Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9533, del 14-02-2023 (2023/1097)

RESOLUCIÓ de 31 de gener de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial del corredor verd del riu Sonella, al terme municipal d'Onda. Expedient 44/9118-YEJ.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9533

Data del DOGV
:   14-02-2023

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2023/1097


Data del document
:   31-01-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * pla d'urbanisme

RESOLUCIÓ de 31 de gener de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial del corredor verd del riu Sonella, al terme municipal d'Onda. Expedient 44/2297-CRL. [2023/1097]  
De conformitat amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 44/0139-IYK Onda (Castelló).  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental del pla especial del corredor verd del riu Sonella  
Promotor: Ajuntament d'Onda  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló  
  
Localització: municipi d'Onda (Castelló)  
Expedient: 044/2940-TEO  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 23 de juliol de 2020, va adoptar el següent:  
Acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial del corredor verd del riu Sonella d'Onda, en els termes següents:  
Amb data 16 d'abril de 2019 es rep de l'Ajuntament d'Onda, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial del corredor verd del riu Sonella.  
  
Documentació aportada  
Amb data 16 d'abril de 2019 es rep de l'Ajuntament d'Onda, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, la documentació següent en format digital: document inicial estratègic (DIE), ordenances, pla d'ordenació i catàleg, memòria justificativa, memòria informativa, estudi de viabilitat econòmica i plànols d'informació.  
  
  
Planejament vigent  
El municipi d'Onda disposa, com a document de planejament urbanístic, d'un Pla general d'ordenació urbana.  
- El 25 de juliol de 1994, la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló va acordar aprovar definitivament la seua revisió respecte dels àmbits classificats com a sòl urbà i sòl urbanitzable programat UP-3.  
  
- L'11 d'abril de 1995, aquesta comissió va aprovar definitivament la revisió respecte a la resta del sòl urbanitzable i sòl no urbanitzable.  
Sobre el pla general es va emetre declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions el 5 de setembre de 1993 (R/N: exp. 135/4354HFB).  
Per acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló de 22 de juliol de 1998, va quedar homologat el Pla general d'Onda a la Llei reguladora de l'activitat urbanística, Llei 6/1994. Sobre el pla general es va emetre DIA favorable amb condicions el 8 de juliol de 1998 (R/N: exp. 301/3816FTK).  
  
  
Imatge I - Plànol de la vigent classificació, realitzat a partir del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià. SNU P (sòl no urbanitzable protegit), verd fosc; SNU C (comú), verd clar; SU R (sòl urbà residencial) roig, i SU I (sòl urbà industrial) gris.  
  
En relació amb la regulació d'usos, el vigent planejament estableix el següent:  
  
SNU C: títol VI, capítol I  
- Habitatge familiar.  
- Magatzem vinculat a explotació agrícola i ramadera.  
- Instal·lacions necessàries per a explotacions agrícola, ramadera, etc.  
- Explotació de pedreres o extracció d'àrids o terres.  
- Activitats de serveis vinculats funcionalment a carreteres.  
- Activitats industrials i productives.  
- Activitats turístiques, recreatives, esportives, d'oci, d'esplai i terciàries.  
SNU P: títol VI, capítol II  
- SNU PE (protecció ecològica): les riberes de tots els corrents d'aigua existents al terme municipal i els llits són terrenys de domini públic,  
  
«- La realització d'obres o activitats en els llits públics i els seus marges, se sotmetran als tràmits i requisits exigits per l'article 69 de la Llei d'aigües de 1985.  
- Es prohibeix qualsevol tipus d'obres, plantacions o activitats que puguen dificultar el lliure curs de les aigües en els llits públics assenyalats, siga quin siga el règim de propietat. Especialment es prohibeixen totes les obres que sobreisquen de la rasant natural del terreny, excepte les requerides per les obres hidràuliques de canalització o desviament o desdoblament, dels rius públics.  
- En aplicació de l'article 95 de la Llei d'aigües de 1985, en la tramitació d'autoritzacions, concessions, així com els expedients per a la realització d'obres amb qualsevol finalitat, incloent-hi la correcció de conques hidràuliques, que puguen afectar els llits i als seus marges, s'exigirà la realització d'un estudi d'impacte ambiental, en el qual es justifique que no es produiran conseqüències que afecten adversament la qualitat de les aigües i el medi ambient.  
- Les zones de servitud de pas vinculades als marges dels llits públics, estaran sotmeses a les mateixes restriccions d'ús i edificació que els llits públics exposades en els punts anteriors. Es destinaran preferentment a la seua regeneració mitjançant la conservació de les espècies autòctones existents o mitjançant la utilització d'espècies vegetals adequades.  
- Les activitats a realitzar en les zones marcades en la normativa gràfica com de protecció ecològica, que siguen de propietat privada, degudament acreditada, hauran d'adjuntar el corresponent estudi sobre l'impacte ambiental, que pogueren produir-se.»  
- SNU PI (protecció d'infraestructures): constituïdes per la infraestructura viària, els camins ramaders hi inclosos i la infraestructura del cicle hidràulic (canals per a reg, aigua potable i aigües residuals), xarxa elèctrica, gasoducte, etc.  
L'ús general o dominant d'aquestes zones és el dotacional d'infraestructures o el dotacional de comunicacions. El règim d'usos estarà regulat per la legislació sectorial específica aplicable en cada cas.  
  
No es permetran altres construccions que les pròpies de la infraestructura corresponent i les autoritzades per la legislació sectorial específica.  
- SNU PF (protecció forestal): els terrenys ocupats actualment per vegetació arbòria o arbustiva, així com aquells terrenys que van ser objecte d'incendi al setembre de 1993.  
Només poden destinar-se a usos forestals amb zones d'agricultura de secà. Per contra, no podran ser dedicats mai a utilitzacions que impliquen transformació de la seua destinació o de la naturalesa forestal, o que lesionen el valor específic de la vegetació arbòria que es vol protegir.  
Es prohibeixen tots els usos incompatibles amb l'ús forestal i especialment l'ús d'habitatge, així com qualsevol tipus d'edificació. També es prohibeixen els abocaments de qualsevol tipus de residus sòlids, líquids o gasosos en aquest tipus de sòls.  
  
Planejament en tramitació: l'Ajuntament va iniciar la tramitació d'un nou Pla general sobre el qual es va emetre document de preestudi d'abast el 19 de novembre de 2009 i posteriorment un informe ambiental el 29 març de 2017. Es va remetre un advertiment de caducitat el 23 de juny de 2020 (R/N: 61/0057VQM).  
En aquest nou pla general es proposa la creació d'un parc fluvial (corredor verd) al llarg de la ribera esquerra del riu Sonella que comprenga els terrenys situats entre el sòl urbà i urbanitzable, i la ribera del riu, i així donar al municipi una zona dotacional de primer ordre i de sistema general com a sòl no urbanitzable.  
  
Objecte de la modificació  
El Pla especial té, com a objectiu principal, la posada en valor de l'espai comprés entre els sòls urbans i urbanitzables d'Onda i el riu Sonella, amb més de 380.433 m² de sòl, mitjançant la seua adequada ordenació i regulació d'usos, i així aconseguir potenciar els valors naturals i socials a través de la infraestructura verda que conforma el riu Sonella i el seu entorn.  
Com a desenvolupament de l'objectiu principal descrit es proposen uns objectius específics:  
- Posada en valor del riu Sonella, pel seu valor històric, paisatgístic i cultural, i afavorir una xarxa d'itineraris que permeten el gaudi recreatiu i social d'aquest espai.  
- Recuperar espai públic per a afavorir una mobilitat més neta, mitjançant la creació de sendes o recorreguts per als vianants i ciclistes entre els nuclis urbans d'Artesa, Onda i el Tossalet.  
- Posada en valor d'espais de valor natural, millorant l'accessibilitat i connectivitat d'aquests.  
- Preservació i conservació del patrimoni natural, històric i hidràulic.  
- Regenerar les àrees degradades que es localitzen entre els nuclis esmentats anteriorment.  
- Crear un espai públic que acoste els ciutadans i els visitants d'Onda al riu, com a porta d'accés al Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
  
- Desenvolupar actuacions compatibles amb el riu i amb les condicions naturals que l'entorn exigeix.  
- Connectar la nova xarxa de camins que es projecte amb la xarxa de camins, senderes i camins ramaders existents.  
- Millorar les condicions naturals que reduïsquen els riscos d'inundació que presenta la zona d'acord amb els estudis d'inundabilitat realitzats per les administracions autonòmica i estatal.  
La proposta que es desenvoluparà no té per objecte modificar el Pla general, sinó desenvolupar els articles del títol sisé, relatius al sòl no urbanitzable, i més concretament els referits a la zona de sòl no urbanitzable comú i zona de sòl no urbanitzable protegit (SNUP, protecció ecològica, i SNUP, protecció d'infraestructures, en concret els camins ramaders i les infraestructures del cicle hidràulic) que són els existents en l'àmbit del Pla especial.  
Els límits del Pla especial s'han dividit en dos àmbits denominats àmbit estricte i àmbit ampliat, cadascun dels quals tindrà funcions i tractaments diferents en l'ordenació proposada.  
La superfície de l'àmbit estricte, constituïda per les riberes del llit del riu Sonella en el marge esquerre, incloent-hi els camins exteriors, és de 254.482,44 m².  
L'àmbit ampliat, constituït bàsicament pel llit, domini públic hidràulic, comprén una superfície de 125.940,02 m².  
  
Imatge II. Àmbit del Pla especial. Font: DIE.  
  
D'acord amb el DIE, l'alternativa 1 elegida en aquest suposa una zonificació i una regulació normativa mitjançant ordenances que permeta gestionar els usos que puguen desenvolupar-se, a fi d'aconseguir els objectius el Pla especial. En aquesta no es reclassifica sòl, per tant, es manté la prevista en el Pla general i s'adeqüen els usos compatibles amb les limitacions establides en les Normes Urbanístiques i en les legislacions sectorials que són aplicables.  
La pràctica totalitat del sòl sobre el qual es desenvolupa el Pla especial és no urbanitzable, concretament, 250.373,33 m² corresponents a l'àmbit estricte i 125.940,02 m² de l'àmbit ampliat, que representen el 98,92 % de la totalitat del sòl que abasta el Pla especial.  
  
Els sòls classificats com a urbà i urbanitzable, amb una extensió conjunta de 4.120,12 m² (equivalent a l'1,08 % del sòl total), que s'integrarien en el corredor verd, es corresponen amb diferents alternatives de la xarxa d'itineraris previstos, els traçats dels quals transcorren parcialment per vials dels sectors urbanitzables confrontants amb el corredor verd i pel sòl urbà d'Artesa, a fi de donar continuïtat a aquesta xarxa. Els sòls urbans i urbanitzables que formaran part del corredor verd es localitzen íntegrament en l'àmbit estricte i tenen la qualificació de residencial.  
  
Taula de superfícies per àmbits del corredor verd del Pla general d'Onda. Font: DIE.  
  
  
Àmbit del corredor Classificació del sòl Qualificació del sòl (m²) Superfície total (m²)  
 Comú Protegit Residencial   
Estricte Sòl no urbanitzable 72.623,22 419.738,51 984.296,33  
 Sòl urbanitzable 1.874,42 1.874,42  
 Sòl urbà 2.245,70 2.245,70  
 Subtotal 72.623,95 622.481,75 4.120,85 417.110,45  
Ampliat Sòl no urbanitzable 1.864,26 262.508,95 049.731,02  
 Subtotal 1.864,19 249.463,79 448.564,02  
Superfície total (m²) 74.488,67 870.992,81 4.120,32 930.535,47  
  
  
D'acord amb les ordenances proposades: en el Pla especial la zonificació del sòl rural del Pla especial per al corredor verd - Riu Sonella a Onda delimita diferents zones rurals comunes (ZRC) i zones rurals protegides (ZRP) incloses en aquest espai de la infraestructura verda, amb la finalitat d'ordenar el sòl inclòs en l'àmbit d'ordenació i atenent convenientment els valors i funcions ambientals, territorials, paisatgístiques, econòmiques o culturals que exerceixen.  
  
El sòl rural del Pla especial per al corredor verd - Riu Sonella a Onda se zonifica en els següents àmbits específics constituïts per tres zones lligades a la seua proximitat a assentaments urbans, però sobretot a la presència d'una gran extensió de sòl capaç d'albergar diversos usos i activitats relacionades amb la millora ambiental i natural del riu Sonella i el seu entorn. Aquestes tres zones es preveu unir-les mitjançant dues connexions, enteses com a espais lineals que permetran donar continuïtat al corredor verd connectant les zones anteriors dues a dues.  
  
En aquest sentit, s'han definits tres nuclis o zones, el nucli d'Artesa (zona A), amb una superfície de 107.289 m², el nucli de Nova Onda (zona B), amb una superfície de 45.047 m² i finalment el nucli Capamantos (zona C) amb una superfície de 73.718 m².  
La zona A d'Artesa està unida amb la zona B amb la connexió del Carme amb una superfície de 4.169 m², i la zona B amb la C amb la connexió Abanicos amb una superfície de 16.005 m².  
Mentre que les dues zones de connexió, el Carmen i Abanicos, consisteixen en àmbits quasi lineals que serveixen per a donar continuïtat al corredor verd i que serveixen de suport per a la implantació dels itineraris, en els tres nuclis proposats, Artesa, Nova Onda i Capamantos, permeten la implantació d'usos complementaris per a arredonir el concepte de ruta i potenciar l'interés espai verd-turístic- cultural del corredor verd.   
Es considera que el corredor té un caràcter completament dotacional, com a infraestructura verda pública permetrà usos dotacionals respectuosos amb el medi ambient (aules mediambientals, restauració, cros, etc.).  
  
  
Imatge III. Zonificació d'usos proposada. Font: DIE.  
  
D'altra banda, aquestes zones queden al seu torn zonificades en les següents subzones:  
A.I. Zona rural protegida natural. (ZRP-NA)  
A.I.A. Zona rural protegida ús forestal. (ZRP-NA1)  
A.II. Zona sòl rural protegit per risc d'inundació. (ZRP-RI)  
A.III. Zona rural protegida per afeccions  
A.III.A. Zona rural protegida per afeccions. Camins ramaders. (ZRP-AF1)  
A.III.B. Zona rural protegida per afeccions. Llits. (ZRP-AF2)  
  
Imatge IV. Subzonificació proposada en sòl rural en relació amb la seua qualificació. Font: plànols d'ordenació del Pla especial.  
Imatge V. Subzonificació proposada en sòl rural protegit per risc d'inundació. Font: plànols d'ordenació del Pla especial.  
Imatge VI. Subzonificació proposada en sòl rural protegit per afeccions. Font: plànols d'ordenació del Pla especial.  
En l'article 3 de les ordenances s'estableixen les condicions generals d'ús.  
«Sense perjudici de les condicions particulars que s'especifiquen en cada ús, s'haurà de complir el següent:  
a) Hauran de complir les condicions establides en la legislació urbanística vigent per als diferents usos i les seues autoritzacions, sense perjudici de les condicions particulars més restrictives que s'establisquen en cada zona o subzona.  
b) No s'autoritzaran activitats, instal·lacions, construccions o obres incompatibles amb els valors protegits o amb el manteniment i sostenibilitat del medi rural, o que desvirtuen els valors ambientals assenyalats en aquest document per a aquestes, o excedisquen les estrictament indispensables per al seu ús, o l'emplaçament de les quals en sòl rural no estiga justificat davant d'altres classes de sòl.»  
Els articles 4 i 5 regulen les tanques.  
En l'article 7 s'estableixen condicions de protecció ambiental relatives a abocaments, prospeccions, desmunts, prevenció d'incendis, coves i vegetació. Respecte a aquesta última s'estableix el següent: «Es prohibeix danyar, talar, tallar o arrancar espècies vegetals autòctones en tot l'àmbit del Pla especial, llevat que estiguen relacionades amb labors pròpies de la gestió agrícola o forestal i siguen de caràcter habitual.»  
  
L'article 8 estableix les condicions particulars per a instal·lacions auxiliars, i destaca el següent: «Les instal·lacions de reg, fins i tot casetes i poselles amb una superfície ocupada en planta no superior a 6 m², una alçària màxima de 2,20 m. Aquestes instal·lacions hauran de complir les condicions de parcel·la i estètiques de l'article 6 d'aquestes ordenances.»  
L'article 10 regula l'activitat agropecuària i forestal en l'àrea del Pla especial per a regular l'ús agrícola i ramader tradicional i la tala i repoblació forestal. Per exemple: «La tala d'arbres haurà de disposar de l'autorització expressa de l'òrgan competent en matèria de medi ambient. Les repoblacions forestals hauran de fer-se amb espècies autòctones, pròpies dels espais que es protegeixen.»  
L'article 11 estableix les normes generals respecte a les construccions en l'àrea del Pla especial:  
«- Es fomentarà la rehabilitació enfront de la nova construcció d'edificis.  
- Queda expressament prohibida la construcció de nous habitatges i construccions ramaderes.»  
L'article 12 regula els usos i actuacions en les àrees de l'entorn:  
«Fins que l'Administració ho adquirisca, es permetran les tasques agrícoles tradicionals i la ramaderia, sempre que no afecten la integritat, conservació de les actuals explotacions agrícoles. També es permetrà la tanca de les parcel·les amb l'ús d'elements naturals i tradicionals, i sempre que no es provoque un impacte visual directe sobre el llit del riu.»  
  
Article 9. Zona rural protegida natural (ZRP-NA): «correspon als terrenys amb valors ambientals, paisatgístics, culturals o econòmics que s'hagen de conservar, recuperar o millorar, perquè així ho reculla el pla general estructural o derivats de declaracions formals o administratives de rang superior.»  
Article 13. Zona rural protegida d'ús forestal (ZRP-NA1):  
- Es regula d'acord amb la legislació sectorial forestal.  
- «En aquest sòl s'admet únicament l'ús forestal, tant de plantació com natural, i es prohibeixen tots els usos que no estiguen directament vinculats amb el bé que es vol protegir, i no es podran dur a terme activitats de transformació agrícola que suposen l'alteració radical del relleu i del paisatge. Llevat que es demostre que la parcel·la en qüestió va ser anteriorment sotmesa a ús agrícola.»  
S'estableixen una sèrie de limitacions, com per exemple:  
- S'admet el manteniment i la regeneració de les formacions forestals arbòries, arbustives, de matoll o herbàcies, ja siguen espontànies o procedisquen de sembra o plantació, que complisquen o puguen complir funcions ambientals, de regulació, biodiversitat, protectores, productores, culturals, paisatgístiques o recreatives, així com les activitats de regeneració de zones forestals degradades.  
- Es permeten activitats, com ara la silvicultura. No tindran la consideració de canvi d'ús les rompudes i cultius necessaris per a la realització i/o manteniment de repoblacions i plantacions forestals, realitzades segons el legalment previst.  
- Es permet la construcció de pistes o camins forestals i infraestructures necessàries per a la provisió dels serveis ambientals, com ara àrees recreatives, observatoris forestals, etc., sempre que hagen estat autoritzades prèviament.  
  
Article 14. Zona de sòl rural protegit per risc d'inundació (ZRP-RI):  
  
- ZRP-RI2, es consideren com a zones de precaució davant de possibles inundacions.  
- ZRP-RI1, la qual és la de major perillositat i susceptible de veure's incrementat el risc davant nous usos. Per això, aquesta zona serà de major restricció davant dels usos que es localitzen, els quals hauran de ser compatibles amb les regulacions estatals i autonòmiques en matèria d'inundació.  
El capítol III estableix les ordenances de protecció i millora de la mobilitat.  
Article 18. Es consideren itineraris «aquelles vies públiques que es construïsquen per a permetre la millora de la mobilitat per als vianants i amb vehicles sense motor a fi de facilitar l'accés al llit, i al llarg d'aquest, constituïts com a recorreguts alternatius i punts de connexió amb el municipi».  
L'article 19 estableix la tipologia de la via ciclista/per als vianants, camí verd. El camí verd, amb ús compartit de vianants i ciclistes, tindrà un ample de 3 m, compatible amb tots dos usos. Es regula el paviment, les esplanades, els ferms i els paviments, el drenatge, s'estableixen condicionaments mediambientals i la integració paisatgística. D'aquesta última cal destacar el següent: «Només s'utilitzaran espècies autòctones o ornamentals introduïdes des d'antic a la Comunitat Valenciana i que no tinguen caràcter invasor.»  
«Es distingiran els tipus de vegetació següents.  
- Bosc de ribera: quant a la vegetació de ribera s'utilitzaran per a la repoblació i plantació principalment xops (Populus sp.) i salzes (Salix sp.) en els marges més exteriors del llit, i canyissos i joncs en les zones en contacte amb l'aigua.  
- Bosc mediterrani: la vegetació forestal estarà constituïda fonamentalment per pinedes amb predomini del pi blanc (Pinus halepensis) amb un estrat arbustiu format per coscolls (Quercus coccifera), llentiscles (Pistacia lentiscus), brucs (Erica multiflora), aladerns (Rhamnus alaternus), margallons (Chamaerops humilis), romer (Rosmarinus officinalis), timons (Thymus sp.), murta (Myrtus communis), baladre (Nerium oleander) i lavanda (Lavandula officinalis).  
- Cultius de secà: en zones pròximes a parcel·les de cultiu i més pròximes al nucli de la població, en les quals es troben exemplars solts de garrofera (Ceratonia siliqua) i olivera (Olea europea), es realitzarà una repoblació amb les mateixes espècies.  
- En les zones de descans s'utilitzaran també exemplars de lledoner (Celtis australis), ja que es tracta d'un arbre de ràpid creixement, amb copa redona, ramificada i densa, ideal per a donar ombra, molt integrat en el clima mediterrani, i per això molt utilitzat en molts parcs urbans.»  
  
  
Justificació de la modificació  
L'Ajuntament pretén potenciar el valor natural del tram del riu entre Artesa i el Tossalet i al sud del nucli principal d'Onda, i crear un corredor verd que servisca de porta d'entrada al Parc Natural de la Serra d'Espadà alhora que siga un gran parc per als habitants d'Onda i servisca com a reclam i valor turístic.  
D'acord amb el DIE, els processos urbanístics previstos en la revisió del Pla general, que s'està duent a terme, per a obtindre el sòl que constituirà el corredor verd, són a través de l'article 115.6 de la Llei d'ordenació del territori, el qual ha quedat sense efecte a causa del canvi legislatiu pel qual va quedar derogada aquesta llei. Aquesta circumstància juntament amb l'estat de tramitació del PGOU, fa necessari l'ordenació d'usos i la seua gestió mitjançant un document urbanístic que complemente, i en aquest cas modifique, el que es preveu en el Pla general, ja que quedaria un sòl no urbanitzable residual entre els sòls urbans i urbanitzables i el sistema general que constituiria el corredor verd.  
Davant aquesta situació, s'indica que resulta necessari integrar en l'àmbit del corredor verd tot el sòl no urbanitzable comú i protegit que es localitza entre els sòls urbans d'Onda, Artesa i el Tossalet, els sòls urbanitzables pròxims a aquests i el llit del riu Sonella. La proposta no té per objecte modificar la classificació i qualificació del sòl, es manté la mateixa, sinó establir una zonificació i regulació d'usos, i evitar sòls residuals de molt difícil gestió.  
  
  
Consultes realitzades  
Aquesta direcció general ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, d'acord amb el que es disposa en l'article 51 de la LOTUP, amb la finalitat de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII d'aquesta llei.  
  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en els quals pot incidir, es realitza una consulta a les següents administracions:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
21.05.19 04.12.19 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
21.05.19 08.08.19 Direcció General de Patrimoni Cultural  
21.05.19 28.06.19 Servei Territorial d'Agricultura de Castelló, Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
21.05.19 18.12.19 Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits (director conservador de PN Serra d'Espadà). Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
21.05.19 Subdirecció General de Mobilitat; Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
21.05.19 02.10.19 Servei d'Ordenació i Gestió Forestal. Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
21.05.19 15.01.20 Servei d'Ordenació del Territori; Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
21.05.19 23.07.20 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge; Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
  
  
Els informes rebuts juntament amb l'Informe Ambiental i Territorial Estratègic es publicaran en la següent pàgina web:   
http://www.agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/buscador-de-expedientes.  
C) Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que s'estipula en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
C.1. Descripció de l'àmbit: l'àmbit el constitueix el riu Sonella des del nucli de població d'Artesa fins al nucli del Tossalet i ocupa el llit, el domini públic hidràulic del riu i fonamentalment la ribera esquerra d'aquest.  
  
Imatge VII. Ortofotografia del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià.  
Fisiogràficament són terrenys plans o ondulats sobre materials quaternaris, argiles roges amb còdols encrostats (depòsits de peu de mont) i conglomerats (mantells al·luvials encrostats).  
Gran part de l'àmbit està afectat d'acord amb el visor de l'Institut Cartogràfic Valencià per perillositat d'inundació 6 i més puntualment per perillositat geomorfològica d'acord amb el Patricova. En aquest tipus de sòls existeixen limitacions respecte als usos, article 18.3 i 4 d'aquest decret.  
La totalitat de l'àmbit presenta capacitat d'ús agrícola elevada (classe B).  
L'àmbit es troba en l'estatge bioclimàtic termomediterrani d'ombroclima sec. Es pot observar vegetació natural puntualment en algunes zones de la ribera i en els marges del llit constituïda per matolls tipus romerar i màquia llentiscar-coscollar amb margalló (Chamaerops humilis) amb exemplars de pi blanc (Pinus halepensis). En les riberes hi ha camps de cultiu de secà amb garrofera, olivera i ametler i algunes zones amb regadiu, cítrics). El llit del riu Sonella està sec la major part de l'any, dominant els baladres (Nerium oleander).  
A l'inici de l'àmbit hi ha una zona afectada per risc de lliscament baix.  
Una part de l'àmbit és terreny forestal PATFOR d'acord amb el visor de l'Institut Cartogràfic Valencià coincidint fonamentalment amb el llit i prop del nucli antic d'Onda.  
En l'àmbit del Pla especial hi ha diferents edificacions disperses, fonamentalment en l'àmbit del vigent sòl no urbanitzable comú.  
  
Tot l'àmbit del Pla especial es troba dins de l'àmbit del PORN de la Serra d'Espadà en zona d'amortiment d'impactes, i puntualment una ínfima part es troba afectada per la zona d'especial protecció d'aus (ZEPA) Serra d'Espadà.  
  
Imatge VIII. Ortofotografia del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià. Verd fosc: terreny forestal PATFOR; verd clar: perillositat d'inundació 6 PATRICOVA, i rosa clar: perillositat d'inundació geomorfològica PATRICOVA.  
  
C.2. En relació amb les característiques de la modificació:  
C.2.a. En el vigent planejament urbanístic els sòls de l'àmbit del Pla especial són en una xicoteta part sòl no urbanitzable comú on estan permesos els usos que la legislació, en principi, permet en aquest tipus de sòl.  
La resta de la zona és sòl no urbanitzable protegit. D'acord amb la informació disponible i aportada, pel que sembla, seria sòl no urbanitzable de protecció ecològica.  
En el primer cas, el planejament vigent estableix que els usos han d'ajustar-se a l'indicat en la legislació sectorial d'aigües i, a més, es prohibeixen totes les obres que sobreisquen de la rasant natural del terreny, llevat de les requerides per les obres hidràuliques de canalització o desviament o desdoblament, dels llits públics. Els usos possibles estan bastant limitats.  
Quant al sòl no urbanitzable de protecció forestal, les limitacions són importants: no es permeten els usos que impliquen transformació de la seua destinació o de la naturalesa forestal, o que lesionen el valor específic de la vegetació arbòria que es vol protegir, i es prohibeixen tots els usos incompatibles amb l'ús forestal i especialment l'ús d'habitatge, així com qualsevol tipus d'edificació.  
C.2.b. En el Pla especial proposat s'estableix una regulació que, en síntesi, pot resumir-se de la manera següent:  
La regulació d'usos proposada és a vegades poc específica.  
En tot l'àmbit del Pla especial: no s'autoritzaran activitats, instal·lacions, construccions o obres incompatibles amb els valors protegits o amb el manteniment i sostenibilitat del medi rural, o que desvirtuen els valors ambientals assenyalats en aquest document per a aquestes, o excedisquen les estrictament indispensables per al seu ús, o l'emplaçament de les quals en sòl rural no estiga justificat davant d'altres classes de sòl. Queda expressament prohibida la construcció de nous habitatges i construccions ramaderes.  
Es permeten les activitats agrícoles tradicionals i ramaderes i la conservació de les actuals explotacions agrícoles.  
D'acord amb aquesta regulació general, aquest IATE interpreta que no permet la construcció de nous habitatges i explotacions ramaderes, encara que sí el manteniment de les existents en el cas d'estar legalment autoritzades. Respecte als usos industrials també estarien molt limitats, atés que no ajustar-se als valors que s'han de protegir en els sòls no urbanitzables protegits i, en el comú, en principi, la seua instal·lació seria difícil i s'hauria de justificar, almenys, enfront d'altres sòls.  
Les ordenances no fan referència a una regulació específica per al sòl no urbanitzable comú rural, per tant, la regulació s'entén que haurà d'ajustar-se a aquestes condicions generals d'ús i normes respecte a qüestions generals com les abans indicades. No obstant això, sí que es fa referència al sòl no urbanitzable de protecció natural i, encara que s'indica que es tracta de terrenys amb valors ambientals, paisatgístics, culturals o econòmics que s'hagen de conservar, no estableix una regulació específica per a aquests. Aquests sòls coincideixen pràcticament íntegrament amb els sòls no urbanitzables protegits en el vigent planejament urbanístic.  
Les ordenances sí que fan referència al sòl no urbanitzable de protecció forestal i estableixen una regulació específica. Un sòl en el qual s'admet únicament l'ús forestal, tant de plantació com natural, i es prohibeixen tots els usos que no estiguen directament vinculats amb el bé a protegir, i no es poden dur a terme activitats de transformació agrícola que suposen l'alteració radical del relleu i del paisatge. Llevat que es demostre que la parcel·la en qüestió va ser anteriorment sotmesa a ús agrícola.  
Respecte al sòl no urbanitzable comú rural i sòl no urbanitzable de protecció natural, no s'observen en principi diferències específiques entre aquests en la regulació proposada, encara que les condicions generals d'ús indiquen que no s'autoritzaran usos que no siguen compatibles amb els valors de cada zona i, en el cas del sòl no urbanitzable de protecció natural, sí que posseeix valors naturals a protegir, contràriament al sòl no urbanitzable rural comú.  
La modificació proposada respecte a la superfície pot considerar-se reduïda en proporció a la superfície del municipi: 380.433 m², àmbit Pla especial i 726.069.109 m², municipi, és a dir, un 0,3 % de la superfície del municipi.  
El Pla especial suposa una modificació de la regulació d'usos en la zona del riu Sonella que no suposa una variació substancial de la regulació existent en l'actualitat, ni del model territorial.  
La major part de l'àmbit del Pla especial és un sòl no urbanitzable de protecció i en una xicoteta porció és sòl no urbanitzable comú, que es mantenen pràcticament inalterats en la proposta del Pla especial. Respecte al sòl no urbanitzable comú rural, la proposta de regulació d'usos restringeix els usos del plantejament vigent en no permetre, per exemple, nous habitatges i construccions ramaderes, la qual cosa s'estima, en principi, ajustada a les característiques de la zona per la seua funció com a corredor ecològic i paisatgístic, per ser sòls amb perillositat d'inundació geomorfològica i perillositat d'inundació 6, amb una capacitat d'ús agrícola elevada.  
El canvi de regulació en el sòl no urbanitzable protegit no és substancial, i queda en el sòl no urbanitzable de protecció natural poc definit en la proposta de Pla especial.  
Tenint en compte el que s'ha dit abans, la modificació proposada es considera que pot ser una modificació menor del planejament existent d'acord amb el que s'estableix en l'article 46.2.a de la LOTUP i article 5.2.f de la Llei 21/2013.  
La modificació no suposa un canvi substancial en el model territorial, i sí que suposa un marc per a determinat tipus de projectes.  
Tot l'àmbit del Pla especial està gràficament, d'acord amb el visor de l'Institut Cartogràfic de la Comunitat Valenciana, dins de l'àrea d'influència antròpica de la zona d'amortiment d'impactes del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà. No obstant això, a l'hora de determinar la regulació d'usos, caldria tindre en compte no sols la delimitació gràfica sinó també el text i la realitat física, article 6.2 del Decret 218/1997, d'aprovació del PORN de la Serra d'Espadà. Algunes podrien cabre per la seua realitat física potser en la definició d'àrees naturals amb una regulació d'usos més estricta que l'anterior. Com indica l'informe del director conservador del Parc Natural, el Pla especial és compatible amb la legislació vigent d'aplicació a aquest.  
  
C.3. En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
- Es tracta d'una àrea pròxima al sòl urbà o urbanitzable amb característiques bàsicament de camps de cultiu amb algunes zones forestals amb clara influència antròpica en una zona amb una capacitat agrícola d'ús elevada, amb perillositat d'inundació 6 i geomorfològica que exerceix la funció de corredor ecològic per la presència del llit així com també corredor paisatgístic, en la qual els usos plantejats no ocasionaran en l'àmbit de pla efectes negatius significatius sobre el medi ambient.  
  
C.3.a. Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà: l'informe remés pel Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits indica que el Pla especial és compatible amb la legislació d'aplicació (PORN de la Serra d'Espadà) i no necessita realitzar una avaluació detallada de repercussions dels seus efectes sobre Xarxa Natura 2000.  
  
En l'informe s'indica a més:  
Les actuacions a executar s'han d'ajustar als condicionants següents:  
1. S'ha d'adequar al que es disposa en el Decret 218/1997, del 30 de juliol, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà.  
2. L'ocupació del domini públic hidràulic i de la zona de servitud, per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals, hauran de disposar de l'autorització i justificació de l'organisme de conca.  
3. Les actuacions plantejades sobre la vegetació, relacionades amb els tractaments silvícoles per a l'eliminació d'exemplars morts sobre el llit i podes de formació i/o sanejament de la massa arbrada o arbustiva, es realitzaran amb mitjans manuals, es trituraran les restes generades, en la mesura que siga possible, i s'aportaran als marges del riu.  
  
Les restes dels tractaments silvícoles de més envergadura que no puguen ser triturats, així com els possibles fems i voluminosos existents en el riu, seran depositats en abocador autoritzat. En l'estrat arbustiu, els tractaments manuals es canalitzaran fonamentalment en la disminució de la biomassa d'esbarzers, amb la preservació, en tot cas, de les espècies protegides previstes en el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació i l'Ordre 6/2013, de 25 de març, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, per la qual es modifiquen les llistes valencianes d'espècies protegides de flora i fauna.  
En el cas d'espècies al·lòctones i invasores (com ara Arundo donax) i amb la finalitat d'evitar el rebrot, s'haurà de preveure un programa de seguiment i actuacions puntuals de control dels focus de rebrot, per als punt en els quals no es preveu el cobriment amb plàstic (pvc). Les restes de canya i, en el seu cas, rizoma i amb la finalitat d'evitar la propagació d'una espècie estimada com a exòtica i invasora, així establit pel Decret 14/2013, de 18 de gener, del Consell, de modificació del Decret 213/2009, de 20 de novembre, pel qual s'aproven mesures per al control d'espècies exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana, seran retirades del llit públic i depositades en lloc que no supose risc per a la seua propagació en el terreny natural o, si escau, en abocador controlat.  
  
Quant a les actuacions d'introducció d'espècies vegetals, es recomana espècies característiques dels boscos galeria dels rius i barrancs de la Comunitat Valenciana, com són: Populus nigra sp. nigra (evitant la utilització de subespècies al·lòctones o clons comercials), Populus alba, Salix atrocinerea, Ulmus minor, Crataegus monogyna, Fraxinus angustifolia, entre altres espècies.  
4. Quant a les actuacions proposades de condicionament de camins per al seu ús com a itineraris localitzats en l'àmbit del sòl no urbà, no es realitzaran sense informe previ del parc natural. El material granular o de qualsevol una altra índole, per a la seua utilització en aquests condicionaments, no es podrà obtindre dels marges de les pistes ni per la creació de pedreres de préstec, tampoc s'autoritza l'abocament de materials no utilitzats o sobrants en el seu condicionament sobre el medi natural, el qual haurà de ser traslladat a un abocador controlat per al seu abocament o a punt d'apilament prèviament autoritzat pel parc natural. Quant a la utilització de paviments bituminosos, aquests tan sols es podran emprar en les zones classificades com a urbanes o urbanitzables.  
  
Respecte a les recomanacions efectuades en l'informe en relació amb el bosc de ribera, aquest IATE les considera adequades en el cas que existisca una làmina d'aigua permanent en el llit, en cas contrari es desaconsellen. Cal tindre en compte que el llit, pel que sembla, no porta aigua de manera permanent al llarg de tot l'any al seu pas per Onda, encara que sembla que sí que hi ha zones en les quals romanen làmines d'aigua permanent en el primer tram. Qüestió que s'ha d'analitzar amb detall per a adoptar decisions respecte a les espècies a utilitzar.  
  
Respecte a l'ús d'Ulmus minor (om), encara que ecològicament és adequat el seu ús en les zones de ribera més allunyades de l'aigua, no obstant això, pel problema de la grafiosi, en principi es desaconsella per a evitar-ne l'afecció i que contribuïsca a la seua expansió, excepte assessorament per part del Centre d'Investigació i Experimentació Forestal en sentit contrari.  
C.3.b. Llits i recursos hídrics:  
L'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer indica:  
- Respecte a l'afecció a llits i abocaments, recorda la legislació sectorial que s'ha de complir.  
- En relació amb la incidència en el règim de corrents recorda:  
- Per a evitar la possible afecció al règim de corrents, no s'ha de preveure la implantació d'activitats i usos vulnerables enfront d'avingudes o que reduïsquen la seua capacitat de desguàs en domini públic hidràulic i zona de flux preferent del riu Sonella (article 9 del Reglament del domini públic hidràulic).  
- La viabilitat dels usos previstos en zones inundables del Pla especial estarà determinada pel compliment del que s'estableix en els articles 9, 9 bis, 14 i 14 bis, entre altres, del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic.  
  
- Respecte a la disponibilitat dels recursos hídrics: «atés l'objecte del Pla especial, no es produeix increment de recursos hídrics. No obstant això, l'increment de demanda derivat de la futura implantació d'activitats a conseqüència d'aquest pla haurà de ser informat per aquest organisme d'acord amb l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües.»  
  
C.3.c. Risc d'inundació: en l'informe del servei d'ordenació del territori s'indica el següent respecte a la inundabilitat: el Pla especial es troba afectat per risc d'inundació i és compatible sota les indicacions de l'informe segons les determinacions normatives del Patricova.  
  
En les consideracions finals s'indica el següent: «l'actuació té com a efecte un increment significatiu del risc d'inundació, sent compatible segons la normativa del Patricova per no tindre concreció amb el risc d'inundació. No és necessari en aquesta fase realitzar un estudi d'inundabilitat a aquest efecte.»  
S'indica que atés el caràcter generalista del Pla és impossible valorar el risc d'inundació i que s'haurà d'informar cada infraestructura que desenvolupe el pla especial, i només per a les infraestructures de camins i d'itineraris per als vianants que es proposen de manera concreta.  
Aquest IATE recorda respecte als usos admissibles en cada zona que en trobar-se la major part de d'aquesta en terrenys que d'acord amb el Patricova presenten perillositat d'inundació 6 o geomorfològica, els usos que puguen donar-se hauran de complir en qualsevol cas les limitacions d'aquesta normativa, article 18.3 i 4.  
C.3.d. Terrenys forestals i camins ramaders: l'informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Castelló indica que el Pla especial és compatible amb el medi forestal i els camins ramaders.  
Es recorda el següent:  
- S'haurà de tindre en compte que per a les àrees recreatives o de descans que es projecten en terreny forestal serà necessari sol·licitar en aquesta direcció territorial l'informe o autorització corresponent (article 62 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana).  
- S'haurà de tindre en compte que les següents actuacions: la col·locació de fanals, de panells informatius, baranes i altres elements de mobiliari, la neteja de marges dels camins ramaders, la senyalització de senderes, la millora del ferm mitjançant terra, terreny blanquinós, llastos o similars, requereixen la sol·licitud de la corresponent autorització de la Direcció Territorial de Castelló (d'acord amb el procediment per a l'autorització d'actuacions singulars sobre camins ramaders del director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental del 19.02.2019).  
  
C.3.e. Patrimoni cultural: la documentació aportada indica el següent: «el municipi d'Onda té un catàleg de béns i espais protegits l'extensió dels quals és el terme municipal. En l'àmbit del Pla especial es localitza divers patrimoni arqueològic i etnològic, el qual es considera rellevant com a espais d'interés cultural, que permeta fomentar una xarxa de recorreguts per a potenciar el turisme cultural sobre aquests espais. Les fitxes del catàleg han sigut proporcionades per l'Ajuntament d'Onda, per la qual cosa el catàleg d'aquest Pla especial integrarà les fitxes del patrimoni que es considera vinculat amb aquest.  
  
El patrimoni arqueològic i etnològic que s'ha identificat en el Pla especial, el qual es localitza en aquest o en el seu entorn més immediat, és el que s'enumera a continuació i s'adjunten les fitxes de cadascun d'aquests.»  
«El patrimoni esmentat en aquest pla especial mantindrà les regulacions normatives d'acord amb el seu planejament vigent, sense que el Pla especial altere la seua conservació i manteniment, únicament contribuirà atorgant-li accessibilitat mitjançant una xarxa d'itineraris i elaborant panells informatius per a la divulgació i coneixement.»  
L'informe de la Unitat de Patrimoni Historicoartístic de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Cultura informa en el sentit següent: «analitzada la documentació aportada des del punt de vista arquitectònic, el Pla especial per al corredor verd del riu Sonella a Onda no afecta negativament el patrimoni cultural valencià.  
  
En el cas que alguna de les actuacions previstes durant el desenvolupament d'aquest Pla especial poguera afectar algun dels béns inventariats arquitectònics o el seu entorn, el projecte haurà de disposar de l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.»  
Encara que l'informe fa referència al patrimoni arquitectònic però no a l'etnològic, es considera que atesa la regulació d'usos establida en la zona, en la qual no es produeix una modificació substancial dels usos, i bàsicament es restringeixen o es limiten respecte als actuals, no es produiran efectes negatius significatius en l'àmbit del pla, sense perjudici que a escala de projectes es pogueren ocasionar, i en aquest cas s'haurà de complir la legislació sectorial en la matèria.  
C.3.f. Efectes en matèria agropecuària:  
L'informe de la Direcció Territorial de Castelló en matèria agropecuària indica que fins que no s'aclarisca la qüestió següent no és possible pronunciar-se sobre la compatibilitat del Pla especial amb la legislació sectorial vigent en matèria agropecuària: indica que les ordenances poden modular ús però no prohibir aquells que per llei estiguen permesos.  
Respecte a les possibles afeccions en matèria agropecuària s'indica: que no n'hi haurà cap. «La superposició de l'actuació amb el Patricova, afecció a llits i la proximitat de nuclis de població impossibiliten la instal·lació d'explotacions.»  
Respecte a matèria agrícola: «la informació continguda en el Pla especial no permet conéixer en profunditat el maneig que es preveu realitzar a aquestes qüestions. La recuperació ambiental no consisteix en l'arrancada de cultius i plantació d'espècies forestals i bosc baix, és necessària la vigilància i manteniment del desenvolupament vegetatiu adequat per a la formació d'un hàbitat respectuós per a la biodiversitat.»  
En relació amb el que s'indica en l'informe esmentat, aquest IATE considera el següent: la documentació es va remetre mitjançant un escrit del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, que no ha posat objecció a la documentació presentada i que indica el següent: «vist el contingut de la modificació, en aquesta fase de la tramitació, i en relació amb el tràmit ambiental, aquest Servei Territorial d'Urbanisme no té cap objecció a efectuar, sense perjudici del que resulte dels informes sectorials de les administracions afectades».  
D'altra banda, el contingut de la documentació presentada s'ajusta al contingut que ha de tindre un pla especial d'acord amb l'article 43 de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), tenint en compte que es tramita d'acord amb el procediment d'avaluació ambiental i territorial simplificat.  
Aquest IATE no entra a valorar si a través de les ordenances del Pla especial es poden modificar els usos del Pla general, sinó a valorar si la proposta de Pla especial, que suposa una modificació d'aquest, ocasionarà efectes ambientals negatius significatius o no, i si es corregeixen, si escau, amb les mesures adequades. Amb la documentació presentada es pot efectuar aquesta valoració, i d'acord amb el que s'ha exposat anteriorment, la regulació proposada en matèria agropecuària no ocasionarà efectes negatius significatius, permetrà el manteniment de l'activitat agrícola existent i també en el cas de voler la seua conversió a terrenys forestals.  
C.3.g. En relació amb les espècies a utilitzar en les intervencions de recuperació o restauració d'acord amb les ordenances, i com a continuació de la recomanació efectuada pel Servei d'Espais Naturals Protegits, abans comentada, es recomana el següent: d'una banda, en les ordenances s'indica la utilització de xops (Populus nigra) i de salzes (Salix sp.), i, d'altra banda, l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits recomana espècies característiques dels boscos galeria dels rius i barrancs de la Comunitat Valenciana, com són: Populus nigra sp. nigra (i evitar la utilització de subespècies al·lòctones o clons comercials), Populus alba, Salix atrocinerea, Ulmus minor, Crataegus monogyna, Fraxinus angustifolia, entre altres espècies.  
Tenint en compte que es tracta d'un llit que, pel que sembla, està sec la major part de l'any, les espècies indicades en les ordenances, xops i salzes, i les recomanades en l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals, xops, àlbers, salzes i freixes, només haurien d'utilitzar-se en el cas que existisca una làmina d'aigua permanent en el llit al llarg de tot l'any o la major part d'aquest o, almenys, en aquelles zones en les quals existisca de manera permanent làmina d'aigua al llarg de tot l'any i, en cas contrari, no s'utilitzaran. Es recomana analitzar amb detall prèviament el règim d'aigua al llarg de l'any per a adoptar decisions respecte a les espècies a utilitzar.  
La vegetació pròpia d'un llit sec la major part de l'any seria un baladrar (Nerium oleander) i, en menor mesura, un esbarzerar (Rubus ulmifolius) i es pot complementar amb espècies pròpies de la vegetació climàtica com ara el llentiscle i el margalló, i amb la murta (Myrtus communis) en situacions més ombroses.  
  
Podria utilitzar-se el Salix eleagnus sp. angustifolia puntualment en aquelles zones amb major humitat o possibilitat de presència més prolongada d'aigua en el llit o els seus marges.  
Prop del marge del llit en sòls profunds es pot utilitzar el lledoner (Celtis australis), en substitució de l'om (Ulmus minor).  
En relació amb l'ús d'Ulmus minor (om), recomanat en l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, es desaconsella en principi el seu ús pel problema de la grafiosi, per a evitar-ne l'afecció i que contribuïsca a la seua expansió, excepte assessorament en sentit contrari per part del Centre d'Investigació i Experimentació Forestal (CIEF).  
Per a recrear la vegetació climàtica, de matolls, màquies i pinedes, les espècies proposades es consideren, entre altres, adequades. Es poden combinar amb espècies de cultiu pròpies de la zona com ara garroferes, ametlers i oliveres, i es recomana, almenys, el manteniment d'aquells exemplars de major port.  
Aquestes recomanacions es fan per a aconseguir una millor integració paisatgística i evitar l'ús d'espècies que poden fracassar en les restauracions en no donar-se les condicions ecològiques adequades per a elles, com ara els xops i els salzes com a vegetació de ribera en un llit que romanga sec la major part de l'any. En cas contrari, sí que serien adequades.  
C.3.h. S'indica la intenció de realitzar alguna intervenció en el llit per a permetre recrear zones de bany. Es recorda sobre aquest tema la necessària autorització de l'organisme de conca i que la funció principal del llit ha de ser la de corredor ecològic i paisatgístic, per tant, aquest ús haurà de plantejar-se, si escau, sempre complint amb aqueixa funció principal.  
C.3.i. En relació amb l'afecció paisatgística: segons l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge:  
«L'àmbit afectat es constitueix com un espai estructurant del territori i el paisatge, rellevant per a la configuració del paisatge d'Onda, i en particular del seu entorn urbà, del qual es constitueix com un límit per al creixement.  
Així mateix, es tracta d'una àrea rellevant per a la coherència i funcionalitat de la infraestructura verda supramunicipal, en afectar el riu Sonella i el seu entorn, element integrant de la infraestructura verda com a connector biològic i territorial d'escala regional, d'acord amb l'article 5 de la LOTUP i la Directriu 43 de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana.»  
S'indica que es valoren positivament les propostes del Pla però que aquest pot tindre incidència en el paisatge i que ha de redactar-se un estudi d'integració paisatgística que permeta caracteritzar i valorar el paisatge afectat, identificar els efectes sobre el paisatge de la regulació d'usos proposada i del conjunt de les actuacions previstes i adoptar mesures i determinacions en relació amb aquests.  
Igualment, s'indica que l'àmbit del Pla ha de quedar integrat en la infraestructura verda municipal amb l'aprovació d'aquest, i ha d'incloure per a això la definició, gràfica i escrita, d'aquesta infraestructura, en l'ordenació estructural.  
Tenint en compte el que s'ha indicat, no es considera que es produïsquen efectes negatius significatius sobre el medi ambient en l'àmbit del Pla sempre que es complisquen les mesures correctores abans indicades.  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei del sòl i rehabilitació urbana, estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable segons el que s'estableix en l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació amb el Pla especial del corredor verd del riu Sonella al municipi d'Onda, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, ja que no té incidència en el model territorial, no produeix un increment significatiu en el consum de recursos, ni afecta negativament el patrimoni ambiental ni cultural; i tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que aquesta modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient, per tant, correspon continuar la tramitació d'aquesta d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva:  
1.1. S'ha de modificar el Pla especial en els punts següents:  
1.1.a. S'haurà d'incloure en les ordenances del Pla especial el següent: el Servei d'Ordenació del Territori de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició ecològica haurà d'emetre informe de cada infraestructura que desenvolupe el Pla especial, i només per a les infraestructures de camins i d'itineraris per als vianants que es proposen de manera concreta.  
1.1.b. En les zones rurals protegides per risc d'inundació, les ordenances indicaran de manera expressa que hauran de complir-se les limitacions establides en la normativa del Patricova, article 18. 3 i 4.  
1.1.c. En les ordenances s'inclourà el següent: les actuacions a executar s'ajustaran als condicionants indicats en l'informe del director del Parc Natural de la Serra d'Espadà, de data 18 de desembre de 2019, i, en particular, les actuacions proposades de condicionament de camins per al seu ús com a itineraris localitzats en l'àmbit del sòl no urbà no es realitzaran sense informe previ del parc natural.  
  
1.2. D'acord amb el que s'estableix en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge:  
- S'elaborarà un estudi d'integració paisatgística que haurà d'obtindre informe de l'esmentat servei i incorporar al Pla especial les mesures que en aquest s'establisquen.  
- L'àmbit del Pla ha de quedar integrat en la infraestructura verda municipal amb l'aprovació d'aquest, i haurà d'incloure-hi la definició, gràfica i escrita, d'aquesta infraestructura, en l'ordenació estructural.  
  
2. En relació amb les espècies a utilitzar en les intervencions de recuperació o restauració d'acord amb les ordenances, es recomana que l'Ajuntament tinga en compte les indicacions sobre aquest tema incloses en l'informe del director del Parc Natural de la Serra d'Espadà, de data 18 de desembre de 2019, així com les indicacions d'aquest IATE en l'apartat C.3.g, una vegada analitzat i estudiat el llit en relació a la presència de làmina d'aigua permanent o no al llarg de tot l'any, o, almenys, una part important d'aquest, per a determinar les espècies a utilitzar i zones d'ús.  
Segons el que s'estableix en l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera aprovat la revisió del Pla en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del decret.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Per tant, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial del corredor verd del riu Sonella d'Onda, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa us notifique perquè en prengueu coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes que se'n deriven, d'acord amb el que s'autoritza en l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 28 de juliol de 2020.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 31 de gener de 2023.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Julio Ramón Gómez Vivo.