Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9464, del 07-11-2022 (2022/10206)

RESOLUCIÓ de 10 d'octubre de 2022, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, en la qual s'estableix la no autorització motivada de la captura d'ocells fringíl·lids a la Comunitat Valenciana en el període de 2018, en resposta a la Sentència número 379 de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9464

Data del DOGV
:   07-11-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2022/10389


Data del document
:   10-10-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

RESOLUCIÓ de 10 d'octubre de 2022, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, en la qual s'estableix la no autorització motivada de la captura d'ocells fringíl·lids a la Comunitat Valenciana en el període de 2018, en resposta a la Sentència número 379 de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia.  
 [2022/10037]  
  
Vista la Sentència número 379 del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana - sala contenciosa administrativa (secció primera), de data 27 de juliol de 2021, davant el recurs contenciós administratiu número 40/2019 presentat per la Federació de Caça de la Comunitat Valenciana (FCCV) i la Federació Orinitològica Cultural Silvestrista Espanyola(FOCSE), davant la desestimació per silenci administratiu per la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, del recurs d'alçada que van formular contra la Resolució de 28 de juliol de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, per la qual s'estableix la no autorització de captures anuals d'ocells frigíl·lids a la Comunitat Valenciana en el període 2018.  
Vista que l'esmentada sentència decideix anul·lar l'anterior Resolució de 28 de juliol de 2018, i acorda la reposició de les actuacions administratives a fi que es dicte per aquesta administració una nova resolució degudament motivada.  
  
D'acord amb els següents,  
  
Antecedents de fet  
  
Primer. Amb data 2 d'agost de 2016 es publica en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV) núm. 7842, l'Ordre 20/2016, de 28 de juliol, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual s'autoritza, amb caràcter excepcional, la captura, tinença i cria d'ocells fringíl·lids per a la participació en els concursos de cant.  
Segon. En desenvolupament de l'Ordre 20/2016, amb data 3 d'agost de 2017 es publica en el DOGV núm. 27658, la Resolució de 31 de juliol de 2017, de la Direcció General de Medi natural i Avaluació Ambiental, per la qual s'estableixen el nombre d'autoritzacions i captures anuals repartides entre les associacions silvestristes, amb caràcter excepcional per a la tinença i cria d'ocells fringíl·lids a la Comunitat Valenciana en el període 2017.  
Tercer. En desenvolupament de l'Ordre 20/2016, amb data 2 d'agost de 2018 es publica en el DOGV núm. 32931, la Resolució de 28 de juliol de 2018, de la Direcció General de Medi natural i Avaluació Ambiental, per la qual s'estableix la no autorització de captures anuals d'ocells fringíl·lids a la Comunitat Valenciana en el període 2018.  
Quart. A l'agost de 2018, la Federació de Caça de la Comunitat Valenciana (FCCV) i la Federació Ornitològica Cultural Silvestrista Espanyola (FOCSE), presenten recurs d'alçada contra l'anterior Resolució de 28 de juliol de 2018.  
Segons el que es disposa en la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, transcorregut el termini legal per a resoldre el recurs per l'administració (3 mesos), i en tractar-se d'un procediment d'impugnació d'actes i disposicions, es desestima el recurs d'alçada presentat per silenci negatiu.  
Cinqué. Dins del termini legal, la FCCV i la FOCSE presenten recurs contenciós administratiu (recurs núm. 40/2019) davant de la desestimació per silenci administratiu per la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, del recurs d'alçada que van formular contra la resolució de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental de 28 de juliol de 2018.  
Sisé. En data 27 de juliol de 2021, el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (secció primera de la sala contenciosa administrativa) dicta Sentència (núm. 379) davant el recurs contenciós administratiu núm. 40/2019, decidint anul·lar la Resolució de 31 de juliol de 2017 i acordant la reposició de les actuacions administratives a fi que es dicte per l'administració una resolució degudament motivada.  
Seté. Per a donar compliment a aquesta sentència, en data 9 de juny de 2022 els tècnics del servei de Caça i Pesca emeten informe sobre l'autorització de captura d'ocells fringíl·lids a la Comunitat Valenciana a l'empara de la Directiva Ocells, de la Llei 42/2007 i de l'Ordre 20/2016. En aquest s'exposen les raons que motiven la no autorització de captura d'ocells fringíl·lids a la Comunitat Valenciana en el període 2018 que en síntesi són: no atendre la finalitat per a la qual es concedeixen aquestes captures excepcionals (crear un estoc captiu per a afavorir i forçar la cria en captivitat), la falta de control sobre les captures (el que comporta un desconeixement de l'estoc captiu real i impedeix conéixer la necessitat individual de cada silvestrista per a justificar la concessió del permís excepcional i l'establiment posterior del cens total) i per l'alliberament d'exemplars capturats al medi natural (en la seua majoria femelles) sense la deguda autorització del director territorial.  
  
Huité. Posteriorment, es concedeix audiència a les associacions de silvestristes, FOCSE, FCCV i UASO a les quals es remet l'informe del servei de Caça i Pesca. En resposta a aquest, les associacions FOCSE i FCCV presenten sengles escrits d'al·legacions sol·licitant la concessió d'autoritzacions excepcionals per a la captura, tinença i cria d'ocells fringíl·lids per a la participació en concursos de cant, totes dues associacions utilitzen els mateixos arguments de fons en les seues al·legacions:  
1r Defensen que la resolució de no concessió d'autoritzacions de captura de fringíl·lids en 2018 no es pot basar en un informe tècnic que al seu torn es fonamente en els preceptes legals ja rebutjats pel Tribunal, l'Ordre 20/2016 i el Dictamen de la Comissió sobre la infracció 2016/4028, de la Comissió Europea, ni tampoc en el dictamen del Comité Científic del MAGRAMA per mancar de consistència científica (argument adduït en els motius primer i tercer de les al·legacions).  
  
2n Consideren no viable la cria en captivitat d'ocells fringíl·lids i per tant la inexistència d'una altra solució satisfactòria al silvestrisme, així justifiquen la captura en el medi natural d'ocells fringíl·lids per a participar en concursos de cant (argumentació que defensen sobre la base de l'informe emés per Cremades&Calvo-Sotelo, Abogados, de data 16.12.2016 denominat viabilitat legal, idoneïtat científica i valor mediambiental del silvestrisme del qual fan una extensa reproducció. El de l'ICO, de data 16.02.2018, respecte al seguiment de la reproducció de fringíl·lids en captivitat del període 2017 i els informes emesos per Theurau, de febrer de 2017 (en relació amb el dictamen del comité científic del comité de flora i fauna i febrer de 2019 «Informe sobre les possibilitats de contribució de la cria en captivitat d'ocells fringíl·lids en la revisió d'ocells a silvestristes» (argument de fons defensat en els motius segon i tercer de les al·legacions).  
  
Nové. El 20 de setembre de 2022 s'emet informe detallat de les al·legacions que conclou amb la desestimació d'aquestes.  
  
Dècim. El 3 d'octubre de 2022, s'emet la proposta de resolució que manté els arguments de l'informe del servei de caça i pesca de data 9 de juny de 2022 i la desestimació de les al·legacions per no justificar aquestes el compliment de les condicions per a donar les autoritzacions excepcionals de captura previstes en l'article 61 de la Llei 42/2007 del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat (d'ara en avant Llei 42/2007), i tampoc el compromís amb la cria en captivitat previst com a requisit en l'article 4 de l'Ordre 20/2016. A més, fa una àmplia justificació tecnicajurídica que posa en relació els requisits i condicions legals que han de complir aquest tipus d'autoritzacions amb la realitat ocorreguda després de tres anys de captures (2015, 2016 i 2017) a la Comunitat Valenciana mitjançant autoritzacions concedides sota el paraigua de l'Ordre 20/2016 i amb un compromís de cria en captivitat per part dels silvestristes que es mostren sens dubte majoritàriament fictici.   
  
Evidència que les condicions d'estricte control que exigeix l'article 61.1.f de la Llei 42/2007 no es compleixen, ja que en 2016 i 2017 es van superar les captures autoritzades per a mascles i en 2017 també el nombre global de captures. La proposta finalment planteja que es resolga en el sentit de no concedir les autoritzacions excepcionals individuals de captura d'ocells fringíl·lids del medi natural mitjançant les quals es reparteix el contingent de captures previst per a 2018 en l'Ordre 20/2016.  
  
Fonaments jurídics  
  
Les lleis, disposicions reglamentàries i una altra normativa a prendre en consideració per a aquesta proposta de resolució són:  
- Directiva 2009/147/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació dels ocells silvestres.  
- Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat.  
- Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana.  
- Directrius tècniques per a l'adaptació de l'extracció de fringíl·lids del medi natural a l'article 9 de la Directiva Ocells 2009/147/CE. Document aprovat per la Conferència Sectorial de Medi Ambient (Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient) el 13 de juliol de 2011; Resolució de 21 de setembre de 2011, de la Secretaria d'Estat de Canvi Climàtic, per la qual es publiquen els acords de la Conferència Sectorial de Medi Ambient en matèria de patrimoni natural i biodiversitat (BOE Núm. 244, de 10.10.2011).  
- Ordre 20/2016, de 28 de juliol, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual s'autoritza, amb caràcter excepcional, la captura, tinença i cria d'ocells fringíl·lids per a la participació en els concursos de cant.  
  
- Resolució de 31 de juliol de 2017, de la Direcció General de Medi natural i Avaluació Ambiental, per la qual s'estableixen el nombre d'autoritzacions i captures anuals repartides entre les associacions silvestristes, amb caràcter excepcional per a la tinença i cria d'ocells fringíl·lids a la Comunitat Valenciana en el període 2017.  
  
I de conformitat amb les següents  
  
Consideracions jurídiques i tècniques  
  
I  
  
L'Estat espanyol, a través de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, ha incorporat al seu marc legislatiu bàsic, els requisits derivats de l'ordenament de la Unió Europeu en matèria de protecció del medi ambient, i en concret, els procedents de la Directiva 2009/147/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació dels ocells silvestres.  
  
En particular, pel que fa i afecta l'activitat del «silvestrisme», l'article 61 de la Llei 42/2007 transposa l'article 9 de la Directiva 2009/147/CE respecte a la concessió excepcional d'autoritzacions administratives de captures que eximisquen del compliment del règim protecció per a determinats ocells (com les de la família dels fringíl·lids) contemplat en el capítol I. Conservació in situ de la biodiversitat autòctona silvestre del títol III de la citada llei.  
«Art. 61.1. Les prohibicions establides en aquest capítol (l'avantdit) podran quedar sense efecte, prèvia autorització administrativa de la comunitat autònoma o de l'Administració General de l'Estat, en l'àmbit de les seues competències, si no hi haguera una altra solució satisfactòria, i sense que això supose perjudicar el manteniment en un estat de conservació favorable de les poblacions de què es tracte, en la seua àrea de distribució natural, quan concórrega alguna de les circumstàncies següents.  
Sent la circumstància que afecta el cas que ens ocupa: «f) Per a permetre, en condicions estrictament controlades i mitjançant mètodes selectius, la captura, retenció o qualsevol altra explotació prudent de determinades espècies no incloses en el Llistat d'Espècies Silvestres en Règim de Protecció Especial, en xicotetes quantitats i amb les limitacions necessàries per a garantir la seua conservació».  
El mateix article 61 detalla a continuació les condicions generals per a aquestes autoritzacions excepcionals de captura, assenyalant que serà la Comissió Estatal per al Patrimoni Natural i la Biodiversitat (CEPNB) la que «establirà els mecanismes necessaris per a garantir, basant-se en dades científiques rigoroses, que no existeixen altres alternatives viables a la captura, i que el nivell màxim nacional s'ajustarà al concepte de «xicotetes quantitats». Igualment, s'establiran els contingents màxims de captura que podran concedir-se, així com els sistemes de control del compliment d'aquestes mesures que hauran de ser exercides abans i durant el període autoritzat per a efectuar la captura, retenció o explotació prudent, (?)».  
La CEPNB es crea per la Llei 42/2007 com a òrgan consultiu i de cooperació en matèria de conservació del patrimoni natural i la biodiversitat entre l'Estat i les comunitats autònomes, i és un òrgan pendent de la Conferència Sectorial de Medi Ambient, actualment integrada aquesta última en el Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic.  
  
II  
  
En data 13 de juliol de 2011, la Conferència Sectorial de Medi Ambient aprova les directrius tècniques per a l'adaptació de l'extracció de fringíl·lids del medi natural a l'article 9 de la Directiva Ocells 2009/147/CE, l'objectiu de la qual era exposar, d'una banda, els criteris tècnics per a l'establiment del nivell màxim nacional de captures que establira la CEPNB i, per un altre, dictar unes recomanacions tècniques per a l'aplicació i gestió de les autoritzacions excepcionals de captura de fringíl·lids en el medi natural que emeteren, en el seu moment, les comunitats autònomes. L'esperit bàsic d'aquestes directrius era la substitució progressiva de l'extracció sistemàtica de fringíl·lids per la cria d'exemplars en captivitat, solució aquesta reconeguda com a viable en el mateix document com a alternativa a la captura en estat salvatge. Així, la justificació d'aquestes directrius per a autoritzar l'extracció es basava en dos supòsits taxats:  
1. Durant el mínim temps possible fins a aconseguir que la cria en captivitat de l'espècie siga viable, establint les directrius en un sistema destinat a la reducció progressiva dels contingents màxims autoritzats.  
La justificació en què es fonamenta aquest instrument per a això és la insuficiència, en aquest moment (juliol de 2011), d'exemplars captius (especialment femelles) per a aquesta reproducció.  
2. Per a evitar efectes negatius de l'endogàmia en les poblacions existents en captivitat.  
Seguidament i en virtut d'aquestes directrius, el llavors Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient (MAGRAMA), prèvia proposta de la CEPNB (amb el dictamen científic del Comité de Flora i Fauna Silvestres), comunica el 22 d'abril de 2013 a la Direcció General de Medi Natural de la Generalitat Valenciana, en compliment de la Llei 42/2007, la quota màxima nacional de captura de fringíl·lids per al període 2013-2018, quota assignada en relació a l'estoc d'ocells en captivitat i/o a la població silvestre existent i al seu estat de conservació.  
  
  
- Taula 1. Quota màxima anual de captura de fringíl·lids autoritzats pel MAGRAMA a la Comunitat Valenciana des de la temporada 2013 a la 2018.  
  
Comunitat Autònoma Quota màxima anual de captures de fringíl·lids determinat pel MAGRAMA  
 2013 2014 2015 2016 2017 2018  
Comunitat Valenciana 90.168 76.336 62.400 45.032 27.664 10.400  
  
  
III  
  
Fins a 2016, la captura de fringíl·lids a la Comunitat Valenciana (dates, quantia i condicions de l'autorització) estava regulada en les corresponents ordres anuals de veda emeses per la conselleria competent en matèria de caça. A l'agost de 2016, es publica l'Ordre 20/2016, de 28 de juliol, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual s'autoritza, amb caràcter excepcional, la captura, tinença i cria d'ocells fringíl·lids per a la participació en els concursos de cant, norma l'objecte de la qual és la regulació fins al 31 de desembre de 2018 de les captures excepcionals, sobre la base de la Llei 42/2007, de les cinc espècies d'ocells destinats a concursos de cant, i habilitar i fomentar el desenvolupament de la seua cria en captivitat, dotant-la de seguretat jurídica.  
La seua quota, i segons les comunicacions anteriors del ministeri, se estableixen les quotes de captura anuals per a 2016 a fi d'afavorir i forçar la cria en captivitat, incorporant en els permisos la inclusió (per primera vegada) d'un elevat percentatge de femelles, i establint els mecanismes de control dels animals criats en captivitat i de l'estoc general existent. També es fomenta i habilita l'intercanvi d'exemplars entre els aficionats al silvestrisme, per a evitar els inconvenients derivats de la consanguinitat com a resultat dels encreuaments endògens; tots els aspectes anteriors, en desenvolupament i en coherència amb les directrius tècniques de la Conferència Sectorial.  
  
En conseqüència, aquesta ordre suposa un important canvi de paradigma respecte a la situació anterior, en què les autoritzacions excepcionals estaven més dirigides a la continuació d'una pràctica tradicional que vinculades a la creació d'una població captiva estable sobre la qual articular-la. Així, amb la nova norma, es concedirien excepcions per a la captura únicament als aficionats que hagueren demostrat el seu compromís amb la cria en captivitat, en la documentació presentada en la corresponent sol·licitud.  
Sobre la base d'aquesta ordre, la Direcció General de Medi Natural va publicar en 2017 la Resolució (de 31.07.2017), per la qual s'estableixen el nombre d'autoritzacions i captures anuals repartides entre les associacions silvestristes (FOCSE, UASO i FCCV1), amb caràcter excepcional per a la tinença i cria d'ocells fringíl·lids a la Comunitat Valenciana en el període 2017. 1FOCSE: Federació Ornitològica Cultural Silvestrista Espanyola; UASO: Unió d'Associacions Silvestristes Ornitològiques; i FCCV: Federació de Caça de la Comunitat Valenciana. En virtut del que s'estableix prèviament pel ministeri, les captures màximes definides era una xifra decreixent (27.664 exemplars) amb l'objectiu de reduir i regular la seua extracció i substituir les utilitzades en els concursos de cant d'origen salvatge per ocells criats en captivitat.  
Finalment, en 2018, es publica una segona Resolució (de 28.07.2018), actualment anul·lada per la Sentència núm. 379 del TSJ-CV, per la qual s'estableix la no autorització de captures anuals d'ocells fringíl·lids a la Comunitat Valenciana en el període 2018. Esta resolució es fonamenta a atendre, de manera cautelar, la necessitat d'anticipar el final de la validesa del període transitori de captures fixat en l'Ordre 20/2016, a conseqüència del Dictamen motivat de data 17 de maig de 2018, dictat per la Comissió Europea en el procediment d'infracció núm. 2016/4028 que estableix el possible incompliment del Regne d'Espanya de la Directiva 2009/147/CE.  
  
IV  
  
Un aspecte fonamental contemplat en tota la normativa (tant general com específica) reguladora d'aquesta matèria (silvestrisme), és pel que fa al control i seguiment detallat de l'activitat.  
Així ho és des de la mateixa Directiva 2009/147/CE, en la qual es parla que els permisos excepcionals de captura, retenció, o qualsevol altra explotació prudent de determinats ocells en xicotetes quantitats, ha de ser en condicions estrictament controlades, incloent a més l'obligació que els estats membres remeten anualment a la Comissió Europea un informe sobre l'aplicació i desenvolupament d'aquestes pràctiques.  
  
En la Llei 42/2007, a més d'aquest condicionant, s'assenyala que la CEPNB haurà d'establir els sistemes de control del compliment dels mecanismes necessaris per a garantir que no existeixen altres alternatives viables a les captures, i que el nivell màxim d'aquestes haurà ajustar al concepte de «xicotetes quantitats», establint l'obligació a les comunitats autònomes de comunicar al Ministeri les autoritzacions acordades, assenyalant, en cada cas, els controls exercits i els resultats obtinguts d'aquests. Finalment, en l'article 61.8. es condiciona al fet que la concessió d'autoritzacions quede supeditada al fet que el sol·licitant demostre la seua aptitud per al desenvolupament de l'activitat, sobre una base mínima de coneixements.  
Entrant en la regulació específica per a fringíl·lids, les directrius tècniques de la Conferència Sectorial fan especial incidència sobre els sistemes de control de captures, dedicant un capítol concret al seguiment de l'activitat. Les directrius fan també referència a la vital importància del coneixement de la següent informació sobre la cria i els exemplars en captivitat, que puga permetre, en el seu cas, justificar l'autorització de possibles captures excepcionals: «nombre de persones amb ocells en captivitat dedicades a la cria en captivitat; nombre d'individus posseïts, per espècie i per persona; distribució d'edats i sexes dels ocells; i nombre d'ocells nascuts en captivitat, especificant la seua espècie». De tal importància és aquesta informació, que les directrius arriben a determinar que: «l'absència d'informació implicaria la no necessitat de captures per a l'anualitat següent».  
L'Ordre 20/2016 estableix com a requisits per a l'emissió de les autoritzacions excepcionals, que les persones interessades acrediten disposar dels mitjans adequats per a realitzar la cria en captivitat, havent de presentar en la seua sol·licitud les dades d'estoc/inventari dels ocells disponibles (per sexe i edat), i s'inclou l'obligació d'anellar (amb anelles oficials subministrades per la Conselleria) tant els exemplars capturats com els nascuts. A més, requereix que, al final de cada any, els silvestristes presenten una memòria de l'activitat i els resultats obtinguts. La gestió d'anelles, els seus resums anuals i tot el que implique aquest moviment documental, s'haurà de realitzar a través de les associacions a les quals pertanguen; cada associació serà garant i custodi de totes aquestes dades, havent de comunicar un resum de temporada a l'administració. A més, l'Ordre regula que l'alliberament d'ocells capturats i anellats haurà de ser sol·licitat prèviament per la persona interessada i autoritzada per la direcció territorial de medi ambient corresponent.  
  
Finalment, en la Resolució de 2018 (en la qual no s'autoritza la captura per a enguany), també s'estableix que, a l'efecte de continuar amb el control de la cria en captivitat, els membres de les associacions silvestristes i/o grups de cria hauran de continuar anellant les nascudes en captivitat i hauran de remetre a la direcció general, abans de determinada data (21.09.2018), les existències, altes i baixes (estoc captiu), així com els resultats de la cria d'aquests ocells.  
  
V  
  
D'altra banda, la Comissió Europea va posar en marxa en 2011 (mes de juliol) la investigació EU Pilot 2235/2011 sobre l'ús de les excepcions contemplades en l'article 9 de la Directiva 2009/147/CE per a la captura de fringíl·lids a Espanya. En vista a l'adopció pel nostre país de les directrius tècniques (aprovades per la Conferència Sectorial de Medi Ambient, també al juliol de 2011) es va tancar aquest pilot, encara que la Comissió va mantindre indagacions addicionals sobre tres regions (entre aquestes la Comunitat Valenciana, amb el Pilot EO 3782/2012). A conseqüència de la continuació de les investigacions i de la seua avaluació, i especialment, després de comprovar greus deficiències relatives a la pràctica de l'activitat en condicions estrictament controlades, es va obrir el procediment d'infracció núm. 2016/4028 al Regne d'Espanya. Al maig de 2018, la Comissió emet i comunica a Espanya el Dictamen motivat sobre la citada infracció (núm. 2016/4028), i el convida que adopte les mesures requerides en aquest document per a ajustar-s'hi.  
  
  
VI  
  
De la informació presentada davant l'Administració per les associacions silvestristes, de l'activitat desenvolupada pels seus membres en les últimes temporades que ha sigut exposada i analitzada en l'informe del servei de Caça i Pesca de 9 de juny de 2022 i en la proposta de resolució, s'obtenen com a principals conclusions les següents:  
1. S'observa que les autoritzacions excepcionals de captura no estan sent utilitzades per a incrementar el nombre d'exemplars obtinguts de la cria en captivitat (com era la seua fi) i, per tant, de la base reproductora activa que permetera el manteniment futur de l'activitat sobre la base d'aquests ocells.  
Si es compara el nombre de cries reeixides l'any 2014 amb les de 2016 i 2017, s'observa que en tots els casos les xifres estan en un ordre de magnitud similar (al voltant de 500 cries anuals), a pesar que l'estoc captiu de femelles a partir de 2016 s'hauria multiplicat per més de huit (de 684 a 5.637 exemplars) a conseqüència de l'autorització (després de la publicació de l'Ordre 20/2015) d'una elevada quota de femelles. Així, la relació de cries per femella va passar d'estar entorn de 2/3 en 2014, a estar-ho per davall de 1/10 en 2017, encara a pesar que la relació femelles/mascles va passar de 0,01 a 0,23, del que es dedueix que el nombre real de parelles reproductores no s'hauria incrementat malgrat la considerable incorporació de femelles a l'estoc.  
De l'anàlisi d'aquestes dades pot arribar a interpretar-se que la pràctica reproductora queda limitada a un reduït nombre de silvestristes (segurament, sempre els mateixos durant els últims anys - fins i tot estant autoritzats un total de 2.593 en 2016 i 2.320 en 2017); i que l'increment de la base de femelles disponible des de 2016, no suposa l'ampliació de la base reproductora real (en 2017 es van declarar 113 cries menys que en 2014, a pesar que les femelles havien crescut quasi en 5.000 unitats).  
El fet que els aficionats no disposen de les instal·lacions necessàries per a procedir a la cria en captivitat, malgrat la declaració responsable positiva en aquest sentit exposada en la seua sol·licitud, no desvirtua l'argument que aquesta pràctica puga ser considerada com una solució alternativa (segons la Directiva 2009/147/CE) a la captura d'ocells en el medi natural per al seu posterior destí a l'activitat cantaire.  
  
2. S'estan incomplint de manera global algunes de les condicions previstes per a l'atorgament de les autoritzacions excepcionals de captura, i de la normativa associada a aquesta activitat, sent els principals, els següents:  
a. Les captures efectuades pels silvestristes en la temporada 2017 (30.972 exemplars) excedeixen en un 12 % el nombre màxim autoritzat per l'administració per a aquesta (27.664, segons la Resolució de 31.07.2017).  
b. La distribució per sexe de les captures declarades en 2016 i 2017, difereix de la relació autoritzada per l'administració, que sempre es decanta en favor dels mascles (en 2016, repartiment autoritzat del 50 % entre mascles i femelles, segons l'Ordre 20/2016; i en 2017, del 60 % mascles/40 % femelles segons la Resolució de 31.07.2017). Així, les captures declarades pels silvestristes en aquestes dues temporades han sigut de: 55 % mascles i 45 % femelles en 2016; i encara amb major incompliment en 2017 (68 % mascles/32 % femelles).  
Si a aquestes xifres s'incrementen els ocells que declaren haver alliberat en cada temporada (en aquest cas, amb clara inclinació cap a les femelles), la desviació final per sexe de l'estoc captiu és encara major al del percentatge de les captures: en 2016, 57 % mascles/43 % femelles; i en 2017, 69 % mascles/31 % femelles.  
D'aquestes dades podria deduir-se que les captures excepcionals (realitzades fins al moment de la seua prohibició) foren més dirigides a donar continuïtat a la pràctica tradicional dels aficionats d'aprehensió d'ocells silvestres per al seu ensinistrament i ús en concursos de cant, que a possibilitar de manera fefaent la cria en captivitat. En aquests dos anys, l'estoc captiu quedaria amb una relació femelles/mascles de 0,61, per la qual cosa estarien anant al mateix un 39 % menys de femelles que de mascles, i perdria aquest mateix percentatge en el potencial de parelles.  
A més, aquesta anàlisi evidencia l'incompliment de la condició d'estricte control que exigeix l'article 61.1.f de la Llei 42/2007 i que el seu compliment és pràcticament impossible atés que es tracta d'un gran nombre d'autoritzacions (una per silvestrista), la suma de resultats de la qual a posteriori revela que es capturen quantitats per damunt de l'autoritzat, tant en la proporció de sexes (en favor dels mascles) com en conjunt, situació que és impossible de controlar durant la temporada de captures i que només una anàlisi exhaustiva posterior de les dades revela. Conclou amb la proposta de no concedir les autoritzacions excepcionals de captura d'ocells fringíl·lids del medi natural amb les quotes previstos per a 2018.  
c. Les persones interessades declaren en les seues memòries haver procedit a l'alliberament d'ocells després de la seua captura (especialment, femelles: el 18 % de les capturades en 2016, i el 7 % en 2017 € davant del 10 % i al 2 % dels mascles, respectivament), quan per part de les direccions territorials competents no s'ha emés cap autorització expressa a aquest efecte (tal com disposa l'article 7.i. de l'Ordre 20/2016).  
No és raonable l'alliberament de femelles quan l'estoc captiu es troba desviat cap als mascles i les femelles són necessàries per a establir noves parelles i incrementar l'estoc reproductor de manera real i consolidada, i en conseqüència, el potencial de cria; en aquest cas, haguera sigut necessari que les persones interessades justificaren aquesta circumstància en les sol·licituds de solta, sobre la base de la seua no adaptació a les condicions aptes per a la cria en captivitat.  
Igual que en el punt anterior, aquesta situació fa pensar que per part dels silvestristes no s'estava apostant decididament per la cria en captivitat com a solució alternativa per a proveir d'exemplars als aficionats a l'activitat del silvestrisme.  
d. L'any 2016, no totes les associacions silvestristes (només ho va fer la UASO, i no la FOCSE ni la FCCV), van sol·licitar a la Conselleria anelles de cria de fringíl·lids per a aquesta temporada. Aquest fet  
suposa per la seua part una renúncia tàcita a la cria en captivitat, que no atén els compromisos i obligacions derivats de l'Ordre 20/2016.  
A més, per a 2017 (futures cries de 2018) la relació d'anelles sol·licitades per aquestes associacions en previsió a les cries a obtindre en aquest període va ser, per a dos de les tres entitats involucrades (FOCSE i FCCV), totalment minso, i es va tornar a reiterar la seua falta d'implicació amb la cria.  
Aquestes dues associacions (FOCSE i FCCV) demanaven anelles només per a una xifra equivalent al 55 % del nombre de femelles a capturar que tenien autoritzades aquest any (i per tant, de les possibles parelles a establir) - sense computar a més les femelles (i les parelles) procedents de l'estoc de 2016.  
e. Els mateixos representants de les entitats silvestristes reconeixen en les reunions i comunicacions mantingudes amb l'administració, desconéixer quin és l'estat de producció de cries dels seus associats, quan segons l'Ordre 20/2016 (article 7.f.) haurien de ser garants i custodis d'aquestes dades i notificar-les anualment a l'administració.  
f. Les persones interessades reflecteixen en les seues memòries que un percentatge molt elevat d'ocells (53 % en 2016 i 63 % en 2017) no van poder ser sexats, segurament, per ser ocells joves, immadurs i sense característiques externes de tipus sexual; no obstant això, gran part van ser alliberats (el 75 % en 2016 i el 83 % en 2017) sense esperar a determinar més endavant la seua condició, i per tant renunciant al fet que passaren a integrar l'estoc reproductiu. Així i tot, les associacions silvestristes van tornar a sol·licitar més autoritzacions per a la captura en l'anualitat següent, sense justificar l'alliberament ni indicar si es produïa perquè eren suficients les captures per a la cria en captivitat.  
En compliment de l'Ordre 20/2016 (article 8.8), les associacions silvestristes es comprometen a formar als seus associats en diferents matèries, en particular en cursos sobre la cria i tinença en captivitat, i pel que fa aquest punt, també sobre el maneig i coneixement d'aquests ocells, circumstància que permetria aprofundir en el sexat d'individus. Aquests cursos hagueren de ser visats per les administracions competents en medi natural i benestar animal; no obstant això, aquesta conselleria no ha aprovat ni té constància de la petició ni de la celebració de cap curs.  
  
En conseqüència, a la vista dels antecedents i consideracions anteriors, una vegada comprovat que no es compleixen els requisits i condicions per a donar autoritzacions excepcionals de captura del medi natural previstes en l'article 61.1.f de la Llei 42/2007 i article 4 de l'Ordre 20/2016, i en virtut de les competències atribuïdes a aquesta direcció general conforme al Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, resolc  
  
No concedir autoritzacions excepcionals individuals per a la captura d'ocells fringíl·lids a la Comunitat Valenciana durant la temporada 2018.  
  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, es podrà interposar recurs d'alçada davant la Secretaria Autonòmica d'Emergència Climàtica i Transició Ecològica en el termini d'un mes des de l'endemà de la notificació d'aquesta resolució, d'acord amb el que es disposa en els articles 121 i 122 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques  
  
València, 10 d'octubre de 2022.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Julio Ramón Gómez Vivo.