Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8697, del 13-12-2019 (2019/10935)

RESOLUCIÓ de 8 de novembre de 2019, de la Direcció General de Medi natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 132/17-AIA la Jana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8697

Data del DOGV
:   13-12-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/10247


Data del document
:   08-11-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Jana, la
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 8 de novembre de 2019, de la Direcció General de Medi natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 132/17-AIA la Jana. [2019/10633]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 132/17-AIA la Jana.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 132/17-AIA,  
Títol: ampliació d'explotació avícola amb capacitat final per a 58.000 places de pollastres d'engreixament.  
Promotor: Boix-Gargallo, CB.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Jana.  
Localització: parcel·la 623 (anteriorment, parcel·les 3, 4 i 5), del polígon 7, del terme municipal de la Jana (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.  
L'objecte del projecte és l'ampliació d'una explotació avícola, amb capacitat final per a 58.000 places de pollastres d'engreixament, situada al terme municipal de la Jana, província de Castelló, per a la qual es requereix l'obtenció de la llicència ambiental, d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
Eleuterio Boix Bayarri és titular d'una explotació avícola de producció de carn de pollastre iniciada l'any 1973 amb la construcció d'una nau (nau A) amb capacitat per a 15.600 pollastres i, posteriorment, ampliada amb una altra nau (nau B) amb capacitat per a 18.000 pollastres, situada a les parcel·les 3 i 4 del polígon 7, a la partida Bassa de Llorenç, del terme municipal de la Jana (Castelló), i que compta en l'actualitat amb una capacitat total per a 33.600 pollastres.  
Amb posterioritat, l'explotació avícola va passar a ser explotada en règim de comunitat de béns, Boix-Gargallo, CB, constituïda pel titular i els dos fills, inscrita en el registre d'explotacions ramaderes amb el número ES46165690012.  
Es pretén ampliar l'explotació amb la construcció, a la parcel·la 4, d'una tercera nau (nau C) amb capacitat per a 24.400 pollastres, i s'ha adquirit la parcel·la 5 del mateix polígon 7, que passarà a formar part de l'explotació avícola però en la qual es mantindran les oliveres existents.  
  
Emplaçament.  
L'explotació se situa al centre del terme municipal de la Jana, a la comarca del Baix Maestrat, a l'oest del nucli urbà, en direcció cap a la població de Xert, dins d'una de les planes centrals interiors de la província de Castelló, zona de cultius agrícoles de secà amb predomini de l'olivar quasi íntegrament.  
S'emplaça a 332 metres sobre el nivell del mar, a la partida Bassa de Llorenç, al costat del camí de les Timbes o camí de Sant Mateu, des d'on s'accedeix a l'explotació avícola.  
L'explotació avícola actual està delimitada per un tancat perimetral que engloba les dues parcel·les cadastrals 3 i 4 del polígon 7, i queda la parcel·la 5 vinculada però destinada al cultiu agrícola de les oliveres existents. Les tres parcel·les tenen una superfície total de 13.928 m² segons el cadastre.  
Accessos.  
Des de la població de la Jana l'accés es realitza a través de la N-232, al pk 22,8, a 2 km de la població i a la mateixa altura de l'accés conegut com a Quatre Camins, entroncant amb el camí de les Timbes on se situa l'accés directe a l'explotació. També pot accedir-se des del camí Vell de Vinaròs a Morella, amb accés directe a la parcel·la 5.  
  
Descripció de l'activitat i procés productiu.  
L'activitat de l'explotació avícola intensiva consisteix en l'engreixament de pollastres destinats a la producció de carn, des que arriben les cries nounades fins que aconsegueixen un pes aproximat de 2,1-2,3 kg, activitat que es realitzarà en règim d'integració mitjançant un contracte amb l'empresa integradora.  
A l'explotació s'utilitzarà el sistema «tot dins-tot fora», que no utilitza pollera, és a dir, l'arrancada d'aus es realitza a tota la nau. El període d'engreixament és de prop de 65 dies (50 dies per a engreixament i 15 dies de buidatge sanitari), amb 5,5 cicles d'engreixament per any.  
Els pollastres es criaran sobre un jaç d'encenall de serradures de pi o pellorfa d'arròs, en funció de si es tracta d'hivern o estiu. Aquest jaç, juntament amb els excrements dels pollastres, formarà la gallinassa generada a l'explotació, que serà retirada després de cada cicle d'engreixament. Prèviament, es tractarà el jaç amb un absorbent i desodoritzant (superfosfat de calç) i es desinfectarà amb amoni o un altre producte autoritzat.  
Descripció de les construccions.  
L'explotació avícola existent està constituïda per dues naus d'engreixament (naus A i B), un rafal per a emmagatzematge de brisa (combustible caldera calefacció), un magatzem d'utillatges, una caseta de serveis (oficina - WC - vestuaris), un magatzem de jaç, una caseta per als vehicles, una bassa d'aigua i, com a existent des de fa diversos anys, però no registrada, una cisterna d'aigua construïda en formigó i coberta per forjat de biguetes i revoltons, a nivell del sòl. També es disposa d'un depòsit de gas liquat del petroli (GLP) per a calefacció i les sitges per a emmagatzematge del pinso.  
Es projecta la construcció d'una tercera nau d'engreixament (nau C), amb una superfície de 1.441,50 m², que, unit a les construccions existents de l'explotació avícola actual (2.883 m²), resulta una superfície total construïda final de 4.324,50 m². La nova nau s'executarà amb forma rectangular i recularà un mínim de cinc metres dels límits amb les parcel·les 1 i 2, confrontants pel nord i oest, amb un espai exterior on les dues façanes i els laterals són accessibles, en tota la seua longitud. La nau C es construirà paral·lela a la nau B, però separada d'aquesta 25,28 metres, espai necessari perquè no existisca cap possibilitat de contaminació creuada entre els animals que hi estan allotjats.  
  
Tindrà unes dimensions de 96,10 metres de llarg per 15,00 metres d'ample, aprofitant-se la proximitat de la caseta de serveis per a situar-hi la sala de control de la nova nau a l'oficina, i aprofitant-se els vàters i vestuaris existents en l'actualitat a l'explotació per ser suficients després de l'execució de l'ampliació projectada.  
L'estructura de la nau s'executarà mitjançant pòrtics fets de pilars metàl·lics i de llindes d'acer amb obertures de 5 metres i amb una altura de cornisa de 2,78 m i 4,18 m en carener. Els tancaments s'executaran amb panell sàndwitx prelacat amb aïllament de poliuretà expandit de 43 kg/m³ de densitat i 50 mm de grossària. La coberta s'executarà amb xapa prelacada en blanc de 0,8 mm de grossària a la cara interior i roig granat bordeus a la cara exterior.  
El paviment interior de les naus A i B consisteix en solera de formigó, i a la nova nau C en projecte consistirà en una solera de formigó remolinada de 10 cm, amb formigó hidròfug i làmina impermeabilitzant de polietilé de 700 galgues davall.  
Descripció de les instal·lacions  
A l'explotació es compliran les condicions tècniques assenyalades en l'article 55 de la Llei 6/2003 i en l'article número 4 (apartats a, b i c) del Reial decret 1084/2005 de 16 de setembre, tant en les condicions de les construccions i instal·lacions que cal realitzar, en les condicions d'ubicació, com en les condicions higienicosanitàries que s'han de complir i, en concret, els següents aspectes fonamentals:  
1. Tota l'explotació avícola delimitada a les parcel·les 3 i 4 es troba barrada perimetralment amb malla en forma de rombe per a la protecció contra agents transmissors de malalties, aïllada de l'exterior, amb una longitud de tancat de 495 m l.  
2. A la nau C s'instal·laran dues sitges amb capacitat per a 15 t/sitja. En el total de l'explotació es disposaran cinc sitges per a l'emmagatzematge de pinso (dues a les naus B i C, i una a la nau A). Es disposarà d'una instal·lació automàtica per a l'alimentació dels pollastres mitjançant un alimentador de caragol sense fi amb torn d'elevació. A la nova nau C es disposaran quatre línies de menjadores i cinc línies d'abeuradors de cassoleta de baixa densitat (30-50 litres/minut).  
3. Es disposa d'instal·lació de gas propà des del depòsit de GLP.  
  
4. Es disposarà la instal·lació de malles de gàbia en la totalitat de les finestres, tant de la nova nau, amb trapes de ventilació, com en les dues naus existents.  
5. L'explotació assegurarà la neteja i desinfecció de les rodes dels vehicles que entren o isquen mitjançant un equip de neteja d'aigua d'alta pressió (180 atm) equipat amb llança que se situarà al costat de la façana de la nau A, al costat del vial d'accés a l'explotació.  
6. A les portes d'accés a cada nau s'executaran pediluvis de 7 cm de profunditat per al calçat.  
7. Es disposa d'instal·lació d'aigua potable i d'un depòsit d'aigua amb capacitat suficient per a una autonomia de 15 dies.  
8. Durant el buit sanitari després de cada cicle productiu, es realitzarà una neteja i desinfecció de tota la instal·lació, profilaxis antiparasitàries i vacunals, es disposarà de vestuari adequat i exclusiu a l'explotació.  
9. Es disposarà de contenidors per a la recollida de restes de medicaments sanitaris i útils.  
La instal·lació d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal que l'Ajuntament de la Jana va desenvolupar per a les instal·lacions ramaderes, de la qual es proveeix l'explotació des de fa molts anys. En l'inici de l'explotació avícola, quan el subministrament d'aigua no estava garantit com ara, el promotor va construir una cisterna d'aigua enterrada, amb parets de formigó armat i coberta amb forjat de biguetes i revoltons, de 12 metres de llarg per 2,40 m ample i 2,50 metres d'altura interior, amb capacitat per a 60.000 litres, que s'utilitza únicament per a la neteja i desinfecció, no per a l'aigua de beguda dels animals.  
  
L'explotació avícola disposa d'una connexió elèctrica en baixa tensió procedent d'un centre de transformació, que se situa a uns 15 metres de la llinda oest de la parcel·la 3. S'executarà una instal·lació elèctrica que donarà servei a les instal·lacions de ventilació, refrigeració, calefacció, alimentació de pinso i enllumenat.  
Es projecta un sistema automàtic de control ambiental de la temperatura i humitat amb renovació automàtica de l'aire interior. A més, es disposarà de ventilació forçada amb refrigeració i calefacció controlades. El sistema de calefacció s'utilitza quan les cries de pollastres (acabades de nàixer) coincideix amb l'època d'hivern, mitjançant pantalles tèrmiques de radiació que utilitzen com a combustible gas propà, i per a això, es disposa d'un depòsit GLP instal·lat al nord de la nau B. Es disposa d'un sistema de ventilació forçada format per cinc extractors a la nau A, i per sis extractors a la nau B, instal·lats a la façana nord de cada nau. En aquestes naus es requereix augmentar la ventilació amb dos extractors addicionals en cadascuna d'aquestes. A la nau C es projecta una instal·lació de ventilació tipus túnel amb huit extractors situats a la façana est de 38.000 m³/h i dos extractors de 21.200 m³/h. La instal·lació es complementarà amb panells humidificadors tipus cooling-system per a refrigeració en època estiuenca. Es disposaran 90 m² de finestres trapa abatibles de polièster de doble cambra i s'instal·larà un depressiòmetre electrònic col·locat per a mesurar la pressió a l'interior de la nau, que contribuirà a la regulació de l'obertura o tancament de finestres de forma automàtica.  
Gestió de la gallinassa.  
La gallinassa produïda a l'explotació avícola s'estima en 580.000 kg/any, segons la guia de millors tècniques disponibles d'explotacions intensives d'aus a la Comunitat Valenciana, i es gestionarà procedint a retirar-la immediatament després de cada cicle d'engreixament i carregant-la directament des de l'interior de cada nau al camió sense necessitat d'apilaments intermedis. S'aporta una còpia del contracte subscrit amb l'empresa inscrita en el registre d'establiments SANDACH.  
Gestió de residus ramaders especials.  
A l'explotació no s'emmagatzemen productes químics, a excepció dels medicaments i material d'ús veterinari, que s'emmagatzemaran en un armari de l'oficina durant el període de vacunacions. Per a l'emmagatzematge dels residus veterinaris es disposarà d'un contenidor de 60 litres, i caldrà tindre un contracte amb un gestor autoritzat per a la retirada i gestió d'aquests. S'aporta una còpia del contracte subscrit amb l'empresa gestora autoritzada.  
Gestió d'aigües residuals.  
Les aigües del vàter i vestuari evacuaran a una fossa sèptica formada per un depòsit cilíndric de polietilé d'alta densitat amb capacitat per a 1.000 litres, amb filtre percolador, que recull les aigües fecals del vàter i vestuari (vàter, lavabo i plat de dutxa) amb canonada de PVC Ø110 mm instal·lat enterrat al costat de la caseta de serveis. Aquestes aigües residuals seran retirades per una empresa gestora autoritzada.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que les aigües utilitzades per a la neteja de les naus durant els buidatges sanitaris s'assecaran sense generar lixiviats.  
Gestió de cadàvers.  
Es disposa d'un depòsit estanc homologat de polietilé de 1.000 litres on s'emmagatzemen els animals morts que es retiren a la caseta municipal, i s'ha subscrit el contracte per a la retirada i recollida de cadàvers amb l'Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de Cadàvers de la província de Castelló. S'aporta una còpia d'aquest contracte.  
  
Tramitació administrativa.  
Amb data 30 d'octubre de 2017 té entrada en el registre de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural un ofici remés per l'Ajuntament de la Jana mitjançant el qual se sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del projecte d'ampliació d'una explotació avícola situada en les parcel·les 3, 4 i 5, del polígon 7, del terme municipal de la Jana (Castelló), promogut per Boix-Gargallo, CB. A aquesta sol·licitud s'adjunta l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic de llicència ambiental, un annex al projecte tècnic de llicència ambiental i un exemplar de l'expedient administratiu municipal de llicència ambiental compulsat.  
L'Ajuntament certifica, en data 15 de juliol de 2015, que l'expedient s'ha sotmés a informació pública, mitjançant la publicació en Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 67, de 30 de maig de 2015, que s'han notificat individualment els veïns confrontants, i que, transcorregut el període legal d'exposició pública, no s'han produït al·legacions.  
Amb data de registre d'eixida 18 d'abril de 2018, es realitza un requeriment de documentació al promotor i a l'Ajuntament de la Jana.  
  
Amb data 10 de setembre de 2018 té entrada en el registre de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural la documentació remesa pel promotor en resposta al requeriment realitzat per aquest servei.  
Amb data 5 de setembre de 2019 té entrada en la Direcció General de Medi natural i Avaluació Ambiental la documentació aportada pel promotor i remesa per l'Ajuntament de la Jana.  
  
Consideracions legals.  
L'explotació avícola objecte d'aquesta ampliació es troba situada a la parcel·la 623 (anteriorment, parcel·les 3, 4 i 5) del polígon 7, del terme municipal de la Jana. Segons un informe de l'arquitecta municipal, de data 24 d'octubre de 2017, el sòl on s'emplaça l'activitat es classifica i qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola, per la qual cosa s'emet un informe favorable sobre la compatibilitat urbanística de l'ampliació de l'activitat.  
El nucli urbà de la població de la Jana es troba a 1,9 km de l'explotació. La Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, en data 30 d'abril de 2015, emet un informe favorable sobre l'actuació d'acord amb la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge. Segons aquest informe, la distància de la granja a altres explotacions avícoles és superior a 500 m, de manera que es compleix el que estableix el Reial decret 1084/2005, d'ordenació de l'avicultura de carn.  
El municipi de la Jana no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual es designen municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
La localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Així mateix, segons el BDB, no consta la presència d'espècies prioritàries en l'entorn immediat de l'activitat.  
L'explotació no es troba en zona inundable del PATRICOVA, i tampoc afecta terrenys forestals.  
Consideracions ambientals.  
1. Principals impactes que l'activitat, després de l'ampliació, pot produir sobre el medi ambient.  
- Emissió de sorolls i vibracions.  
Durant la fase de construcció la contaminació acústica estarà originada principalment pel trànsit de vehicles i maquinària d'obra. Per a reduir aquest impacte s'haurà de comprovar el correcte estat mecànic de tots els vehicles mitjançant les preceptives revisions tècniques.  
  
Durant el funcionament de l'activitat els sorolls i vibracions seran els produïts per la maquinària i pels mateixos animals. Atés que la zona habitada més pròxima es troba a uns 1900 metres, no es preveu que es produïsquen molèsties per sorolls a la població.  
Segons l'estudi acústic inclòs en el projecte de llicència ambiental, s'estima que el màxim nivell de pressió sonora global transmés als habitatges més pròxims (1.900 metres) no superarà els límits establits per a zones d'ús industrial en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i en el Decret de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
  
- Impacte sobre la qualitat de l'aire.  
En la fase de construcció de la nova nau es produiran partícules en suspensió degudes al trànsit de la maquinària i gasos de combustió emesos pels vehicles i maquinària utilitzats. Per a reduir aquests impactes, es comprovarà el correcte estat mecànic de tots els vehicles mitjançant les preceptives revisions tècniques, i es realitzarà el manteniment adequat de la maquinària utilitzada. Per a disminuir l'alliberament de partícules en suspensió durant la fase de construcció, s'aplicaran regs en dosi suficient i els apilaments de terres es realitzaran a recer del vent. Els materials d'excavació que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra es gestionaran d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats, per a utilitzar-los en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar o, si no n'hi ha, seran entregats a un gestor autoritzat.  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, durant la fase de funcionament, s'emetran a l'atmosfera una sèrie de gasos procedents de la gestió del fem: metà, amoníac i òxid nitrós. L'ampliació d'aquesta explotació suposarà un augment de les emissions totals d'aquests contaminants.  
Aquesta activitat es troba inclosa en el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera conforme al Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació, amb la següent classificació: grup C, codi 10 05 08 02. En conseqüència, l'ampliació de l'explotació estarà sotmesa a la notificació prevista en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
- Impacte per olors.  
L'olor pot provindre de fonts fixes, com són els allotjaments i les infraestructures d'emmagatzematge, o bé de fonts temporals com les emissions produïdes durant l'aplicació del fem al terreny. Per tant, l'impacte per generació de males olors depén fonamentalment de la ubicació, grandària i tipus d'instal·lacions de la granja, així com pels procediments utilitzats per a la distribució del fem.  
  
Atés que el fem serà retirat per un gestor autoritzat després de cada cicle d'engreixament, sense realitzar-ne l'apilament a l'explotació i que l'explotació es troba a 1,9 km de la població més pròxima, l'impacte per olors sobre la població serà moderat. En l'estudi d'impacte ambiental es proposa com a mesura correctora el tractament desinfectant i desodoritzador dels fems, consistent en la col·locació de superfosfat de calç al jaç i desinfecció de les naus amb un desinfectant fet d'amoni quaternari i l'aportació a la solera d'una dissolució de sosa càustica al 10 %. Les naus es desinfectaran mitjançant un equip de llavat mòbil d'alta pressió (180 atm) equipat amb llança difusora cada buidatge sanitari entre cicles (5-6 vegades a l'any), coincidint amb el final dels engreixaments.  
  
- Contaminació de sòl i aigües.  
L'actuació se situa en una zona qualificada en la cartografia temàtica de la Generalitat de vulnerabilitat d'aqüífers mitjana.  
Durant la fase de construcció, el trànsit de vehicles i maquinària així com el manteniment d'aquests podria ocasionar la contaminació del sòl i de les aigües superficials i subterrànies a causa de possibles vessaments d'hidrocarburs. A fi de reduir el risc de vessaments accidentals, no s'haurà de realitzar cap mena d'activitat de manteniment de maquinària a la parcel·la.  
Durant el funcionament de l'activitat les aigües subterrànies podrien veure's afectades per lixiviació del fem. Atés que el paviment de les naus en tot el perímetre amb animals consisteix en solera de formigó armat i hidrofugat amb 10 cm de grossària i que als tancaments laterals s'executarà un muret de formigó armat també hidrofugat de 50 cm d'altura i 25 cm de grossària, en l'estudi d'impacte ambiental es conclou que no es produiran filtracions al subsòl a l'explotació. D'altra banda, la gallinassa produïda a l'explotació es gestionarà procedint a retirar-la immediatament després de cada cicle d'engreixament per part d'empresa autoritzada sense necessitat d'apilaments intermedis. No obstant això, s'haurà de construir un femer amb capacitat suficient per a emmagatzemar el fem produït durant un cicle productiu com a mesura preventiva contra la contaminació del sòl i de les aigües, evitant en tot cas que aquest s'apile directament sobre el sòl si no es produeix la perfecta coordinació entre la fi del cicle productiu i la recollida del fem per part de l'empresa gestora. El femer haurà de posseir solera impermeable i estanca, sistema de recollida de lixiviats i parets i coberta que impedisquen l'arrossegament del fem per la pluja. Amb caràcter previ a l'inici de l'activitat, s'haurà de certificar davant de l'òrgan substantiu la impermeabilitat i estanquitat de la solera de les naus i del femer mitjançant un document signat per un tècnic competent. Els lixiviats recollits al femer hauran de ser retirats juntament amb el fem per una empresa gestora autoritzada i inscrita en el registre d'establiments SANDACH.  
  
Quant a les aigües residuals de l'explotació i la seua possible afecció a aigües superficials o aigües subterrànies, existeix un risc d'abocament accidental, encara que no es preveu que en el desenvolupament normal de l'activitat i amb les mesures adoptades d'emmagatzematge i gestió d'aquestes es produïsquen impactes negatius sobre aquests recursos.  
- Impacte sobre la fauna.  
Durant el desenvolupament de l'activitat es podria produir un impacte sobre la fauna derivat de la propagació de malalties contagioses i epidèmies des dels animals estabulats cap a la fauna silvestre. La protecció contra agents transmissors de malalties es garantirà per estar l'explotació aïllada de l'exterior mitjançant un tancat perimetral i disposar de la totalitat de mesures higienicosanitàries exigides per la normativa sectorial vigent.  
- Impacte sobre la vegetació.  
L'ampliació de l'explotació avícola comportarà l'ocupació de 1.441,50 m² de sòl agrícola de secà. No hi ha ocupació de sòl forestal ni sòl amb una altra protecció.  
Encara que en el projecte s'indica que a la parcel·la 5 del polígon 7, que passa a formar part de la nova explotació, es mantindran les oliveres existents, l'ortofoto de 2018 del visor cartogràfic de la Generalitat mostra que s'ha produït l'arrancada de la pràctica totalitat d'aquests. L'article 197.a de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, expressa l'obligació de deixar almenys la meitat de la superfície de l'explotació lliure d'edificació o construcció i de mantindre'n l'ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies. Per tant, el promotor haurà de realitzar les plantacions necessàries perquè es complisca aquesta norma que contribueix a la integració de la instal·lació en l'entorn.  
  
L'afecció als cultius confrontants com a conseqüència de la pols generada per la maquinària en la fase de construcció es veurà reduïda per les mesures contra la pols proposades per a reduir la contaminació atmosfèrica: regs periòdics i apilament de terres a recer vent.  
  
- Impacte sobre el paisatge.  
L'impacte de l'edificació sobre el paisatge és mínim i compatible amb l'entorn, ja que, encara que es disposa de gran superfície ocupada, l'altura sobre el terreny, 4,30 metres en carener, és reduïda i no crea grans distorsions en l'entorn visual circumdant.  
El tancat perimetral de l'explotació actual (495 ml) es mantindrà sense necessitat de variació. En l'execució de la nova nau d'engreixament (nau C) no es necessitaran desmunts o talussos, més enllà de l'esplanació de la zona d'ocupació, amb una altura màxima de 0,80 metres de desnivell. Es prendran mesures a l'hora de consolidar la nova construcció sobre aquest entorn visual, concretament amb cobertes en color roig granat, d'acord amb les normes subsidiàries de planejament de la Jana, i amb l'acabat exterior dels tancaments exteriors mitjançant pintura de color beix que dissimularà l'efecte visual respecte al terreny circumdant, dominat pels cultius d'olivar i cereal en secà.  
  
- Impacte sobre el patrimoni.  
L'ampliació projectada implica la construcció d'una nau de 1.441,50 m², de manera que s'incrementa la superfície ocupada des de 2.883 m² fins als 4.324,50 m². No es veu afectada la via pecuària de l'assagador del Camí Vell de Sant Mateu, de 8,00 metres d'amplària, que confronta per l'oest amb la parcel·la 3 pel fet d'estar la nova nau situada a 88 metres de distància, a la parcel·la 4, ni s'afecten construccions rurals existents, ni bancals o estructures de pedra seca.  
La Direcció General de Cultura i Patrimoni, en data 24 de maig de 2019, emet un informe favorable sobre el projecte d'ampliació de la granja als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Consum del recurs aigua.  
La instal·lació d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal que l'Ajuntament de la Jana va desenvolupar per a les instal·lacions ramaderes, de la qual es proveeix des de fa molts anys i que continuarà utilitzant en l'ampliació en projecte. L'aigua consumida a l'explotació es destina a alimentació dels pollastres, a l'aigualeig de les instal·lacions i l'aigua sanitària al vàter i vestuari, amb un consum anual de tota l'explotació de 5.836 m³ segons la Guia d'MTDs del sector d'explotacions intensives d'aus a la Comunitat Valenciana. S'aporta l'autorització de l'Ajuntament de la Jana per a la connexió hídrica a la xarxa municipal de subministrament d'aigua a les granges del terme municipal, de data 21 de maig de 2015, que garanteix el subministrament per al desenvolupament de l'activitat ramadera. L'ús de l'aigua haurà d'estar emparat pels títols administratius de l'òrgan de conca que n'asseguren la disponibilitat per a usos ramaders; en cas contrari, el municipi haurà de sol·licitar una assignació per a usos ramaders.  
2. Pla de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental haurà de completar-se amb un pla de vigilància ambiental que contindrà com a mínim els següents punts:  
- Es comprovarà periòdicament l'estanquitat i impermeabilitat de la solera de les naus i del femer. Després de cada buidatge i neteja d'aquests, es comprovarà de forma visual l'existència de possibles fissures i es procedirà, si pertoca, a reparar-les.  
- S'hauran d'adoptar i vigilar de forma periòdica les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi i la resta de normativa sectorial aplicable.  
- La granja comptarà amb un llibre de registre en el qual s'anotaran totes les retirades de fem realitzades per un gestor autoritzat, amb la indicació del volum de fem retirat i la data en què se'l retire. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
- S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
- Es presentarà anualment, davant de l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup 1.a, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
  
Resolució  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte d'ampliació de l'explotació avícola d'engreixament situada al polígon 7, parcel·la 623 (anteriorment, parcel·les 3, 4 i 5), del terme municipal de la Jana (Castelló), promogut per Boix-Gargallo, CB, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
1. L'ús de l'aigua haurà d'estar emparat pels títols administratius de l'òrgan de conca que n'asseguren la disponibilitat per a usos ramaders; en cas contrari, el municipi haurà de sol·licitar una assignació per a usos ramaders.  
2. Durant la fase de construcció de la nau:  
a) Es comprovarà el correcte estat mecànic de tots els vehicles mitjançant les preceptives revisions tècniques.  
b) No es realitzarà cap mena d'activitat de manteniment de la maquinària a la mateixa parcel·la.  
c) S'aplicaran regs en dosi suficient a les zones on es produïsca alçament de pols i els apilaments de terres es realitzaran a recer del vent.  
  
d) Els materials d'excavació que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra es gestionaran d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a utilitzar-los en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar o, si no és possible, seran entregats a un gestor autoritzat.  
3. D'acord amb el que estableix la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, almenys la meitat de la superfície de les parcel·les lligades a l'explotació haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en el seu ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies. El promotor realitzarà les plantacions necessàries perquè es complisca aquesta norma que contribueix a la integració de la instal·lació en l'entorn.  
4. Amb caràcter previ a la concessió de la llicència ambiental, es projectarà un femer amb capacitat suficient per a emmagatzemar el fem produït durant un cicle productiu com a mesura preventiva contra la contaminació del sòl i de les aigües, evitant en tot cas que aquest s'apile directament sobre el sòl si no es produeix la perfecta coordinació entre la fi del cicle productiu i la recollida del fem per part de l'empresa gestora. El femer haurà de posseir solera impermeable i estanca, sistema de recollida de lixiviats i parets i coberta que impedisquen l'arrossegament del fem per la pluja i haurà d'estar construït abans de la posada en marxa de l'activitat.  
5. La solera de les naus i del femer hauran de ser totalment estanques i impermeables. Amb caràcter previ a l'inici de l'activitat, se certificarà davant de l'òrgan substantiu la impermeabilitat i estanquitat d'aquestes mitjançant un document signat per un tècnic competent.  
6. Els lixiviats recollits al femer seran retirats juntament amb el fem per una empresa gestora autoritzada inscrita en el registre d'establiments SANDACH.  
7. L'ampliació de la granja estarà sotmesa a la notificació prevista en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, d'acord amb la classificació de l'activitat com a grup C segons el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, establit pel Reial decret 100/2011.  
  
8. L'estudi d'impacte ambiental es completarà amb un pla de vigilància ambiental que contindrà com a mínim els següents punts:  
- Es comprovarà periòdicament l'estanquitat i impermeabilitat de la solera de les naus i del femer. Després de cada buidatge i neteja d'aquests, es comprovarà de forma visual l'existència de possibles fissures i es procedirà, si pertoca, a reparar-les.  
- S'hauran d'adoptar i vigilar de forma periòdica les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi i la resta de normativa sectorial que hi és aplicable.  
- La granja disposarà d'un llibre de registre en el qual s'anotaran totes les retirades de fem realitzades per un gestor autoritzat, amb la indicació del volum de fem retirat i la data en què siga retirat. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a disposició de l'autoritat substantiva o ambiental, sempre que aquestes el requerisquen.  
- S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
- Es presentarà anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
9. Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
  
10. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent a l'àmbit de la Comunitat Valenciana, aplicant el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 18 d'octubre de 2019. El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons la Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]»  
  
València, 8 de novembre de 2019. El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons la Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]