Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7841, del 01-08-2016 (2016/6151)

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2016, de la Direcció General de Política Educativa, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i el funcionament de les unitats específiques de comunicació i llenguatge ubicades en centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil (2n cicle), Educació Primària i Educació Secundària per al curs 2016-2017.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7841

Data del DOGV
:   01-08-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/6151


Data del document
:   27-07-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport
    * centre d'ensenyament

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2016, de la Direcció General de Política Educativa, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i el funcionament de les unitats específiques de comunicació i llenguatge ubicades en centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil (2n cicle), Educació Primària i Educació Secundària per al curs 2016-2017. [2016/6151]  
La Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, modificada per la Llei Orgànica 8/2013, de 9 de desembre, estableix que l'escolarització de l'alumnat que presenta necessitats educatives especials es regirà pels principis de normalització i inclusió i assegurarà la no discriminació i la igualtat efectiva en l'accés i la permanència en el sistema educatiu. L'escolarització d'aquest alumnat en unitats o centres d'Educació Especial, només es durà a terme quan les seues necessitats no puguen ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris.  
El Reial Decret Legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei General de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, explicita que les persones amb discapacitat tenen dret a una educació inclusiva, de qualitat i gratuïta, en igualtat de condicions amb les altres persones, que correspon a les administracions educatives assegurar un sistema educatiu inclusiu en tots els nivells educatius, prestant atenció a la diversitat de necessitats educatives de l'alumnat amb discapacitat, mitjançant la regulació de suports i ajustos raonables per a l'atenció d'aquells que precisen una atenció especial d'aprenentatge o d'inclusió, i que l'escolarització d'aquest alumnat en centres d'Educació Especial o unitats substitutòries d'aquestes, només es durà a terme quan excepcionalment les seues necessitats no puguen ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris i prenent en consideració l'opinió dels pares, mares o tutors legals. Es realitzaran programes de sensibilització, informació i formació contínua als equips directius, el professorat i els professionals de l'educació, dirigida a la seua especialització en l'atenció a les necessitats educatives especials de l'alumnat amb discapacitat, de manera que puguen comptar amb els coneixements i ferramentes necessàries per a això.   
  
El Decret 39/1998, de 31 de març, del Govern Valencià, d'ordenació de l'educació per a l'atenció de l'alumnat amb necessitats educatives especials, preveu que aquest alumnat compte amb les ajudes necessàries per a progressar en el seu desenvolupament i procés d'aprenentatge, d'acord amb les seues capacitats, i disposa que la conselleria competent en matèria d'educació podrà determinar centres que escolaritzen preferentment determinats alumnes amb necessitats educatives especials quan la resposta a les seues necessitats requerisca dotacions i equipaments singulars o una especialització difícilment generalitzable. En aquesta atenció educativa es propiciarà, d'una manera especial, la col·laboració dels pares, mares o tutors legals d'aquest alumnat, els quals podran rebre orientació oferida pels serveis corresponents.  
  
L'Ordre de 16 de juliol de 2001 per la qual es regula l'atenció educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials escolaritzat en centres d'Educació Infantil (2n cicle) i Educació Primària, també estableix la possibilitat de crear centres d'escolarització preferent per a aquelles situacions on es requerisquen dotacions i equipaments singulars o una especialització professional difícilment generalitzable, i determina les funcions i prioritats d'atenció dels especialistes d'Educació Especial.  
L'Ordre de 14 de març de 2005, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual es regula l'atenció educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials escolaritzat en centres que imparteixen Educació Secundària, estableix que la direcció general d'Ensenyament desenvoluparà els principis organitzatius, l'estructuració dels elements curriculars, la metodologia i les mesures de suport educatiu a aplicar per a l'atenció de l'alumnat amb necessitats educatives especials en aules especialitzades.  
L'Ordre d'11 de novembre de 1994 de la Conselleria d'Educació i Ciència, per la qual s'estableix el procediment d'elaboració del dictamen per a l'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives especials, i l'Ordre de 15 de maig de 2006 per la qual s'estableix el model d'informe psicopedagògic i el procediment per a la seua formalització, regulen els criteris, supòsits i procediments per a determinar l'escolarització i orientar la resposta educativa de l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
Dins aquest marc normatiu, es van crear les unitats específiques de comunicació i llenguatge en centres ordinaris amb l'objectiu de proporcionar una resposta especialitzada en un context de major normalització i inclusió a l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de trastorn de l'espectre autista (TEA). Aquest alumnat presenta, en diferent grau d'afectació, dificultats significatives en l'àmbit de la comunicació i la interacció social, així com patrons restrictius i repetitius de comportament, interessos o activitats, que requereixen una intervenció educativa específica que s'adeqüe a les seues característiques singulars i garantisca el seu accés, participació i aprenentatge.  
  
Les unitats específiques de comunicació i llenguatge han de considerar-se com un recurs integrat en el centre del qual formen part i contribuir a la transformació d'aquest en un centre inclusiu de referència per a l'atenció a l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista i altres necessitats educatives específiques amb afectació greu de la comunicació i la interacció social. Per a aconseguir aquest objectiu, resulta imprescindible el lideratge per part de l'equip directiu, la implicació i formació de tot el professorat, la participació de la comunitat educativa, l'obertura del centre al seu entorn i l'adopció de cultures, polítiques i pràctiques inclusives.  
Per tot això, i en virtut de les competències atribuïdes en el Decret 155/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, aquesta direcció general resol:  
  
Aprovar les instruccions que regulen l'organització i funcionament de les unitats específiques de comunicació i llenguatge ubicades en centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil (2n cicle), Educació Primària i Educació Secundària Obligatòria per al curs 2016-2017.  
  
1. Definició de les unitats específiques de comunicació i llenguatge  
  
1.1. Les unitats específiques de comunicació i llenguatge integrades en centres ordinaris constitueixen un recurs dirigit a l'atenció especialitzada, en un context d'inclusió, a l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista i altres trastorns anàlegs amb afectació greu de la comunicació i la interacció social.  
1.2. Aquestes unitats es conceben com un aula de recursos oberta al centre i a la comunitat, que combina les funcions d'atenció directa a l'alumnat amb les d'assessorament a la comunitat educativa i dinamització de la inclusió socioescolar.  
1.3. Les unitats específiques de comunicació i llenguatge han de possibilitar la inclusió de l'alumnat en l'aula ordinària en el major grau possible, per la qual cosa aquest, independentment de la seua modalitat d'escolarització, disposarà d'un grup de referència per a realitzar les distintes activitats escolars i extraescolars. En cap cas podrà escolaritzar-se un alumne o alumna en la unitat específica a temps total.  
  
2. Destinataris  
2.1. És destinatari d'aquestes unitats específiques o de l'atenció per part dels professionals assignats a aquestes l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista i altres trastorns anàlegs amb afectació greu de la comunicació i la interacció social, que dispose d'un nivell mínim d'autonomia i de competència personal i social en relació a la seua edat que facilite la seua inclusió en un centre ordinari.  
2.2. En funció del grau d'afectació i necessitats educatives, aquest alumnat podrà ser escolaritzat en la unitat específica o en l'aula ordinària, en les condicions establertes en els punts 4 i 6 de la present resolució.  
2.3. No és destinatari d'aquestes unitats l'alumnat que requerisca un suport extrem i generalitzat i adaptacions curriculars molt significatives, i que les seues característiques dificulten la seua inclusió en un centre ordinari.  
  
3. Objectius de les unitats específiques de comunicació i llenguatge  
3.1. Oferir una resposta educativa adequada a les necessitats educatives especials de l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista i trastorns anàlegs que cursen amb alteracions greus en la comunicació i la interacció social, mitjançant la intervenció directa i/o l'assessorament als professionals que intervenen amb aquests alumnes.  
  
3.2. Coordinar amb la resta de professionals i mestres d'Educació Especial del centre la intervenció, l'avaluació i el seguiment d'aquest alumnat.  
3.3. Servir com a aula especialitzada de recursos per a la intervenció amb aquest alumnat.  
3.4. Impulsar i facilitar, conjuntament amb el professorat del centre, la inclusió educativa de tot l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
3.5. Participar, per iniciativa de l'equip directiu i conjuntament amb tota la comunitat educativa, en l'anàlisi i millora dels elements que faciliten o limiten la participació, l'accés i l'aprenentatge de l'alumnat, i en el disseny d'estratègies inclusives.  
3.6. Col·laborar en la detecció de necessitats de formació del professorat del centre i en la realització d'actuacions informatives i de sensibilització dirigides a tota la comunitat educativa.  
3.7. Col·laborar amb el professorat i especialistes d'orientació educativa en l'assessorament a les famílies d'aquest alumnat, i fomentar la seua participació en el centre i en les decisions educatives que afecten els seus fills o filles.  
  
4. Modalitats d'escolarització  
4.1. Dins d'aquests centres, l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista o altres trastorns anàlegs, podrà escolaritzar-se en alguna de les modalitats següents:  
a. Modalitat A: escolarització en la unitat específica de comunicació i llenguatge, considerant que en cap cas podrà escolaritzar-se un alumne o alumna en la unitat específica a temps total, tal i com s'indica en l'apartat 1.3. d'aquesta resolució.  
b. Modalitat B: escolarització en l'aula ordinària.  
4.2. La modalitat d'escolarització estarà en funció de les seues necessitats educatives i tindrà en compte les variables següents:  
a. El grau de significativitat de les adaptacions curriculars i/o d'accés necessàries, que implica la possibilitat de seguir el currículum ordinari amb les oportunes adaptacions curriculars individuals o bé requerir un currículum específic.   
b. La quantitat d'àrees o matèries que pot compartir a l'aula ordinària i amb un grup de referència pròxim a la seua edat.  
c. El grau d'autonomia i competència personal i social, i el tipus i intensitat dels suports que necessite.  
4.3. Quan l'alumne o l'alumna, en funció de les variables anteriors, requerisca una atenció en la unitat específica superior al 40% del seu horari setmanal, es considerarà dins la modalitat A.   
4.4. L'alumnat de la modalitat A estarà matriculat en la unitat específica i s'introduirà a ITACA com a EPRI en Educació Infantil i Primària, i com a EESO en Educació Secundària. La tutoria d'aquest alumnat serà assumida per algun dels mestres especialistes d'Educació Especial assignats a la unitat específica, tot i que disposarà d'un grup ordinari de referència pròxim a la seua edat cronològica.  
4.5. L'alumnat de la modalitat B estarà matriculat en el grup ordinari que li corresponga, sent el seu tutor o tutora aquell assignat al grup ordinari on estiga escolaritzat. Aquest alumnat podrà rebre atenció especialitzada complementària pels professionals de la unitat de comunicació i llenguatge o bé pels altres especialistes d'Educació Especial del centre, atenent a les prioritats d'atenció que figuren en l'apartat 6.4. d'aquesta resolució, a les ràtios establertes i a la disponibilitat horària d'aquests.  
4.6. Quan existisquen dubtes sobre la modalitat d'escolarització, es considerarà dins de la modalitat B.  
  
5. Procediment d'escolarització  
5.1. Perquè un alumne o alumna siga escolaritzat en aquestes unitats, requerirà disposar del corresponent dictamen d'escolarització, ajustant-se al procediment que estableix l'Ordre d'11 de novembre de 1994 i al model d'informe psicopedagògic que dispose l'administració educativa, i haurà de comptar amb la conformitat dels seus representants legals.  
  
5.2. Correspon als serveis psicopedagògics escolars, gabinets psicopedagògics homologats i departaments d'orientació la realització de l'informe tècnic per al dictamen d'escolarització. Els informes tècnics realitzats pels gabinets psicopedagògics autoritzats hauran de ser visats per la direcció del servei psicopedagògic escolar del sector corresponent.   
5.3. L'informe psicopedagògic inclourà almenys els elements següents:  
- Diagnòstic mèdic, amb indicació del grau d'afectació.  
- Identificació de les necessitats educatives especials o altres necessitats específiques, assenyalant si són d'accés, de participació o d'aprenentatge.  
- Identificació de les condicions personals i d'interacció: factors que afavoreixen l'aprenentatge (motivació, interessos, habilitats...), competència curricular, interacció amb l'entorn escolar, familiar i social (autonomia, comunicació, relació, conducta...)  
- Modalitat d'escolarització, tenint en compte el grau d'afectació i els criteris del punt 4.2. d'aquesta resolució.  
- Proposta per al pla d'actuació, indicant les mesures ordinàries, extraordinàries i complementàries, les propostes metodològiques i organitzatives, així com la recomanació d'àrees o matèries i moments més adequats per a realitzar la inclusió en l'aula ordinària i en les activitats del centre.  
- Personal necessari, especificant el tipus i la intensitat del suport.  
- Actuacions en l'àmbit escolar, familiar i social per a afavorir la seua inclusió.  
5.4. La modalitat d'escolarització serà reversible i revisable en funció de l'evolució i necessitats de l'alumne o alumna, preceptivament al canvi d'etapa educativa, optant sempre que siga possible per la modalitat més inclusiva.  
  
6. Ràtios i prioritats d'atenció  
6.1. Amb caràcter general, les unitats específiques de comunicació i llenguatge tindran una ràtio d'entre 3-5 alumnes de la modalitat A i el nombre d'alumnat del centre atés pel personal assignat a aquestes unitats serà de 8 entre les modalitats A i B. No obstant això, podran atendre un nombre superior, per necessitats d'escolarització sobrevingudes i considerant l'ordre de prioritat indicat en el punt 6.4. d'aquesta resolució.   
6.2. L'alumnat escolaritzat en la modalitat A, tot i que tindrà un grup ordinari de referència, no reduirà ràtio en cap grup del centre.  
  
6.3. L'alumnat escolaritzat en la modalitat B reduirà la ràtio en el grup on estiga escolaritzat d'acord amb la normativa vigent.  
6.4. El personal de les unitats de comunicació i llenguatge atendrà l'alumnat en funció de les prioritats següents:  
a. Alumnat escolaritzat en la modalitat d'unitat específica de comunicació i llenguatge (modalitat A).  
b. Alumnat escolaritzat en la modalitat ordinària (modalitat B) que requerisca un suport de caràcter més intensiu i especialitzat.   
c. Alumnat escolaritzat en la modalitat ordinària (modalitat B) que requerisca un suport menys intensiu i menys especialitzat.  
6.5. Atenent a les prioritats referides en el punt anterior, l'alumnat que no puga ser atés pels professionals de la unitat específica, especialment aquell indicat en el punt c, podrà rebre atenció per part de l'altre personal d'Educació Especial del centre, que comptarà amb l'assessorament dels professionals de la unitat específica. Així mateix, els professionals de la unitat específica, quan les necessitats ho permeten, podran atendre altre alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu escolaritzat en el centre.  
6.6. A efectes d'aconseguir que l'atenció educativa puga ser assumida per tot el professorat, el centre haurà d'establir sistemes de coordinació, protocols d'actuació i programes formatius que faciliten aquesta atenció.  
6.7. Al finalitzar cada trimestre es realitzarà una valoració del pla de reforç per a cada alumne o alumna i es prendran decisions respecte al tipus i intensitat del suport i la modalitat més adequada en cada cas, elegint sempre que siga possible mesures ordinàries i inclusives.  
7. Personal  
7.1. En Educació Infantil i Primària, les unitats específiques de comunicació i llenguatge seran ateses, amb caràcter general, pels especialistes següents:  
- Mestre o mestra de l'especialitat de Pedagogia Terapèutica.  
- Mestre o mestra de l'especialitat d'Audició i Llenguatge.  
- Educador o educadora d'Educació Especial.  
7.2. En Educació Secundària, les unitats específiques de comunicació i llenguatge seran ateses, amb caràcter general, pels especialistes següents:  
- Mestre o mestra de l'especialitat de Pedagogia Terapèutica.  
- Mestre o mestra de l'especialitat d'Audició i Llenguatge, que podrà ser substituït per un segon lloc d'especialista de Pedagogia Terapèutica atenent a les característiques de l'alumnat.  
- Educador o educadora d'Educació Especial, en funció de les necessitats de l'alumnat.  
7.3. Aquest professorat serà seleccionat preferiblement per comissió de serveis entre aquell que dispose d'una formació específica i experiència en l'atenció a l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista, en les condicions que determine la direcció general de Centres i Personal Docent.  
7.4. Les funcions dels professionals que atenen aquestes unitats vindran determinades per aquelles que el seu lloc de treball especifique atenent a la normativa vigent.  
7.5. Quan l'atenció es realitze dins l'aula ordinària, el personal de suport s'organitzarà adequadament per a evitar un excés de professionals que intervinguen al mateix temps dins d'aquesta. Els especialistes de la unitat que realitzen el suport en l'aula ordinària col·laboraran també en l'atenció a l'altre alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu escolaritzat en la dita aula.  
7.6. Amb independència de la modalitat d'escolarització, i atenent el principi d'inclusió educativa, el centre en el seu conjunt i la totalitat dels professionals que hi intervenen participaran en l'atenció a l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu.  
7.7. Cas que el personal disponible en el centre siga clarament insuficient per a atendre les necessitats de l'alumnat, la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport podrà dotar-lo amb el personal complementari d'Educació Especial adient d'acord amb els criteris i procediments establerts a l'efecte per la direcció general de Política Educativa.  
  
8. Organització del centre  
8.1. L'organització del centre haurà d'afavorir la inclusió de tot l'alumnat en el major grau possible, la coordinació dels professionals i la participació de les famílies.  
8.2. En la Programació General Anual del centre s'especificaran, almenys, els apartats següents:  
- Indicadors d'avaluació de la inclusió educativa proposats a partir de les dimensions següents: creació de cultures inclusives, elaboració de polítiques inclusives i desenvolupament de pràctiques inclusives.  
- Criteris per a l'organització i funcionament de la unitat específica.  
  
- Criteris per a la inclusió de l'alumnat en les àrees amb el grup-classe i en les activitats extraescolars i complementàries.  
- Pla de coordinació amb el tutor o tutora de l'aula ordinària, amb altres professionals i amb els representants legals de l'alumnat, incloent-hi el calendari previst per a les reunions.  
- Activitats d'informació, formació i sensibilització dirigides a la comunitat educativa.  
8.3. El projecte de les unitats específiques de comunicació i llenguatge s'incorporarà al Projecte Educatiu del Centre i als plans inclosos en aquest: Pla d'atenció a la diversitat i inclusió educativa, Pla d'acció tutorial, Pla de Transició entre etapes i Pla de convivència.  
  
8.4. La ubicació física de la unitat dins el centre ha d'afavorir la seua visibilitat, l'accessibilitat del professorat i la inclusió de l'alumnat en les diferents activitats i espais del centre.  
8.5. L'organització espacial de la unitat específica i del centre es realitzarà d'acord amb els mètodes d'ensenyament estructurat, incorporant claus visuals que afavorisquen la comprensió de l'entorn i l'anticipació de situacions i tasques.  
8.6. L'organització d'horaris i temps s'adequarà a les necessitats d'aquest alumnat i possibilitarà tant la intervenció individual com la seua inclusió en les diferents activitats i espais del centre.  
8.7. Els horaris d'inclusió de l'alumnat de modalitat A en les activitats del centre tindran en compte, almenys, les variables següents: competències i grau d'autonomia, interessos i motivacions, característiques de les àrees o matèries curriculars, conducta, intensitat i especialització dels suports requerits. Així mateix, s'incorporaran els criteris que possibiliten la seua participació en les activitats complementàries i extraescolars, patis, menjador, entrades i eixides, junt al seu grup de referència.  
  
8.8. La direcció del centre vetlarà per la inclusió de tot l'alumnat, la formació i implicació del professorat, l'adequada organització del centre, la gestió eficient dels recursos personals i materials i la participació de les famílies, i facilitarà un temps dedicat a la coordinació dels diferents professionals.  
  
9. Coordinació  
9.1. A fi de coordinar la intervenció i seguiment de l'alumnat, s'establiran reunions sistemàtiques entre els professionals de la unitat específica, els altres especialistes d'Educació Especial del centre, el professorat dels grups de referència i l'especialista d'orientació educativa.  
  
9.2. Els i les professionals que integren la unitat específica es coordinaran de forma continuada amb la finalitat d'organitzar l'atenció a l'alumnat i delimitar les funcions de cadascun.  
9.3. Els centres potenciaran i facilitaran la participació de les famílies en totes les decisions que afecten els seus fills o filles. Per a això es programaran entrevistes periòdiques, almenys una a l'inici de curs i una al finalitzar cada trimestre escolar, i s'utilitzaran mitjans que possibiliten una comunicació fluida i continuada.  
9.4. Així mateix, podran organitzar-se reunions d'intercanvi d'informació i/o seguiment amb serveis externs implicats en l'atenció a aquest alumnat i amb altres unitats específiques de comunicació i llenguatge.  
  
9.5. Amb caràcter general, no s'autoritzarà l'alumnat a eixir del centre dins l'horari lectiu per a rebre tractaments externs, llevat de circumstàncies degudament justificades per causa mèdica o perquè els programes complementaris no poden facilitar-se en el mateix centre.  
  
  
10. Programacions didàctiques i adaptacions curriculars  
10.1. El Projecte Educatiu de Centre incorporarà els criteris i elements per a la concreció del currículum, per tal que responga a les característiques i necessitats de tot l'alumnat amb necessitats específiques de suport escolaritzat en aquest.   
10.2. El professorat del centre i l'equip de professionals que intervenen en aquestes unitats elaboraran les seues programacions didàctiques considerant les necessitats d'aquest alumnat i des d'una perspectiva inclusiva. L'elaboració de les programacions serà coordinada per la caporalia d'estudis del centre, amb l'assessorament de l'especialista d'orientació educativa, ajustant-se a la normativa vigent que regula el currículum en les diferents etapes educatives i l'estructura de les programacions didàctiques.  
10.3. El disseny de les programacions didàctiques tindrà un caràcter multinivell, considerarà diferents formes de representació de la informació i incorporarà mètodes i estratègies que faciliten la inclusió de l'alumnat en l'aula ordinària, com per exemple el treball per projectes, el treball cooperatiu, els grups interactius, els agrupaments flexibles i heterogenis o el treball per racons.  
10.4. La programació de la unitat específica tindrà en compte l'organització horària i la distribució de tasques dels professionals d'aquesta unitat.  
10.5. Les adaptacions curriculars individuals partiran del currículum ordinari, prioritzant l'adquisició de competències en els àmbits més afectats en aquest alumnat: comunicació, interacció social, regulació emocional, simbolització i autonomia en la vida quotidiana. Han de potenciar les capacitats més destacades i promoure el desenvolupament d'habilitats en diferents contexts.  
10.6. Els plans individuals d'actuació amb l'alumnat escolaritzat en la modalitat A seran realitzats per l'equip de professionals que intervenen en aquestes unitats, amb l'assessorament de l'especialista d'orientació educativa i considerant les aportacions de l'equip docent del grup de referència.   
10.7. Les adaptacions curriculars individuals de l'alumnat escolaritzat en la modalitat B seran realitzades per l'equip docent, coordinat pel tutor o tutora i amb l'assessorament de l'especialista d'orientació educativa i dels professionals d'Educació Especial de la unitat específica i del centre.  
10.8. En Educació Secundària, quan les característiques de l'alumnat ho aconsellen, l'adaptació curricular inclourà continguts que faciliten la seua transició a la vida adulta.  
10.9. El disseny, seguiment i avaluació de les adaptacions curriculars individuals es realitzarà de manera conjunta per tot l'equip docent, coordinat pel tutor o tutora, amb la col·laboració, dins l'àmbit de les seues competències, d'altres professionals que intervenen amb l'alumne o alumna (educador o educadora d'Educació Especial, treballador o traballadora social...) Es propiciarà la participació de les famílies en qualsevol fase d'aquest procés, facilitant-los la informació necessària i considerant les seues aportacions.  
  
11. Adaptacions d'accés: sistemes de comunicació i equipament material  
11.1. Per tal de facilitar l'accés a la comunicació s'utilitzaran sistemes de comunicació augmentatius i alternatius (SAAC), en funció de les característiques i necessitats de cada alumne o alumna.  
11.2. Els sistemes de comunicació s'incorporaran en la mesura d'allò possible als diferents espais del centre, per exemple mitjançant l'ús d'indicadors o claus visuals.   
11.3. A fi de possibilitar que l'alumnat puga generalitzar la comunicació en diferents contexts, els professionals de la unitat específica proporcionaran una formació bàsica en els sistemes empleats als professionals del centre i a les famílies d'aquest.  
11.4. La provisió d'equipament material de caràcter general i equipament TIC es farà d'acord amb les modulacions establertes a l'efecte.  
  
11.5. La provisió de productes de suport es realitzarà seguint els criteris, procediments i terminis establerts en les instruccions dictades anualment per la direcció general de Política Educativa.  
  
12. Avaluació de l'alumnat i permanència  
12.1. L'avaluació de l'alumnat serà contínua, global, participativa i orientadora.  
12.2. A l'inici del curs, es realitzarà una avaluació de cada alumne i alumna, els resultats de la qual es tindran en compte per a elaborar la seua adaptació curricular. Aquesta avaluació serà realitzada pels professionals de la unitat específica, quan l'alumnat estiga escolaritzat en la modalitat A, i per l'equip docent de l'aula ordinària assessorat pels especialistes d'Educació Especial, quan l'alumnat estiga escolaritzat en la modalitat B.  
12.3. El referent d'avaluació seran els criteris d'avaluació establerts per a cada alumne i alumna en la seua adaptació curricular i tindrà com a finalitat conéixer el seu progrés, ajustar el pla d'intervenció i prendre decisions relatives a la seua escolarització.  
12.4. Trimestralment es realitzarà, de forma col·legiada per part de tots els professionals que hi intervenen, coordinats pel tutor o tutora, un informe d'avaluació de l'alumnat que inclourà les actuacions realitzades durant el trimestre i els progressos aconseguits. Aquests informes es facilitaran als seus representants legals, per escrit, en les entrevistes realitzades coincidint amb el final de cada avaluació.   
12.5. Al finalitzar cada curs escolar, s'avaluaran els resultats aconseguits per cada alumne i alumna en relació als objectius proposats en la seua adaptació curricular. Aquesta avaluació permetrà orientar i modificar el pla d'actuació i l'horari d'inclusió, així com la modalitat d'escolarització, afavorint sempre que siga possible, l'accés de l'alumnat a un règim de major inclusió.  
12.6. Els resultats i documents d'avaluació s'incorporaran a l'expedient acadèmic de l'alumne o alumna.  
11.7. El procés d'avaluació fomentarà la participació de les famílies, facilitant-los la informació necessària i tenint en compte les seues aportacions.  
12.8. En Educació Infantil, per a l'alumnat amb necessitats educatives especials i en casos molt excepcionals, podrà proposar-se la permanència extraordinària d'un any més en l'últim curs de l'etapa, quan es considere que aquesta mesura pot afavorir la seua maduració i la seua inclusió socioeducativa.  
12.9. En Educació Primària, sense perjuí de la permanència durant un any més en el mateix curs, podrà prolongar-se un any més la seua escolarització en l'etapa, sempre que això afavorisca la seua integració socioeducativa i no s'haja aplicat aquesta mesura en Educació Infantil.  
12.10. En l'Educació Secundària Obligatòria, podrà sol·licitar-se la prolongació de l'escolarització en qualsevol curs de l'etapa una vegada l'alumne o alumna haja esgotat el limit de dos repeticions com a màxim dins de l'etapa.  
12.11. La mesura de permanència extraordinària indicada en els apartats 12.8, 12.9 i 12.10 ha de ser autoritzada pel director o directora territorial competent en matèria d'educació, requerint d'informe psicopedagògic, informe favorable de la Inspecció d'Educació i l'autorització expressa dels representants legals de l'alumne o alumna en l'Etapa d'Infantil i la comunicació prèvia a aquests en les etapes d'Educació Primària i Educació Secundària.  
12.12. L'alumnat escolaritzat en la unitat específica podrà romandre en aquesta fins al màxim que contemple la normativa vigent.  
  
13. Transició entre etapes i orientació en Educació Secundària Obligatòria  
13.1. A fi de coordinar la transició entre etapes, els centres d'Educació Primària i els centres d'Educació Secundària Obligatòria als quals estiguen adscrits planificaran i desenvoluparan processos de coordinació i informació, d'acord amb el que estableix l'Ordre 46/2011, de 8 de juny, de la Conselleria d'Educació, per la qual es regula la transició des de l'Educació Primària a l'Educació Secundària Obligatòria a la Comunitat Valenciana.  
13.2. Així mateix, es prestarà especial atenció a la transició de l'alumnat que promociona des de l'Etapa d'Infantil a l'Etapa de Primària, per a adequar el programa d'intervenció i realitzar les modificacions necessàries que afavorisquen la seua inclusió en aquesta etapa.  
13.3. Cas que l'alumnat es propose per a la modalitat de centre específic d'Educació Especial, s'establiran els mecanismes de coordinació amb aquest per a planificar adequadament la transició.  
  
13.4. L'alumnat que finalitze l'Educació Secundaria Obligatòria rebrà l'oportuna orientació respecte a l'itinerari acadèmic o formatiu més adequat en cada cas, en funció de les seues capacitats i possibilitat d'èxit.   
  
14. Formació del professorat i sensibilització de la comunitat educativa  
14.1. Tots els professionals dels centres que disposen d'unitats específiques de comunicació i llenguatge hauran d'adquirir les competències necessàries per a l'atenció a l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista, trastorns anàlegs i altres necessitats educatives especials escolaritzats en aquests.  
14.2. El programa anual de formació incorporarà les necessitats formatives del professorat en aquest àmbit i les actuacions proposades, que podran incloure jornades de formació, seminaris, grups de treball o altres actuacions que es consideren.  
14.3. Els professionals de la unitat de comunicació i llenguatge i l'especialista d'orientació educativa desenvoluparan accions informatives adreçades als professionals del centre, a l'alumnat i a les famílies, amb l'objectiu de donar a conéixer les característiques de l'alumnat amb trastorn de l'espectre autista i oferir pautes per a la intervenció amb aquest.  
14.4. Des de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport podran proposar-se plans de formació que donen resposta a les necessitats formatives del professorat i dels equips directius en els aspectes relacionats amb les unitats específiques de comunicació i llenguatge.  
14.5. Cas de sol·licitar-ho, els centres d'Educació Especial, com a centres de recursos, també podran assessorar els professionals del centre ordinari en la intervenció amb aquest alumnat.  
14.6. Així mateix, els centres inclouran en la seua Programació General Anual activitats de sensibilització dirigides a tota la comunitat educativa que incloguen tant actuacions informatives com estratègies actives.  
  
15. Avaluació i seguiment de les unitats específiques de comunicació i llenguatge  
15.1. Al finalitzar el curs escolar, l'equip de la unitat específica realitzarà una memòria final que s'incorporarà a la memòria del centre, on conste el treball realitzat i els resultats obtinguts en funció dels objectius proposats inicialment, una valoració del funcionament de la unitat, indicant les dificultats trobades i les propostes de millora, així com una avaluació de cadascun dels apartats de la programació de la unitat.  
  
15.2. Els equips docents incorporaran en les seues memòries les mesures desenvolupades amb aquest alumnat, els resultats aconseguits, les dificultats trobades i les propostes de millora.  
15.3. La memòria anual de centre inclourà l'avaluació de les dimensions inclusives i afegirà propostes de millora i prioritats per al curs següent.  
15.4. La Inspecció d'Educació, amb la col·laboració de la direcció general de Política Educativa, supervisarà, avaluarà i realitzarà, dins l'àmbit de les seues competències, el seguiment del funcionament de les unitats específiques de comunicació i llenguatge i emetrà els corresponents informes sobre aquestes.  
15.5. A proposta del director general de Política Educativa es crearà una comissió de coordinació i seguiment des de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, amb les funcions següents:  
  
- Fomentar la difusió de bones pràctiques.  
- Sol·licitar i analitzar dades relatives al funcionament de les unitats i dels centres, així com de l'alumnat escolaritzat en aquests.  
- Revisar i proposar models i criteris de funcionament d'aquestes unitats.  
- Proposar al servei de Formació del Professorat actuacions formatives dirigides al professorat dels centres que compten amb unitats específiques de comunicació i llenguatge.  
- Sol·licitar o elaborar informes i fer propostes de millora, a fi d'optimitzar el seu funcionament i organització.  
15.6. La comissió referida en l'apartat anterior es reunirà almenys dos vegades al llarg del curs escolar.  
  
16. Habilitació de les unitats específiques de comunicació i llenguatge  
16.1. Amb caràcter general, l'habilitació s'efecturà a proposta de les direccions territorials competents en matèria d'educació, considerant les dades aportades per la Inspecció d'Educació de la zona d'actuació i atenent els principis de sectorització, inclusió educativa i eficiència en la gestió de recursos.  
16.2. La direcció general de Política Educativa fixarà els criteris, procediments i terminis per a la sol·licitud i autorització de noves unitats de comunicació i llenguatge. Així mateix, podrà proposar la supressió o transformació de les unitats ja existents, cas que es modificaren les circumstàncies que van motivar la seua habilitació.  
  
Calendari d'aplicació  
La present resolució tindrà efectes durant el curs escolar 2016-2017.  
  
  
València, 27 de juliol de 2016.- El director general de Política Educativa: Jaume Fullana Mestre