Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5650, del 29-11-2007 (2007/14393)

RESOLUCIÓ de 15 de novembre de 2007 de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Alfarrasí, Alginet, Loriguilla, Calp i Riba-roja de Túria..
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5650

Data del DOGV
:   29-11-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/14640


Data del document
:   15-11-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alfarrasí
    * Loriguilla
    * Riba-roja de Túria
    * Alginet
    * Calp
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 15 de novembre de 2007 de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Alfarrasí, Alginet, Loriguilla, Calp i Riba-roja de Túria.. [2007/14573]
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
En virtut d'això, he resolt:
Article únic
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 014/06-AIA Alfarrasí, 018/06-AIA Alginet, 101/04-AIA Loriguilla, 107/05-AIA Calp, i 132/05-AIA Riba-roja de Túria, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
València, 15 de novembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.
Declaració d'impacte ambiental
Dades de l'expedient
Expedient: 14/06-AIA
Títol: Modificació núm. 2 i Pla parcial d'Alfarrasí (València)
Promotor: Ajuntament d'Alfarrasí
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge
Localització: Terme municipal d'Alfarrasí, València.
Descripció del projecte
Objecte del projecte
La modificació núm. 2 del Pla general d'Alfarrasí planteja la reclassificació de sòl actualment classificat com a sòl no urbanitzable comú en sòl urbanitzable d'ús industrial.
La modificació núm. 2 del pla general té com a objecte principal reclassificar com a urbanitzable d'ús industrial el sòl ocupat inicialment pel desviació de l'assagador d'Alacant (classificat com a sòl no urbanitzable comú).
L'esmentada reclassificació ve motivada per l'Ajuntament d'Alfarrasí, el qual sol#SHIFT-3#licita, la permuta de l'assagador d'Alacant per altres terrenys, de domini públic local, que permeten mantenir el camí ramader i altres usos compatibles i complementaris. La conselleria de Territori i Habitatge accepta aquesta permuta amb data 28 d'abril de 2004.
Descripció de les característiques més rellevants del projecte
Localització
El terme municipal d'Alfarrasí es troba situat al sud de la província de València, al centre de la comarca de la Vall d'Albaida. Dista 77 km de la capital de la província.
Els terrenys objecte de la reclassificació se situen a l'oest de la N-340, afrontant amb sòl urbanitzable segons el planejament vigent, afecten una superfície de 23.619,82 m², dels quals 20.354,00 m² corresponen a la superfície ocupada per la desviació de l'assagador d'Alacant i els 3.265,82 m² restants s'obtenen de portar la franja que es reclassifica fins al límit de la zona de protecció de la CV-60.
Es corresponen amb la zona que el PGOU reservava en el seu dia per a la desviació de l'assagador d'Alacant.
La superfície de sòl que es reclassifica se situa a la vora del sòl urbanitzable que constitueix el polígon industrial oest. Aquest polígon se situa al sud-oest del nucli urbà d'Alfarrasí i tenen com a límits geogràfics més significatius la carretera N-340 a l'est i l'autovia CV-60 al sud.
Els límits de l'actuació són:
- Límit nord: cementiri municipal.
- Límit sud: zona d'afecció de la CV-60
- Límit oest: sòl no urbanitzable comú.
- Límit est: sector 2 i 3 del polígon oest.
- Planejament vigent i proposat
El municipi d'Alfarrasí disposa d'un pla general aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme amb data 28 de juny de 2001 i publicat en el BOP de data 11 de setembre de 2001. Posteriorment s'efectua la modificació núm.1 del PGOU amb data 1 d'abril de 2003.
En el PGOU inicial es preveia la desviació de l'assagador d'Alacant per a permetre l'ampliació del sòl urbanitzable (polígon industrial oest). El nou traçat, acceptat per la llavors conselleria de Medi Ambient, voreja l'esmentat polígon. La superfície ocupada per la desviació de l'assagador d'Alacant constituïa xarxa primària adscrita al sector 2 del polígon i venia classificada com a sòl no urbanitzable comú.
La modificació núm.1 manté tot el referent al desviació de l'assagador d'Alacant.
Posteriorment l'Ajuntament d'Alfarrasí sol#SHIFT-3#licita la permuta de la desviació de l'assagador d'Alacant per altres terrenys de domini públic local que permeten mantenir el camí ramader i altres usos compatibles i complementaris. Les parcel#SHIFT-3#les afectades per la modificació de la sendera se situen en el mateix emplaçament (concretament afecten terrenys del polígon industrial oest i terrenys contigus situats a la vora del cementiri).
La conselleria de Territori i Habitatge accepta aquesta permuta amb data 28 d'abril de 2004.
- Ordenació prevista i usos
El sector forma part del polígon industrial oest, que se situa al sud-oest del nucli urbà d'Alfarrasí.
El polígon oest consta de 3 sectors, sent el sector 2 l'objecte d'aquest pla parcial. Aquest sector afronta al nord amb el cementiri municipal, al sud amb el sector 3, a l'est amb el sector 1 i a l'oest afronta amb sòl no urbanitzable comú.
L'ús principal és industrial, magatzem i serveis.
Les superfícies de sòl segons ús són:
- Zona industrial?????????..35.118,85 m²
- Zones verdes???????.-??13.178,71 m²
- Xarxa viària???????- ?...11.722,10 m²
- Superfície total pla parcial????.. 60.019,66 m²
La superfície total de zona verda es localitza en una única parcel#SHIFT-3#la coincident amb l'actual parc de la Pinada.
En resposta al requeriment de documentació, l'Ajuntament d'Alfarrasí envia un certificat sobre la classificació d'empreses que s'han d'instal#SHIFT-3#lar en el sector 2.
Alternatives
No hi ha pròpiament en l'estudi d'impacte ambiental una anàlisi sobre possibles alternatives a la solució adoptada, sinó que l'única alternativa que presenta a l'actuació és la no-acció.
El que realitza en l'estudi d'impacte ambiental és una justificació de la solució proposada, en compte d'una anàlisi de possibles alternatives.
Tramitació administrativa
Amb data entrada de 17 de gener de 2006, la Direcció Territorial remet al la Direcció General de Gestió del Medi Natural (Àrea d'Avaluació Ambiental) la documentació relativa a la Modificació núm. 2 i pla parcial d'Alfarrasí, a l'efecte que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.
En data 3 d'agost de 2005, el Ple de l'Ajuntament d'Alfarrasí acorda aprovar provisionalment la modificació núm. 2 del PGOU i pla parcial del sòl urbanitzable polígon oest (sector 2) d'Alfarrasí.
Informació pública
L'Ajuntament d'Alfarrasí certifica el 16 d'agost de 2005, que la informació pública de la modificació núm. 2 del PGOU d'Alfarrasí i pla parcial del sòl urbanitzable polígon oest (sector 2), va ser anunciada en el DOGV núm. 5039, de 30 de juny de 2005, i en el periòdic Levante EMV de data 1 de juliol de 2005.
També se certifica que durant el termini d'un mes concedit per a presentar al#SHIFT-3#legacions no s'ha presentat cap al#SHIFT-3#legació.
Peticions d'informació o documentació complementària
En data 17 de març de 2006 la Direcció General de Gestió del Medi Natural realitza el requeriment de documentació següent:
1. Aspectes que cal completar de l'estudi d'impacte ambiental.
2. A causa de determinades referències, en la documentació existent, a capítols i apartats del Pla general d'ordenació urbana d'Alfarrasí, se sol#SHIFT-3#licita una còpia les normes urbanístiques, en concret l'article 7.12, on es preveia la desviació de l'assagador d'Alacant.
3. S'ha de presentar informe favorable sobre l'estudi de paisatge.
4. S'ha de presentar informe sobre l'estudi acústic realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria.
5. Cal destacar la presència d'una pinada de gran qualitat ambiental en el sector, per la qual cosa convé mantenir-la i fins i tot millorar-ne l'estat. Segons l'ordenació proposada es destina a parc denominat parc la Pinada. S'haurà d'especificar en l'estudi d'impacte ambiental el tractament que es realitzarà sobre l'esmentada pinada i les mesures que s'han d'adoptar per a preservar-la i integrar-la en el sector.
6. La part meridional del sector 2, concretament en el límit entre la pinada i el sector 3 hi ha un talús amb un fort desnivell. S'han de proposar mesures preventives i correctores per a evitar el lliscament del talús.
7. S'haurà de fer una estimació del consum d'aigua potable que s'aconseguiria com a conseqüència del desenvolupament del sector 2, i presentar un informe de suficiència de recursos hídrics de l'organisme de conca competent, o entitat col#SHIFT-3#laboradora autoritzada per al subministrament, segons l'art. 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.
8. S'ha de realitzar un càlcul aproximat del volum d'aigües residuals que generarà el desenvolupament del pla parcial i s'haurà d'aportar informe vinculant actualitzat de l'entitat de sanejament sobre la capacitat de l'EDAR corresponent per a rebre les esmentades aigües.
En data 5 d'abril de 2006 la Direcció General de Gestió del Medi Natural, a la vista de la informació enviada al març i abril de 2006, reitera el requeriment de documentació:
1. S'ha de presentar informe favorable sobre l'estudi de paisatge.
2. S'ha de presentar informe sobre l'estudi acústic realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria.
3. S'ha d'aportar l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià.
4. En el certificat que recull la classificació d'empreses que s'han d'instal#SHIFT-3#lar en el sector 2, estableix com un dels usos compatibles, el d'habitatges segons ordenança. S'ha d'aclarir aquest aspecte.
5. Segons l'informe emés per EPSAR, la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Alfarrasí de les aigües residuals generades pel desenvolupament de la modificació núm. 2 del PGOU d'Alfarrasí, queda condicionada, entre altres, que s'executen les actuacions d'ampliació de la planta, a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.
S'ha d'indicar per a quan estan previstes les obres d'ampliació de l'EDAR.
Documentació complementària
En data 23 i 29 de març i 5 d'abril de 2006, en resposta al requeriment de documentació de data 17 de març de 2006, l'Ajuntament d'Afarrasí respon el que segueix:
- Informe de la conselleria de Cultura sobre la no-afecció del planejament proposat a béns de valor cultural.
- Informe sobre la disponibilitat de recursos hídrics per a l'ús previst.
- Informe sobre la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts.
- Informe sobre la capacitat d'admissió i gestió de les aigües residuals.
- Estudi d'impacte ambiental del PGOU d'Alfarrasí de 2001.
- Documentació referent a la modificació del traçat de l'assagador d'Alacant.
- Annex I a l'estudi d'impacte ambiental.
- Classificació d'empreses que s'han d'instal#SHIFT-3#lar en el sector 2.
- Recollida de residus industrials en el sector 2.
- Cartografia en format digital.
- Annex II a l'estudi d'impacte ambiental.
En data 21 d'abril es rep l'informe sobre l'estudi acústic i la descripció dels usos compatibles.
En data 26 d'abril es rep l'informe desfavorable sobre l'estudi de paisatge.
Informes sectorials
Informe de la Direcció Territorial de València, de data 28 d'abril de 2004
La secció forestal -camins ramaders- emet un informe en què accepta, la permuta del desviació de l'assagador d'Alacant, i diu el que segueix:
Com a conseqüència de la nova redacció del Pla general d'ordenació urbana per a la seua homologació a la LRAU promogut pel mateix Ajuntament, i a fi d'ordenar les diverses infraestructures viàries, es va iniciar l'expedient de referència per a adequar el vell traçat de l'assagador d'Alacant al nou entorn del sector industrial, contigu al nucli urbà.
Atés que l'Ordre ministerial, de data 27 de novembre de 1980, per la qual es va aprovar la classificació dels camins ramaders existents al terme municipal d'Alfarrasí especificava que en aquells trams d'aquests afectats per situacions topogràfiques, pas per zones urbanes, alteracions pel transcurs del temps en llits fluvials o situacions de dret previstes en l'article segon del Reglament de camins ramaders, l'amplària d'aquest i la resta de característiques quedaran definitivament fixades en practicar-se'n la delimitació.
Atés que l'apartat f) de l'article 17, de la Llei 6/1.994, de 15 de novembre, reguladora de l'activitat urbanística, obliga a reflectir en els plans generals d'ordenació urbana -xarxa primària o estructural- d'acord amb la seua legislació específica, per a la seua protecció i funcionalitat, els béns de domini públic no municipals, -aquest és el cas dels camins ramaders-.
Vista la solució aportada per aquest ajuntament, i que compleix amb totes les consideracions anteriors, ja que d'aquestes no s'infereix cap minva sobre la superfície amb què va ser classificada l'esmentat camí ramader. Aquesta Direcció Territorial entén que la modificació s'emmarca dins del que preceptua a l'efecte l'article 12 de la vigent Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de data 6 de febrer de 2006
Realitzada la prospecció arqueològica, i aportada la corresponent documentació relativa als seus resultats, pels nostres serveis tècnics s'ha posat de manifest que no s'han localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en l'àrea d'explotació.
Des del punt de vista del patrimoni paleontològic, de conformitat amb l'informe emés pels nostres serveis tècnics, la incidència serà nul#SHIFT-3#la.
Sense perjudici de l'anterior, en l'estudi d'impacte ambiental haurà de preveure's que l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinaria l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a aquesta conselleria a aquest efecte que es determinen les actuacions oportunes, de conformitat amb allò que preveu la Llei del patrimoni cultural valencià.
Consultat l'inventari del patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València pel que fa al municipi afectat, no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.
Finalment, des del punt de vista del patrimoni etnològic pels nostres serveis tècnics s'ha posat de manifest que en els resultats dels treballs de prospecció s'indica que no s'han localitzat elements etnològics en l'àrea afectada, tan sols restes de murs de pedra en sec de separació de bancals.
Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que preveurà les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià a l'efecte que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu competent.
Informe d'Industrias Martí Tormo SL, entitat subministradora d'aigua en alta del municipi d'Alfarrasí.
De data 10 d'octubre de 2005, Industrias Martí Tormo SL com a entitat subministradora d'aigua en alta del municipi d'Alfarrasí, informa sobre la disponibilitat de recursos hídrics sol#SHIFT-3#licitada el passat 3 d'octubre de 2005 per l'equip redactor de la modificació núm. 2 del PGOU d'Alfarrasí.
La reclassificació de 23.619,82 m² amb el nou PGOU que comportarà la possibilitat de reconstruir uns 11.400 m² de nova indústria, amb una demanda de cabal d'aigua prevista per l'equip redactor d'un total de 28,5 m³/dia (19,79 lit/min) no implica cap problema ja que tenint en compte la reducció del consum per part del municipi de Montaverner, com també de l'autorització administrativa de què disposem en Industrias Martí Tormo amb un cabal màxim d'extracció de 3.000 l/min.
L'increment sol#SHIFT-3#licitat pot realitzar-se perfectament amb la xarxa de proveïment actual a través de la presa de subministrament instal#SHIFT-3#lada en la fase 1ª del polígon industrial d'Alfarrasí.
Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament de depuració d'Alfarrasí per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la modificació núm. 2 del PGOU del municipi d'Alfarrasí (València), de data 10 d'octubre de 2005.
Aquesta entitat comunica el següent:
1. L'EDAR d'Alfarrasí dóna servei a l'esmentat municipi i està dissenyada per a tractar 2.695 m³/dia. Actualment tracta cabals superiors al de disseny, i el cabal mitjà és de 3.798 m³/dia l'any 2004.
2. Segons les dades aportades pel sol#SHIFT-3#licitant, la modificació descrita generarà un cabal estimat de 338,22 m³/dia.
3. D'acord amb el que s'ha assenyalat en el Reglament de gestió urbanística (RD 3288/1978) en l'article 59.1 b) els urbanitzadors responsables d'executar l'actuació hauran de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació; o d'acord amb el que s'ha assenyalat en la LRAU, en l'article 30.1.B, en cas de no resoldre pel seu compte les necessitats sanejament i depuració que generen, i hagen de sol#SHIFT-3#licitar la connexió a sistemes públics, hauran de cobrir l'objectiu imprescindible que se suplementen les infraestructures públiques en el que síga necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servei existents o desitjables.
4. El cost estimat d'aquest suplement d'infraestructures es calcularà en funció dels habitants equivalents que s'han de servir, sent un habitant equivalent aquell que ocasiona un abocament de 60 gr. de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. L'import, per cada desenvolupament urbanístic, de l'esmentat suplement d'infraestructures s'establirà en el moment en què es produïsca la corresponent sol#SHIFT-3#licitud que s'informe la viabilitat del tractament de les aigües residuals generades per un determinat desenvolupament en la infraestructura pública de depuració.
Conclusió
Pel que s'assenyala anteriorment, i per al cas en què els urbanitzadors decidisquen no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals mitjançant la realització de les obres públiques necessàries per a suplementar les infraestructures existents, aquesta entitat de sanejament d'aigües informa sobre la viabilitat del tractament de l'EDAR d'Alfarrasí de les aigües residuals generades pel desenvolupament de la modificació núm. 2 del PGOU d'Alfarrasí (València) sempre que es complisquen ells condicionants següents:
1. En el seu dia, els urbanitzadors responsables dels desenvolupaments urbanístics hauran de realitzar la corresponent sol#SHIFT-3#licitud de connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'hauran d'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.
2. En tot cas, l'abocament generat pels desenvolupaments urbanístics a què de lloc el PGOU de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament d'aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament d'aigües, dotada a més de guies per a la instal#SHIFT-3#lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, en la connexió de la zona industrial a més de disposar de l'esmentada arqueta de registre, s'haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal#SHIFT-3#lació d'equips de mesura en continu, tancat amb clau.
3. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atès el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions d'ampliació de la planta necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.
4. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'entitat de sanejament d'aigües la quantitat resultant del càlcul del suplement d'infraestructures efectuat, a l'efecte de la qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'entitat de sanejament d'aigües i l'Ajuntament d'Alfarrasí.
Certificat de l'Ajuntament sobre la classificació d'empreses que s'han d'instal#SHIFT-3#lar al sector 2
De data 29 de març de 2006, certifica que les ordenances del PGOU, aprovat per la CTU, en sessió de data 28 de juny de 2001 i publicada en el BOP núm. 216, en data 11 de setembre de 2001, del sector núm. 2 del sòl urbanitzable industrial zona oest de la CN-340, amb una extensió de 31.248,07 m², té adscrit a la xarxa primària 20.354 m² d'afeccions com a assagador d'Alacant i 12.947,06 per al parc Pinada, recull els punts següents:
Art. 9.12. Usos globals
Industrial, magatzem i serveis, segons el que disposa l'article 6.3 B, que s'expressa en els termes següents:
Indústria: activitats d'obtenció i transformació de matèries. Només ubicables en zones d'ús predominantment industrial. S'hi estableixen les categories següents:
Categoria 1ª: indústria xicoteta i mitjana; que inclou també els tallers que no compleixen totes les condicions exigides per a l'esmentat ús:
- Ubicació en edificis exclusius, aïllats o entre mitgeres.
- Nivell sonor màxim transmés 60 dB (A).
- Potència màxima instal#SHIFT-3#lada 200 CV.
- Nombre màxim de treballadors.
Categoria 2ª: indústries grans; s'inclouen en aquesta categoria les indústries que reuneixen les condicions següents:
- Ubicades en edifici exclusiu i aïllat.
- Nivell sonor transmés, més de 60 dB (A).
- Potència instal#SHIFT-3#lada, més de 200 CV.
- Nombre de treballadors, més de 30.
Categoria 3ª: indústries molestes o perilloses; es consideraran incloses en aquesta categoria aquelles indústries que, independentment que puguen inscriure's també en altres tipus o categories definides, estan incloses en el nomenclàtor d'activitats (aprovat per Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana) i presenten graus d'intensitat superiors a 3 en les columnes relatives a qualificació molesta i perillosa en l'annex I de l'esmentat nomenclàtor. Aquesta categoria 3ª d'indústria així definida per aquest pla, haurà de situar-se, obligatòriament, en nau asilada o exempta i en parcel#SHIFT-3#la no inferior a 1.000 m².
Magatzem: activitat de guarda, conservació i distribució de productes, subministraments a majoristes, etc., en els quals no es realitza la venda directa al públic. Les condicions d'aplicació als magatzems seran les mateixes que per als usos de taller i indústria, segons les seues característiques i per assimilació amb els esmentats usos.
La regulació de l'ús d'industrial s'atindrà a quanta normativa resulte preceptiva,. Així, es tindran:
La norma NBE-CPI 96 (en matèria de protecció contra incendis), l'Ordenança general d'higiene i seguretat en el treball, Decret 833/1975, de 6 de febrer, sobre contaminació atmosfèrica, Llei 42/75, de 19 de novembre, sobre retirada i dipòsit de residus sòlids, etc.
Usos compatibles
- Habitatges, segons ordenança.
- Comerç, segons ordenança.
- Oficines, segons ordenança.
- Aparcaments, segons ordenances.
Certificat de l'Ajuntament d'Alfarrasí de data 19 d'abril de 2006, relatiu a l'aclariment de l'ús d'habitatge com a ús compatible.
Usos d'habitatge: es permet l'ús d'habitatge amb destinació per al guarda, que mai podrà arrendar-se o vendre's amb independència de la nau a què serveix. En tot, l'habitatge estarà emplaçat independentment a l'edifici que alberga la indústria. La superfície construïda de l'esmentat habitatge serà mínim 60 m² i màxim 120 m². En tot cas complida la normativa d'habitabilitat i disseny de la Comunitat Valenciana HD-91 i normatives que el complementen o substitueixen.
Certificat de l'Ajuntament d'Alfarrasí de recollida de residus industrials del sector 2.
De data 29 de març de 2006, informa:
1. Els residus urbans produïts per les empreses que s'han d'instal#SHIFT-3#lar són recollits per l'empresa concessionària de la recollida de residus urbans d'Alfarrasí.
2. Hi ha un conveni amb l'empresa concessionària que es compromet a facilitar la retirada dels residus industrials, segons les tarifes establides per la mancomunitat.
3. Hi ha un ecoparc per a facilitar a aquelles empreses que no necessiten del concert per ser escàs de volum i sempre que no dificulte un desenvolupament habitual de l'ecoparc.
Informe favorable sobre l'estudi d'impacte acústic ambiental relatiu al polígon oest (sector 2) d'Alfarrasí, de data 28 de març de 2006.
Aquest informe versa sobre l'estudi d'impacte acústic ambiental relatiu al polígon oest (sector 2) d'Alfarrasí.
L'estudi tracta de diagnosticar l'ambient sonor al terme municipal d'Alfarrasí, al sector 2 del polígon oest degut a les diverses fonts de soroll existents.
L'objecte de l'estudi acústic és avaluar l'impacte acústic del projecte en compliment de l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
D'acord amb la taula I de l'annex de la llei, s'estableix que en l'ambient exterior, serà un objecte de qualitat que no se superen els nivells sonors de recepció, que en funció de l'ús dominant de cada zona s'indiquen a continuació:
Ús dominant Dia Nit
Sanitari i docent 45 dB (A) 35 dB (A)
Residencial 55 dB (A) 45 dB (A)
Terciari 65 dB (A) 55 dB (A)
Industrial 70 dB (A) 60 dB (A)
Segons les normes urbanístiques del PGOU d'Alfarrasí, concretament en el capítol 4 es fa referència a la contaminació acústica i vibratòria i s'especifica que el nivell sonor màxim d'emissió a l'exterior s'ajustarà als valors següents:
- En zona residencial
De 0 a 24 hores: 35 dB
- En zona industrial
De 8 a 22 hores: 50 dB
De 22 a 8 hores: 40 dB
Com es pot apreciar, els valors de nivells sonors de les normes urbanístiques del PGOU d'Alfarrasí són més restrictius que els valors de la Llei 7/2002, per tant s'hi aplicaran aquells.
La zona d'estudi limita al nord amb el cementiri municipal, al sud i a l'est amb la resta de sectors del polígon i a l'oest amb sòl no urbanitzable comú. La distància entre el sòl urbanitzable reservat pel pla general per a eixample residencial i el sector 2 és aproximadament de 100 m.
S'han estudiat tant els nivells sonors en la situació actual, abans de començar l'actuació, realitzant-se mesuraments amb sonòmetre, com la situació futura, amb aquest fi l'estudi es realitza basant-se en tècniques predictives, concretament, per a l'obtenció dels nivells sonors s'utilitza el mètode de càlcul indicat en la AZZ 4619.
Com a conclusió s'indica que la posada en funcionament del sector 2 incrementarà els nivells d'emissió sonora com a conseqüència de les indústries que s'hi desenvolupen, per la qual cosa s'han dissenyat mesures correctores perquè els nivells de soroll s'adapten a la legislació.
Amb aquestes observacions i tenint en compte les mesures correctores del punt 5, el tècnic que subscriu considera acceptables les esmentades mesures i emet informe favorable l'expedient només a l'efecte pel que fa a acústica.
Informe desfavorable sobre l'estudi de paisatge de data 18 de novembre de 2005
Conclou que no és possible emetre un informe respecte de la integració paisatgística de la intervenció, havent de requerir de l'interessat nou estudi que aborde les determinacions establides en la LOTPP previstes en aquest informe.
Afeccions legals
A continuació es comenten les diverses afeccions legals que haurien d'estar incloses en l'estudi d'impacte ambiental.
1. Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits a la Comunitat Valenciana
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit) ni zones humides catalogades. Tampoc microreserves vegetals ni forests d'utilitat pública.
2. Domini públic hidràulic
La zona objecte d'estudi es localitza en la conca del riu Clarià-Albaida.
No hi ha cap llit ni curs d'aigua en l'àmbit d'actuació de la present modificació núm. 2 del PGOU d'Alfarrasí.
A l'est del polígon industrial està el riu Clarià, però no ho esmenta l'estudi d'impacte ambiental ni cap document. En la visita a la zona s'observa que les aigües de riu estan molt tèrboles.
3. Risc d'inundació
A l'est de la zona d'estudi es troba el riu Clarià, que està sotmés a risc d'inundació de nivell 1.
Aquest risc no afecta l'àmbit d'estudi.
4. Camins ramaders
La zona d'actuació és travessada pel camí ramader denominat assagador d'Alacant.
Els camins ramaders queden regulats, en tot l'estat espanyol, per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders (BOE núm. 71, 24/03/1995). Amb anterioritat la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana ja protegia genèricament tots els camins ramaders presents en el territori.
Per això, s'assegurarà el manteniment de la integritat superficial dels camins, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest.
Segons allò que disposa l'article 2 de la Llei 3/95, entre altres, és competència de la Comunitat Autònoma la modificació del traçat.
L'Ajuntament sol#SHIFT-3#licita la permuta de la desviació del traçat de l'assagador d'Alacant, en data 5 d'abril de 2004, per altres terrenys, que permeten mantenir el camí ramader i altres usos compatibles i complementaris.
Aquest desviació és acceptat per la Direcció Territorial de València en data 28 d'abril de 2004. S'adjunta en la documentació tant la sol#SHIFT-3#licitud de permuta com la resposta obtinguda.
L'ordenació ha de permetre la continuïtat del camí ramader. En l'annex a l'estudi d'impacte ambiental, respecte a la continuïtat de l'assagador d'Alacant, en la fitxa de planejament del sector industrial 3 del polígon oest, es realitzarà menció expressa referent al manteniment de la continuïtat de l'assagador a través d'espais públics. Queda per tant condicionada l'ordenació del sector 3 al compliment d'aquesta exigència.
5. Patrimoni cultural
La conselleria de Cultura, Educació i Esports té inventariats els béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic, o de qualsevol altra naturalesa cultural, regulats per la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià i que té com a objecte la seua protecció, conservació, difusió, foment, investigació i l'acreixement del patrimoni cultural valencià.
Dins del terme municipal d'Alfarrasí aquesta conselleria té inventariat 1 jaciment arqueològic: El Bolot.
En l'estudi d'impacte ambiental no apareix reflectit aquest aspecte, sinó que considera que no cal realitzar cap apreciació nova respecte a allò que s'ha inclòs en l'estudi d'impacte ambiental que acompanya al PGOU.
Encara que aquest bé no es veja afectat per l'actuació, sí ha de ser reflectit en l'estudi d'impacte ambiental, i aportar informació gràfica de la situació d'aquest i del tipus de protecció que requereix.
En la documentació remesa en resposta al requeriment, realitzat al març de 2006, s'envia:
- Autorització per a realitzar la prospecció arqueològica en relació al projecte Modificació núm. 2 del PGOU d'Alfarrasí, de data 1 de desembre de 2005.
- Informe preliminar de la prospecció arqueològica.
- Resultats de la prospecció arqueològica i etnològica de la modificació núm. 2 del PGOU d'Alfarrasí, de data 7 de febrer de 2006.
D'aquest últim informe es conclou que no s'hi han localitzat restes de cap cultura material ni de jaciments arqueològics en l'àrea d'explotació. A més indica que han d'enviar l'estudi d'impacte ambiental per a emetre l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià.
Es requerirà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià, favorable de la conselleria de Cultura i serà preceptiu perquè s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.
6. Carreteres
També cal destacar que l'àmbit d'actuació afronta a l'est amb la carretera CV-60. Per tant la modificació núm. 2 haurà de tenir en compte el que estableix la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de carreteres de la Comunitat Valenciana, en especial pel que fa a les zones d'afecció de la carretera:
La Llei 14/2005, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, es modifica en els articles 84 i 85, i aquesta modificació afecta els apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, amb la qual cosa la zona de protecció de les carreteres augmenta.
La zona de protecció de la CV-60, en ser una carretera de la xarxa bàsica, s'estableix en 50 m.
Per tant, i segons la Llei 6/1991, de carreteres de la Comunitat Valenciana, en la zona de domini públic no es permet la realització d'altres activitats que les directament relacionades amb la construcció, conservació o explotació de la via.
Només podran realitzar-se obres o instal#SHIFT-3#lacions en la zona de domini públic, amb l'autorització prèvia de l'administració titular de la via, quan la prestació d'un servei públic d'interés general així ho exigisca.
En les zones de protecció no podran realitzar-se obres ni es permeten més usos que aquells que siguen compatibles amb la seguretat viària, amb l'autorització prèvia, en tot cas, de l'administració titular de la via. No s'admet en aquesta zona la nova construcció cap d'edificació.
7. Sòl forestal
Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) no hi ha sòl forestal en l'àmbit d'estudi.
Consideracions ambientals
A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades mitjançant la cartografia temàtica i les visites de camp:
Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació
L'àmbit posseeix una vulnerabilitat baixa a la contaminació d'aqüífers.
Qualsevol activitat o ús en aquestes zones ha de tenir resolt el tractament controlat dels seus residus.
Risc de lliscament-despreniment
L'àrea d'estudi no té risc de lliscament o despreniment.
En la visita a la zona s'observa que, en el límit de la pinada i el sector 3, hi ha un talús amb un fort desnivell, sobre el qual caldrà aplicar mesures correctores per a evitar el lliscament del talús.
Risc d'erosió actual i potencial
En tota la superfície el risc d'erosió actual és molt baix, i el risc d'erosió potencial baix.
Accessibilitat potencial als recursos hídrics
Es caracteritza per posseir una classificació de grau mitjà.
Capacitat agrològica del sòl.
Atenent a la classificació del sòl per la seua aptitud per a l'explotació agrícola i forestal, la zona d'estudi es troba dins d'una capacitat agronòmica moderada.
2. Es tracta d'una zona rural agrícola, on el s'observen principalment cultius de vinya, oliveres i ametlers.
No hi ha infraestructures en la zona i, pel que fa a edificacions, només cal mencionar una caseta agrícola.
Hi ha una massa arbrada, de suficient densitat arbòria, en un recinte tanca al sud del sector 2. Segons l'ordenació proposada, es destina aquesta pineda a zona verda.
3. Explotació dels recursos naturals.
Proveïment d'aigua potable
En l'estudi d'impacte ambiental no diu res respecte d'això i tampoc preveu l'increment de la demanda d'aigua potable a causa del desenvolupament de la modificació núm. 2 del PGOU.
Se'ls sol#SHIFT-3#licita en el requeriment de documentació, una estimació del consum que s'aconseguiria com a conseqüència del desenvolupament del sector 2, i l'informe de l'organisme de conca competent, o entitat col#SHIFT-3#laboradora autoritzada per al subministrament, segons l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.
En la documentació remesa per l'Ajuntament d'Alfarrasí en data 23 de març de 2006, en l'annex a l'estudi d'impacte ambiental, fan un càlcul de la demanda de cabal, i és la que segueix:
L'ús previst de la nova zona a reclassificar és l'ús industrial, per al que la demanda de cabal suposaria al voltant de:
M edificats 11.400
1 hab equiv cada 100 m² edificats
Hab/equivalents 114
250 l/hab-equiv/dia
Total cabal 28,5 m³/dia
També hi adjunten un informe favorable sobre la disponibilitat de recursos hídrics emés per l'entitat gestora del recurs, Industrias Martí Tormo, de data 10 d'octubre de 2005.
Aigües residuals
En l'estudi d'impacte ambiental al#SHIFT-3#ludeix a les irrellevants dimensions de l'àrea reclassificada per a no entrar a analitzar els abocaments, residus i emissions.
Però 23.619,82 m² no és una superfície irrellevant, per la qual cosa s'ha de justificar l'evacuació de residus i sanejament de l'àmbit de l'actuació, amb els corresponents càlculs dels recursos necessaris per al desenvolupament de la Modificació núm. 2 del PGOU i els informes de les empreses o organismes gestors d'aquests serveis i recursos.
En resposta al requeriment de documentació de data 17 de març de 2006, l'Ajuntament d'Alfarrasí envia Informe de l'EDAR d'Alfarrasí, sobre la viabilitat del tractament de les aigües residuals generades pel desenvolupament de la modificació núm. 2 del PGOU d'Alfarrasí, de data 10 d'octubre de 2005.
De l'informe es conclou, que la depuració de les aigües residuals generades pel sector serà viable, sempre que s'amplien les instal#SHIFT-3#lacions de l'EDAR d'Alfarrasí, ja que en l'actualitat està treballant per damunt de la seua capacitat.
En concret, està dissenyada per a tractar 2.695 m³/dia, i actualment tracta 3.798 m³/dia, que sumats als 338,22 m³/dia que generarà el sector, supera clarament la capacitat de depuració d'aquesta.
A més en la visita a la zona, s'observa que el riu Clarià, que està al costat de l'EDAR, està altament contaminat, amb les seues aigües molt tèrboles
Residus
Segons l'annex a l'estudi d'impacte ambiental presentat després del requeriment de documentació, en data 23 de març de 2006, la gestió de residus sòlids urbans al municipi d'Alfarrasí, és portada a càrrec de l'empresa Reciclados Integrales SA (RECISA).
El caràcter industrial dels nous terrenys reclassificats, obliga que en el moment de l'obertura o legalització d'activitats, es presente la corresponent llicència d'obertura d'activitat, en la que depenent de la tipologia d'indústria que s'ha d'implantar, i del tipus de residus generats per aquesta, s'especifique clarament tant la tipologia, quantitats i tractament dels residus que deriven de l'activitat, com també la possibilitat o previsió de quina gestió es realitze mitjançant la contractació dels serveis d'un gestor autoritzat amb aquest fi.
Pel que fa als RSU que es deriven de la nova zona industrial serà RECISA qui se n'encarregue de la gestió. Es presenta, el certificat com a gestors de residus de la Vall d'Albaida, juntament amb les quantitats de RSU generades pel municipi en els últims 8 mesos.
Es presenta un certificat de l'Ajuntament d'Alfarrasí, de data 29 de març de 2006, en el qual es compromet a la recollida dels residus industrials del sector 2, per mitjà d'un conveni amb l'empresa concessionària.
4. Paisatge
La Llei 4/2004, de 30 de juny de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, article 11, estableix l'obligatorietat de presentar un estudi de paisatge juntament amb plans d'ordenació del territori, els plans generals i els instruments de planificació urbanística.
S'aporta estudi de paisatge i la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial emet un informe desfavorable sobre ell, de data 18 de novembre de 2005, en el qual indica que no s'aporta documentació suficient, per la qual cosa sol#SHIFT-3#licita un nou estudi de paisatge.
5. Mesures correctores
Es consideren d'aplicació totes les mesures correctores proposades per l'estudi d'impacte ambiental del PGOU d'Alfarrasí, a les que afigen les que segueixen:
1. Respecte a la continuïtat de l'assagador d'Alacant. En la fitxa de planejament del sector 3 del polígon oest es realitzarà menció expressa referent al manteniment de la continuïtat de l'assagador a través d'espais públics.
2. Respecte als impactes visuals generats amb motiu del desenvolupament de zones industrials. S'establirà una franja de vegetació de vora, al nord del sector 2 del polígon industrial oest.
3. Respecte als impactes acústics generats amb motiu del desenvolupament de zones industrials. Es referenda la necessitat d'establir una franja de vegetació de vora.
En resposta al requeriment de documentació, es rep l'estudi d'impacte ambiental del PGOU d'Alfarrasí. Totes les mesures correctores d'aquest estudi d'impacte ambiental s'apliquen, distingint entre mesures d'aplicació general i segons els diversos usos.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:
Declaració d'impacte ambiental
Primer
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació núm. 2 i pla parcial d'Alfarrasí (València), el promotor de la qual és l'Ajuntament d'Alfarrasí, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.
Segon
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:
1. L'ordenació del sector 2 i els seus limítrofs, ha de permetre la continuïtat de l'assagador d'Alacant.
S'ha de complir el que preveu l'informe de la Direcció Territorial de València (secció forestal -camins ramaders), de data 28 d'abril de 2004.
2. El desenvolupament del sector queda condicionat a l'execució de les actuacions d'ampliació de l'EDAR d'Alfarrasí necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.
En el cas que no es realitzaren les esmentades obres d'ampliació de l'EDAR, s'hauran de tenir previstes provisionalment les instal#SHIFT-3#lacions de depuració necessàries que garantisquen el correcte tractament de les aigües residuals generades, com també les autoritzacions d'abocament per l'òrgan competent, si és el cas.
Pel que fa a la connexió futura de les aigües residuals generades al sector amb l'EDAR municipal caldrà ajustar-se als condicionants especificats en l'informe de l'entitat de sanejament d'aigües de data 10 d'octubre de 2005.
S'hauran d'implementar sistemes de predepuració en les activitats industrials que superen els límits acceptats per l'EDAR d'Alfarrasí, per tal d'adequar-se a aquells i impedir el mal funcionament dels sistemes municipals.
3. Les empreses que s'han d'instal#SHIFT-3#lar en el sector 2 han de complir amb el certificat de l'Ajuntament d'Alfarrasí sobre la classificació d'empreses de data 29 de març de 2006.
4. S'ha de presentar un nou estudi de paisatge, que aborde les determinacions establides en la LOTPP i previstes en l'informe emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de data 18 de novembre de 2005.
Aquelles consideracions que es desprenguen de l'informe sobre aquest estudi de paisatge seran considerades com a pròpies d'aquesta declaració.
5. S'ha de complir les observacions establides en l'informe sobre l'estudi acústic realitzat per la Direcció Territorial de València, de data 28 de març de 2006.
6. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.
En aquest sentit, s'han de complir les cauteles expressades en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de 6 de febrer de 2006.
7. Haurà de preservar-se i integrar-se la pinada dins del sector.
Els terrenys destinats a ampliar el parc de la pinada hauran de condicionar-se amb les mateixes espècies que ho conformen en l'actualitat.
8. Haurà de quedar assegurada l'estabilitat del talús existent en el límit entre la pinada i el sector 3.
9. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, en serà necessària la reposició. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal#SHIFT-3#lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.
10. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. I haurà de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.
11. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització.
12. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental del PGOU d'Alfarrasí, en l'estudi d'impacte ambiental del la modificació núm. 2 del PGOU i l'annex d'aquest, i en els informes sectorials i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.
Tercer
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
Quart
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 5 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 018/06-AIA
Títol: Pla parcial modificatiu ampliació del sector industrial PPI-1 Industrial nord-est
Promotor: Agrícola Alginet S. Coop. V.
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge. Comissió d'Urbanisme de València
Objecte: Modificació de l'ordenació estructural i detallada del sector de sòl urbanitzable PPI-1 Industrial Nord-est amb reclassificació de sòl no urbanitzable comú en urbanitzable industrial
Localització: Nord del terme municipal d'Alginet, entre l'antiga carretera N-340, l'actual i el camí de Benifaió
Descripció del projecte
El projecte es localitza al nord del terme municipal d'Alginet, comarca de la Ribera Alta (València) i afecta el sector de sòl urbanitzable Industrial Nord-est, PPI-1. Aquest sector va quedar delimitat i ordenat detalladament en el PGOU d'Alginet, aprovat definitivament el 26 de juny de 1997, amb una superfície de 102.272 m². El PGOU va ser objecte de declaració d'impacte ambiental amb expedient 054/97-AIA al maig de 1997.
El 31 de gener de 2002 es va aprovar provisionalment per l'Ajuntament el Pla parcial modificatiu sector PPI-1, que reclassificava 18.989 m² de sòl no urbanitzable comú per a augmentar la superfície del sector. El pla parcial modificatiu té declaració d'impacte ambiental de gener de 2004, dins de l'expedient 212/02-AIA, però no va ser aprovada definitivament per la Comissió d'Urbanisme.
Ara es presenta aquest Pla parcial modificatiu d'ampliació del sector PPI-1 que modifica de nou l'ordenació estructural i detallada del sector i l'augmenta 33.740 m² respecte al pla parcial de 2002 (52.730,20 m² respecte al PGOU). El sector tindrà un total de 155.002,20 m². Els 33.740 m² nous són actualment sòl no urbanitzable comú que es reclassifica a urbanitzable industrial. És un espai intersticial entre un viari de la xarxa primària (PCV-10) que és límit actual per l'est del sòl urbanitzable del PGOU, el camí de Benifaió i l'autovia N-340.
El sector queda delimitat de la manera següent:
- Pel nord, límit del terme municipal, sòl no urbanitzable i zona de domini públic de la N-340
- Pel sud, sòl urbà residencial separat pel viari PCV-10
- Per l'oest, carrer València (antiga N-340)
- Per l'est, camí de Benifaió
Tramitació administrativa
El 19 de gener de 2006 té entrada en la conselleria de Territori i Habitatge la següent documentació remesa per la Direcció Territorial de València:
- Memòria del pla parcial modificatiu (1 tom).
- Estudi d'impacte ambiental (1 tom) i document annex a l'estudi d'impacte ambiental (1 tom).
- Còpia de l'expedient administratiu municipal.
Amb aquesta documentació s'obri l'expedient 018/06-AIA d'avaluació d'impacte ambiental.
El 9 de febrer de 2006 se sol#SHIFT-3#licita a l'Ajuntament d'Alginet, per mitjà d'un escrit d'aquesta Direcció General, certificat d'exposició al públic de l'estudi d'impacte ambiental i l'informe que preveu l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià. El 24 de febrer l'Ajuntament d'Alginet respon al requeriment amb certificat d'haver sotmés l'estudi d'impacte ambiental a informació pública i còpia de la sol#SHIFT-3#licitud d'informe de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València a la Unitat de Patrimoni.
El 7 d'abril el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol#SHIFT-3#licita a la Secció de Planejament còpia de l'informe emés per la Unitat de Patrimoni, còpia de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat de recursos hídrics per al sector PPI-1 i informe de l'estudi acústic. El 4 de maig la Direcció Territorial de València remet per fax l'informe de l'estudi acústic.
El 26 d'abril de 2006 l'Ajuntament remet per fax còpia de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de desembre de 2005 sobre disponibilitat de recursos hídrics, informe que torna a ser aportat pel promotor en escrit de 2 de maig, juntament amb còpia de l'escrit de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València firmat l'11 d'abril de 2006, sol#SHIFT-3#licitant a la conselleria de Cultura, Educació i Esport - Unitat de Patrimoni informe sobre l'actuació Pla parcial modificatiu ampliació sector PPI-1.
Tenint en compte que la cartografia del Servidor de la conselleria de Territori i Habitatge a escala 1:25.000 assenyala un risc d'inundació de nivell 6 en l'àmbit de l'actuació i que la documentació de l'expedient administratiu municipal es refereix a aquest aspecte i menciona un estudi hidràulic que prova que efectivament la zona objecte de desenvolupament està fora de risc, se sol#SHIFT-3#licita per fax el 27 d'abril a l'Ajuntament que complete aquesta informació. El 28 d'abril l'Ajuntament respon per fax amb escrit de l'arquitecte municipal.
Informació pública
La documentació ambiental d'aquest expedient és l'estudi d'impacte ambiental (1 tom) i el document annex a l'estudi d'impacte ambiental (1 tom). El primer és el que es va redactar en l'expedient 212/02-AIA i es completa amb un annex que analitza i actualitza els possibles nous impactes derivats del nou increment de superfície del sector PPI-1.
El document que es va sotmetre a informació pública és l'estudi d'impacte ambiental, amb anunci en el DOGV núm. 4151, de 19 de desembre de 2001 i en el diari Levante de 15 i 19 de desembre del mateix any. Es considera suficient a l'efecte d'informació pública aquesta documentació perquè bàsicament conté la informació necessària per a conéixer l'actuació, el medi on s'ha de desenvolupar i els impactes possibles. El document annex que es redacta amb la nova redelimitació del sector no preveu nous impactes.
Segons consta en l'expedient 212/05-AIA, dins del termini d'informació pública no es van presentar al#SHIFT-3#legacions, encara que sí que fora de termini, però es van desestimar per aquesta causa.
La documentació tècnica corresponent a aquesta nova ordenació es va sotmetre a informació pública amb anunci en el DOGV núm. 4749, de 10 de maig de 2004 i en el diari Levante de 7 de maig de 2004. Com a resultat van haver-hi 2 al#SHIFT-3#legacions, cap d'elles de caràcter ambiental.
Informes sectorials
El 7 d'abril de 2006 es remet escrit a la Secció de Planejament sol#SHIFT-3#licitant l'informe de l'estudi acústic. El 4 de maig es rep per fax l'informe, remés per la Direcció Territorial de València. Aquest informe conclou que:
« [...] la posada en funcionament del sector PPI-1 incrementarà els nivells de soroll del seu entorn d'ubicació, superant-se els criteris de qualitat acústica en la fase de construcció i estant molt pròxims al límit en la fase d'ús industrial, per la qual cosa s'han dissenyat mesures correctores perquè els esmentats nivells de soroll s'adapten a la legislació.
Amb aquestes observacions i condicionat a les mesures correctores del punt 6 de l'estudi (pàgines 24 i 25), tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament, el tècnic que subscriu considera acceptables les esmentades mesures i emet informe favorable l'expedient només a l'efecte pel que fa a acústica».
Afeccions legals
Classificació i qualificació urbanística
L'actuació afecta sòl no urbanitzable comú i sòl urbanitzable industrial, d'acord amb el planejament vigent d'Alginet.
Consideracions ambientals
El sector PPI-1 de 121.261 m² va ser avaluat ambientalment en l'expedient 212/02-AIA, estimant-se acceptable a efecte ambiental i supeditant-lo al compliment de determinats condicionants. Ara es presenta una nova delimitació i ordenació del sector, amb 33.740 m² més.
El projecte disposa d'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer atenent que, d'acord amb la documentació presentada per l'Ajuntament a aquesta entitat
« [...] l'actuació urbanística projectada no comportarà un increment del consum d'aigua»
Respecte a l'afecció al patrimoni cultural, el promotor aporta el 2 de maig de 2005 còpia de l'escrit de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València firmat l'11 d'abril de 2006, sol#SHIFT-3#licitant a la conselleria de Cultura, Educació i Esport - Unitat de Patrimoni informe sobre l'actuació Pla parcial modificatiu ampliació sector PPI-1.
La cartografia del Servidor de la conselleria de Territori i Habitatge sobre risc d'inundació a escala 1:25.000 no aprovada oficialment i per tant no incorporada en el PATRICOVA, assenyala en l'àmbit de l'actuació un risc d'inundació de nivell 6 (freqüència de 500 anys i calat inferior a 80 cm).
El fet que aquest risc no figure en el PATRICOVA significa que no és de compliment obligatori ni hi ha obligació d'aplicar la seua normativa; és de caràcter consultiu. No obstant això, davant de la possibilitat que existira un risc real, independentment del seu caràcter legal o oficial, sí que es creu convenient confirmar-lo o contrastar-lo amb els estudis de què disposa el terme municipal, per la qual cosa se sol#SHIFT-3#licita escrit aclaridor a l'Ajuntament. Els esmentats estudis no formen part de la documentació de l'expedient.
D'aquesta manera, segons escrit del 28 d'abril de 2006 de l'arquitecte municipal sobre el risc d'inundació remés a petició del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, el municipi disposa d'un estudi per a determinar zones amb risc d'inundació, redactat al juny de 2000 per encàrrec de l'Ajuntament, que consta d'estudi hidrològic i estudi hidràulic del terme municipal d'Alginet. No consta que els estudis estiguen informats per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. El mateix escrit de l'arquitecte municipal diu que
« [...] d'acord amb els esmentats estudis, la zona objecte de desenvolupament està fora de la zona de risc d'inundació per a avingudes extraordinàries per efecte barrera produït per l'autovia de llevant, per la qual cosa l'esmentat estudi no fa cap menció respecte a aquesta zona referent a la necessitat de prendre mesures correctores o recomanacions per a l'edificació».
Pel que fa a l'impacte acústic, s'ha demanat l'informe de l'estudi acústic; l'execució d'aquesta actuació haurà de complir el contingut de l'esmentat Informe, comentat en l'apartat Informes sectorials i que consta en l'expedient.
D'altra banda, el projecte disposa d'informe de l'entitat de sanejament d'aigües EPSAR que assenyala la viabilitat del tractament de les aigües residuals del sector en l'estació depuradora Albufera Sud, que dóna servei al municipi d'Alginet, amb determinats condicionants. El desenvolupament del sector estarà condicionat al compliment d'aquests condicionants i així constarà en la fitxa de gestió del sector, que inclourà explícitament com a condicions de connexió de l'ordenació, els condicionants de l'informe de l'EPSAR de 4 de febrer de 2005 que consta en l'expedient, sobre viabilitat del tractament de les aigües residuals generades en el sector.
Respecte als residus sòlids urbans i inerts generats en fase de construcció i de funcionament, es farà recollida selectiva en origen perquè cada tipus siga gestionat per empreses autoritzades d'acord amb la seua naturalesa. Prèviament al desenvolupament del sector s'obtindrà el certificat d'acceptació dels residus per a la seua gestió i tractament en empreses adequades.
Consideracions jurídiques
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8. g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
Declaració d'impacte ambiental
Primer
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, l'actuació Pla parcial modificatiu ampliació del sector industrial PPI-1 Industrial Nord-est, promoguda per Agrícola Alginet S. Coop. V., sempre que s'ajuste a la documentació presentada, i compliment previ dels condicionants que s'assenyalen en el punt segon d'aquesta declaració i de les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, fins que no entren en contradicció amb aquells.
Segon
Se supedita l'execució d'aquesta actuació al compliment dels condicionants següents:
1. Els condicionants de l'informe emés per l'entitat de Sanejament d'Aigües el 4 de febrer de 2005 i que consta en l'expedient s'incorporaran a la fitxa de gestió del sector com a condicions per a la seua ordenació, sent requisit imprescindible el compliment d'aquest per a desenvolupar l'esmentat sector.
2. Prèviament al desenvolupament del sector s'obtindrà el certificat d'acceptació dels residus generats per aquest, tant en la seua construcció com en funcionament, per a la seua gestió i tractament per empreses adequades autoritzades. La recollida de residus en origen serà selectiva, tant durant la construcció de les obres d'urbanització del sector com durant el funcionament de l'activitat que se situe en aquest.
3. Es complirà el contingut de l'informe de l'estudi acústic de 12 d'abril de 2006 que consta en l'expedient.
4. El promotor demanarà l'un informe preceptiu i vinculant emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1998, i se'n compliran les determinacions.
Tercer
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
Quart
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb ell que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.
València, 9 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
Declaració d'impacte ambiental
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental
Expedient: 101/2164-WJA
Títol: Homologació i pla parcial modificatiu sector I-12 Barranc de Pozalet
Promotor: Ajuntament de Loriguilla
Autoritat substantiva: Ajuntament de Loriguilla i CTU
Localització: A l'oest del nucli de població de Loriguilla i de la carretera d'accés al municipi CV-374, al sud del camí de la masia del Conde i limítrof al nord del llit del barranc de Pozalet
Descripció del projecte
1. Objecte del projecte
L'objecte del pla parcial és reclassificar com a sòl urbanitzable amb ordenació detallada un SNU comú al terme municipal de Loriguilla, per a la creació d'un nou sector en què es defineix com a ús global l'industrial.
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
El municipi de Loriguilla disposa d'un PGOU aprovat el 20 de desembre de 2002. Malgrat ser molt recent, sembla que les previsions de sòl industrial del planejament general s'han vist superades, i la demanda d'aquest tipus de sòl és abundant i creixent.
La documentació presentada consta d'estudi d'impacte ambiental i documentació tècnica relativa al pla parcial modificatiu sector I-12. La proposta comprén una superfície total de sòl de 548.249 m², constituint una única zona d'ordenació urbanística amb ús industrial amb edificació de tipus aïllada (INA), sent la superfície d'aprofitament amb destinació industrial de 328.946 m².
Dins de l'ordenació detallada es defineixen dues parcel#SHIFT-3#les de sòl dotacional per a infraestructures, SID-1 amb una superfície de 8.298 m² i SID-2 amb una superfície de 5.504 m². La primera se situa limítrofa a la parcel#SHIFT-3#la PID-2 del planejament general vigent que alberga l'EDAR municipal i es destina a l'ampliació d'aquesta depuradora que serveix als sectors residencials i en part als industrials (sectors 9 i 10). En la segona parcel#SHIFT-3#la, en l'extrem SE del sector, es preveu la instal#SHIFT-3#lació d'una segona depuradora que servisca a la resta dels sectors industrials, entre ells a l'I-2.
A més, a la vora del BIC masia del Conde rodejant-lo, es projecta una àmplia ZV amb una superfície de 68.808 m² que s'estén des de la CV-374 fins al primer vial del polígon industrial. Aquesta ZV envolta la masia del Conde per a protegir-la visualment i pretén, en la mesura que es puga, mantenir el seu entorn natural històric de camps amb monocultiu de cítrics.
L'Ajuntament de Loriguilla és el promotor de dos nous sectors de sòl urbanitzable industrial (I-11 i I-12) i un terciari, situats consecutivament en direcció oest-est, al nord del barranc del Pozalet; i d'un quart sector al sud de l'esmentat llit a la vora de la CV-374. La tramitació administrativa del PP sector I-12 persegueix l'aprovació definitiva del planejament que ordena la parcel#SHIFT-3#la dotacional amb destinació a albergar les noves infraestructures de depuració municipals i les seues instal#SHIFT-3#lacions complementàries, necessàries per a fer viables els desenvolupaments urbanístics previstos i, en especial, l'efectiva reutilització de les aigües residuals depurades que es generen al terme municipal, sent la seqüència lògica de desenvolupament la que comporta la programació en primera fase dels sectors I-11 i I-12.
3. Alternatives
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, l'estudi d'impacte ambiental afirma que la solució adoptada es troba determinada per l'existència en l'àmbit de la proposta de la infraestructura lineal de la CV-374, la construcció de la Masia del Conde i el barranc del Pozalet.
Tramitació administrativa
1. Admissió a tràmit
En data 25 de maig de 2004 l'Ajuntament de Loriguilla va remetre una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relativa al Pla parcial modificatiu sector I-12 Barranc de Pozalet, de Loriguilla, i certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
2. Informació pública
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias de data 16 d'octubre de 2003 i en el DOGV núm. 4613, de 22 d'octubre de 2003.
Durant el període d'informació pública s'hi va presentar una única al#SHIFT-3#legació, segons consta en el certificat, emés pel secretari-interventor de l'Ajuntament de Loriguilla, de l'acord d'aprovació provisional per Ple de data 4 de maig de 2004.
3. Resum de les al#SHIFT-3#legacions
L'única al#SHIFT-3#legació formulada ha sigut presentada per part de Renfe sense que s'haja inclòs una còpia d'aquesta en la documentació remesa. L'esmentada al#SHIFT-3#legació no afecta, segons sembla, el planejament parcial proposat segons informe tècnic recollit en el certificat d'acord provisional, ni suposadament tampoc fa referència a les possibles afeccions ambientals d'aquest. Contestada l'al#SHIFT-3#legació, s'afirma que serà objecte d'informe el fet de procedir a la resolució de l'expedient de programació del sector.
4. Peticions d'informació o documentació complementària
Amb data 12 de novembre de 2004, s'efectua consulta a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, com a promotor del Projecte de defensa integral contra avingudes en la conca de la rambla del Poyo, sobre l'estat de tramitació de l'esmentat projecte i de la viabilitat de desenvolupar diversos sectors de sòl urbanitzable a Loriguilla i Riba-roja de Túria tenint en compte els riscos d'inundació existents aigües avall d'aquests i quina seria la seua modificació.
Amb data 17 d'agost de 2005 es reitera la consulta a la CHX, sense que fins a la data s'hi haja rebut contestació.
Amb data 1 de març de 2005, es requereix a l'Ajuntament perquè complete l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental amb els informes següents:
- Informe regulat en l'article 11 de la Llei 1/1998, de patrimoni cultural valencià.
- Estudi acústic regulat en l'article 36 de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica.
- Informe de l'organisme de conca relatiu a la suficiència de recursos hídrics.
Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de RSU i inerts.
Amb data 27 de setembre de 2005, es requereix a l'Ajuntament perquè complete la documentació presentada segons diverses consideracions ambientals, que de manera resumida s'exposen a continuació:
- Estudi hidrològic i hidràulic a fi de comprovar que no es modifica l'hidrograma del llit del barranc del Pozalet com a conseqüència de la modificació de l'escorriment de la zona i de la generació d'un cabal important d'aigua residual depurada i d'aigües pluvials que seran abocades a aquest.
- S'informa l'Ajuntament de Loriguilla de la consulta efectuada per la DGGMN a la CHX sobre la viabilitat de la proposta tenint en compte els riscs d'inundació existents aigües avall del barranc del Pozalet, pel fet que aquest llit desapareix al terme municipal de Riba-roja de Túria. Se li informa també de la reiteració de la consulta i que fins a la data no s'havia rebut resposta a aquesta.
- S'haurà de sol#SHIFT-3#licitar a la CHX autorització d'abocament al barranc del Pozalet, tant de les aigües pluvials com, si és el cas, de les aigües residuals depurades.
- El sistema de depuració de les aigües residuals del polígon industrial necessàriament haurà d'incloure, en funció de les característiques dels influents industrials que s'han de tractar, un sistema que incorpore un tractament fisicoquímic definitiu. Es considera necessari realitzar una estimació d'aquestes característiques, segons les activitats que s'hi hagen d'instal#SHIFT-3#lar d'acord amb la normativa urbanística del PP. S'haurà d'incloure el càlcul del volum del cabal que s'ha de tractar del que resulte un dimensionament de la depuradora adequat i de la parcel#SHIFT-3#la destinada a l'ús dotacional, i especificar el sistema de tractament proposat.
- S'haurà d'especificar la gestió prevista de la citada EDAR.
Informes sectorials
En l'expedient incoat s'inclouen diversos escrits i informes rebuts durant la tramitació del PP remesos, amb data 19 d'octubre de 2005, des de l'Ajuntament i acompanyats de l'aprovació dels mateixos per Ple municipal i que són els que segueixen:
- Escrit de la Sociedad Anónima Agricultores de la Vega de València, com a empresa concessionària del servei de recollida i transport de RSU del municipi de Loriguilla en el qual declara que l'esmentada empresa està en condicions de garantir la recollida dels RSU assumint les noves demandes que generen els sectors en tramitació al municipi, entre ells el sector I11.
- Certificat de l'Ajuntament de Loriguilla sobre la sol#SHIFT-3#licitud a la Direcció General de Patrimoni de l'informe que acredite que no existeixen béns de caràcter patrimonial afectats per les actuacions previstes al sector I12, sense que fins a la data s'hi haja rebut contestació.
- Certificat emés pel representant de la Sociedad Española de Abastecimientos SA, en qualitat de delegat de la zona nord, sobre la suficiència de cabals necessaris per al subministrament del sector I-12, que comprén una superfície bruta de 548.249 m².
- Informe de l'EPSAR en el qual s'informa que no procedeix valorar la capacitat de l'EDAR de Loriguilla a l'efecte de rebre les aigües residuals procedents del desenvolupament urbanístic, ja que el sector I-12 té prevista la construcció d'una depuradora per a tractar les aigües residuals generades en l'àmbit de l'actuació.
- Informe de l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic de la CHX en el qual s'informa, entre altres, de la necessitat de tenir en compte l'existència d'espais hídrics amb interés ecològic/ambiental, com és el cas, i el requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres dins de la zona de policia d'un llit, de l'obtenció de l'autorització de la CHX.
En contestació a la consulta efectuada pel servei d'estudi d'impacte ambiental, s'inclou el que segueix:
- Amb data 10 de novembre de 2005, el Servei d'Ordenació Territorial remet informe relatiu a l'estudi de l'efecte hidrològic sobre el barranc del Pozalet del desenvolupament urbanístic de sòl industrial en els sectors I11, I12, T13 i I14 i que es transcriu a continuació:
- L'àmbit dels sectors I11, I12, T13 i I14 de Loriguilla no es troba afectat per risc d'inundació.
- De conformitat amb l'article 21.3 del PATRICOVA el planejament en cap cas podrà donar lloc a un increment significatiu del risc d'inundació en el terme municipal d'aquest o en el d'altres municipis potencialment afectats.
- Atés que l'abocament d'aigües residuals i pluvials es realitzarà, com proposa el redactor del projecte, al barranc del Pozalet, i inclou com a mesura correctora del cabal pic de l'hidrograma, la construcció d'una bassa de laminació en el sector de Sant Rafael de Riba-roja de Túria, hauria de tenir-se en compte per a l'aprovació de l'estudi del projecte d'urbanització, l'acceptació donada per la CHX a l'esmentada proposta d'abocament, tenint en compte que en l'actualitat la CHX està realitzant en la zona (EVC 19+) un estudi integral, consistent en el disseny de canalització del barranc del Poyo i afluents, incloent els de la Saleta o Pozalet i de Gallego.
S'inclou també en l'expedient els informes següents remesos des de l'Ajuntament de Loriguilla:
- Annex tècnic al PPM sector I-12 sobre les condicions i característiques de la depuradora, elaborat per Gespaser, estimant els cabals i càrregues contaminants de les aigües residuals generades i establint una mesura estàndard de 10.433 habitants-equivalents per a EDAR en la qual n'està previst el tractament.
- Certificat de la concessionària del cicle integral de l'aigua, Gespaser, sobre suficiència de recursos hídrics, per al subministrament dels sectors de desenvolupament urbanístic en tramitació al terme municipal amb una superfície bruta d'1.494.787,55 m².
- Informe de l'arquitecte municipal sobre ampliació i aclariment de les qüestions requerides, en el qual significativament informa que no està previst realitzar cap abocament al barranc de Pozalet.
- Annex tècnic comparatiu del cabal requerit per a reg i l'obtingut per aprofitament de l'aigua residual depurada i de pluvials.
- Annex tècnic de les característiques de l'EDAR.
- Planimetria projecte de construcció de l'EDAR de Loriguilla. Nucli urbà i sectors 1, 2, 3, 4, 9 i 10, és a dir, dels sectors existents en l'actualitat al municipi.
Afeccions legals
1. El terme municipal de Loriguilla es troba inclòs en la delimitació de l'ENP de l'Albufera, per la qual cosa aquest territori es troba afectat pel PORN de l'Albufera, havent d'actuar preventivament per a evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies, que podrien afectar aquest espai natural, com també l'aportació de sediments a la llacuna de l'Albufera.
2. Després de la consulta de les cartografies oficials i les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la CTH, i en particular del PATRICOVA, no es detecta risc d'inundació en el sector proposat. No obstant això, tota la conca del barranc del Poyo es troba afectada per riscs derivats de les avingudes, localitzant-se les zones d'inundabilitat en diverses àrees concretes.
3. La xarxa hidrogràfica en la meitat estudiada del terme municipal de Loriguilla està formada per un únic curs, el barranc de Pozalet, encara que aquest llit desapareix a l'altura del bypass de l'autopista A-7. La parcel#SHIFT-3#la de la proposta se situa limítrofa a la zona de servitud de pas de 5 m, és a dir, del DPH de l'esmentat llit, i es troba afectada per la zona de policia d'aquest. D'altra banda, dins del sector proposat hi ha séquies i canals de reg necessaris per al cultiu intensiu.
4. No es detecten en la zona d'estudi punts d'interés arqueològic o etnològic a més de la ja citada masia del Conde i el seu entorn rural. Consultada la informació disponible publicada per l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià, no apareix cap element catalogat en les parcel#SHIFT-3#les de la proposta.
No consta en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental l'informe favorable a l'efecte patrimonial del planejament proposat, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià.
Consideracions ambientals
El terme municipal actual de Loriguilla es va crear en 1975 per sengles segregacions territorials a partir dels municipis de Riba-roja de Túria i Cheste, motivat per la desaparició de l'antic nucli de població sota les aigües del pantà de Loriguilla. La proposta i el nucli actual de població se situen en la meitat segregada de Riba-roja, a la vora de la N-III i a la línia de Renfe Madrid-València.
La zona d'estudi se situa a l'oest de la carretera CV-374, d'accés a Loriguilla des de la NIII, i limita al sud amb el barranc de Pozalet; al nord, el camí de la masia del Conde i sector I-11; i a l'est, amb el SNU comú i el límit administratiu amb Riba-roja de Túria, corresponent-se tota la superfície a un relleu majoritàriament pla dedicat a terrenys de cultiu de cítrics. Des d'un punt de vista edafològic, es tracta fonamentalment de sòls col#SHIFT-3#luvials amb una alta permeabilitat, per la qual cosa un dels riscs associats a aquest tipus de sòl és el de la utilització o abocament incontrolat de substàncies contaminants que podria comprometre la qualitat de les aigües de l'aqüífer.
El pla parcial preveia inicialment l'abocament directe de les aigües tant pluvials com residuals tractades al barranc del Pozalet, tributari de la conca de la rambla del Poyo, afectada per risc d'inundació en diversos punts. El desbordament de la conca en aquesta zona afecta importants infraestructures viàries (N-III i FFCC València-Madrid), poblacions (Alaquàs i Aldaia, amb més de 40.000 habitants) i una forta implantació de xicoteta i mitjana indústria. El llit del barranc del Pozalet es perd entre una zona de cultius de cítrics, i desapareix al terme municipal de Riba-roja, aproximadament a partir del pont del bypass de l'autopista A-7.
En l'estudi d'impacte ambiental presentat no s'identifica l'impacte territorial que comporta l'abocament dels cabals d'aigües tant pluvials com residuals depurades al barranc del Pozalet, ni consta informe favorable de la CHX o autorització per a l'abocament. Tampoc s'identifica el possible increment del risc d'inundació aigües avall, ni l'impacte a causa de l'abocament a una zona sensible o a l'alteració del règim hidrogeològic en una conca tributària a l'Albufera.
En aquest sentit, les possibles actuacions previstes al territori d'estudi a fi de corregir el risc d'inundació existent aigües avall del Pozalet (EVC 19+), es troben pendents de determinades modificacions algunes de caràcter ambiental, suspeses o en fase d'estudi i examen d'alternatives, a fi d'incorporar les mesures protectores i correctores que garantisquen la no-afecció de les canalitzacions sobre espais naturals de valor ambiental, el llac i PORN de l'Albufera globalment considerat.
La problemàtica ambiental de les canalitzacions mitjançant obres dures radica en l'impacte crític que es podria produir sobre el PORN de l'Albufera per la modificació en la deposició de materials i l'augment d'aportacions que comportaria, especialment en règim d'avingudes quan s'arrosseguen importants càrregues de sediments, contribuint al gradual aterrament de la llacuna, per la qual cosa les possibles solucions passen per consideracions globals i integrals i per l'execució d'actuacions blanes.
És per això que, finalment, es produeix una modificació considerada substancial, des del punt de vista ambiental, de la proposta d'abocament per part de l'Ajuntament de Loriguilla, en el sentit següent:
- No es produeix cap abocament d'aigües residuals depurades al barranc de Pozalet, i se'n proposa la completa reutilització per a reg.
- Pel que fa a les aigües pluvials, es proposa com a mesura correctora l'execució d'una o unes quantes basses de laminació a executar en el sector Sant Rafael del veí terme municipal de Riba-roja de Túria, amb la finalitat reduir el cabal pic en cas de pluges torrencials, sent el cabal circulant el mateix que en l'actualitat. Cal assenyalar que l'estudi de l'efecte hidrològic sobre el barranc del Pozalet del desenvolupament urbanístic de sòl industrial en els sectors I11, I12, T13 i I14 presentat per l'Ajuntament de Loriguilla, pretén predir si hi ha increment de cabal en el barranc per efecte de la impermeabilització per urbanització i modificació de l'escorriment actual d'aquests sectors. L'estudi conclou que el llit és perfectament capaç d'assumir la modificació dels escorriments que introdueix la urbanització, és a dir el comportament de les aigües pluvials, que s'inicia molt abans a causa de la impermeabilització del sòl.
L'aigua procedent de pluja serà, per tant, reutilitzada per a reg prèvia acumulació en les basses de laminació previstes, sent-ne també possible l'abocament directe al barranc de Pozalet amb l'autorització prèvia de la CHX. En l'última documentació aportada, l'arquitecte municipal de Loriguilla informa que no se sol#SHIFT-3#licitarà autorització d'abocament directe al barranc, optant-se per la reutilització d'aquest per a reg.
Respecte a la depuració de les aigües residuals, la fitxa de gestió del sector I-12 inclou entre les seues condicions d'integració i gestió que la programació d'aquest sector requereix l'execució d'una EDAR i xarxes de connexió. La nova depuradora haurà necessàriament d'incorporar un sistema de tractament fisicoquímic definitiu i incloure un tractament terciari. Del càlcul de volum del cabal que s'ha de tractar resulta un dimensionament de la depuradora estimat per a més de 10.000 habitants equivalents, per la qual cosa el projecte d'EDAR està sotmés al procediment d'estudi d'impacte ambiental.
En la documentació presentada s'ha aportat certificat expedit per l'entitat col#SHIFT-3#laboradora amb competències en la matèria de distribució de recursos hídrics informant la suficiència de cabals per al subministrament del sector I-12 d'acord amb la superfície d'aquest, sense que en aquest informe s'hagen aportat valors quantitatius sobre el recurs disponible i necessari per a satisfer les noves demandes hídriques. En l'estudi d'impacte ambiental s'ha estimat un cabal punta necessari per al dimensionament de la xarxa de proveïment d'aigua potable d'una miqueta més de 80l/seg, prèvia consulta de connexió amb la companyia Aigües de València com a concessionària del subministrament. D'altra banda, en les previsions de Gespaser respecte a la producció d'aigües residuals s'apunta un consum de 40m³/d per hectàrea de superfície edificable, de la qual cosa resulta un consum global per al sector I-12 de més de 1250m³/dia. Encara que en un altre apartat Gespaser en redueix l'estimació en considerar que el polígon industrial està orientat a ser de tipus logístic, és a dir, a l'emmagatzemament estratègic i distribució de matèries, aquest últim aspecte no apareix regulat en la normativa urbanística del sector.
S'inclou una àmplia proposta de mesures correctores, tant en fase de construcció com de funcionament, a fi de minimitzar els impactes identificats, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb la DIA.
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora l'impacte ambiental de la proposta, i el considera minorat una vegada aplicades les mesures correctores proposades. Potser resulta quelcom insuficient la valoració de l'impacte derivat del consum de recursos i l'impacte sobre el paisatge cultural de la zona d'estudi, especialment, tenint en compte l'entorn i conjunt catalogat de la masia del Conde, com també els impactes territorials i indirectes. No obstant això, l'abast de la identificació i la valoració dels impactes resulta adequat únicament sota la premissa d'abocament zero de les aigües residuals que es generen en el sector, que s'inclou en la proposta definitiva.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:
Declaració d'impacte ambiental
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, Projecte d'homologació i pla parcial industrial sector I-12 Barranc de Pozalet, de Loriguilla, promogut pel mateix Ajuntament de Loriguilla, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.
2. Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
2.1 En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, haurà d'obtenir-se informe favorable de la DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també la DIA.
2.2 El consum mitjà diari d'aigua del sector s'ha estimat en uns 40 m³ per hectàrea, és a dir, en més de 1.250 m³/dia. S'haurà d'acreditar davant de la CTU per part de l'organisme de conca competent l'existència de recursos hídrics en qualitat i quantitat suficient segons l'estimació efectuada, i la procedència d'aquests. Tot això segons les previsions del planejament vigent o en tramitació al terme municipal i dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.
2.3. S'haurà d'obtenir l'autorització de la CHX prèvia a l'inici de les obres dins de la zona de policia del barranc del Pozalet.
2.4. Respecte al sistema de tractament de les aigües residuals:
- No es considera ambientalment acceptable l'abocament directe de les aigües residuals depurades al barranc de Pozalet, a causa dels impactes ambientals i territorials exposats, i al risc d'inundació existent aigües avall. És per això, que la documentació definitiva avaluada proposa la completa reutilització de les aigües depurades per a reg. En el cas que la premissa d'abocament zero i tractament fiable per a la reutilització no s'aconseguira, haurà d'entendre's com a desfavorable el sentit de l'aquesta DIA.
- Per tant, la infraestructura de tractament i depuració de les aigües residuals (EDAR) prevista a la vora del barranc del Pozalet, haurà d'incloure necessàriament en el seu disseny un o més depòsits d'acumulació per a diversos dies, amb capacitat suficient per a emmagatzemar l'aigua depurada que es genere, quedant-ne la connexió física amb l'esmentat llit reduïda a un sobreeixidor o canal de desguàs en cas excepcional d'excedents en els dipòsits. Aquests dipòsits actuaran com a reguladors dels cabals d'aigua regenerada, a fi d'adequar la producció a la demanda d'ús, assegurant així una determinada reserva d'aigua regenerada
- Tenint en compte que qualsevol tipus d'abocament accidental que es realitze en l'àmbit territorial de la proposta serà tributari d'una zona sensible llacuna de l'Albufera), i sent obligada la completa reutilització de les aigües depurades per a reg, l'esmentada infraestructura de depuració haurà d'incloure necessàriament un tractament terciari, que constitueix pròpiament la fase de regeneració de l'aigua.
- S'haurà d'incloure en la normativa urbanística la necessitat comprovar, amb caràcter previ a la llicència d'activitat, la compatibilitat de les aigües residuals de caràcter industrial que es generen amb l'EDAR prevista i que s'execute al municipi, especialment pel que fa a l'absència de contaminants que puguen hipotecar o impedir la reutilització de l'aigua regenerada. En cas de no resultar compatibles, les indústries hauran de disposar d'un sistema previ de tractament d'aigües residuals individual apropiat.
- S'haurà de comprovar la previsió o l'existència d'arquetes de registre de lliure accés des de l'exterior per a la presa de mostres i control dels paràmetres d'abocament de totes les indústries que s'instal#SHIFT-3#len al sector.
2.5. Tots els projectes de noves infraestructures de tractament de les aigües residuals (EDAR), que s'han de desenvolupar al sector I-12, com també les seues instal#SHIFT-3#lacions complementàries per a la regeneració i reutilització de l'aigua depurada per a reg, seran sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, incloent un estudi d'impacte ambiental específic i concret d'aquest. Aquest procediment tindrà un caràcter previ a la programació del sector.
2.6. L'Ajuntament haurà de comprovar, abans de la recepció de la urbanització del sector I-12 que l'EDAR prevista a la vora del barranc de Pozalet, es troba totalment executada, dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals que s'hi generen, preparada per a entrar en servei i per a acumular o reutilitzar les aigües depurades per a reg. La construcció de l'esmentada EDAR haurà de ser anterior al final d'obra de la urbanització del sector I-12 i, en tot cas, prèvia a la concessió de llicència d'activitat a qualsevol indústria que es vulga instal#SHIFT-3#lar al sector.
2.7. La gestió de les instal#SHIFT-3#lacions de depuració d'aigües residuals s'haurà de realitzar per una entitat gestora que garantisca el funcionament correcte i manteniment de les instal#SHIFT-3#lacions.
2.8. La reutilització de les aigües per a reg haurà de disposar necessàriament de la concessió prèvia de reutilització d'aigües depurades per a reg que atorga la CHX.
2.9. La xarxa de reg no podrà connectar, com proposa l'estudi d'impacte ambiental, a la xarxa de proveïment d'aigua potable, per la qual cosa el PP haurà d'incloure la necessitat d'executar una xarxa de reg independent per a les ZV. A més, serà necessària la reposició de tots els serveis i infraestructures de reg afectats i funcionalment necessaris per part de l'urbanitzador, havent de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest.
2.10. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la seua legislació sectorial i al pla zonal de residus de les zones VI, VII i IX del PIR, a què pertany el terme municipal de Loriguilla, com a desenvolupament de la planificació que s'estableix en la Llei de residus, 10/2000, de la CV.
2.11. Pel que fa als residus sòlids assimilables a urbans, sent obligada la implantació de la recollida selectiva dels residus, el planejament haurà de preveure la reserva de sòl per a la ubicació dels contenidors per a la recollida d'almenys tres tipus de residus, i vetlar en l'Ajuntament per la col#SHIFT-3#locació d'aquests.
2.12. La normativa urbanística que regula els usos en sòl industrial del sector I-12 establirà la prohibició d'aquelles indústries l'activitat de les quals estiga catalogada com a activitat potencialment contaminant del sòl, per l'annex I del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats. S'hauran d'excloure també aquelles indústries generadores d'influents que puguen comprometre, fins i tot accidentalment, el funcionament de l'EDAR o la regeneració de l'aigua depurada.
2.13. S'hauran de corregir els límits d'abocament establits en la normativa urbanística de manera que s'ajusten al model d'ordenances redactat a aquest efecte per l'entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació València de Municipis i Províncies. S'establiran a més aquells paràmetres més restrictius que asseguren un adequat funcionament de l'EDAR projectada.
2.14. Totes les mesures protectores i correctores compreses en l'estudi d'impacte ambiental o en la documentació analitzada ambientalment, com també en el condicionat establit en la DIA que comporten unitats d'obra, hauran de figurar en la memòria o annexos, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost del projecte d'urbanització del sector, i dels successius projectes de construcció d'infraestructures. També es valoraran i proveiran les despeses derivades del PVA.
2.15. Aquelles mesures que comporten una modificació del planejament o algun tipus d'obligació o restricció durant l'execució de les obres, però no impliquen una despesa concreta, hauran de figurar almenys en la memòria, plànols i en el plec de prescripcions tècniques.
3. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 9 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Ávarez.
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 107/05 -AIA
Títol: Execució d'un camí d'accés i treballs de millora de la finca al paratge Salat
Promotor: Sr. Francisco Escoda Zaragozí
Autoritat substantiva: Ajuntament de Calp
Objecte del projecte: Execució pista d'accés a finca al paratge Salat de Calp
Localització: Polígon 2, parcel#SHIFT-3#les 4 I 21 del terme municipal de Calp (Alacant)
Descripció del projecte
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
L'actuació sotmesa a avaluació d'impacte ambiental consisteix en l'obertura d'un camí de 58,51 metres de longitud i un ample de 4,00 metres, amb un pendent homogeni no superant en cap tram el 17% i un traçat recte a fi de donar accés a la finca i edificació existent al polígon 2, parcel#SHIFT-3#les 4 i 21 del paratge Salat.
L'obertura del camí té com a objecte facilitar l'accés fins a l'edificació existent en la finca per dins dels terrenys de propietat del promotor i realitzar una sèrie de treballs de millora per a condicionar la finca. Al voltant de l'edificació s'instal#SHIFT-3#larà tanca protectora de malla galvanitzada i pals metàl#SHIFT-3#lics.
El paisatge que predomina en la zona és forestal en recuperació amb predomini de rodals aïllats de Pinus halepensis juntament amb coscollars i garriga.
Per a dur a terme aquesta actuació es durà a terme un desbrossament manual en el traçat de la pista i el desmunt de les terrasses per la qual cosa serà necessari derruir en part els antics marges de maçoneria. L'obra acabarà amb l'anivellació, compactació i refinada del ferm. A fi d'evitar l'erosió es realitzaran cunetes i sobreeixidors cada 15 metres. A la finalització de les obres, es reconstruiran els marges de maçoneria.
Tramitació administrativa
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
L'estudi d'impacte ambiental és remés pel Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant per mitjà d'un escrit datat el dia 7 de juliol de 2005.
El tràmit d'informació pública es va realitzar el 7 d'abril de 2006, mitjançant anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
L'Ajuntament de Calp va remetre amb data 1 de juny de 2006 el resultat de la informació pública.
Durant el procediment es va presentar al#SHIFT-3#legació per part del redactor del projecte d'execució d'un camí d'accés i treballs de millora de la finca al paratge Salat. L'al#SHIFT-3#legació es refereix a informe previ emés per l'Ajuntament de Calp i ressenyat en el punt 2 d'aquesta declaració en què s'afirma la incompatibilitat de la rehabilitació de l'edificació amb la normativa vigent al municipi i -afirma l'al#SHIFT-3#legació presentada- que l'esmentada actuació és compatible amb la legislació vigent ja que: el promotor no pretén fer ús residencial de l'edificació, sinó que únicament en desitja la conservació.
L'esmentada al#SHIFT-3#legació és contestada per l'arquitecte tècnic municipal de l'Ajuntament de Calp ressenyant que l'edificació existent basant-se en la secció cinquena, article 208, apartat 3 de la vigent LUV es considera que l'estat és de ruïna, per la qual cosa no hi ha cap edificació que s'haja de conservar. Així mateix indica que la ruïna existent no està inclosa en el catàleg d'elements i edificis protegits del municipi de Calp, per la qual cosa no es considera com a patrimoni arquitectònic i no hi ha cap interés comunitari en la rehabilitació d'aquesta. Basant-se en allò que s'ha indicat s'estima que no procedeix l'execució d'obres sobre la ruïna d'aquest escrit.
Es considera que les al#SHIFT-3#legacions presentades al projecte excedeixen de l'àmbit d'aquesta declaració d'impacte ja que per raó de l'annex I, apartat 1i) del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el reglament de la Llei de 3 de març de 1989, d'impacte ambiental, únicament ha de sotmetre's a impacte ambiental la construcció de camins rurals de nou traçat, quan hagen de discórrer per terrenys naturals, seminaturals o incultes, situats en zones boscoses o en vessants de forests. No obstant això, es considera que la desaparició de l'objecte del projecte podria deixar sense sentit l'emissió d'una declaració d'impacte per la qual cosa aquest fet serà tingut en compte en aquesta declaració.
2. Petició d'Informes sectorials i documentació complementària
S'han requerit els informes següents:
- El 20 de setembre de 2005 se sol#SHIFT-3#licita a l'Ajuntament de Calp informació sobre la qualificació urbanística dels terrenys on s'ha de realitzar l'actuació. En aquest mateix escrit es requereix el promotor de l'actuació del preceptiu informe sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.
- El 8 de novembre de 2005, es rep en la conselleria de Territori i Habitatge informe urbanístic remés per l'Ajuntament de Calp en el qual s'indica que l'actuació proposada se situa en sòl no urbanitzable d'especial protecció. En el punt 5é del referit informe s'afirma: En la justificació de l'estudi d'impacte ambiental es manifesta la intenció de rehabilitar l'edificació existent, que es troba totalment abandonada i en estat ruïnós, tal com s'indica en aquest. L'ús d'habitatge no és compatible en aquest tipus de sòl d'acord amb la normativa vigent. Per tant no seria legalitzable la rehabilitació de l'edificació existent.
- Amb data 25 de novembre de 2005 es requereix al promotor, a través de l'Ajuntament, sobre la conformitat d'aquest a mantenir l'objecte del projecte ja que, segons l'informe urbanístic, no és possible rehabilitar l'edificació existent en la finca. L'esmentada intenció d'obertura de camí es reitera per mitjà d'un escrit del 14 de març de 2006 de l'Ajuntament de Calp.
- En l'expedient consta informe emés pel Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant en el qual es considera acceptable el projecte sempre que s'atinga a les condicions de l'estudi d'impacte ambiental.
Afeccions legals
D'acord amb el planejament vigent de l'Ajuntament de Calp, l'execució del camí d'accés a la finca del paratge Salat, es realitzarà en sòl no urbanitzable d'especial protecció.
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província d'Alacant ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
Consideracions ambientals
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes.
En l'estudi d'impacte ambiental es relacionen els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte. Segons l'esmentat estudi l'actuació es realitzarà sobre sòls terrossos calcaris amb potencial erosiu moderat.
Les condicions climàtiques de la zona juntament amb el fenomen dels incendis ha donat lloc a un substrat arbori consistent en exemplars adults aïllats de Pinus halepensis alternant amb coscollar i garriga juntament amb exemplars joves de pineda en regeneració.
En la zona d'actuació, entre les espècies que es troben sota algun grau de protecció apareixen: coscoll (Quercus cocifera), bruc (Erica multiflora), ginebre (Juniperus oxycedrus), aladern (Rhamnus alaternus), arç negre (Rhamnus licyoides), llentiscle (Pistacea lentiscus), l'alborç (Arbutus unedo), dafne (Dafne gnydium) i Teucrium spp.
En la zona no s'ha trobat cap espècie animal catalogada en perill d'extinció o sota alguna figura de protecció.
Els impactes més importants que causarà aquesta activitat sobre el medi seran conseqüència de l'eliminació de la coberta vegetal i del pas de maquinària pesada que ocasionarà alteració de les propietats físiques i químiques el sòl, augment de l'erosió, i pèrdua de l'hàbitat de la fauna a més de la pròpia destrucció de la vegetació i alteració del paisatge.
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.
Entre les mesures correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental, es proposen les que segueixen:
- Sobre la qualitat de l'aire: limitació de la velocitat dels vehicles, hidratació de la zona, evitar el moviment de volums de terra elevats
- Sobre el nivell de sorolls: evitar els treballs en l'època de cria de la fauna salvatge, limitació de l'horari de treball.
- Sobre la capacitat agrològica: extremar la precaució amb els abocaments accidentals, revegetar les zones més afectades pel projecte
- Sobre el paisatge: restauració paisatgística, plantació de vegetació semblant a l'existent, eliminació de la vegetació estrictament necessària evitant danyar zones que no formen part del projecte.
L'estudi proposa un pla de vigilància ambiental durant les fases d'execució i d'explotació del projecte basat en la supervisió de les mesures correctores i en la investigació de l'aparició d'efectes no desitjables i no prevists en l'estudi.
Es considera que el programa de vigilància ambiental no ha tingut en compte que l'actuació s'ha d'efectuar en zona forestal amb matoll i restes de fusta procedent d'incendis passats i que hi ha un risc no descartable d'incendi forestal per la qual cosa el programa de vigilància ambiental haurà d'incloure mesures en aquest sentit.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. I.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
Per tot l'anterior formule la següent:
Declaració d'impacte ambiental
Atés que entre les actuacions enumerades en l'estudi d'impacte ambiental de l'execució d'un camí d'accés i treballs de millora de la finca en el paratge Salat es troben la rehabilitació de construcció derruïda, l'obertura de camí d'accés i treballs de millora forestal.
Atés que únicament està subjecta a avaluació d'impacte ambiental l'obertura de camí, segons annex I del Decret 162/1990.
Atés que segons informe emés per l'Ajuntament de Calp no va a permetre's cap actuació referent a la construcció derruïda existent en la finca, fet que pot fer desaparéixer l'objecte del projecte.
Atés que el camí d'accés pot utilitzar-se per a treballs de millora forestal en la finca i les esmentades actuacions estan emparades per l'article 8, punt 1, apartats a) i b) de la Llei 10/2004, de 9 de desembre de la Generalitat, del sòl no urbanitzable.
Atés que ha de complir-se amb la legislació vigent en matèria forestal.
Per tot l'anterior, es resol,
Primer
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:
- Abans de la realització de l'activitat s'haurà de comptar amb el preceptiu informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià que haurà de presentar-se davant de l'òrgan substantiu i davant de la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge.
- A fi de minimitzar les afeccions ambientals, el camí d'accés no podrà tenir una amplària major de 3 metres.
- No es permetrà en cap cas la utilització del camí a la finca per a fins no acords amb els plans vigents d'ordenació urbana al municipi de Calp.
- Abans de la realització dels treballs haurà de comptar-se, si és el cas, amb les autoritzacions previstes en l'Ordre de 20 de desembre de 1995 de la conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.
- En l'execució de les obres de traçat i execució del camí s'aplicarà el Decret 7/2004, sobre normes de prevenció d'incendis forestals.
- En l'execució del tancament, si és el cas, haurà de respectar-se el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'estableixen les condicions que han de complir els tancaments en el medi natural.
- Els residus generats durant la construcció de l'obra hauran de dur-se a un gestor autoritzat.
- Qualsevol abocament originat per la maquinària en la fase d'execució de les obres haurà de recollir-se i dur-se a un gestor autoritzat.
- D'acord amb les actuacions previstes en l'estudi d'impacte ambiental, es restauraran els marges de pedra en les zones no afectades pel camí.
- S'extremaran les mesures correctores per a minimitzar l'erosió, mantenint-se el camí en les degudes condicions i establint-se les mesures addicionals que foren necessàries en cas d'aparició d'efectes no previstos en l'estudi d'impacte.
- La resta dels treballs es realitzaran respectant els preceptes continguts en les següents normes d'aplicació: a) Ordre de 16 de maig de 1996, de la conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de repoblament i reforestació. b) Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana i Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià pel qual s'aprova el Reglament de la Llei forestal de la Comunitat Valenciana.
Segon
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
Tercer
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 12 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
Declaració d'impacte ambiental
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental.
Expedient: 132/4343-TTG
Títol: Homologació i pla parcial sector Mas de Porxinos
Promotor: Ajuntament de Riba-roja del Túria (València)
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU
Localització: Al sud-oest del terme municipal de Riba-roja del Túria, a la zona coneguda com a Porxinos.
Descripció del projecte
1. Objecte de projecte
L'homologació comporta la classificació de sòl urbanitzable per al sector que s'homologa, la superfície total de la qual és de 1.259.573 m², sent les classificacions actuals de sòl no urbanitzable de protecció agrícola, sòl no urbanitzable de protecció hidrològica i sòl no urbanitzable de protecció ecologicopaisatgística.
L'homologació té com a objecte crear un sector per a ús residencial unifamiliar i plurifamiliar, dins del qual es projecta una superfície de 199.246 m² per a equipament esportiu privat amb pistes de tenis, camp de futbol i piscina, entre altres.
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
L'àrea objecte de planejament es troba al sud-oest de Riba-roja del Túria, limita al nord amb sòl urbà de la població mencionada, a l'est amb sòl classificat com a sòl no urbanitzable de protecció ecològica-paisatgística, a l'oest amb el paratge municipal de les Rodanes, pertanyent al terme municipal de Villamarxant, i al sud amb sòl no urbanitzable de protecció agrícola.
L'ordenació atén, com afirma la documentació tècnica del pla parcial, al millor aprofitament dels condicionants geogràfics i topogràfics. En aquest sentit destaca l'existència del barranc de Porxinos, que serveix de base per a projectar a un costat i a l'altre del barranc un eix verd, que potencia i estructura el sector en la pràctica total longitud d'aquest. A partir d'aquesta geografia que genera el barranc, es projecta a mitja vessant i per ambdós costats del barranc, la carretera principal o primària per a distribució del trànsit intern. D'aquesta manera les carreteres secundàries són perpendiculars a les vessants de muntanya, que pugen en pendent suau uns 30 m respecte del barranc, i així s'aconsegueix aterrassar les edificacions per a aconseguir millors vistes, solejada i vents.
Es projecten dos vials de connexió amb l'entorn, u pel nord en la ronda a Riba-roja que construeix Diputació, i un altre pel sud-est que connectarà amb una rotonda i la CV-374.
El viari principal està format per dos bucles, un al sud del sector que integra i dóna servei a la zona residencial i un altre al nord que rodeja l'illa destinada a l'equipament dotacional privat. A partir d'aquest anell es disposen la resta vials secundaris, que són perpendiculars al barranc.
El sector és d'ús dominant residencial en habitatges unifamiliars i plurifamiliars. L'edificabilitat total és de 423.951 m²t que comporta 2.785 habitatges.
Al marge del sector proposat, l'equip redactor de la proposta d'actuació ha treballat en un projecte de canalització per al barranc de Porxinos.
3. Alternatives
No s'hi presenten alternatives, ja que, segons afirma l'estudi d'impacte ambiental, les categories de sòl proposades es justifiquen des del punt de vista ambiental en haver-se valorat la situació preoperacional en la qual es posa de manifest la transformació en camps de tarongers abancalats, la invasió i antropització del llit, veient-se d'aquesta manera alterada la topografia, el paisatge i la vegetació originària per un continu de bancals de tarongers.
En data 15 de juny, l'Ajuntament presenta a aquest servei el text refós de l'estudi d'impacte ambiental i el document síntesi, ambdós de juny de 2006, en el qual s'incorporen les modificacions sol#SHIFT-3#licitades pels respectius serveis tècnics de la conselleria de Territori i Habitatge.
No obstant això, en aquest document no s'inclouen els plànols i arguments que van portar a desestimar altres alternatives, tal com s'estableix en el document de contestació a les al#SHIFT-3#legacions.
Tramitació administrativa
1. Admissió a tràmit
En data 18 de juliol de 2005, la Secció de Planejament del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, va remetre documentació relativa a l'homologació i pla parcial Masia de Porxinos, composta per estudi d'impacte ambiental, document síntesi, homologació i pla parcial.
En data 12 de setembre de 2005, la Secció de Planejament, del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, va remetre una còpia de l'expedient administratiu per a completar amb el projecte ja remés, formada per 4 cossos dels quals el primer, assenyalat amb el número 1 correspon a les documentació tramitada, i els números 2, 3 i 4 corresponen a les al#SHIFT-3#legacions presentades durant el termini d'exposició pública.
2. Informació pública
Litoral de l'est, SL va exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons un anunci publicat en el DOGV núm. 4979, de 6 d'abril de 2005.
Durant el període d'exposició pública s'hi van presentar 340 al#SHIFT-3#legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretària de l'Ajuntament de Riba-roja del Túria, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum d'al#SHIFT-3#legacions presentades.
En data 23 de març de 2006, es rep en aquest servei escrit de l'Ajuntament de Riba-roja del Túria adjuntant còpia de l'informe que dóna contestació a les al#SHIFT-3#legacions formulades en el seu dia.
3. Resum de les al#SHIFT-3#legacions
L'informe de resposta a les al#SHIFT-3#legacions, que va ser realitzat pels tècnics redactors de l'estudi d'impacte ambiental i assumit per l'Ajuntament de Riba-roja del Túria, contesta a les al#SHIFT-3#legacions de caràcter ambiental que tracten les qüestions següents:
- No es recull l'examen de cap alternativa tècnica.
Resposta: En l'apartat d'alternatives s'exposa les conclusions dels estudis d'alternatives realitzades en la fase d'elaboració. No obstant això, inclourem en el document refós de l'estudi d'impacte ambiental diversos plànols i els arguments que van portar a desestimar altres alternatives. S'estima acceptable.
- No es justifica des del punt de vista ambiental el pas de sòl no urbanitzable protegit a sòl urbanitzable residencial.
Resposta: Les categories han sigut justificades des del punt de vista ambiental en haver-se valorat la situació preoperacional, en el qual es considera que l'acció antropitzant ha alterat el paisatge, per la qual cosa pot ser molt més aconsellable des d'un punt de vista ambiental el canvi d'ús, que valore i pose al servei del ciutadà les zones veïnes, d'indubtable valor ecològic, fomentant el respecte i millora del seu equilibri. Estimen positiva parcialment l'al#SHIFT-3#legació.
- No es justifica les dades de consum d'aigua potable ni acredita disponibilitat de recursos hídrics suficients per als nous usos previstos.
Resposta: Tots són documents plenament incorporables a l'estudi d'impacte ambiental. Es desestima l'al#SHIFT-3#legació.
- No es justifica la pèrdua de valor ambiental del sòl de protecció agrícola.
- Es disminueix la zona de protecció del barranc de Porxinos, es redueix la protecció ecològica-paisatgística i no es respecta l'afecció de 500 m del paratge natural municipal de les Rodanes, de Vilamarxant.
Resposta: Segons la nostra opinió, en cap lloc s'estableix que la protecció natural de l'àrea del sector atesa la seua proximitat al paratge de les Rodanes haja de ser SNU protegit. Es desestima.
- No recull l'existència de sòl amb protecció hidrològica, ni les proteccions existents de patrimoni arquitectònic i arqueològic recollides en el pla general vigent.
Resposta: En l'apartat 1 de l'estudi d'impacte ambiental s'exposa la qualificació actual proposada pel pla general.
Respecte a la zona de protecció hidrològica, es respecta la banda de terreny que els tècnics de l'organisme de conca consideren que ha de ser assignada al domini públic hidràulic.
Pel que fa a la protecció arqueològica se cita els llocs que s'han consultat.
Se sol#SHIFT-3#licita, per tant, la desestimació.
- No s'explica la presència d'un microclima en la zona.
- No es presenta cens, quantificació ni cartografia de fauna, ni flora, ni vegetació, ni paisatge...
- No es reflecteix l'afecció als camins ramaders.
Resposta: En la situació actual s'entén que no hi ha afecció i que s'ha sol#SHIFT-3#licitat informe al Servei de Camins Ramaders. Se sol#SHIFT-3#licita desestimació.
- No s'estudia adequadament la conca de drenatge del barranc de Porxinos ni els cabals de crescuda.
Resposta: L'equip redactor de la proposta ha treballat en un projecte de canalització. En el projecte s'estudia els cabals que passaran pel barranc i s'acredita la suficiència de la solució adoptada. Es desestima.
- No hi ha quadre comparatiu de superfícies en el planejament vigent i l'actuació proposada.
- No hi ha una anàlisi de la contaminació atmosfèrica i acústica, només un abolcament de dades dels dos municipis limítrofs, per la qual cosa l'estudi d'impacte ambiental no porta cap avaluació sobre l'increment de la contaminació atmosfèrica i acústica prevista i en quin grau aquest augment pot alterar el paratge natural de Les Rodanes.
Resposta: S'inclouen les dades de les estacions més pròximes les quals no són municipis sotmesos a una dinàmica molt distinta per això es consideren les dades prou representatives. Es desestima.
- No hi ha estudi de possibles afeccions al patrimoni històric i cultural sobre els tres immobles de valor cultural inventariats en el catàleg municipal com a patrimoni arquitectònic i arqueològic.
Resposta: Havent examinat el catàleg municipal, no se sap a quins tres béns immobles es refereix, atés que només s'ha localitzat el Mas de Porxinos, analitzant en l'estudi d'impacte ambiental les seues possibles afeccions i tractament. Tot això va ser remés en el seu moment a la conselleria de Cultura, esperant el dictamen d'aquesta, el qual ha de ser acceptat.
Respecte a l'absència de l'informe vinculant de la conselleria de Cultura, va ser sol#SHIFT-3#licitat davant d'aquest organisme el 7 de març de 2005. A partir d'aquesta sol#SHIFT-3#licitud, es va realitzar una proposta d'intervenció arqueològica a fi de completar la formació existent. Els resultats d'intervenció van ser remesos a l'octubre de 2005 a la conselleria de Cultura, i en aquests moments s'espera l'informe vinculant, a fi d'assumir-ne les conclusions, integrant-lo en l'expedient. Es desestima l'al#SHIFT-3#legació.
- No s'inclou en el document de l'estudi d'impacte ambiental el cost de l'establiment de mesures correctores.
4. Petició d'informació o documentació complementària
En data 17 d'octubre de 2005, aquest Servei emet requeriment de documentació a fi de completar l'expedient per a poder incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, on se sol#SHIFT-3#liciten els informes següents:
- Informe regulat per l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.
- Informe de l'organisme de conca relatiu a la suficiència de recursos hídrics.
- Informe de l'organisme de conca respecte a les afeccions al domini públic hidràulic.
- Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de RSU i inerts.
- Informe relatiu a l'estudi de paisatge, d'acord amb la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.
- Informe de la Unitat de Camins Ramaders.
- Informe sobre l'estudi d'inundabilitat, de conformitat amb l'article 16 del document 4 del PATRICOVA.
D'altra banda, es requereix a l'Ajuntament perquè complete la documentació presentada segons diverses consideracions ambientals, que de manera resumida s'hi exposen a continuació:
- Examen d'alternatives acords als valors paisatgístics i ambientals del lloc, com també la justificació de la solució adoptada des del punt de vista ambiental.
- Quadre comparatiu de superfícies i classificació del sòl entre el planejament municipal vigent i el proposat.
- L'establiment dels cabals d'aigua per a tots i cada un dels usos prevists en el sector.
- El cost de l'establiment de les mesures correctores.
- Justificació de la inclusió en el sector de sòl forestal, classificat pel PGOU vigent com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística-natural, com també que es compute l'esmentada superfície en el total del sector.
- Compliment de les mesures de prevenció d'incendis forestals.
- Documentació més detallada sobre els vials de connexió, com també de la localització dels diversos dipòsits proposats en terreny forestal.
- La falta de documentació relativa a l'existència del paratge municipal natural de les Rodanes, com també la inexistència d'un estudi d'afeccions, mesures preventives o correctores.
- Justificació de no soterrar la línia d'alta tensió, 132 KV, que creua el sector d'est a oest.
Sol#SHIFT-3#licitud d'informes sectorials
En l'expedient incoat s'inclouen els informes següents rebuts durant la tramitació del PP:
1. Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Camp de Túria II per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament urbanístic Mas de Porxinos, de Riba-roja del Túria (València), 3 de març de 2005.
L'entitat comunica que l'EDAR de Camp de Túria II està dissenyada per a tractar 16.296 m³/dia, que actualment tracta 8.236 m³/dia i que el cabal previst, segons les dades aportades pel sol#SHIFT-3#licitant, és de 3.372 m³/dia.
Per tant, s'informa de la viabilitat del tractament, sempre que es complisca que l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic realitze la corresponent sol#SHIFT-3#licitud de connexió i les obres necessàries amb aquest fi. Complint, sempre, amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments.
2. Informe d'Aquagest Levante, respecte de la suficiència i disponibilitat de cabals d'aigua potable per a proveir 2.800 habitatges, 10 d'octubre de 2005. Informant que:
- Segons lectures reals preses de manera diària dels pous del Calvari, el volum total d'aigua subministrada per al terme municipal de Riba-roja l'any 2005 és de 2.849.577 m³.
- S'estima que per a proveir 2.800 habitatges és necessari un volum de 1.085.875 m³ anual, sent per tant la demanda d'un total de 3.935.452 m³ anuals.
- La capacitat i aforament de les dues perforacions del pou del Calvari és de 7.936.560 m³.
- L'aigua subministrada, incloent els 2.800 habitatges, és el 49,81% de la capacitat dels pous Calvari.
Pel que certifiquen, segons les dades aportades, que hi ha disponibilitat de cabals per a proveir els habitatges esmentats, amb l'adequació de noves infraestructures per al subministrament d'aigua.
3. Informe de l'enginyer tècnic de l'Ajuntament de Riba-roja del Túria sobre la disponibilitat del Servei de RSU, 13 d'octubre de 2005. En el qual informa que quan es desenvolupe la gestió urbanística del sector Mas de Porxinos tindrà garantit el servei de recollida de residus sòlids urbans i transport al centre o centres corresponents, sent que l'Ajuntament té contractat mitjançant concessió administrativa la gestió d'aquest servei de recollida de residus sòlids urbans i transport amb l'empresa Urbaser SA.
4. Direcció General de Patrimoni Cultural, 16 de febrer de 2006, en el qual s'informa, entre altres qüestions, que s'ha posat de manifest que s'han localitzat dos nous jaciments arqueològics que s'han denominat Fonteta Raquea i Terrasses de Porxinos. Pel que fa al primer, ja se'n tenia constància i la prospecció ha permés comprovar la seua presència atorgant-li una cronologia que comprén des del segle III a n e fins al segle II a n e. S'estableix, que el segon és associable al paleolític mitjà. Així mateix, s'han detectat abrics que podrien estar associats a la mateixa cronologia.
Pel que fa al pròxim aqüeducte romà de Porxinos indiquen que no es veurà afectat.
D'altra banda assenyalen que, es transcriu literalment:
El jaciment de la Fonteta Requia està directament afectat pel projecte en estar dissenyat en la ubicació d'aquest un nou vial. En el document tècnic aportat es plantegen diverses mesures correctores però vista l'afecció directa a aquest jaciment la millor mesura seria la no-afecció d'aquest, i en conseqüència, la corresponent modificació del projecte respecte d'això, ja que l'execució d'actuacions amb posterioritat podrien determinar, d'acord amb el que preveu l'article 62 de la Llei de patrimoni cultural valencià, una modificació del projecte en fase d'execució d'obres amb les complicacions següents que comportaria.
Estableixen una sèrie de mesures correctores, que les recull posteriorment l'estudi d'impacte ambiental presentat.
Pel que fa al patrimoni paleontològic, assenyalen que la incidència serà nul#SHIFT-3#la.
Des del punt de vista etnològic, assenyalen a més del Mas de Porxinos una sèrie de forns i mines lligades a l'extracció d'algeps.
Finalment, estableixen la necessitat de realitzar un estudi que s'ha d'incloure en l'estudi d'impacte ambiental, que permeta la reconstrucció del paisatge original que permet entendre el present, ja que segons es recull literalment:
Malgrat la minuciositat i rigor de la documentació aportada cal tenir en compte que en àmbits on la transformació del territori comporta un gran canvi, aquest comporta una despesa social evident per a la memòria col#SHIFT-3#lectiva de la comunitat afectada, ja que comporta una modificació irreversible d'un paisatge històric que fa necessari documentar i estudiar els espais de vida i treball, els escenaris de vida quotidiana que han sigut construïts per l'home i que definim com a paisatges culturals farcits d'informació sobre el grup que els ha construït al llarg de l'espai i el temps.
5. Servei de Suport Tècnic, de 23 de juny de 2006, en el qual s'indica que l'estudi de paisatge, per tractar-se d'una actuació que es troba en l'àmbit del Parc Metropolità del Túria, es remet a la Sra. Arancha Muñoz (EPYPSA), com a equip redactor de l'esmentat parc, la qual emet un informe sobre l'actuació integrada urbanització Mas de Porxinos.
En l'informe, s'explica l'objectiu principal del parc metropolità, que és que a través de la conservació, millora i posada en valor del sistema d'espais oberts es contribuïsca en la mesura que siga possible al desenvolupament sostenible dels municipis en termes econòmics, socials i culturals.
Per a definir el sistema d'espais oberts han analitzat l'àmbit del parc i han identificat àrees i elements d'especial interés paisatgístic. En el cas de la zona objecte d'estudi, la vall de Porxinos a Riba-roja del Túria, els espais que tenen interés paisatgístic són: per motius ambientals (com per exemple, el barranc de Porxinos i muntanya Les Rodanes), culturals (Mas de Porxinos, aqüeductes, cultius de regadiu sobre bancals, etc.) i paisatgístics o visuals (Les Rodanes i les cingles/vessants de les muntanyes)
Vist l'esmentat informe, aquest servei, es ratifica amb allò que s'ha exposat en les seues conclusions que a continuació s'hi transcriuen:
1. Amplària dels corredors transversals de connexió entre les muntanyes forestals i el corredor amb el riu Túria. L'ordenació proposada per a la urbanització Mas de Porxinos redueix l'amplària de les franges o connexions ecològiques i funcionals entre els espais de valor per la qual cosa per a aconseguir els objectius del Parc Metropolità del Túria se suggereix una ampliació dels esmentats espais i el tractament d'aquests com a connectors ecològics funcionals.
2. Integració visual en el caràcter del lloc. Les connexions del punt anterior, amb l'amplària proposada, a més serveixen per a trencar el continu urbanitzat. D'aquesta manera es busca una major integració visual del futur desenvolupament urbanístic.
3. L'edificació a les vores que recauen en el sistema d'espais oberts, tant en els espais de valor, forests, boscos, barranc com en les connexions, no haurà de crear una barrera entre aquests i l'interior urbà. L'estructura de carrers i espais públics de la mateixa ordenació ha de facilitar la connexió de vianants entre aquestes i el sistema d'espais oberts del Parc Metropolità.
Durant la tramitació s'ha sol#SHIFT-3#licitat informe els organismes següents:
- Servei Territorial de Medi Ambient.
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
- Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territori.
- Servei d'Ordenació del Territori.
- Servei de Conservació de la Biodiversitat.
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.
Dels quals s'han rebut els que segueixen:
6. Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territori, de 21 d'octubre de 2005, en el qual s'adjunta l'informe del director general de Planificació i Ordenació Territorial, del qual s'extrau, a continuació, els aspectes ambientals següents:
Conveni administratiu: es destaquen dos aspectes del conveni firmat el 25 d'abril entre l'Ajuntament de Riba-roja del Túria i la mercantil Litoral del Este, SL, dels quals es destaca el següent compromís per part de Litoral del Este, SL:
Litoral del Este SL assumeix el compromís de realitzar les actuacions següents de caràcter ambiental:
a. Execució d'un corredor verd d'est a oest del sector aprofitant les taques de sòl forestal.
b. Respecte de la zona de protecció del paratge municipal de Les Rodanes de Vilamarxant.
c. Creació d'una zona verda, que inclourà un itinerari de vianants i ciclista al llarg del barranc de Porxinos i fins al límit del sector, amb connexió directa de la població amb el riu i el bosc metropolità. El document d'homologació haurà d'establir les condicions de connexió de l'esmentada zona verda i els itineraris fins al llit del riu Túria per a la seua execució futura per part dels sectors limítrofs que puguen delimitar-se.
d. Adequació del camí ramader denominat Camí de Cheste (assagador de Castella).
e. El disseny definitiu de totes aquestes actuacions quedarà perfectament integrat pel que fa a les espècies vegetals que s'han d'utilitzar i connectar amb el sistema ambiental i paisatgístic que constituirà el Bosc Metropolità del Túria.
Informes: entre els quals es destaquen:
Servei Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient, amb data entrada 20 de setembre de 2005. Es realitzen una sèrie de consideracions generals, indicant més concretament el que segueix:
a. El vial perimetral que discorre per l'oest del sector ha de circumval#SHIFT-3#lar totalment les edificacions per a no deixar cap habitatge en l'exterior del seu traçat, a fi de proporcionar més seguretat enfront d'incendis forestals.
b. Han de representar-se les línies elèctriques que uniran els centres de transformació a fi que l'estudi d'impacte ambiental preveja les possibles afeccions al terreny forestal.
c. Es considera imprescindible, com a eficaç mesura de protecció contra incendis, que es realitzen els treballs silvícoles adequats (desbrossaments, aclarides i podes altes) en una franja perimetral de 50-100 metres al llarg de la línia exterior, com també de les zones forestals que queden englobades a l'interior del sector.
d. El programa de vigilància ambiental ha de ser contractat amb una empresa aliena al promotor, havent de mantenir contacte continu amb el Servei Territorial de Medi Ambient per a assegurar-ne el seguiment per part de l'administració forestal.
Secció de Camins Ramaders del Servei Territorial de Medi Ambient, amb data entrada 20 de setembre de 2005, indicant que els camins ramaders existents han de ser tractats d'acord amb el que preveu la llei estatal reguladora.
L'informe del Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territori conclou a la vista de tot l'anterior, no elevar l'expedient a la Comissió Territorial d'Urbanisme fins que s'emeta la declaració ambiental, havent en tot cas de corregir-se una sèrie de qüestions. De les esmentades correccions es recullen les de caràcter ambiental, que són:
- Haurà d'aportar-se estudi acústic i estudi de necessitats habitatge protegit.
- Es crearà un viari perimetral pel costat est, amb amplària mínim de 16 m que separe la zona habitable de la forestal, com a mesura de prevenció contra incendis. En el mateix sentit deurà redelimitar-se el vial perimetral oest d'acord amb l'informe de la Secció Forestal.
- Es corregirà la superfície computable, excloent el sòl forestal, el llit del barranc i els camins ramaders, que en mantindran la classificació de no urbanitzable protegit. En definitiva, el sector i el sòl protegit adscrit s'ajustarà a allò que resulte del Pla general forestal. En particular hauran de classificar-se com a sòl no urbanitzable forestal la zona grafiada en el Pla general forestal que recau en les illes AD-1 i AD-2.
- Se cedirà directament a la Generalitat Valenciana, o s'adscriurà al sector per a la seua cessió, una superfície de sòl forestal igual a l'ordenada, en l'àmbit del bosc metropolità i situat al terme de Riba-roja. Preferentment en colindància amb els ja inclosos en l'ordenació proposada.
- Tot el sòl forestal adscrit es classificarà com a no urbanitzable parc públic natural de la xarxa primària, d'acord amb l'article 15.3 de la Llei 10/94, de la Llei de sòl no urbanitzable.
- La connexió est haurà de suprimir-se per ser incompatible el traçat d'aquesta amb el manteniment del camí ramader assagador d'Aragó i perquè una via ràpida de comunicació seria inadequada per a mantenir-se la massa forestal destinada a integrar-se en el projecte de bosc metropolità.
- Es grafiarà la zona de servitud i afecció del barranc de Porxinos, d'acord amb la legislació d'aigües, establint les limitacions legals. La zona verda longitudinal situada a l'oest del barranc no compleix en la major part del seu traçat l'amplària mínima de 25 m I en una bona part, ni tan sols la de 12 m.
- Haurà de complir-se l'informe de camins ramaders, el de la Direcció General de Transports de la conselleria d'Infraestructura i el de Servei de Suport Tècnic pel que fa a l'estudi de paisatge.
- El corredor verd per a connectar les zones forestals a l'est i oest haurà de ser correctament grafiat, i desplaçar, en la mesura que siga necessari, les places d'aparcament.
- L'execució del corredor verd i de la zona verd paral#SHIFT-3#lela al barranc, requeriran informe favorable de la conselleria de Territori per a coordinar-ne el disseny amb el projecte de bosc metropolità. Constarà en la fitxa de gestió.
- Pel que fa a l'afecció sobre béns de caràcter patrimonial, s'haurà de complir l'informe de la conselleria de Cultura.
- D'acord amb la informació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha de presentar-se en aquest organisme projecte de canalització del barranc que ha d'incloure com a annex estudi d'hidrologia per a avingudes amb període de retorn de 500 anys, com també els càlculs justificatius de la capacitat de les seccions projectades per a evacuar les esmentades avingudes. Es presentarà igualment estudi d'inundabilitat que analitze l'increment de risc produït peles escorriments que abocaran al barranc, i proposar, si és el cas, mesures correctores oportunes de conformitat amb les previsions del PATRICOVA.
- Haurà de justificar-se la procedència i la suficiència del proveïment de l'aigua.
- Es justificarà el compliment del compromís contret per l'urbanitzador pel que fa a l'adequació de l'assagador d'Aragó.
7. Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 15 de desembre de 2005, en el qual s'informa desfavorablement l'homologació modificativa i pla parcial Mas de Porxinos, terme municipal de Riba-roja del Túria (València), en funció dels aspectes següents:
- No hi ha cartografia en què es reculla la delimitació exacta de la zona del domini públic del barranc de Porxinos i la zona d'afecció d'aquest, havent de procedir-se, si és el cas, a tramitar el corresponent procediment de delimitació, les despeses de tramitació del qual i les operacions sobre el terreny aniran a càrrec del sol#SHIFT-3#licitant.
- Es considera que s'ha desistit de la petició d'autorització de canalització en haver transcorregut el termini d'esmena concedit sense que s'hi haja aportat la documentació requerida.
- Respecte a l'emissió de l'informe respecte a la suficiència de recursos hídrics, està pendent de l'esmena per l'Ajuntament de Riba-roja del defecte de documentació presentada.
- Pel que fa a les afeccions principals a les quals fa referència l'escrit de l'Àrea d'Avaluació Ambiental, cal indicar:
- Respecte al sòl no urbanitzable de protecció hidrològica, l'article 16 de la Llei 10/2004, del sòl no urbanitzable, determina que els plans generals i, si és el cas, els plans especials, inclouran la protecció absoluta de construir en aquest, com també les mesures que s'han d'adoptar a l'efecte de la conservació d'aquest, protecció o millora. Per tant no cal aprovar una actuació que preveu, com es recull en l'escrit: l'eliminació de part del sòl classificat en PGOU com a no urbanitzable de protecció hidrològica.
D'altra banda, cal indicar que la modificació de la qualificació urbanística no pot variar en cap cas el caràcter de la zona d'afecció del domini públic hidràulic.
- La construcció d'edificacions dins de la zona de policia ha de disposar de l'informe favorable previ d'aquesta confederació.
- Pel que fa a les obres de canalització del barranc, ja s'ha indicat que no tenen l'autorització necessària.
En data de 21 de juny de 2006, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, emet un informe sobre l'estat de tramitació dels expedients oberts en l'esmentat organisme relatius a l'homologació modificativa i pla parcial de Porxinos, en el qual es comunica el que segueix:
1. Amb data 29 de desembre de 2005, es remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural informe desfavorable respecte la disponibilitat de recursos hídrics.
2. Amb data 5 de maig de 2006 s'informa l'actuació respecte a l'estudi d'inundabilitat remés a aquest organisme per l'àrea de Planificació i Ordenació del Territori de la conselleria.
3, Amb data 11 de maig de 2006 es remet a l'Ajuntament de Riba-roja informe desfavorable respecte al conjunt d'actuacions urbanístiques proposades en el municipi (entre les quals es troba la referida a Mas de Porxinos en compliment del que exigeixen els articles 25.4 de la Llei d'aigües, i 19.2 de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge, per falta de recursos hídrics.
4. Després de rebre el 24 de maig de 2006 nova documentació relativa a la canalització proposada del barranc de Porxinos en la zona d'actuació, amb data 5 de juny de 2006, es remet escrit al sol#SHIFT-3#licitant en què es requereix documentació complementària.
5. El 7 de juny de 2006 es manté una reunió en la Comissaria d'Aigües amb els redactors del pla en què es plantegen determinades proposades per a resoldre els problemes detectats, tant relatius a la canalització com a la disponibilitat de recursos hídrics.
6. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'actuació proposada, Litoral del Este SL proposa, segons escrit rebut en aquest organisme el 9 de juny de 2006, una xarxa doble de subministrament, i reserva l'aigua potable per als usos domèstics de consum humà i subministrant aigua no potable per a la resta d'usos domèstics. Així mateix, per al reg de zones verdes es proposa la utilització d'aigües depurades. L'esmentat sistema es considera viable, atesa la reducció del consum d'aigua potable que comporta, sense que això prejutge el sentit de la resolució dels procediments d'autorització i concessió pertinents.
7. Amb data 9 de juny de 2006 se sol#SHIFT-3#licita en aquesta Confederació Hidrogràfica la concessió per a la reutilització d'aigües depurades procedents de la depuradora Camp de Túria II per a la xarxa de proveïment no potable i per al reg de zones verdes, que es tramitarà en el corresponent expedient de concessió.
8. En data 9 de juny de 2006 se sol#SHIFT-3#licita el canvi d'ús i titularitat de la concessió 2003CP0139 que permeta el seu ús per a proveïment de la població, que es tramitarà en el corresponent expedient d'autorització.
9. Amb data 16 de juny de 2006 es manté una reunió entre els tècnics d'aquesta confederació i els redactors del projecte de canalització del barranc de Porxinos, a aquest efecte de revisar les deficiències observades en l'esmentat projecte de canalització, arribant-se a la conclusió que es tractava d'inconvenients esmenables mitjançant la presentació de l'oportuna documentació. L'esmentada documentació no s'ha presentat a hores d'ara.
Informe sobre la canalització de Porxinos al pas d'aquest per l'àmbit dels terrenys del PAI Mas de Porxinos, al terme municipal de Riba-roja de Túria (València), de data 27 de juny de 2006, en el qual s'estableix que examinada la instància subscrita pel Sr. Lorge C. David Langa en representació de la Litoral del Este SL sol#SHIFT-3#licitant autorització per a l'execució de les obres de canalització i d'acord amb l'informe de l'Àrea de Gestió del Domini Públic, resolen accedir a això, d'acord amb una sèrie de condicions de les quals s'extrauen les de caràcter ambiental:
Condicions particulars
1. S'autoritza a Litoral del Este SL per a l'execució de l'obra de canalització del barranc de Porxinos al pas d'aquest per l'àmbit dels terrenys del PAI Mas de Porxinos, d'acord amb el projecte presentat, subscrit per un enginyer de camins al juny de 2006.
La secció de la canalització serà trapezoïdal i oberta, diferenciant-se en aquesta un llit menor (dissenyat per a evacuar el cabal d'avinguda amb període de retorn de 2 anys) de 5,00 m d'amplària en la base i 1,50 m d'alçària, un llit mitjà (pr 25 anys) de 8,00 m en la base i 1,00 m d'alçària, i sengles murets laterals de formigó, de 0,6 m d'alçària, separats 16,00 m entre ells. Els llits menor i mitjà seran revestits amb geocel#SHIFT-3#les.
S'executarà així mateix la necessària transició entre els llits artificial i natural.
S'autoritza, al mateix temps, la construcció dels col#SHIFT-3#lectors de recollida de les aigües pluvials que donen en l'àmbit de la urbanització i l'abocament d'aquestes al barranc en el començament de la canalització
L'abocament que s'autoritza correspon a aigües d'origen exclusivament pluvial, les quals no hauran d'haver tingut contacte amb altres utilitzades en processos industrials o amb superfícies destinades a depòsits de residus o productes susceptibles de contaminar-les.
2. L'autoritzat queda obligat a construir les obres necessàries per a crear la velocitat amb què es desguassen les avingudes si la Confederació Hidrogràfica del Xúquer les estimara necessàries, i també aquelles altres que l'esmentada confederació li ordenara per a no perturbar la capacitat de desguàs de les obres que s'autoritzen.
3. A l'empara d'aquesta no podran efectuar-se la captació d'aigües del llit, ni l'abocament de residus sòlids o líquids a aquest, sense la l'autorització prèvia administrativa.
Condicions generals
1. Els treballs referents a aquesta autorització s'efectuaran de forma ordenada, contínua i progressiva sense danyar al llit ni als marges i sota la responsabilitat directa del facultatiu designat per l'autoritzat, si és el cas.
2. El depòsit de productes, que no podrà sobrepassar en cap cas els límits prefixats en aquesta autorització, es farà sensiblement paral#SHIFT-3#lel al curs de les aigües sense formar escalonaments, alteracions brusques, ixents ni sobre elevacions que puguen desviar-les perillosament, sent responsable l'autoritzat dels danys i perjudicis que a causa d'això puguen produir-se i del seu compte les modificacions que l'administració ordene dur a terme, en qualsevol moment, per a evitar-los.
3. Queda prohibit el dipòsit en el llit o marges de materials que, per la composició d'aquests puguen transmetre propietats nocives a les aigües.
4. L'autoritzat queda obligat a complir, a més del que disposa la legislació d'aigües, les disposicions de la legislació de pesca fluvial per a la conservació de les espècies aqüícoles, i de la legislació de medi ambient aplicable.
8. Servei d'Ordenació Territorial, de 9 de març de 2006, que remet informe sobre el document relatiu a l'afecció de risc d'inundació, presentat en data 22 de desembre de 2005 per l'entitat mercantil Litoral del Este SL, del qual es desprén que, la documentació presentada no justifica adequadament que el desenvolupament del planejament no produeix un increment significatiu del risc d'inundació en els terrenys limítrofs a aquest (aigües avall del barranc al nord del sector).
Per un altre costat assenyala que l'àmbit del sector on es pretén desenvolupar el PP està qualificat com a sòl no urbanitzable, que segons el PATRICOVA estableix en l'article 22 que el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable.
Finalment, estableix que el PP amb la solució proposada d'enllitament del barranc de Porxinos, eix vertebrador del sector, haurà de disposar de l'informe favorable de l'organisme de conca, per afectar el domini públic hidràulic, i incorporar l'estudi d'inundabilitat amb tota la documentació exigida en la normativa del PATRICOVA.
En 20 de juny de 2006, el Servei d'Ordenació Territorial, emet un nou informe revisada la documentació aportada pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, en el qual s'adjunta plànol amb una nova proposta d'ordenació en què s'han introduït modificacions per a esmenar l'informe anterior. Literalment l'informe diu:
L'àmbit del sector on es pretén desenvolupar el pla parcial Mas de Porxinos que està qualificat com a sòl no urbanitzable comú, no es troba afectat per risc d'inundació del PATRICOVA. La qual cosa comuniquem perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.
9. Servei de Conservació de la Biodiversitat, de 8 de maig de 2006, en el qual es descriuen les comunitats vegetals existents en el sector, que són:
5330 Querco coccifera-Lentiscetum
5330 Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii
6220 Lapiedro martinezii-Stipetum tenacissimae
8230 Thymo piperellae-Hypericetum ericoidis
Es tracta de matolls termomediterranis, pastius mediterranis xerofítics anuals i vivaços i vegetació colonitzadora de terrenys pedregosos i lapiaz, amb diferents graus de cobertura i naturalitat.
10. Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, de 18 d'abril de 2006, en el qual s'estableix que la competència per a emetre el corresponent informe d'afecció del projecte considerat al Paratge Natural Municipal de les Rodanes és de l'òrgan gestor del mateix, que en aquest cas és l'Ajuntament de Vilamarxant.
Afeccions legals
Respecte a l'estudi d'impacte ambiental de juny de 2006,
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, CTV, PGOF i xarxa Natura s'han detectat, en l'àrea d'estudi, afeccions a sòl forestal. Aquests sòls es localitzen al nord del sector, concretament són les parcel#SHIFT-3#les SJL-1, SJL-4 i gran part de l'EQ-TD, les quals se situen sobre sòl forestal.
D'altra banda, les zones forestals del sector recullen alguns dels hàbitats pertanyents a la xarxa Natura, destacant l'existència de l'hàbitat prioritari 6220 Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi present a la forest de les Rodanes.
L'àrea d'estudi, no es troba afectada per cap de les figures d'espai protegit existent, no obstant això, la forest d'utilitat pública, que constitueix el límit oest del sector, està declarada paratge natural municipal denominat les Rodanes.
Les Rodanes, amb una superfície de 582,5 ha, en la qual s'estableix, a més, una franja de protecció de 500 m, presenta un elevat valor natural, podent-se ser catalogada com una singularitat litològica, fins i tot de la Comunitat Valenciana, per presentar litologies silícies d'arenoses del triàsic de la fàcies del bundsantein, conegudes com rodeno o gres roig i que tan escasses són a la resta de la Comunitat Valenciana.
La presència d'aquestes litologies originen, juntament amb els diversos factors ambientals, que es desenvolupen sòls característics que sustenten un elevat nombre d'espècies vegetals, comptabilitzant-se fins a un total de 170 taxons distribuïts entre les diverses associacions vegetals presents a les Rodanes.
Destaca la presència d'una sèrie d'hàbitats considerats prioritaris per la Directiva habitats.
La fauna també es troba ben representada en aquest paratge natural municipal, destacant el grup de les aus amb prop de 50 espècies presents i el dels mamífers amb 15.
Posseeix a més un elevat valor de posició en constituir la massa vegetal millor conservada en l'entorn metropolità de València, raó per la qual ha sigut inclosa en el futur Parc Metropolità del Túria.
Porxinos, malgrat no ser més que una vall transformada per la citricultura constitueix un nexe d'unió entre dues xicotetes cadenes muntanyoses de gran valor ecològic, Les Rodanes i la Muntanya del Frare, d'ací el seu gran valor ecològic i paisatgístic i el seu paper especial de corredor natural. Així mateix, el barranc de Porxinos comporta el lloc on els animals busquen l'aliment i l'aigua.
Així mateix, aquest enclavament és el que major ambiental presenta dins del terme municipal, a la vora de la conca del riu Túria, ja que la resta del municipi està dedicat a l'agricultura, o ja ha sigut urbanitzat.
Per tant, el desenvolupament d'aquest sector comportarà l'eliminació de l'esmentat corredor natural, com també la introducció d'una forta pressió humana en un dels llocs de major valor ambiental del terme municipal de Riba-roja del Túria i en el paratge natural municipal de les Rodanes, la qual cosa comportarà una retirada dels animals cap a zones més tranquil#SHIFT-3#les, amb la conseqüent degradació i pèrdua de la biodiversitat de la part del bosc més pròxima al sector de Porxinos. Aquesta degradació serà més conflictiva ja que pel fet de no respectar-se els 500 m establits de protecció, la zona que patirà la major pressió és pròpiament la pertanyent al paratge natural municipal.
Al mateix temps, l'eliminació de les zones de terrenys forestal implicarà la desaparició d'elements vegetals característics del bosc mediterrani característic d'aquest enclavament.
D'altra banda, la proximitat excessiva que es planteja dels habitatges respecte a la zona forestal, s'ha deixat la distància mínim 25 metres quan l'informe forestal aconsellava entre 50 i 100 metres, comportarà un risc en cas d'incendi tant per a la mateixa forest com per als habitatges, com també una excessiva pressió sobre la zona forestal, ja comentada anteriorment.
2. PATRICOVA. Al nord del sector hi ha una zona que presenta un risc alt d'inundació, 25 anys i amb calat baix. L'esmentat sector, finalment, és extret de l'àmbit d'actuació.
L'estudi d'impacte ambiental no ha valorat la possibilitat de l'increment en el risc d'inundació que aquesta zona pot patir a causa de l'abocament de les aigües d'escorriment de tot el sector al barranc de Porxinos.
3. Camins ramaders. En el sector es localitzen l'assagador de Castella, conegut com a camí de Xest, i el camí de Porxinos o assagador de la Serra.
L'assagador de Castella, coincideix amb el límit oriental del sector. Aquest assagador té una amplària legal de 37,61 m. El límit occidental, està definit pel camí de Porxinos, que es troba sense classificar al terme municipal de Riba-roja, encara que es troba en procés. No obstant això, el camí s'interna al terme municipal de Vilamarxant, on sí que està classificat com a camí ramader, amb una amplària legal de 20,89 m.
Inicialment ambdós camins eren utilitzats en part com a accessos a la nova urbanització, per la qual cosa es veien afectats en el seu disseny. En el pla corresponent a juny de 2006, s'elimina l'esmentada afecció, ja que no es fan coincidir amb els vials d'accés al sector.
No obstant això, segons indica l'estudi d'impacte ambiental podran veure's afectats per la circulació de vehicles pesants durant les obres ja que poden ser utilitzats com a accés a la zona d'obres durant l'execució, i se'n proposa la reparació dels danys una vegada s'hagen conclòs les obres, i se'n respecta el traçat i ample legal.
4. Rambles i llits. En l'àmbit d'actuació es localitza el barranc de Porxinos, el qual passa a ser l'eix vertebrador de tot el projecte, i tres barrancs secundaris tributaris del de Porxinos.
El barranc de Porxinos ha sigut modificat com a conseqüència de la transformació agrícola realitzada a la vall, per la qual cosa presenta una conca oberta i lliure de vegetació en la major part del seu recorregut. No obstant això, en la capçalera, a la vora de la lloma de la Fonteta Raquea, es troba en el seu estat natural. La qual cosa el converteix en un emplaçament estratègic per a la fauna de la zona.
L'estudi d'impacte ambiental no recull possibles afeccions al barranc de Porxinos, malgrat que el planejament va acompanyat d'un projecte de canalització d'aquest, el qual disposa de la corresponent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sempre que s'estiga als condicionants establits en l'informe emés en data 27 de juny de 2006.
En la documentació tècnica s'observa que el traçat del barranc de Porxinos es respecta en part, sent eliminat en la part alta o cap del barranc, al sud de l'actuació i a la vora de la lloma de la Fonteta Raquea, donant pas a una àmplia parcel#SHIFT-3#la dotacional privada, sense justificar, ni valorar adequadament, des del punt de vista ambiental.
Respecte als barrancs secundaris, només es respecta un dels tres, el qual s'integra en una de les zones verdes del projecte. Els altres dos que connecten amb la capçalera del barranc, a la vora de la lloma de la Fonteta Raquea són els que no es preveuen.
El projecte de canalització proposa, com indica l'informe de Confederació de 27 de juny de 2006, una secció trapezoïdal i oberta, i es diferencien dos llits previstos en funció dels períodes de retorn previstos, per a 2 i 25 anys. Ambdós llits estaran revestits amb geocel#SHIFT-3#les.
5. Jaciments arqueològics. El PGOU de Riba-roja estableix tres àrees de protecció de patrimoni arquitectònic i arqueològic a la zona d'estudi, la protecció de la qual no es recull en el nou planejament presentat.
L'estudi d'impacte ambiental inclou el Mas de Porxinos, que podria remuntar-se al segle XVI, que està protegit per les normes urbanístiques com a conjunt arquitectònic singular i es proposa com a únic ús permés el de la rehabilitació d'aquest.
Segons indica l'estudi d'impacte ambiental, per a l'estudi detallat del patrimoni cultural es va dur a terme una prospecció minuciosa, de la qual es van obtenir els resultats següents:
- La Fonteta Raquea: Situada a la part baixa de la vessant meridional d'aquesta xicoteta elevació. Majoritàriament, s'hi han trobat fragments de ceràmica d'adscripció ibèrica i romana, fragments de rusc i altres recipients que poden anar des dels segles IV-III BC fins a les primeres centúries de la nostra era. Aquestes restes poden estar revelant l'existència d'un assentament rural iberoromà (vil#SHIFT-3#la) en el substrat.
- Terrassa de Porxinos: Entre el camí meridional d'accés a la Masia de Porxinos i un barranc secundari del barranc de Porxinos s'han localitzat unes poques peces lítiques d'adscripció paleolítica.
- Sis forns mina de Perol: Mina d'algeps amb dos conjunts de tres forns i abric dels treballadors, pertanyents a una antiga explotació d'algeps en explotació des dels anys 30, actualment abandonada.
La realització de les obres per a la urbanització del sector afectarà, com assenyala l'estudi d'impacte ambiental, el jaciment arqueològic de la Fonteta Raquea, afectat pel vial d'accés, i la Terrassa de Porxinos per les edificacions, si no es prenen les precaucions pertinents.
D'altra banda, diu l'estudi d'impacte ambiental, que els moviments de terres poden deixar al descobert jaciments o altres elements del patrimoni que fins al moment no es troben catalogats i poden ocasionar danys en aquests si no es tenen les precaucions pertinents.
L'estudi d'impacte ambiental no té un pla en què apareguen situats i georeferenciats els diversos jaciments trobats, per la qual cosa no és possible avaluar adequadament l'afecció d'aquests.
6. Punts d'interés etnològic. S'han trobat, segons assenyala l'estudi d'impacte ambiental, restes d'antigues pedreres d'extracció de materials a què de vegades s'associen determinades estructures per al seu processament (forns d'algeps), entre els que es troben dos forns en la zona de Poteta de Bou, una caseta de pedra seca en la vessant nord de la Fonteta Raquea i un amagatall de pedra seca.
En aquest cas l'estudi d'impacte ambiental tampoc presenta plànol en què apareguen situats i georeferenciats els diversos punts d'interés etnològic trobats, per la qual cosa no és possible avaluar-ne adequadament l'afecció.
L'estudi d'impacte ambiental únicament preveu una sèrie de mesures correctores que es resumeixen en la realització d'un seguiment durant les obres.
Consideracions ambientals
1. En l'àrea es detecta: un sistema de relleus carbonatats moderadament karstificats: Àrees muntanyoses constituïdes predominantment per roques carbonatades on la morfologia càsrstica, en general és poc rellevant i un sistema al#SHIFT-3#luvial-col#SHIFT-3#luvial (zona baixa, formant la vall amb cultius de tarongers); dipòsits caracteritzats per la mescla de materials procedents de traginament de fluvials i erosions de vessant, com a conseqüència de donar-se ambdós processos simultàniament. Aquest tipus de sistemes estan associats a barrancs i rambles.
Per tant, en els dos sistemes anteriors del sector podem trobar cudols, graves i llims en la zona de la vall i en el llit del barranc, hi ha predomini de cudols i graveres. D'altra banda, la zona muntanyosa està formada per dolomies.
L'àrea de la vall, conseqüentment, presenta una vulnerabilitat d'aqüífers mitjana compatibles amb desenvolupaments urbanístics intensius i extensius.
D'altra banda, les vessants de la muntanya del Frare presenten un risc de lliscament baix, que caldria tenir en compte.
2. En la zona d'estudi està caracteritzada per la presència de cambisòls càlcics, que en aquest cas són sòls profunds o amb profunditat mitjana, ben estructurats, amb continguts variables en matèria orgànica, ph lleugerament alcalí, i de vocació agrícola i forestal.
L'ús, en l'actualitat, és agrícola intensiu, en zona plana amb cultius hortícoles i hortofructícoles, de regadiu, amb fertilitat natural elevada o fàcilment millorable. La capacitat agrícola del sòl és elevada classe B, per a la zona de la vall i baixa classe D per a les zones muntanyoses.
La zona de la muntanya del Frare presenta un risc d'erosió actual alt i potencial molt alt. L'estudi d'impacte ambiental no ha avaluat el possible impacte que el desenvolupament del sector podria produir, ja que el desenvolupament del sector comportarà un nombre més gran de visitants en la zona, com també l'increment del risc d'incendi en la zona.
3. Amb poques paraules es poden distingir dos tipus de vegetació predominant en l'àrea d'estudi.
- Cultius de regadiu i de secà: acompanyats de la vegetació arvense i nitròfila pròpia dels terrenys cultivats i amb elevada matèria orgànica. Destaca el cultiu d'oliveres i el de tarongers, molt més abundant.
- Masses forestals acompanyes de matoll: restes del bosc originari caracteritzat per espècies de port arbustiu i representat per matolls heliòfils.
En el sector, el barranc i les masses forestals coincideixen amb la vegetació potencial de la zona, en menor o major mesura; ja que la resta de la vall ha patit una transformació agrícola que l'allunya de l'estat inicial d'aquesta. Això es recull clarament en el plànol B-4, corresponent al PP, en el qual es recullen els usos, aprofitaments, vegetació i edificacions existents.
En el catàleg de flora presentat apareixen algunes de les espècies recollides de protecció en l'Ordre 20 de desembre de 1985, de la conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, com Chamaerops humilis, la qual cosa no es preveu en l'estudi d'impacte ambiental.
Així mateix, a l'àmbit d'actuació apareixen hàbitats característics del bosc mediterrani. És important destacar la funció que exerceix la vall com a corredor natural, ja que connecta l'ecosistema fluvial del Túria amb el bosc, tal com reflecteix l'informe presentat per l'arquitecta Arancha Muñoz, responsable del projecte del Parc Metropolità del Túria.
En la proposta inicial s'incloïen sectors de sòl forestal afectats per incendi, que en el planejament presentat al juny de 2006 s'extrauen en traure del sector les zones catalogades pel PGOF com a sòl forestal.
4. L'estudi d'impacte ambiental a l'inici del capítol dedicat a la fauna estableix que l'anàlisi realitzada es refereix a una àrea major que la concreta de l'estudi, atesa la mobilitat dels seus elements. Per tant, el catàleg presentat recull aquelles espècies que d'una manera o una altra es relacionen amb l'àrea d'estudi. Aquesta llista és una simple recopilació de noms en què s'assenyala la probabilitat de la seua presència en la zona o no. Per la qual cosa resulta molt bàsica i dóna poca informació sobre la fauna existent en el sector, ja que no assenyala en quins punts es pot trobar predominança de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, assenyalant si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas. Per tant, la informació a aquest respecte resulta insuficient, la qual cosa porta a una difícil valoració de la zona.
D'altra banda, en la llista s'han trobat algunes de les espècies amb algun tipus de protecció d'acord al Decret 265/1994, de 20 de desembre, del Govern Valencià, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies amenaçades de fauna i s'estableixen categories i normes de protecció de la fauna, com són el cas de l'àguila reial, àguila de panxa blanca, el duc, existència de diverses espècies de rates penades... Fet que no es preveu en l'estudi d'impacte ambiental.
Posteriorment, aquest catàleg s'amplia per a l'àrea de Les Rodanes, el qual per extensió, ja que les espècies es mouen, haurien d'aplicar-se a la zona d'estudi. En aquest cas, ja es reflecteix l'existència d'hàbitats prioritaris, i la d'algunes espècies de flora endèmiques i fins i tot, afirmen que prop de 50 espècies d'aus i 15 de mamífers, a més d'almenys tres invertebrats són endèmics o estan protegits.
5. El subministrament d'aigua de consum humà es realitzarà per part de l'empresa que actualment subministra el municipi de Riba-roja (Aquagest). L'aigua es portarà des dels pous el Calvari fins a dos depòsits de nova instal#SHIFT-3#lació dins de l'àmbit de la urbanització.
Els depòsits es construiran en una zona elevada, fora de les zones forestals o de qualsevol altra protecció de les incloses en la proposta, com s'indica en el plànol 22 d'estudi d'impacte ambiental.
L'estudi d'impacte ambiental no té un quadre adequat en el qual es descriga cada ús quin volum d'aigua necessita, ni quins valors de referència s'han considerat per a cadascun dels usos, malgrat això s'estableixe el que segueix:
Que segons informe presentat per Aquagest s'ha estimat un consum d'aigua potable diari per a un total de 2.502 habitatges, l'emprada per a usos terciaris, la d'equipaments (dotacional privat d'hotel/residència, piscina i gimnasos i dotacional públic de centres de salut i docents) i hidratants, de 2.966 m³. A aquests volums diaris se sumen els de la xarxa separativa de reg i neteja de vials que ascendeix a 1.742 m³.
Per tant, l'estudi d'impacte ambiental estableix que el volum de demanda total diària és de 4.708 m³, la qual cosa implica 1.718.420 m³ a l'any, que comparat amb l'informe presentat per Aquagest comporten 632.545 m³ més que el que garanteix l'esmentat informe, que és de 1.085.875 m³. Per la qual cosa que es detecta contradiccions entre ambdós documents.
Per tant, la demanda d'aigua potable no quedava adequadament garantida per la qual cosa es va sol#SHIFT-3#licitar l'informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. L'informe corresponent s'emet amb data 21 de juny i estableix que per a garantir la disponibilitat de recursos hídrics s'han d'aplicar una sèrie de mesures ambientals viables, com ara reservar l'aigua potable només per a consum i la no potable per a la resta d'usos, com ara reg... Sense que això prejutge el sentit de la resolució dels procediments d'autorització i concessió pertinents.
Així mateix, l'esmentat informe indica que s'ha sol#SHIFT-3#licitat a aquest organisme la concessió per a la reutilització d'aigües depurades i el canvi d'ús i titularitat de la concessió 2003CP0139 que en permeta l'ús per al proveïment de la població.
Per a l'evacuació de les aigües residuals es construirà com a part de les obres un col#SHIFT-3#lector que connecte amb el sistema de col#SHIFT-3#lectors generals afluents a la depuradora del municipi (EDAR Camp de Túria II).
El volum d'aigües residuals considerat és de 3.372 m³ per dia. No obstant això, igualment que amb l'aigua potable no s'indica quina quantitat de referència s'estan emprant per a calcular les aigües residuals, ni quina quantitat correspon a cada ús.
L'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, emés el 27 de juny de 2006, autoritza l'abocament a llit, sempre que l'origen de les aigües siga exclusivament pluvial.
La documentació no presenta un estudi adequat sobre la possibilitat que l'abocament de les aigües d'escorriment al barranc de Porxinos puga produir un increment en el risc d'inundació existents aigües avall, en la zona classificada pel PATRICOVA amb risc d'inundació alt.
S'entén que el sistema de reg es realitzarà a través d'una xarxa independent, la qual serà proveïda per aigua no potable procedent de la reutilització d'aigües depurades provinents de la depuradora Camp de Túria II, d'acord amb uns dels condicionants que estableix l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 21 de juny de 2006.
Els residus sòlids urbans es depositaran en contenidors i es recolliaran pels serveis municipals que els traslladaran a una planta de tractament, sent-ne l'encarregat l'empresa Urbaser SA, la qual cosa es constata mitjançant l'informe del tècnic municipal.
No obstant això, no es presenta cap plànol en què es recullen els punts reservats per a la disposició dels esmentats contenidors, ni se n'estableix la quantitat en funció dels usos i de la població.
El sector està travessat d'oest a est per una línia d'alta tensió de 132 KV. El pas d'aquesta línia, com afirma l'estudi d'impacte ambiental, s'ha integrat en l'ordenació projectant sota aquesta una zona d'aparcaments amb zones verdes, amb un ample total de 70 metres. Així mateix, indiquen que aquesta opció es justifica perquè el reduït temps de permanència de les persones sota aquesta no comporta cap perill.
Aquest últim punt entra en desacord amb la idea de considerar l'esmentada franja com a zona verda proposada, que com es deixa clar l'estada sota l'esmentada franja serà reduïda, fet que va en contra de la funcionalitat d'un espai verd urbà classificat com a jardí.
L'ocupació del sòl passa a ser d'un terreny agrícola a una superfície de residencial, la qual cosa implica la pavimentació i asfaltat de la majoria del sòl, la qual cosa comportarà una perduda de la permeabilitat del terreny i per tant una disminució de la humitat del sòl, la qual cosa serà perjudicial tant per a les zones forestals que s'inclouen en el sector com per a les adjacents al sector. Així mateix això comportarà, com ja s'ha dit abans que el barranc reba major aigua d'escorriment en l'època de pluja, l'efecte del qual ja s'ha comentat en el punt anterior.
D'altra banda, aquest ús residencial entra en conflicte amb la protecció que se li ha donat al paratge natural municipal de les Rodanes, que és un sòl no urbanitzable de protecció.
6. Respecte al clima de la zona l'estudi d'impacte ambiental dóna una visió general englobant la climatologia de l'àrea en qüestió dins dels climes de les Valls del Túria i del Palància. Per a les temperatures estableixen que són moderades, amb hiverns temperats i estius càlids. Pel que fa a les precipitacions, indiquen que el mes de juliol és de major escassetat publiomètrica, i es produeixen els màxims al setembre i octubre.
Ja que la vall té una orientació nord-sud, els vents que més afectaran el sector seran són els de migjorn (S) i tramuntana (N), que segons l'estudi d'impacte ambiental són els menys freqüents. Això implica que a la vall de Porxinos hi ha un clima bastant diferent de la resta del litoral valencià, per la qual cosa les dades de temperatura i pluviometria no seran molt adequades per a la zona d'estudi.
Aquesta situació, provoca a la vall que gaudi d'un clima més continental amb hiverns freds i estius calorosos, més aptes per al cultiu que per a ús residencial. Així mateix, el caràcter de protecció que ofereixen la muntanya del Frare enfront dels vents dominants és el que ha propiciat el desenvolupament de l'agricultura en la vall enfront d'altres usos.
D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental presenta dades sobre la qualitat de l'aire que per a l'avaluació de l'àrea no són rellevants ja que s'han pres en punts molt distants a l'àrea en d'estudi.
L'estudi d'impacte ambiental no té estudi acústic, per la qual cosa l'actuació no es pot valorar adequadament a aquest respecte, deixant la valoració més exhaustiva a un tècnic competent.
7. En la zona d'estudi es distingeixen tres unitats paisatgístiques definides principalment per la vegetació que les integra i el relleu, la unitat 1, zona de vall; la unitat 2, relleu muntanyós, i la unitat 3, barranc.
L'estudi d'impacte ambiental no té un plànol en què es reflectisquen les esmentades unitats i la valoració que es fa d'elles es deixa per a l'estudi de paisatge, per la qual cosa en aquest aspecte, caldrà ajustar-se al que s'ha dit en l'informe sobre l'esmentat estudi de paisatge.
8. Riba-roja disposava el 2004 d'una població de 16.262 habitants, segons dades de l'IVE, la qual cosa conforma una tendència de creixement a l'alta.
L'economia de Riba-roja, com indica l'estudi d'impacte ambiental, està basada en l'agricultura, la ceràmica i la construcció. Disposa, al seu torn, d'un important polígon industrial.
L'estudi d'impacte ambiental assenyala que el projecte impulsarà el desenvolupament del sector serveis de la zona, que la construcció del sector emprarà mà d'obra generant ocupacions, encara que implica un canvi en l'ús tradicional del sòl dedicat a l'agricultura, un dels motors de l'economia de Riba-roja.
9. Ja que el sector se situa en un fons de vall, l'accés natural es produeix per un únic punt, que en aquest cas és pel nord. Fet que es va constatar en la visita de camp.
Durant la visita de camp, es va comprovar que el sector es caracteritza per les seues àmplies visuals, destacant com a fites paisatgístiques el Pic la Rodana, les vessants de la muntanya del Frare i la Poteta de Bou, la lloma de la Fonteta Raquea.
Durant la visita es va poder apreciar el bon estat de conservació de les masses forestals circumdants i existents dins del sector, com també el del barranc en la part més alta d'aquest, a la vora de la lloma de la Fonteta Raquea.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:
Declaració d'impacte ambiental
Primer
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'homologació i pla parcial Mas de Porxinos, del municipi de Riba-roja del Túria (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:
1. Existint informe provisional favorable de data 23 de març de 2006, s'haurà de presentar informe definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.
En tot moment, caldrà ajustar-se al que dicte la Direcció General de Patrimoni a mesura que avancen els treballs de prospecció arqueològica recollits en les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, prestant especial atenció al jaciment arqueològic de la Fonteta Raquea.
2. Existint informe provisional de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 21 de juny de 2006 sobre la viabilitat de sistemes que s'han d'emprar per a garantir la disponibilitat de recursos hídrics, s'haurà d'aportar el corresponent informe definitiu que es presentarà davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme. Així mateix, caldrà ajustar-se a allò que dicte la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la resolució, en el sentit que resulte, dels procediments d'autorització i concessió pertinents.
3. S'aportarà l'informe de la Unitat de Camins Ramaders, respecte al tractament que rebran tant l'assagador de Castella com l'assagador de la Serra.
4. Es presentarà informe relatiu a l'estudi acústic, a fi d'incloure les mesures preventives o correctores apropiades destinades a reduir l'impacte acústic sobre els espais forestals existents tant dins de l'àrea com adjacents a aquesta.
5. Es realitzaran les obres precises per a crear la velocitat amb què es desguassen les avingudes, de conformitat amb el que la Confederació Hidrogràfica dicte al respecte.
Vistos els resultats de les obres anteriors, es realitzarà un estudi hidrològic a fi de determinar que l'aportació de l'aigua d'escorriment al barranc de Porxinos, no comportarà un increment del risc d'inundació aigües avall.
6. L'accés sud se substituirà per un nou accés al nord-est del sector, el qual aprofitarà, en el màxim possible, el traçat ja existent del Camí de Porxinos, que connectarà el sector amb la nova circumval#SHIFT-3#lació. Solució molt més apropiada des del punt de vista ambiental i des del funcional ja que comporta un traçat de menor longitud i una connexió més directa del sector amb la xarxa primària existent.
7. El viari perimetral es reduirà a un únic bucle, el que discorre per la zona residencial, ja que d'aquesta manera s'allibera de la càrrega viària la part sud del sector, amb la qual cosa es minimitzen les possibles afeccions sobre el jaciment de la Fonteta Raquea, de conformitat amb l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 16 de febrer de 2006.
D'aquesta manera, es garanteix el traçat del corredor verd que proposa el projecte del Parc Metropolità del Túria, el qual ratifica en el seu informe de data de 23 de juny de 2006, el Servei de Suport Tècnic.
8. S'eliminarà l'illa UP-1 situada al nord del sector per trobar-se en sòl forestal, com també els sectors SJL-1 i SJL-4, passant tots a classificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.
9. A fi de minimitzar el risc d'incendi, en atenció a l'informe de la Secció Forestal de la Territorial de Medi Ambient, i els impactes produïts sobre el paratge natural municipal de les Rodanes a causa de la pressió urbanística, s'eliminaran les illes TER-2 i UP-2, situades a la vora de Les Rodanes, que seran substituïdes per zones verdes, creant-se una franja de 100 metres lliure d'edificació, entesa com a àrea d'amortització d'impactes, de conformitat amb l'article 29 de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
10. Al límit est del sector, hi haurà una franja de 50 metres amplària separant la zona edificada de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària total de cada peu, com també un camí perimetral de 5 metres d'amplària, d'acord a l'informe emés per la Secció Forestal del Servei Territorial de València.
La referida franja de protecció, com també el camí perimetral, que han de separar la zona edificada de la forestal s'integraran en el planejament urbanístic i no afectaran el sòl forestal, així mateix, la línia d'afecció coincidirà amb la de parcel#SHIFT-3#la i no amb la d'edificació.
11. Es grafiarà correctament la zona de servitud i afecció del barranc de Porxinos, d'acord amb la legislació d'aigües, establint les limitacions legals, en funció del que dicte la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
Una vegada establida la zona de policia, se sol#SHIFT-3#licitarà la corresponent autorització de l'organisme de conca corresponent per a la realització de les edificacions que donen en l'esmentada zona.
12. Tot el domini públic hidràulic, que s'establisca com resultat del procés de delimitació que es classificarà com a sòl no urbanitzable de protecció hidrològica, d'acord a l'article 4 de la Llei 10/2004, del sòl no urbanitzable.
13. Respecte a les obres previstes per al llit, que proposa una secció trapezoïdal i oberta, revestida amb geocel#SHIFT-3#les, com s'indica en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 27 de juny de 2006, es considera adequada l'ocupació de les geocel#SHIFT-3#les, sempre que, s'utilitze com a vegetació la pròpia de llits de règim torrencial, on les avingudes comporten, moltes vegades, un important factor d'estrés que impedeix el desenvolupament d'una vegetació riberenca ben estructurada i densa.
Aquestes mesures s'aplicaran excepte en el cap del barranc que es mantindrà en el seu estat actual i caràcter natural.
14. La taca de sòl forestal assignada a la lloma de la Fonteta Raquea, es redelimitarà amb l'objecte d'incloure la part més natural del barranc de Porxinos, coincident amb el seu cap i pertanyent a l'esmentada unitat ambiental, i el terreny en què es localitza el jaciment de la Fonteta Raquea, en atenció a l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 16 de febrer de 2006, del que es destaca la importància de l'esmentat jaciment.
15. Els corredors verds, entesos realment com a passos de fauna, seran els previstos en el Projecte del Parc Metropolità, el longitudinal que coincideix amb el barranc de Porxinos i dos transversals coincidents amb els barrancs secundaris, tal com apareix en el pla de l'annex.
Se'ls donarà un tractament natural amb què es potencie els valors ambientals i paisatgístics que presenten. Així mateix, en aquelles zones on el pas es veja interromput per algun dels viaris de la urbanització, es disposaran passos inferiors de fauna de la suficient amplitud.
16. El disseny dels diversos corredors previstos en el projecte del parc metropolità es realitzarà en col#SHIFT-3#laboració amb l'equip redactor de l'esmentat parc, com també amb l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.
17 Una vegada es tinga el projecte modificat, d'acord amb el dictamen del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de data 18 d'abril de 2006, se sol#SHIFT-3#licitarà a l'Ajuntament de Vilamarxant, com a l'òrgan gestor del paratge municipal de les Rodanes, emeta l'informe corresponent d'afecció del pla parcial de Mas de Porxinos sobre l'esmentat paratge.
18. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.
19 Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col#SHIFT-3#locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que vénen tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al pla integral de residus.
20. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys es gestionaran de manera adequada a la naturalesa d'aquests, quedant-ne prohibida la incineració in situ o qualsevol tipus de residu.
21. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs, com també aquelles zones que s'han proposat per a la seua protecció dins del mateix sector.
22. S'introduiran en el pla de vigilància les mesures adequades a fi de garantir la funcionalitat i interés ecològic, de l'enclavament natural que el rodeja i del qual forma part el projecte avaluat.
23. A causa de la situació del sector es considera convenient, a falta d'un pla d'emergència de prevenció d'incendis municipal, l'establiment de les següents mesures preventives, que completen les ja existents i sense perjudici d'allò que al seu torn disposen els tècnics competents en aquesta matèria:
23.1 Mantenir el terreny de les parcel#SHIFT-3#les no edificades lliure de vegetació arbustiva i subarbustiva.
23.2 La xarxa viària ha d'estar dissenyada per a assegurar tant la utilització d'aquesta per vehicles d'extinció d'incendis forestals, com per a possibles circuits d'evacuació en cas d'emergència.
23.3 Estaran senyalitzats tots el vials sense eixida, aquells amb un ample menor de 3 metres i de gàlib inferior a 3,5 metres.
23.4 S'haurà de disposar d'una xarxa d'hidrants, connectada a la xarxa de reg, que comprenguen tota la zona urbanitzada amb una distància mínima de 200 metres.
Segon
Totes les mesures preventives i correctores proposades com també aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé allò relatiu a la modificació en si com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.
Tercer
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 29 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.