perillosos líquids.   
Les aigües residuals industrials generades són tractades prèviament al seu abocament a la xarxa de clavegueram municipal per mitjà de decantació, tractament fisicoquímic i tractament d'eliminació del bor. Les tres basses de decantació de la depuradora estan construïdes amb formigó armat i disposen del corresponent certificat d'estanquitat. Els sòlids sedimentats s'extrauen automàticament per mitjà de vàlvules d'actuació pneumàtica i s'emmagatzemen en una bassa per a ser retirats per un gestor autoritzat.   
Les operacions de l'activitat susceptibles de generar emissions difuses són el transport en camions, la descàrrega en tremuges, l'emmagatzematge, el transport intern per mitjà d'elevadors de catúfols i cintes transportadores, i el premsat de la terra atomitzada. També són susceptibles de generar emissions difuses les operacions de preparació d'esmalts i les d'esmaltat. En este sentit, cal considerar que les operacions de descàrrega, emmagatzematge i transport intern de terra atomitzada es fan a l'interior de les naus industrials i que la totalitat de la parcel·la industrial està pavimentada. D'altra banda, l'empresa canalitza les emissions atmosfèriques procedents del premsat, de les línies d'esmaltat i de l'assecador 1, proveïdes de sistemes d'aspiració de pols. Estos sistemes d'aspiració són conduïts a uns filtres de mànegues de tipus modular que permeten la depuració dels gasos. Es disposa d'un total de cinc filtres de mànegues. En les zones de preparació d'esmalts es porta a terme un reciclatge de la pols generat en els molins mitjançant la seua reincorporació de nou als molins juntament amb l'engalba.  
  
Les emissions més significatives que es produïxen durant el funcionament són partícules sòlides i gasos de combustió. També es produïxen emissions de fluor i clor en els forns de cocció. L'empresa disposa d'un total de deu focus canalitzats d'emissió de contaminants a l'atmosfera, que corresponen als dos assecadors, els dos forns, la caldera i els cinc focus dels sistemes d'aspiració d'esmaltadores i premses proveïts de filtres de mànegues.   
Les possibles molèsties que, per sorolls i vibracions en l'entorn de la fàbrica com a conseqüència de l'activitat, estan associades al funcionament de les premses, els molins, el trànsit de vehicles, etc., i també al soroll de fons de l'entorn industrial i de la carretera.  
Programa de vigilància ambiental:  
El pla de vigilància ambiental en relació amb les emissions emeses a l'atmosfera consistix en autocontrols i controls reglamentaris, d'acord amb el que estipula la normativa d'aplicació.  
Es fa un manteniment de la depuradora dos vegades a la setmana i es faran analítiques periòdiques de l'efluent residual d'eixida.  
Manteniment preventiu d'equips i maquinària que permeten la disminució de possibles avaries i fugues.  
Manteniment periòdic i processos de neteja i desinfecció de les instal·lacions susceptibles de transmetre la legionel·la.   
Tramitació administrativa.   
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia el 8 de gener de 2008, al trametre, l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria, el certificat d'informació pública del projecte, en el qual s'indica que no s'hi han rebut al·legacions.   
Atés suficient la documentació remesa, es procedix a incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat és un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la prèvia resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons es desprén de l'art. 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Tal com establix l'epígraf l) del grup 4 de l'annex 1 del RDL 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornat amb una capacitat superior a 75 tones per dia, i/o una capacitat d'enfornat de més de 4 m³ i de més de 300 kg/m³ de densitat de càrrega per forn, es troben sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.   
  
L'expedient ha observat els tràmits que preveuen el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, i la resta de disposicions que s'hi apliquen.   
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de fàbrica de paviment i revestiment ceràmic, promogut per l'empresa Terracota Pavimentos de Gres, SA, situada en la Partida Ramonet, s/n, del terme municipal d'Almassora (Castelló), sempre que es porte a terme d'acord amb el que establix la documentació presentada, amb les mesures correctores propostes en l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants del punt segon de la present resolució.   
  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir, s'hi establixen les següents:  
1. L'emmagatzematge de cossis d'esmalts mòlts es farà en un lloc ensostrat i tancat per a evitar que les aigües de pluja puguen arrossegar possibles restes d'esmalt i també possibles vessaments accidentals.  
  
2. S'impermeabilitzarà el sòl de la caseta on es dispose el depòsit aeri de gasoil i el sòl de la zona on es facen els canvis d'oli als carretons carregadors elevadors.  
3. Tots els residus perillosos s'emmagatzemaran en zones ensostrades proveïdes de paviment impermeabilitzat amb sistemes de recollida de possibles vessaments i abocaments accidentals. En cap cas no s'apilaran residus perillosos a la intempèrie.   
4. Tots els filtres de mànegues disposaran de contenidors adequats per a evitar la deposició directa al sòl de les partícules capturades en el filtre de mànegues.  
5. A fi de reduir l'emissió de pols i partícules, es faran agranades periòdiques i la càrrega dels camions que transporten materials pulverulents es taparà amb lones.  
6. La presa de mostres per a la realització de les analítiques periòdiques de l'efluent residual de la depuradora es farà en el punt d'eixida de la depuradora, abans de que l'aigua depurada es mescle amb l'aigua procedent de la bassa de recollida d'aigües pluvials. Les aigües depurades sense diluir hauran de complir amb els límits d'abocament que establix l'autorització d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal.  
7. Es garantirà l'estanquitat en el transcurs del temps de les basses d'emmagatzematge d'aigües residuals i de les canalitzacions subterrànies. Així mateix, es faran controls periòdics de les canaletes i de les canonades de bombament que transporten les aigües residuals industrials des dels focus de generació fins a la depuradora.  
8. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia, tal com s'hi indica.  
9. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, i també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicada a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental, el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que, en defensa del seu dret i dels seus interessos, consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar, en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 31 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 31/2008 - AIA.  
Promotor: Codicer 95, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: autorització ambiental integrada per a la fabricació de paviments ceràmics.  
Localització: en el km 10,5 de la carretera CV-16 de Castelló a l'Alcora, municipi de Castelló.  
Ref. òrgan substantiu: 026/07 IPPC SClCo/PTO.  
Descripció del projecte.  
1. Descripció de les característiques del projecte.   
La societat Codicer 95, SL es dedica a la fabricació de paviments ceràmics, una activitat sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, cosa que figura en l'annex I, grup 4, lletra l, de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de Modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
La societat ocupa una superfície construïda de 8.557 m² sobre una parcel·la de 54.650 m², en sòl qualificat com a sòl urbà industrial. Se situa en el quilòmetre 10,5 de la carretera CV-16 de Castelló a l'Alcora, dins del municipi de Castelló. La seua capacitat productiva diària és d'unes 180 tones.  
Les matèries primeres que s'empren en la fabricació són: argiles atomitzades, esmalts, engalbes, pigments, opacificants, colors, vehicles serigràfics, adherents i fluïdificants. L'aigua procedix d'un pou privat propietat de Pasicos SA i de la xarxa general de subministrament de FACSA. L'aigua s'empra en la preparació d'esmalts, en la refrigeració de les premses i per a la neteja de les instal·lacions. Segons les dades facturats per Pasicos SA, el consum l'any 2006 va ser de 17.457 m³, dels quals 14.946 m³ dels quals procedixen de la xarxa general de subministrament.  
El procés de fabricació s'inicia amb la recepció dels camions d'argila atomitzada que es descarreguen en una tremuja; des d'allí, l'argila es transporta per mitjà de cintes i elevadors de catúfols a les tremuges de les premses, es tamisa i s'envia cap a les dos línies de premsat, on es col·loca en motles i es comprimix per a formar els suports.  
Els suports passen per cinta fins a dos assecadors verticals, on perden humitat fins a arribar al 0,5%, i en acabant es dirigixen cap a les dos línies d'esmaltat, on se'ls afig l'esmalt líquid. Les peces passen a la màquina de càrrega i s'agrupen en vagonetes, on romanent un cert temps, per a eliminar l'aigua retinguda per l'esmalt.  
Una vegada completat el pas anterior, les peces avancen fins a uns assecadors, prèviament a l'enfornat, on s'elimina la humitat residual; després entren en dos forns monoestrat.   
Les peces cuites sense els estàndards de qualitat són rebutjades i les que passen el control de qualitat s'envasen en caixes.   
Un robot apila les caixes s'apilen en palets, que s'agrupen per expedicions, segons les comandes dels clients, i se'ls distribuïxen en camions.  
Codicer 95, SL, compra les frites i les mol en una nau dedicada exclusivament a la preparació d'esmalts.  
La maquinària utilitzada en la fabricació de paviments ceràmics consumix energia elèctrica de la xarxa general de distribució. Els forns i els assecadors funcionen amb gas natural. El gasoil tipus B s'empra en les màquines elevadores i en els dos grups electrògens.  
Les emissions atmosfèriques gasoses procedixen principalment de la combustió del gas natural; a més, es produïxen emissions difuses de partícules a l'interior de les instal·lacions i en la zona de descàrrega de les argiles atomitzades.   
Les aigües residuals sanitàries s'emmagatzemen en una bassa estanca i s'envien mitjançant camions cisterna a l'EDAR de Castelló. El titular disposa d'autorització d'abocament.  
Les aigües residuals industrials es recullen, es decanten i l'efluent aclarit es reutilitza en la mòlta dels esmalts. Els llots s'entreguen a un gestor autoritzat.  
Les aigües pluvials discorren per diferència de cotes cap a una trinxera d'uns 140 m³ de capacitat, situada en el límit sud-oest amb un terreny de cultiu, on s'emmagatzemen. Les aigües s'evaporen i es difonen lentament a través del terreny.  
Els residus no perillosos estan constituïts per: consumibles informàtics, plàstics, paper i cartó, palets de fusta, suspensions de materials ceràmics en aigua (LER 080203), residus de preparació de mescles abans del procés de cocció i ferralla.  
Els residus perillosos els componen les substàncies següents: dissolvents orgànics no halogenats, olis usats, tubs fluorescents, absorbents inorgànics contaminats, envasos metàl·lics contaminats, sòlids contaminats, envasos de paper buits i contaminats, envasos de plàstic buits i contaminats, contenidors flexibles buits i contaminats, i filtres de mànegues usats.  
Codicer 95, SL està inscrita com a xicotet productor de residus perillosos des del 17 de gener de 2006 i produïx menys de 10.000 kg anuals d'este tipus de residus; la societat està adherida a Ecoembes.  
2. Alternatives mediambientals.  
Com que es tracta d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
Tramitació administrativa.  
1. Tramitació.   
L'Àrea de Qualitat Ambiental tramet la documentació el 9 de març de 2007 i sol·licita ser informada sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El 2 de maig de 2007 es tramet l'informe a l'Àrea de Qualitat Ambiental.   
L'11 de febrer de 2008 l'Àrea de Qualitat Ambiental envia el resultat del tràmit d'informació pública.  
2. Informació pública.  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el DOCV núm. 5649, del 28 de novembre de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi presentarem al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.   
No s'ha sol·licitat informació o documentació complementària.  
  
Informes sectorials.   
No se n'han sol·licitat.  
Afeccions legals mediambientals. D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre espais protegits per la legislació mediambiental vigent.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat.  
La fabricació de paviments ceràmics és una activitat que consumix quantitats importants d'energia i que genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera. També s'hi produïxen residus, vibracions i contaminació acústica.  
2. Identificació i valoració dels impactes.  
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
La bassa que recull les aigües residuals sanitàries està impermeabilitzada, d'esta manera es preveu la possibilitat de contaminar l'aigua subterrània.  
Les aigües residuals industrials contenen els elements químics Pb, Zn i B; estes aigües se segreguen de la resta i s'emmagatzemen en una bassa, on s'homogeneïtzen i sedimenten; l'aigua decantada es reutilitza per a llavar les instal·lacions. Els llots s'envien a l'EDAR de Castelló. El programa de vigilància ambiental contempla el control d'estanquitat de les basses i conduccions.  
Els testos crus es recuperen i reciclen.   
La solera del magatzem de matèries primeres presenta zones clevillades, algunes manquen inclús de formigó; també hi ha clavills en el formigó que connecten amb les juntes de dilatació. Les juntes de dilatació no tenen farcit impermeable. En resum, la solera no és impermeable i hi poden percolar les aigües residuals industrials.   
  
Els residus tòxics i perillosos els recull un gestor autoritzat abans que transcórreguen sis mesos.   
Els residus no perillosos s'emmagatzemen, sense classificar, en contenidors.  
Un organisme de control autoritzat mesura les emissions atmosfèriques de gasos (diòxid de sofre, monòxid de carboni, òxids de nitrogen totals), l'índex d'opacitat i la concentració de partícules en els forns, els assecadors i els filtres depuradors, i verifica que els nivells són inferiors als llindars legals que establix el punt 27 de l'annex IV, del Decret 833/1975, de 6 de febrer, que desplega la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric. Els últims mesuraments facilitats daten de l'any 2006, excepte per al forn núm. 1 (marca Barbieri & Tarozzi), que es van fer l'any 2003.  
  
Codicer 95, SL ha subscrit el conveni de col·laboració entre ASCER i l'Administració, per a reduir la contaminació atmosfèrica.  
  
Les emissions atmosfèriques de gasos i partícules canalitzades per ximenera es produïxen en règim de tir forçat i asseguren una bona dispersió del plomall de fums.  
Com a mesures preventives de les emissions de partícules a l'atmosfera, s'empren filtres de mànegues i filtres per via humida.   
El titular complix amb l'article 33 de l'Orde, de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, perquè porta al dia el llibre de registre d'emissions amb la seua mesura en cada un dels focus emissors de contaminants, d'acord amb el model de l'annex lV. Els mesuraments els efectua un organisme de control autoritzat.   
Un organisme de control autoritzat efectua els mesuraments acústics, cada tres anys, dels límits de recepció externs, d'acord amb el procediment que estipula la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica. Les emissions acústiques efectuades el 26 de maig de 2006 van sobrepassar, en dos dels punts mostrejats, els nivells de recepció externs de l'annex II, taula 1, de la dita Llei, tant en període diürn com en nocturn. En l'estudi d'impacte ambiental no s'ha proposat cap mesura per a reduir-ne els nivells.  
El promotor disposa d'informes d'assajos i de certificats de neteja i desinfecció de Legionella pneumophila en la xarxa d'aigua sanitària i en el filtre per via humida; a més, proposa un pla de vigilància semestral per a la neteja i la desinfecció de les torres de refrigeració, efectuat per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental (ECMCA).  
  
Consideracions jurídiques.   
1. El projecte examinat constituïx, d'acord amb el que preveu l'annex I, grup 4, lletra l, de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 1, punt 1, de la Llei 6/2001, de 8 de maig.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte bàsic de la societat Codicer 95, SL, per a la fabricació de paviments ceràmics, a fi d'obtindre la corresponent autorització ambiental integrada; sense perjuí de les autoritzacions administratives que li siguen preceptives, sempre que el projecte es porte a terme segons la documentació presentada i les prescripcions que s'assenyalen a continuació:   
  
1. Es repararà la solera del magatzem de matèries primeres en el termini que determine l'autoritat administrativa substantiva.   
Les zones danyades es picaran, es buidaran i es restauraran d'acord amb les especificacions tècniques que figuren en els plans tramesos, de manera que la solera recupere les propietats de resistència i impermeabilitat.  
Es revisarà la canaleta i se'n repararan les zones danyades de la mateixa manera.   
Les juntes de dilatació de la solera es netejaran i s'ompliran amb un producte impermeable, insoluble en aigua i estable químicament davant dels compostos que posseïxen les aigües residuals industrials.   
Una vegada conclosos els treballs anteriors, Codicer 95, SL, trametrà a l'òrgan substantiu un certificat, emés per un tècnic competent, que acredite les reparacions efectuades i la impermeabilització de la solera.  
  
2. Els exteriors de la zona de descàrrega d'argiles es mantindran permanentment nets de pols.   
3. El promotor trametrà a l'autoritat administrativa substantiva, en el termini que determine, una auditoria de les emissions del forn núm. 1.  
  
4. Perquè les emissions acústiques complisquen els nivells de recepció externs que establix la taula 1 de l'annex 2, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica, el titular trametrà, a la Direcció General per al Canvi Climàtic d'esta Conselleria, un pla d'actuació per a reduir els nivells acústics per davall dels llindars legalment establits. El pla inclourà els mesuraments dels nivells de recepció externs efectuats per una ECMCA autoritzada, per a verificar-ne la validesa.  
5. Els residus no perillosos se segregaran per tipus i s'emmagatzemaran en recipients separats i identificats amb cartells.  
  
Segon   
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que, en defensa del seu dret, consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar, en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 26 d'agost de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 35/9962 YKF.  
Títol: fàbrica de productes ceràmics per mitjançant enfornat.  
Promotor: Ferraes Cerámica, SA.  
Autoritat substantiva: Àrea de Qualitat Ambiental.  
Localització: carretera Castelló-L'Alcora, km 23, terme municipal de l'Alcora (Castelló).  
Descripció del projecte.  
1. Objecte del projecte.  
Ferraes Cerámica, SA, és una empresa del sector ceràmic ubicada al municipi de l'Alcora (Castelló), que es dedica al tractament de productes ceràmics, mitjançant el tall, el rectificat, el bisellament i el polit, i que disposa d'una planta per a això. L'empresa pretén ampliar les seues instal·lacions, per a la qual cosa sol·licita la pertinent autorització ambiental integrada, d'acord amb la normativa legal vigent.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'empresa Ferraes Cerámica, SA (d'ara endavant Ferraes), es localitza a la carretera Castelló-L'Alcora, km 23, del terme municipal de l'Alcora (Castelló). Ferraes s'ubica en zona qualificada com a sòl urbà, zona àrea industrial, on es permet l'ús a què està destinada, d'acord amb l'informe de l'Ajuntament de 8 de març de 2007, i confronta al sud-oest, amb la canal Reial núm. 1 i la Colada de la Torreta. D'altra banda, Ferraes està inscrita en el Registre Industrial de la província de Castelló amb el núm. 12/21280, des del 3 de juny de 2007, per a l'activitat de «tall, rectificat, bisellament i polit de taulells ceràmics». L'ampliació que es pretén consistix en una nova línia de polit, quatre línies de premsat i esmaltat, i tres forns.   
Amb esta ampliació el procés productiu s'inicia amb la recepció d'argiles atomitzades en dos tremuges ensostrades i en depressió que alimenten 27 sitges d'estoc. Després del tamisat i del premsat (4 uds), passen a l'assecador ràpid (4 uds), on s'elimina la humitat elevant la temperatura de les peces fins als 100º C. Després de l'assecat, les peces crues passen a través de línies d'esmaltat (4 línies). L'esmalt es prepara en planta, en molins cilíndrics discontinus (4 uds) on es mesclen les matèries primeres amb aigua i additius. L'esmalt és bombat a uns depòsits agitadors (32 uds), on s'emmagatzema, i posteriorment s'usa en les línies d'esmaltat amb bidons. De semblant manera es produïx la serigrafia. L'esmaltat es realitza per pantalles planes o per corrons de silicona. Una vegada esmaltades, les peces crues passen a una zona d'espera, o pulmó, fins que els arriba el torn de cocció en forn monoestrat de corrons (3 línies) i s'obté el producte final.  
Després de la cocció el producte es classifica i se'n determina la qualitat visualment i automàticament. S'agrupen per qualitats, s'apilen i, després, s'emmagatzemen. Les peces que així ho requerisquen, passen posteriorment a la secció de polit, tall i/o bisellament (4 línies), on s'aconseguixen peces de superfície llisa que són posteriorment encerades i servides als clients.  
Les matèries primeres utilitzades anualment per l'activitat seran les següents: 97.300 Tn d'argiles atomitzades, 132,68 Tn de serigrafies, 2.831,4 Tn d'esmalts i 900 Tn d'abrasius.  
Ferraes pretén produir anualment: 95.832 Tn de taulells ceràmics, 36.432 de les quals passaran a les línies de tall, rectificat, bisellament i polit.  
Per a embalar els productes finals, Ferraes consumirà anualment: 594,75 Tn de cartó, 1.125 Tn de palets i 65,62 Tn de plàstics.  
Quant a recursos energètics i hídrics, es consumiran anualment: 11.141,3 Mwh d'electricitat (maquinària i il·luminació), 30 m³ de gasoil (equips de transport), 93.958,9 Mwh de gas natural (assecat i cocció) i 15.301'6 m³ d'aigua (ús industrial i sanitari).  
Ferraes disposa de permís de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'explotació del pou d'on provenen les aigües, amb autorització núm. 1999CP0244.  
Alternatives.  
La competitivitat i el dinamisme del mercat fan que les instal·lacions i els processos incorporen les últimes tecnologies disponibles. Per tant, els mitjans de producció, els equips i les mesures correctores de la contaminació estan adaptats a les últimes tècniques disponibles en el sector.  
Ferraes declara que, a part de la depuradora d'aigües de rectificat de què ja disposen i que utilitzen per a reutilitzar l'aigua provinent de la secció de tall, rectificat, bisellament i polit, l'empresa pretén instal·lar -amb l'ampliació sol·licitada- una depuradora d'aigües sanitàries i una instal·lació de rebuig que reaprofitarà el rebuig de material que genere l'activitat.  
Tramitació administrativa.  
El 6 de febrer de 2008, va tindre entrada en els servicis centrals d'esta Conselleria, tramés per l'Àrea de Qualitat Ambiental, l'expedient per a avaluació d'impacte ambiental del projecte «fàbrica de productes ceràmics mitjançant enfornat», al terme municipal de l'Alcora, promogut per Ferraes Cerámica, SA. La documentació tramesa va ser:  
  
-Projecte bàsic i annexos.  
-Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
El mateix escrit d'enviament certifica que ha finalitzat el termini d'informació pública sense haver rebut al·legacions respecte d'això.  
Afeccions legals.  
El projecte està sotmés a la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, d'acord amb el subapartat 3.5 de l'annex I.  
Altres afeccions considerades són:  
-Decret 833/75, de 6 de febrer, pel qual este tipus d'indústria s'ha d'incloure en el grup B de les potencialment contaminants de l'atmosfera.  
-Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la contaminació acústica.  
-Llei 10/1998, de Residus.  
-Llei 11/1997, de 24 d'abril, d'Envasos i Residus d'Envasos.  
-Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.  
-Reial Decret 9/2005, pel qual s'establix la relació d'activitats contaminants del sòl i els criteris i els estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals.  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes.  
Les accions susceptibles de crear alteracions en el medi ambient en les diferents fases de l'actuació:  
Fase de funcionament.  
-Sorolls i vibracions. Deguts a la circulació de vehicles i maquinària instal·lada. Sobre este punt indicar que l'augment de l'activitat que es preveu, amb els dades aportades en el projecte, pot ocasionar l'incompliment dels límits establits per la legislació. S'espera als valors reals de la nova instal·lació.   
-Emissions contaminants a l'atmosfera. Focus puntuals i difusos.  
  
-Contaminació del sòl. Deguda als possibles vessaments de residus perillosos.  
-Aigües residuals: industrials, degudes a les activitats de polit (ja existent) i a la futura activitat de fabricació de taulells; sanitàries, degudes al consum en servicis i vestuaris, i pluvials.  
-Residus assimilables a urbans, no perillosos i perillosos.  
Fase de cessament d'activitat i desmantellament.  
-Sorolls.  
-Emissió de partícules a l'atmosfera.  
-Variació de l'edificació de naus.  
-Generació de residus de construcció i derrocaments.  
-Generació de residus procedents del desmantellament dels equips.  
Quant als impactes produïts i les mesures correctores que es proposen:   
-Emissions atmosfèriques de dos tipus: difuses per operacions de transport, emmagatzematge i manipulació de càrregues i matèries primeres; puntuals per sistemes d'aspiració i filtrat interior, i per processos de combustió. Les mesures establides són:  
-La recepció de matèries primeres (argiles atomitzades) s'efectua en sitges ensostrades i amb filtres d'aspiració.  
-En el procés on es manegen materials pulverulents s'han instal·lat sistemes de depuració que permeten mantindre l'atmosfera interior neta i retindre la pols (filtres de via seca).  
-Efluents líquids. Ferraes declara entregar tots els efluents que generarà l'activitat de fabricació de taulells a un gestor autoritzat (empresa atomitzadora externa). Els abocaments d'aigua sanitària s'arrepleguen i s'envien a una depuradora pròpia on, després de la depuració, són utilitzades per a reg.   
L'abocament degut a l'escolament de les aigües pluvials s'aboca directament a la cuneta de la carretera Castelló-L'Alcora.  
-En la generació de residus s'apliquen les mesures correctores següents:  
-S'emmagatzemen els residus en contenidors específics i estancs.  
  
-Separar els residus per categories i possibilitat de reciclatge.  
-S'establixen àrees diferenciades per a cada residu, cobertes i estanques per al cas de residus perillosos.  
-Entregar els residus, degudament envasats i classificats, a gestors autoritzats.  
-Emissions acústiques i vibracions. Ferraes entrega un informe acústic de l'activitat actual en què complix els límits, a més d'un informe acústic justificatiu de la nova activitat.  
-En el cessament d'activitat i desmantellament es produirà una reducció important d'emissions, abocaments, generació de residus, soroll i consum de recursos, atés el cessament de l'activitat industrial. Es tindran en compte les mesures següents:  
-Respecte a la circulació de vehicles, es mantindran periòdicament.  
-Quant a la emissió de partícules a l'atmosfera, es vetlarà pel funcionament correcte de la maquinària d'obra, i els transports de materials es faran coberts amb tendal.  
-Respecte a la gestió de residus, es revisaran les tasques de buidatge i de descontaminació per a minimitzar la generació de residus, i es recuperaran les matèries primeres per a la seua utilització en altres empreses del sector.  
-Es farà un projecte de detall i de control de derrocament de la instal·lació.  
-Es vetlarà perquè l'estat final del solar quede d'acord amb l'entorn.  
Consideracions sobre l'aplicació de les mesures correctores propostes.  
A fi de controlar i assegurar les mesures correctores propostes, Ferraes presenta el programa de vigilància ambiental següent:  
-Respecte als residus generats, comprovar i assegurar la correcta gestió dels residus, d'acord amb el que estipula la legislació vigent.  
  
-Respecte als sorolls, es complirà amb la legislació vigent.  
  
-Respecte a les emissions atmosfèriques, es farà un manteniment correcte de la maquinària. S'efectuaran mesuraments periòdics dels focus d'emissió d'acord amb la normativa vigent i se'n disposarà el llibre de registre corresponent.  
-Amb caràcter general, es presentarà un informe preliminar de situació del sòl; es verificaran els impactes previstos, permetent controlar els imprevistos, i es vetlarà per identificar els impactes diferents dels previstos i imposar mesures correctores oportunes.  
Consideracions jurídiques.   
L'activitat s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat I) del grup 4 de l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, que deroga la Llei 6/2001, de 8 de maig, de Modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental (fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornat).  
  
L'expedient ha observat els tràmits que preveuen el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i la resta de disposicions que s'hi apliquen.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte fàbrica de productes ceràmics mitjançant enfornat, promogut per Cerámica Ferraes, SA, que s'ubicarà en la carretera Castelló- L'Alcora, km 23, del terme municipal de l'Alcora, província de Castelló, sempre que es porte a terme d'acord amb el que establixen l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat, i també l'apartat segon de la present resolució.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
1. Haurà de regular la situació dels focus emissors de contaminants a l'atmosfera, en especial la d'aquells focus l'emissió dels quals està estimada, atés que són de nova implantació. En el cas que els valors registrats superen el límit permés, s'hauran d'instal·lar els sistemes de depuració pertinents.  
2. El programa de vigilància ambiental s'implementarà d'acord amb les condicions establides en la present declaració d'impacte ambiental. A més, s'hi hauran d'incloure els punts següents:  
- Mantindre els vials nets perquè les aigües pluvials no arrosseguen brutícia al discórrer pels terrenys de la parcel·la, i instal·lar reixes de desbast per a retindre sòlids abans d'abocar-los a l'exterior de la parcel·la.  
- Es netejaran diàriament els llocs d'emmagatzematge.  
- Els molins trituradors estaran convenientment carenats o instal·lats a l'interior d'edifici, amb el corresponent sistema d'aspiració i filtrat de pols.  
- Els camions cobriran la càrrega amb tendals i, periòdicament, faran el manteniment dels vehicles.  
- En els processos de combustió, es faran mesuraments de les emissions, complint el que estipula la legislació vigent i portant el llibre de registre corresponent.   
3. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures correctores proposades i comprovar-ne l'aplicació i l'eficàcia.  
4. Els productes químics que Ferraes utilitza en la seua activitat hauran d'estar emmagatzemats a cobert i amb sistemes i mitjans suficients per a evitar possibles vessaments susceptibles de contaminar aigües i/o sòl.   
5. En el cas que l'auditoria acústica efectuada després de l'execució de les noves instal·lacions evidencie la superació dels límits que establix la llei, s'hauran d'esmenar els punts en què informe d'una superació dels dits límits.   
6. Les zones d'emmagatzematge estratègic de residus de la instal·lació hauran d'estar convenientment senyalitzades i, en cas d'emmagatzemar residus perillosos, tancades i impermeabilitzades amb sistemes de recollida de vessaments. El temps màxim de permanència dels residus perillosos en el magatzem és de sis mesos, i de dos anys la de residus no perillosos, d'acord amb el que preveuen la Llei 10/2000, de Residus, i el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.  
  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, i també la detecció d'algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que, en defensa del seu dret i dels seus interessos, consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 20 d'agost de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.