Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6827, del 26-07-2012 (2012/7130)

RESOLUCIÓ de 22 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Montanejos i Llucena. Expedients número 342/06 AIA i 218/6830 RKJ.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6827

Data del DOGV
:   26-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/7130


Data del document
:   22-06-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Montanejos
    * Llucena
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 22 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Montanejos i Llucena. Expedients número 342/06 AIA i 218/2396 HTK. [2012/7130]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 342/06 AIA i 218/1575 KFY.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 342/06-AIA.  
Títol: PGOU del municipi de Montanejos.  
Promotor: Ajuntament de Montanejos.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Ordenació del Territori. Castelló.  
Localització: terme municipal de Montanejos.  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'Ajuntament de Montanejos redacta este nou pla general amb el qual pretén adaptar el planejament municipal a l'actual legislació urbanística i sectorial d'aplicació.  
Amb això, es pretén complir els objectius següents:  
-Adequació a la cartografia temàtica de Generalitat Valenciana i a la legislació vigent.  
-Adaptació al PORN i al PRUG de la Serra d'Espadà, PATRICOVA, PECV i, el Pla Zonal de Residus.  
-Necessitat d'adequar el planejament a les característiques del municipi i municipis limítrofs.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
En la documentació presentada primerament (que va ser aprovada provisionalment per acord plenari de 11.02.05), s'han ordenat detalladament, a més del sòl urbà (amb tres unitats d'execució en el nucli de Montanejos i tres en el nucli històric tradicional de l'Alqueria), tres sectors de sòl residencial i dos d'ús industrial, i queden sense ordenar detalladament altres tres sectors residencials. Els creixements residencial i industrial s'han plantejat de manera que no s'amplia el tram de travessia, en el cas de la carretera CV-195, ja que els sectors que discorren paral·lels a esta via disposen de solucions per al trànsit rodat completament independent i els marges de la carretera mantindran sempre la seua condició d'espai no edificable.  
  
A més, el PGOU delimita com a nucli històric tradicional el nucli de l'Alqueria, i proposa un tractament de sòl urbà.  
Quant al sòl no urbanitzable, este es classifica en comú i en protegit, i s'establixen les proteccions següents: forestal, agrícola, d'infraestructures, vies pecuàries i domini hidràulic.  
Posteriorment, es remet projecte (datat a l'octubre de 2008) que té en compte, amb poques paraules, les consideracions realitzades des de la Direcció General de Gestió del Medi Natural que consistien, principalment, en l'adaptació dels plans de classificació i qualificació a les determinacions imposades en els distints informes evacuats per les administracions implicades relatives al PGOU, concretament, ampliant la protecció de sòl forestal i eliminant els sectors SUD-3 i SUD-4. També s'indicava que s'havien d'arreplegar les vies pecuàries amb els seus amples corresponents i, eliminar tant de l'estudi d'impacte ambiental com de la documentació tècnica relativa al PGOU, qualsevol referència al pla eòlic.  
Tramitació administrativa  
El projecte es va sotmetre a informació pública per mitjà d'anunci en el DOGV de 28 de maig de 2004, i va ser aprovat provisionalment per acord plenari l'11 de febrer de 2005.  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental va ser iniciat en 29 de setembre de 2006 a sol·licitud del Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, amb la documentació següent:  
-Certificació original del secretari de la corporació municipal, relativa al tràmit d'informació al públic.  
-Resultat de les al·legacions de caràcter mediambiental.  
-Còpia de les dites al·legacions.  
-Còpia de l'informe evacuat pels tècnics redactors del pla en relació amb estes.  
-Còpia de la sol·licitud d'informe a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
-Còpia de la sol·licitud d'informe a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
-Còpia completa del projecte del pla general que inclou l'estudi d'impacte ambiental.  
-Còpia de tota la informació assenyalada amb anterioritat en format digital.  
Amb data 8 de maig de 2007, es va remetre el requeriment de documentació i es van realitzar, a més, consultes a les administracions següents:  
-Servici Territorial de Medi Ambient.  
-Servici de Conservació de la Biodiversitat.  
-Àrea de Conservació d'Espais Naturals.  
De les consultes realitzades s'han rebut les següents:  
1. Àrea de Conservació d'Espais Naturals, de data 30 de maig de 2007, en què es conclou, entre altres, que:  
- «... El sector SUD-3, correspon a una àrea natural, i segons l'article 67.1 la requalificació del sector com a urbanitzable residencial correspon a un dels usos prohibits dins de les àrees naturals. Per tant, no és compatible amb el PORN, la nova qualificació de sòl urbanitzable residencial d'este sector.  
-El sector SUD-4, correspon a l'Hàbitat Prioritari Estepes Salines de Gypsophiletalia, que es troba protegit per la Directiva Hàbitats. A més esta àrea es troba dins del LIC Curs Alt del Riu Millars, per tant no és factible la qualificació d'esta zona com a sòl urbanitzable residencial».  
Posteriorment, el 29.04.08, s'emet un segon informe en què conclouen:  
«... En el nou Pla d'Ordenació Urbana de Montanejos, són compatibles amb el PORN del Parc de la Serra d'Espadà els sectors SUD 1, 2 i 5.  
El sector SUD-3, correspon a una àrea natural i segons l'article 67.1 la requalificació del sector com a urbanitzable residencial correspon a un dels usos prohibits dins de les àrees naturals. Per tant, no és compatible amb el PORN la nova qualificació de sòl urbanitzable residencial en este sector.  
El sector SUD-4, correspon a l'Hàbitat Prioritari Estepes Algepsars de Gypsophiletalia, que es troba protegit en la Directiva Hàbitats. A més esta àrea es troba dins del LIC Curs Alt del Riu Millars, per tant, no és factible la qualificació d'esta zona com a sòl urbanitzable residencial.  
  
Respecte a la zona de la font dels Banys, es va poder comprovar que s'hi troben antics camps abandonats i amb una notable antropització, en conseqüència no es troba objecció que siga classificat en el pla general com a sòl no urbanitzable dotacional.  
Quant a l'establiment d'una reserva de sòl en la partida del Canturro per a abocador inert s'informa que esta partida es troba inclosa en l'àmbit del PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà, en concret en la zona d'amortiment d'impactes (ZAI) dins de les àrees naturals (AN). En el nou planejament esta zona es pretén qualificar com a sòl no urbanitzable protegit d'infraestructures (SNUPI). L'article 48 assenyala que el sòl no urbanitzable inclòs en les categories d'àrees naturals (AN) i predomini forestal (PF) tindrà la qualificació, a efectes urbanístics, com SNU de protecció especial. Així mateix, l'article 51 fa referència als requisits de les infraestructures, que són els següents: la realització d'actuacions infraestructurals autoritzades per este pla d'ordenació, haurà de preveure, a més de les disposicions que li siguen pròpies quant a la matèria, els requisits següents:   
  
a) Els traçats i emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, evitant la creació d'obstacles en la lliure circulació de les aigües o farciments en estes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.  
  
b) Durant la realització de les obres, hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i a l'acabar les obres s'haurà de restaurar el terreny i la coberta vegetal.  
  
L'article 56 establix que els abocadors incontrolats de qualsevol tipus existents en l'àmbit d'aplicació d'este Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals, hauran de ser clausurats i restaurats els terrenys al seu estat original en un termini màxim de dos anys des de l'aprovació d'este pla.  
L'article 66, en l'apartat 23 establix que estaran permesos abocadors de residus sòlids i instal·lacions annexes, sempre que es justifique que és ineludible la seua ubicació i es troben a distància inferior a 500 metres d'una carretera, i en tot cas hauran de comptar amb avaluació d'impacte ambiental.  
Després de realitzar una visita a la zona del Canturro es va observar l'existència d'un abocador de residus urbans incontrolat en un dels laterals de la pista forestal que travessa esta partida. Estos abocaments estan sent depositats directament sobre la vegetació existent, i causen greus danys ecològics i paisatgístics. Al seu torn, cal destacar la presència en esta partida de l'Hàbitat Prioritari Estepes Algepsars de Gypsophiletalia 1520 (Codi Natura 2000 que es troba protegit per la Directiva d'Hàbitats i que està sent afectat per este abocament inert.  
  
Respecte de la reserva de terreny en la partida del Canturro per a abocador inert, no és compatible amb el PORN per trobar-se en una àrea natural (AN) del mencionat PORN i haver-hi en l'actualitat un abocador inert incontrolat, que haurà de ser clausurat atenent els articles 51 i 56 del PORN. Així mateix, s'haurà de restaurar el terreny esmentat a l'estat original. Igualment este abocador no es troba dins dels usos permesos per incompliment de l'article 66 del PORN, ja que no es troba a una distància inferior de 500 metres d'una carretera i la seua ubicació no es troba justificada, sobretot, tenint en compte l'entorn natural ben conservat on s'ubica.  
  
2. Servici Territorial de Medi Ambient, de data 12 de juny de 2007 del qual s'extrau:  
- «... La delimitació de sòl qualificat com a no urbanitzable de protecció forestal ha de modificar-se per a incloure-hi els terrenys ocupats per terrenys forestals, tenint en compte la definició de l'article segon de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana  
  
-S'han de protegir aquelles zones que presenten hàbitats prioritaris.  
-S'hauran de tindre en compte la cartografia de terrenys incendiats, per a identificar els terrenys afectats pels incendis dels anys 1993 i 1994, per a aplicar-los les limitacions urbanístiques establides en l'article 59 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
-Respecte a les vies pecuàries caldrà grafiar adequadament i arreplegar les seues amplàries legals».   
Posteriorment, el 20.05.08, el cap de la Secció Forestal i l'enginyer forestal emeten nou informe, on exposen les consideracions mediambientals següents:  
«... Respecte al SUD 1: segons Cartografia de l'Inventari Forestal, la seua superfície es troba afectada en un 80% per sòl no forestal i, un 20% per sòl forestal. Ocupa una vessant amb un pendent aproximat del 45% que presenta un cert risc de lliscament. El sòl forestal consistix en màquia mediterrània i en un arbratge format per peus de pineda d'uns 25 anys d'edat i uns 7 metres d'alçada.  
Respecte al SUD 2: segons Cartografia de l'Inventari Forestal, la seua superfície es troba afectada en un 50% per sòl no forestal i, un 50% per sòl forestal. Ocupa una vessant amb un pendent aproximat del 40%. El sòl forestal consistix en màquia mediterrània i en un arbratge format per peus de pineda d'uns 30 anys d'edat i uns 7 metres d'alçada.  
  
Respecte al SUD 3: segons Cartografia de l'Inventari Forestal, ocupa terrenys agrícoles abandonats fa 60 anys i actualment, amb un pendent aproximat del 40%. El sòl forestal consistix en màquia mediterrània i en un arbratge format per peus de pinus halepiensis d'uns 55 anys d'edat i uns 9 metres d'alçada.  
Respecte al SUD 4: segons Cartografia de l'Inventari Forestal, la seua superfície es troba afectada en un 25% per sòl no forestal i, un 75% per sòl forestal. Ocupa una vessant amb un pendent aproximat del 50%. El sòl forestal consistix en màquia mediterrània i en un arbratge format per peus de pineda d'uns 30-50 anys d'edat i uns 9 metres d'alçada.  
  
Respecte al SUD 5: segons Cartografia de l'Inventari Forestal, la seua superfície es troba per sòl no forestal amb un pendent aproximat del 50%. El sòl forestal consistix en màquia mediterrània i en un arbratge format per peus de pineda d'uns 70 anys d'edat i uns 8,5 metres d'alçada.  
Respecte al SUD 6: Segons Cartografia de l'Inventari forestal, la seua superfície no es troba afectada per sòl forestal, amb un pendent del 4%.  
Respecte al SUI 1: Segons Cartografia de l'Inventari forestal, la seua superfície no es troba afectada per sòl forestal, amb un pendent del 4%.  
Consultada la documentació es comprova que no hi ha cap forest gestionada per la Conselleria de MAUV que vaja a ser afectada pels sectors SUD-1, 2, 3, 4, 5,6 i SUI-1, així com tampoc han sigut afectats per incendis forestals. Se suggerix que les edificacions pròximes a masses forestals disposen d'una franja aproximada de 50 metres d'amplària que separa la zona edificada de la forestal, hauran de romandre lliure de vegetació baixa i arbustiva i en el cas d'acollir un estrat arbori, este ha de ser fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçada total de cada peu. En la faixa anteriorment referida se suggerix disposar d'un camí perimetral de 5 metres d'amplària que separe el sòl urbanitzable residencial de les zones forestals, on s'instal·laran els hidrants necessaris. La referida faixa de protecció i el camí perimetral, que han de separar-la zona edificada de la zona forestal, es dissenyarà de manera que no afecte sòl considerat forestal.  
  
Els terrenys dels diferents (SUD) i del (SUI) se situen dins del Parc Natural de la Serra d'Espadà, per la qual cosa s'haurà d'estar en concordança amb el que establix el Decret 218/97».  
3. Informe del cap de la Secció Forestal i de l'enginyer forestal, de 22.02.08, sobre vies pecuàries, que resumidament assenyala el següent:   
«... En el pla OE-2 s'arrepleguen el traçat i l'enumeració de les 19 vies pecuàries del terme. Analitzats els plans OE-1, OE-1B i OE-2 s'observa que s'han esmenat la gran majoria dels errors que es va sol·licitar esmenar el 05.12.07, no obstant això, s'observen les incorreccions següents a esmenar:  
En el pla OP-G i restants, la via pecuària núm. 2 assagador de Montán a Cortes de Arenoso ha de reflectir correctament la seua grafia, ja que en la seua entrada pel nucli urbà de Montanejos (en la part est) ha de tindre continuïtat pel municipi.  
Analitzat el pla OP-G, la fitxa del sector SUD-02 i la grafia de la via pecuària assagador del Coladillo es realitzen les observacions següents:  
-S'aprecia la construcció d'una rotonda que afectant la via pecuària núm. 3 i la carretera CV-195 permetrà l'accés pel sud de la població als sectors SUD 1 i SUD 2. La via pecuària que arriba a la rotonda amb 20 m d'amplària, perd allí la seua continuïtat de traçat, la seua integritat superficial i la seua idoneïtat.  
-La via pecuària afectada pel SNU-PI té una amplària de 20 metres (no 18 com indica el document presentat) i se superposa amb el traçat d'un vial, circumstàncies estes que hauran de corregir-se.  
-El traçat de la via pecuària dins del sector SUD-2 queda interromput al superposar-se un vial, igual que en el SUD-1, per tant, les fitxes dels sectors SUD 1 i SUD hauran d'arreplegar les instruccions que s'han de seguir sobre vies pecuàries afectades pels desenrotllaments urbanístics».   
4. Servici de Conservació de la Biodiversitat, de data 23 d'agost de 2007, en què s'informa que s'hauria d'ampliar en algunes zones la protecció forestal i fer-se un estudi més detallat de les zones pròximes al riu i els seus barrancs per a avaluar la vegetació i poder preservar-la amb més claredat en el PGOU.  
5. Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de data 03 de novembre del2008, de caràcter favorable, que recorda que els plans urbanístics que permeten dur a terme un desenrotllament detallat dels nous sectors requalificats, hauran d'incloure el seu corresponent estudi acústic que analitzarà en més detall l'impacte acústic que originaran.   
6. Així mateix es presenta com a interessat en l'expedient el senyor Miguel Sandalinas Collado.  
7. Informe de l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral, de 15 d'abril de 2008 de caràcter desfavorable a l'estudi d'inundabilitat del PGOU de Montanejos, al no complir-se les previsions contingudes en el PATRICOVA.  
«... Vist l'informe de data 2 de setembre de 2005 emés per la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'estudi d'inundabilitat en l'àmbit del PGOU de Montanejos, en què s'indica:  
- En l'àmbit de la zona d'estudi es troba la zona CI09: riu Millars, classificada de risc 2, 5 i 6, el municipi està afectat pel risc 5 en el Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
  
- Les dades de partida preses per a realitzar l'estudi de la conca del riu Millars no són adequades, especialment l'estimació de cabals punta que estan molt infravalorats al no considerar els abocaments en període d'avingudes en la presa de Arenós i per tant també estan infravalorades les àrees de risc.  
- En conseqüència es recomana que es modifique l'estudi, i es pot sol·licitar informació a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre cabals i inclús topografia.  
- Igualment, cal indicar que en el futur estudi es presenten plans en una escala adequada en què es puguen observar els resultats globals de cada un dels temes que es desenrotlla en la cartografia de l'estudi, ja que es tracta de la concreció del risc d'inundació en la totalitat d'un terme municipal, independentment dels plans de detall inclosos en l'estudi.  
  
Per tot això, es considera necessari que el tècnic redactor de l'estudi d'inundabilitat done resposta a les observacions contingudes en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer».  
Amb data 7 de desembre de 2007, es rep escrit del promotor, a través dels servicis territorials, en resposta al requeriment de documentació efectuat per esta direcció general, en què es consideren resolts alguns punts, i en queden altres sense esmenar ja que no entra a valorar, des del punt de vista ambiental, els efectes que els desenrotllaments urbans proposats produiran sobre el medi ambient, tal com se sol·licitava en el requeriment. Amb data 13 de desembre de 2007, en resposta a una sol·licitud telefònica realitzada per esta direcció general, es rep nova documentació remesa pels servicis territorials, en la qual s'aporten els informes següents, que esmenen algun dels punts del Requeriment de data 8 de maig de 2007:  
-Informe favorable de la DG de Patrimoni Cultural Valencià, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valenciana, de data 10 d'abril de 2007.  
-Informe sobre l'estudi d'inundabilitat en l'àmbit del PGOU de Montanejos del Servici d'Ordenació Territorial, de data 28 de setembre de 2005, en què se sol·licita nou estudi d'inundabilitat.  
  
-Informe sobre l'abastiment d'aigua potable subscrit per l'alcalde en què es garantix l'abastiment per a 8.885 habitants, de data 5 de maig de 2005.  
Amb data 16 de gener de 2008, es rep estudi acústic del PGOU.  
  
La Direcció General de Gestió del Medi Natural, el 17.06.08, realitza novament requeriment de documentació i sol·licita la documentació següent:  
1. Còpia de les observacions i/o dels informes de caràcter ambiental que l'òrgan amb competència substantiva estime pertinents i, en data de hui, no s'hagen traslladat a este servici.  
2. Respecte al consum de recursos hídrics, es presentarà documentació, subscrita per tècnic competent, que arreplegue: l'origen i la qualitat de l'aigua amb la qual s'atén la demanda existent i amb la qual caldrà ajustar-se la nova demanda generada, així com un quadro resum en què s'indique el volum d'aigua necessari, tant per als usos existents com per als previstos.  
3. Informe inicial o definitori, en el sentit que resulte, que serà evacuat per l'organisme de conca competent, relatiu a l'afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia, la incidència de l'actuació en el règim de corrents i a la disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda d'aigua que implique l'actuació objecte d'informe.  
  
4. Informe favorable sobre l'estudi d'inundabilitat en l'àmbit del PGOU de Montanejos del Servici d'Ordenació Territorial.  
5. Certificat de l'entitat gestora de l'EDAR, que justifique la capacitat de la dita infraestructura per a admetre les aigües residuals generades pel desenrotllament de tots els nous usos proposats en el PGOU.  
  
6. Certificat emés per l'empresa gestora de la instal·lació de eliminació de residus sòlids i inerts que justifique la capacitat d'absorció per part d'esta de l'increment de RSU e RSI que el desenrotllament del PGOU produirà, considerant que el terme municipal de Montanejos pertany Pla Zonal IV dins del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.   
7. Adaptar els plans de classificació i qualificació a les determinacions imposades en els distints informes evacuats per les administracions implicades relatives al PGOU, concretament, ampliant la protecció de sòl forestal i eliminant els sectors SUD-3 i SUD-4. Així mateix, s'hauran d'arreplegar les vies pecuàries amb els seus amples corresponents.  
  
8. Eliminar tant de l'estudi d'impacte ambiental com de la documentació tècnica relativa al PGOU qualsevol referència al Pla Eòlic.  
  
Finalment els Servicis Territorials d'Ordenació del Territori, el 10.11.08, envien nova documentació (datada a l'octubre de 2008) en la qual s'arrepleguen les qüestions següents:  
Afeccions i consideracions legals i mediambientals  
1. Vies pecuàries. En el terme municipal hi ha 19 vies pecuàries que s'han de tractar d'acord amb el que disposa la Llei 3/95 de Vies Pecuàries, seguint les indicacions de l'informe del cap de Secció Forestal de data 22.02.08.   
2. Espais protegits. El terme municipal de Montanejos es troba afectat pel PORN Serra d'Espadà, a més, en el terme es troba l'Hàbitat Prioritari Estepes Salines de Gypsophiletalia i, el LIC Curs Alt del Millars. Respecte al paratge natural protegit que el pla general establix al nord-oest de l'àrea urbana, cal assenyalar que la declaració del dit espai ha d'establir-se d'acord amb el que preceptua la Llei 11/94 de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i que el pla general no és l'instrument adequat per a això. No obstant això, al ser un sòl no urbanitzable protegit, de conformitat amb l'article 13 de la LOTPP podria tindre la consideració de parc públic natural, i caldrà corregir esta circumstància en el document definitiu del pla general. Respecte de la reserva de terreny en la partida del Canturro per a abocador inert, no és compatible amb el PORN per trobar-se en una àrea natural (AN) del PORN mencionat i haver-hi en l'actualitat un abocador inert incontrolat, que haurà de ser clausurat atenent els articles 51 i 56 del PORN. Així mateix, s'haurà de procedir a la restauració del terreny esmentat a l'estat original. Respecte als sectors SUD- 3 i SUD-4 han desaparegut en la nova documentació remesa per l'ajuntament a l'octubre de 2008, complint així l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals Protegits respecte al PORN de la Serra d'Espadà.  
  
  
3. Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana. Gran part dels sectors es troben afectats per terreny forestal, segons l'Inventari Forestal, i han d'ajustar-se al que disposa la Llei 3/93, i corregir-se esta circumstància en la documentació datada a l'octubre de 2008, en la qual se suprimien els sectors residencials SUD 3 i SUD 4 i, es redelimitaven els sectors SUD 1, SUD 2 i SUD 5, d'acord amb l'afecció forestal, segons l'informe emés per la Secció Forestal.  
4. Inundació. En l'àmbit de la zona d'estudi es troba la zona CI09: riu Millars, classificada de risc 2, 5 i 6, el municipi està afectat pel risc 5 en el Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). La CHJ va informar sobre la documentació de l'estudi d'inundabilitat presentat, i assenyala que s'hauria de modificar, qüestió esta que l'ajuntament no ha justificat, ni tampoc s'ha justificat l'obtenció de l'informe favorable del Servici d'Ordenació del Territori.  
  
5. Sorolls. Segons l'informe emés per el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, encara que no hi ha objeccions a l'estudi acústic presentat, es recorda que els plans urbanístics que permeten dur a terme un desenrotllament detallat dels nous sectors requalificats, hauran d'incloure el seu corresponent estudi acústic que analitzarà en més detall l'impacte acústic que originaran.   
6. Residus. Respecte a la classificació que el pla general, en el seu pla OE-1.B «Classificació del Sòl i Estructura del Territori», proposa de SNUPID, en concret pel que fa a la qualificació d'ID-OT/Heliport, cal assenyalar que la documentació que l'ajuntament presenta per a segellat per part de la CTU del Pla General haurà de deixar clara la seua ubicació, perquè, la documentació presentada genera dubtes a l'hora de la ubicació, i cal tindre en compte les consideracions següents: si la ubicació coincidix amb la via pecuària núm. 3 assagador del Coladillo no s'ha de considerar mediambientalment acceptable esta ubicació, ja que no s'assegura el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat i la continuïtat del traçat junt amb les de trànsit ramader, així com els altres usos compatibles i complementaris de la via pecuària. Si la ubicació de l'heliport coincidix amb la ubicació d'un abocador clausurat, esta s'haurà de condicionar al fet que en la normativa s'arreplegue que la construcció de la dita infraestructura es condicionaria a l'aprovació prèvia d'un pla especial d'obra pública en què es valoraren les circumstàncies següents: situació de legalitat de l'abocador clausurat, condicions de clausura, compliment de les obligacions derivades del ILT 9482/01, respecte a la persona encarregada de la responsabilitat del manteniment, de la vigilància, anàlisi i control dels lixiviats de l'abocador i, si és el cas, dels gasos generats, així com del règim d'aigües subterrànies als seus voltants, el termini podrà ser inferior a trenta anys. També s'hauria de fer insistència en el fet que el pla especial hauria d'acompanyar-se d'un estudi geotècnic que valorara el risc de construcció d'un heliport sobre un terreny dedicat anteriorment a abocador.  
  
  
7. Disponibilitat de recursos hídrics, residus urbans i aigües residuals.  
Respecte a la disponibilitat de recursos hídrics: en l'expedient es troba Informe sobre l'abastiment d'aigua potable subscrit per l'alcalde en què es garantix l'abastiment per a 8.885 habitants, de data 5 de maig de 2005. Així mateix, es presenta justificació d'haver sol·licitat informe l'organisme de conca competent.  
El pla general justifica la suficiència de recursos hídrics de la manera següent:  
Segons les dades facilitats per l'ajuntament l'aigua de la font dels Banys, que es destina al consum dels habitants del poble, tira un cabal que en mitjana és de 0,8 m³/segon, és a dir de 69.120 m³ /dia. Suposant un sostre poblacional de 6.000 persones i un consum mitjà de 300 litres per persona i dia (\*), la demanda d'aigua per a consum humà seria de 1.800 m³, és a dir, el 2,60% del cabal disponible, la qual cosa deixaria disponible per a altres consums  
Respecte a la gestió dels residus sòlids urbans: no es presenta cap informe o certificat sobre la capacitat per a l'arreplega i gestió per a admetre els residus sòlids urbans generats pel pla general, per la qual cosa no queda degudament justificada la capacitat de gestió esmentada. No obstant això, l'EIA assenyala:  
Els residus sòlids són d'origen urbà i són retirats pels servicis municipals de neteja i arreplega, que els traslladen a l'abocador municipal que en l'actualitat és l'abocador mancomunat de Cortes de Arenoso.  
  
No obstant això, es recorda que el Pla General de Montanejos haurà de complir, en relació amb l'arreplega i gestió dels residus sòlids urbans generats per l'actuació proposada, amb el que establix la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, en el Decret 67/2006, de 12 de maig, del Consell, Reglament d'Ordenació i Gestió Urbanística Valenciana, així com la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana.  
Respecte a la gestió de les aigües residuals: no es presenta informe o cap certificat respecte d'això, i esta qüestió ha de quedar solucionada abans de l'aprovació de l'instrument de planejament. El pla general respecte a esta qüestió assenyala:  
En relació amb la suficiència de la capacitat depuradora, i també segons les dades facilitades per l'ajuntament, l'actual EDAR té una capacitat de 5.520 habitants, la qual cosa justifica la determinació (establida pel Pla amb caràcter normatiu) que els nous creixements costegen l'increment d'eixa capacitat depuradora.  
7. Jaciments arqueològics. En la documentació aportada hi ha informe favorable de la DG de Patrimoni Cultural Valencià, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valenciana, de data 10 d'abril de 2007.  
8. Estudi de paisatge. No li és exigible l'estudi de paisatge, al realitzar-se la informació pública abans de la Llei 4/04; no obstant això, atés el que disposa l'article 2.4 de la Llei 2/89, l'estudi i l'avaluació ambiental hauran de contindre, entre altres qüestions, una descripció dels elements mediambientals susceptibles de ser impactats pel projecte proposat, especialment la població, fauna, flora, sòl, aire, factors climàtics, béns materials, i comprendre el patrimoni arquitectònic i arqueològic, el paisatge, així com la interacció entre els factors anteriorment mencionats.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2. m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, es formula la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
  
Primer  
S'estima acceptable, sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el PGOU del municipi de Montanejos, sempre que es complisquen els condicionants següents:  
  
1. Condicionants per a l'aprovació del projecte:  
a) Que es modifique l'estudi d'inundabilitat presentat, donant resposta a les observacions indicades per la CHX en data 02.09.05 i, s'obtinga l'informe favorable respecte a este del Servici d'Ordenació del Territori.   
b) Obtenció de l'informe de l'organisme de conca competent, relatiu a l'afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia, així com a la incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
c) Certificat emés per l'empresa gestora de la instal·lació d'eliminació de residus sòlids i inerts, o de l'ajuntament en el supòsit que este directament gestione el servici, que justifique la capacitat d'absorció per part d'esta de l'increment de RSU e RSI que el desenrotllament del PGOU produirà, considerant que el terme municipal de Montanejos pertany Pla Zonal IV dins del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana. També haurà de presentar-se certificat sobre el sanejament i gestió de les aigües residuals.  
2. Condicionants de desenrotllament del projecte:  
a) Abans de l'inici de les obres d'urbanització, haurà d'acreditar-se la justificació de la disponibilitat de recursos hídrics necessaris per a abastir totes les necessitats que es plantegen amb el pla general proposat, complint amb la legislació vigent.  
b) Per al segellat del document definitiu de planejament per part de la CTU, l'Ajuntament haurà de presentar un nou document que arreplegue:  
-D'acord amb l'informe emés per el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, s'haurà d'incloure en la normativa del pla general el condicionant següent: «els plans urbanístics que permeten dur a terme un desenrotllament detallat dels nous sectors requalificats, hauran d'incloure el seu corresponent estudi acústic que analitzarà en més detall l'impacte acústic que originaran».   
-El document definitiu haurà de corregir la denominació del paratge natural protegit que el pla general establix al nord-oest de l'àrea urbana, tenint la consideració de sòl no urbanitzable protegit parc públic natural, de conformitat amb el que establix l'article 13 de la LOTPP.  
  
-S'haurà d'incloure en la normativa del pla respecte al sòl no urbanitzable en general i, en especial del SNUC, una zonificació d'este. Pel que fa al SNUC-P (sòl no urbanitzable comú possible productiu, industrial i terciari), que ve grafiat expressament en els plans encara que no es troba arreplegat en les normes urbanístiques, haurà d'establir-se expressament en la normativa que no es permetran en els terrenys qualificats com a SNUC-P confrontants amb sòl urbà o urbanitzable residencial, activitats que resulten incompatibles amb l'ús residencial. Així mateix, haurà d'arreplegar-se expressament en la normativa del pla que les actuacions compreses en el sòl qualificat com SNUC-P s'adequaran a les normes generals d'integració paisatgística en la planificació territorial i urbanística i a les normes d'aplicació directa en medi rural, establides en la LOTPP, així com a les normes d'aplicació directa i d'integració del paisatge del medi, regulades en el títol II de la LOTPP.  
  
-Que el traçat, la continuïtat i el tractament de les dènou vies pecuàries del terme municipal s'adeqüe al que establix la Llei 3/95 i la Instrucció sobre vies pecuàries afectades per desenrotllaments urbanístics dictada en data 07 de març de 2007.  
c) Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
d) Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i s'indicarà, si és el cas, el lloc on es portaran cap les labors de neteja i manteniment de les màquines. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat  
e) El sistema de reg haurà de ser independent de la xarxa de subministrament municipal, s'evitarà la creació de zones verdes que exigisquen gran quantitat d'aigua, i s'optarà preferiblement per les espècies autòctones i/o els cultius ja existents.  
f) En el supòsit que s'afecten servicis i infraestructures de reg s'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració de estes instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
g) La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa la seua elevada qualitat agrària, i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que esta terra no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
h) Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol altre tipus de residu.  
i) L'ajuntament vetlarà perquè les indústries que no puguen connectar-se a la xarxa de clavegueram municipal -i per tant aboquen a llit públic- compten amb un sistema de tractament d'aigües residuals individuals apropiades i la preceptiva autorització per a l'abocament de aigües residuals i pluvials que, si és el cas, atorga l'organisme de conca corresponent.  
j) Els abocaments generats pels desenrotllaments urbanístics hauran de complir els límits establits en l'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.   
k) Queden prohibits els abocaments als barrancs sense depuració prèvia.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents, assenyalant que com a interessat en l'expedient figura, expressament, Miguel Sandalinas Collado amb domicili en l'avinguda Ramón y Cajal, núm. 66, baix, de Catarroja (CP 46946).  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
  
València, 12 de febrer de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 218/08-AIA.  
Promotor: Fabricación Española Sanitaria, SA. (Fabresa).  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
Objecte del projecte: sol·licitud de l'autorització ambiental integrada per a la fabricació de revestiment ceràmic per bicocció.  
Localització: parcel·la 227, del polígon 23 del Municipi de Llucena (Castelló).   
Ref. òrgan substantiu: 053/07 IPPC SClCo/PBM.  
Descripció del projecte  
1. Característiques   
Les instal·lacions de Fabricación Española Sanitaria, SA, funcionen des de l'any 1960 i se situen en la parcel·la 227 del polígon 23, en el municipi de Llucena (Castelló). La superfície del solar és de 64.133 m² i la superfície construïda de 18.797 m².  
Des de l'última ampliació inscrita en el Registre Industrial, la societat promotora ha realitzat modificacions i substitucions d'equips. Per eixa raó ha decidit sol·licitar l'autorització ambiental integrada.  
  
La capacitat de producció de revestiment ceràmic supera les 75 tones diàries, per la qual cosa està sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra «l» del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes. Per idèntica raó, l'actuació també està sotmesa a autorització ambiental integrada, segons el grup 3.5 de l'annex I de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació.  
  
Segons el certificat emés per l'Ajuntament de Llucena, la parcel·la 227 del polígon 23 està qualificada urbanísticament com a sòl urbà d'ús industrial i complix les condicions estipulades en les normes subsidiàries del planejament municipal en vigor.  
Les matèries primeres que intervenen en el procés són: aigua, argiles, pigments, esmalts, composicions vitrificables, engalbes, additius ceràmics, palets de fusta, envasos de cartó i fundes de plàstic.  
L'abastiment d'aigua per a ús industrial, domèstic i de consum humà procedix de la xarxa pública municipal.  
Els consums anuals d'energia són els següents: 5.920.740 kwh d'energia elèctrica, 86.710.542 kwh de gas natural i 56.734 litres de gasoil.  
Les aigües residuals industrials procedixen de les operacions de neteja de la secció de preparació d'esmalts, de les línies d'esmaltat i de la neteja general de les naus i laboratoris; es decanten per a la seua reutilització. Les aigües residuals industrials que no es reutilitzen, junt amb els llots, s'entreguen a un gestor autoritzat i ascendixen a la quantitat de 760,57 m³ anuals.  
La societat disposa d'autorització de l'Ajuntament de Llucena per a abocar les aigües residuals domèstiques, que procedixen dels vestuaris i lavabos, a la xarxa de clavegueram municipal.  
Segons mostra el pla núm. 7 del projecte bàsic, la xarxa d'aigües pluvials disposa de col·lectors, cunetes, engolidors i pendents adequats per a arreplegar les precipitacions que es produïxen sobre l'esplanada exterior, el vial i les cobertes de les naus. L'escolament es concentra en quatre punts de la perifèria i desaigua a continuació al llit pròxim. Un dels punts de concentració és una bassa.   
Procés de fabricació   
El procés industrial s'inicia amb la recepció de l'argila seca procedent de quatre pedreres. L'argila s'emmagatzema en les arreplegues, disposada en 4 piles, una per cada procedència, perquè les seues propietats són distintes.   
Es realitza una mescla d'argiles per capes, els fragments de grandària bloc es reduïxen de grandària i assequen al sol, posteriorment la mescla s'emmagatzema en una tremuja tancada. L'argila es trau de la tremuja, es mol en un molí i emmagatzema en una altra tremuja, des d'ací es conduïx cap a una garbella i el material passant s'emmagatzema en les tremuges que alimenten les premses.  
Les premses formen peces d'argila per compactació sobre un motle, que es van emmagatzemant en vagonetes de càrrega, les quals s'envien a l'assecador i a l'eixir d'este es descarreguen i col·loquen en la màquina d'entrada al forn de primera cocció.  
El forn de primera cocció és monoestrat i de corrons, les peces ixen cuites sense esmaltar i es denominen bescuits, s'esmalten posteriorment i després es carreguen en prestatgeries de rodets; tornen a passar per l'assecador i entren en el forn monoestrat de segona cocció, del qual ixen els taulells acabats.  
Els taulells passen el control de qualitat, es rebutgen els defectuosos, s'envasen i es paletitzen. Els palets s'acumulen en el magatzem de productes acabats.  
La capacitat anual de producció és de 2.520.000 m² i la producció anual és de 1.400.000 m².  
Les emissions atmosfèriques de naturalesa gasosa i de partícules procedixen de la combustió del gas natural en els forns i assecadors, també s'originen emissions difuses en la zona de recepció de les argiles, premses i en les línies d'esmaltat.  
Els residus assimilats a urbans procedixen del menjador, les oficines i vestuaris. Estan constituïts per fem i restes de menjar. Són arreplegats pel servici municipal.  
Els residus perillosos que genera l'activitat són: oli usat, aerosols buits, envasos de plàstic contaminats, envasos de paper contaminats, envasos metàl·lics contaminats, draps contaminats, sòlids contaminats, filtres d'oli usats, dissolvents no halogenats, tubs fluorescents, piles alcalines, filtres de mànegues que aspiren les línies d'esmaltat, guants i màscares contaminats, envasos de residus perillosos, teles de serigrafia, restes d'esmalts, greixos, cotons impregnats i bateries usades de plom.  
  
Els residus no perillosos són: ferro i acer (ferralla), pols dels filtres de mànegues, plàstic, cartó, suspensions aquoses i testets cuits sense esmaltar, envasos de paper i plàstic no contaminats, elements refractaris, corrons ceràmics i revestiments ceràmics dels forns i testets cuits esmaltats. En total es generen unes 4.407 tones anuals.  
  
La quantitat total anual de residus perillosos que genera l'activitat és de 7,75 tones, no supera les 10 tones. Fabricación Española Sanitaria, SA, està inscrita en el Registre de Xicotets Productors de Residus Perillosos amb el número 12-12310.  
2. Alternatives mediambientals   
Per tractar-se d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
El titular fabrica els seus productes amb les millors tècniques disponibles, per la qual cosa tampoc es plantegen alternatives a este aspecte.  
Tramitació administrativa   
1. Tramitació  
En data 5 d'octubre de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, una còpia del projecte bàsic (toms I i II), i el document de síntesi; sol·licita que se li informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El cap de l'Àrea d'Avaluació Ambiental emet l'informe sol·licitat en data 18 d'octubre de 2007.  
El 25 de juny de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental aporta el resultat del tràmit d'informació pública i sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del referit projecte.  
2. Informació pública  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5706, del 19 de febrer de 2008; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no es van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Se li han requerit al promotor tots aquells aspectes previstos en l'informe d'idoneïtat.  
Informes sectorials   
S'ha sol·licitat un informe a la Secció Forestal de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge a Castelló, respecte de la via pecuària núm. 38, denominada Pas de la Teuleria al Riu Llucena.   
  
Es transcriu a continuació el contingut de l'informe:  
«D'acord amb la classificació de les vies pecuàries existents del municipi de Llucena, aprovada per Orde de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de 12 de maig de 1988, publicada en el DOCV de data 3 de juny de 1988, figura l'esmentada via pecuària Pas de la Teuleria al Riu Llucena, amb un ample legal i uniforme de 22,5 metres.  
En l'acta de classificació de la via pecuària esmentada es descriu el seu traçat en el tram mencionat de la forma següent: naix del Pas del Collet Ferris al pont les Foies (v.p. núm. 37) junt amb l'atrevit de FABRESA, pren l'ascens pel llit del barranc del Vale, se n'ix girant a la dreta i passa pels depòsits d'aigua que engloba.  
Atés que no hi ha constància de delimitació ferma de la via pecuària en el tram interessat, es pot interpretar que el traçat que figura en la cartografia no és el correcte, que està desviat al sud, almenys 30 a 40 metres, paral·lel al barranc, que és per on figura que discorre la via pecuària.  
No hi ha constància en la documentació existent en esta Secció Forestal de cap expedient d'ocupació de la via pecuària en el tram mencionat per part de l'empresa Fabricación Española Sanitaria, SA».  
Afeccions legals mediambientals   
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, així com l'informe remés per la Secció Forestal d'esta conselleria, el projecte no presenta afeccions legals sobre ens mediambientals protegits per la legislació vigent.  
Consideracions ambientals   
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat  
La fabricació de revestiment ceràmic és una activitat que consumix quantitats importants d'energia i genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera. També es produïxen residus, vibracions i contaminació acústica.  
Les aigües residuals industrials que es generen en la secció de preparació d'esmalts s'emmagatzemen en una bassa (identificada com la bassa núm. 1 en el pla 6 del Projecte Bàsic) l'estanquitat de la qual no ha sigut acreditada.  
Els guanyats en trànsit per la via pecuària Pas de la Teuleria al riu Llucena es poden veure afectats per l'entrada i eixida de vehicles de les instal·lacions.   
La circulació de camions amb origen i destí a la fàbrica augmenta la densitat de circulació de la xarxa local.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental, encara que no s'ha mencionat la possibilitat que la bassa que emmagatzema les aigües residuals industrials de la preparació d'esmalts poguera contaminar els aqüífers si l'aigua residual que conté arribara a percolar.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
Les aigües residuals industrials decantades es reutilitzen per a humectar l'argila i per a netejar les línies d'esmaltat.  
Els testets defectuosos crus i la pols d'argila depositat en els filtres de mànegues es reutilitzen com a matèria primera en el procés.   
Als bescuits defectuosos se'ls decapa l'esmalt i es reutilitzen si estan en bones condicions, en cas contrari s'entreguen a un gestor autoritzat, que els deposita en un abocador de residus inerts autoritzat.  
  
Les restes de taulells esmaltats defectuosos s'entreguen a un gestor autoritzat per a destinar-los a un abocador de residus inerts.  
El promotor està adherit a Ecoembres amb el número de contracte 13199.  
Els residus perillosos s'emmagatzemen temporalment pròxims als llocs on es generen, es troben sempre davall coberta i sobre solera impermeable, fins que són traslladats a un xicotet ecoparc (situat a l'interior d'una nau nova), on s'agrupen abans d'entregar-los als gestors autoritzats.   
Les basses de decantació números 2, 3 i 4 que figuren en el pla núm. 6 del projecte bàsic posseïxen un certificat d'estanquitat emés per tècnic competent. La bassa que arreplega les aigües residuals industrials de la secció de preparació d'esmalts no posseïx les característiques constructives que li conferixen estanquitat.  
Els càlculs de les ximeneres realitzats pel tècnic redactor segons el procediment explicat en l'annex II de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, revelen que tots els focus emissors existents dispersen correctament els productes contaminants emesos.  
  
Les emissions difuses de partícules que ocorren en l'interior de les instal·lacions, es capten i depuren per mitjà de dos filtres de mànegues i un filtre de cartutxos.  
L'última auditoria sobre emissions atmosfèriques, realitzada per Auditores de Energía y Medio Ambiente, SA, entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental, data del 4 d'abril de 2005 i certifica que dos filtres de mànegues, els assecadors i els focus dels quatre forns complixen els valors límit d'emissió per als diferents contaminants avaluats, prenent com a referència els límits fixats en l'apartat 27 de l'annex IV, del Decret 833/ 1975, de 6 de febrer, pel qual es desplega la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció de l'ambient atmosfèric. El filtre de mànegues marca MOVIGI, situat en la zona de premses, superava els límits de emissió de partícules, per la qual cosa ha sigut substituït per un filtre de cartutxos i ha passat una auditoria addicional en data 19 d'agost de 2005 i s'ha comprovat que ja no supera els límits d'emissió.  
El promotor no ha aportat còpia del Llibre oficial de Registre per a Activitats Potencialment Contaminants, segons establix l'article 33 i el model de l'annex lV, de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial.  
Les arreplegues d'argiles se situen sobre una esplanada situada al sud de les instal·lacions al costat de la carretera CV-193 (de Llucena a Argelita). En eixe lloc, l'argila es reduïx de grandària per mitjà d'un corró mòbil i a més seca a la intempèrie.   
Les arreplegues s'eleven més de 15 metres per damunt de les cobertes de la fàbrica, per la qual cosa originen un impacte visual i paisatgístic. No hi ha una pantalla tallavent, les arreplegues emeten partícules d'argila a l'atmosfera que es dispersen per la carretera, els cultius i les construccions pròximes.   
Quan comença a ploure, l'argila sedimentada sobre el ferm de les dos corbes de la carretera es transforma en fang, este fenomen perjudica la seguretat viària.   
El talús de l'esplanada té escassa vegetació, en especial al llarg del límit amb la carretera, i té fort pendent; en alguns llocs s'han abocat restes de ceràmica.   
En la visita realitzada a les instal·lacions s'han vist restes de caixes de cartó i ceràmica sobre el talús que dóna al barranc.  
El titular no ha remés una auditoria sobre els nivells acústics de recepció externs, realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental.   
La via pecuària Pas de la Teuleria al Riu Llucena no discorre per l'esplanada de les instal·lacions, com mostra el visor cartogràfic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, sinó que creua l'entrador. D'acord amb l'informe de la Secció Forestal de la Conselleria a Castelló, l'entrador de Fabricación Española Sanitaria, SA, pot afectar ocasionalment el pas del bestiar.  
Consideracions jurídiques  
1 El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'annex I, grup 4, lletra «l», del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'article 3.1, del mencionat Reial Decret Legislatiu 1/2008.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el Projecte Bàsic de la societat Fabricación Española Sanitaria, SA, (FABRESA) per a fabricar revestiment ceràmic per bicocció, a fi d'obtindre l'autorització ambiental integrada corresponent; sense perjuí de les autoritzacions administratives que li siguen preceptives, sempre que el projecte es desenrotlle segons la documentació presentada i les prescripcions que s'assenyalen a continuació:  
1. El promotor ha d'aportar una còpia del Llibre oficial de Registre per a Activitats Potencialment Contaminants, segons establix l'article 33 i el model de l'annex lV, de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial.  
2. Per a complir el que estipulen els articles 12.1, 36.1, 37.1 i 37.3 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció Contra la Contaminació Acústica i una vegada concedida l'autorització ambiental integrada, FABRESA mesurarà els nivells acústics de recepció externs en el menor termini possible, la data límit del qual determinarà l'òrgan substantiu. Sense perjuí que l'organisme esmentat ordene una freqüència major, el promotor mesurarà els nivells acústics almenys cada 5 anys, els quals no superaran els 35 dB(A) en tot moment, segons indica la prescripció imposada per l'Ajuntament de Llucena en la llicència d'activitat.   
  
El promotor registrarà els mesuraments en el llibre oficial i remetrà l'autoritat administrativa substantiva còpia dels dites mesuraments; si se sobrepassen els llindars esmentats, aleshores adjuntarà les mesures pal·liatives corresponents.  
3. El promotor aportarà un certificat, expedit per tècnic competent, que acredite l'estanquitat de la bassa de la secció de preparació d'esmalts.  
4. FABRESA netejarà periòdicament els cartons i les restes de ceràmica que pogueren trobar-se accidentalment sobre els talussos que voregen les instal·lacions, i els enviarà a un abocador per mitjà d'un gestor de residus autoritzat.   
5. Amb la finalitat de garantir l'estabilitat del terreny, evitar fenòmens d'erosió, instal·lar una pantalla vegetal i possibilitar la revegetació, el talús de l'esplanada on s'assequen les argiles es remodelarà.  
  
El remodelat consistirà en la formació de bancs de 3 metres d'alçada, entre els quals es crearan bermes de 3 metres d'amplària mínima. Les cunetes de les bermes aniran situades al peu del banc superior. Les bermes tindran un pendent d'uns 3r dirigida cap a la cuneta.  
Es construiran baixants recobertes d'escullera per a drenar les cunetes, aquelles baixants pròximes a la carretera desaiguaran en la cuneta d'esta.   
El talús de cada un dels bancs finals tindrà un pendent màxima de 45º.  
En les bermes i els talussos se sembraran i plantaran espècies herbàcies i arbustives semblants a les de l'entorn. En les bermes també es plantaran espècies arbòries perennifòlies de bon port, els arbres es disposaran amb un patró aleatori.   
Per tot el perímetre de la coronació de l'esplanada es plantaran dos files d'arbres perennifolis de bon port, disposats a portell i amb un marc de plantació estret, de manera que formen una barrera eficaç com a tallavent.  
6. Ja que el traçat de la via pecuària Pas de la Teuleria al Riu Llucena creua l'entrador de la fàbrica, el promotor ha de complir el que estipula respecte d'això per la Llei 3/95, de 23 de març, de Vies Pecuàries.   
  
7. FABRESA mantindrà permanentment neta d'argiles la zona d'entrada les arreplegues des de la carretera CV-193 (carretera de Llucena a Argelita), per a evitar riscos en la seguretat viària.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 13 de febrer de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, 22 de juny de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.