Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9946, del 27-09-2024 (2024/9800)

DECRET 121/2024, de 24 de setembre, del Consell, pel qual es desenrotlla l’estructura, funcionament i règim de coordinació entre els diferents centres i servicis integrats en les agrupacions sanitàries interdepartamentals (ASI) i la seua integració en les estratègies de salut de la Conselleria de Sanitat
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2024/09/24/121**

### Versions

 18/10/2024 - Actualitat  Text inicial: 17/10/2024 - 17/10/2024 

### Dades del document

Número de DOGV
:   9946

Data del DOGV
:   27-09-2024

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2024/9800

CVE
:   WHQG-Q-2169-6026

Data del document
:   24-09-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Sanitat

Tipus de document
:   Decret

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * establiment hospitalari
    * salut pública
    * organització administrativa

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

*Versió vigent: 11.10.2024*

ÍNDEX

Preàmbul

Títol I. Disposicions generals

Article 1. Objecte

Article 2. Àmbit d'aplicació

Títol II. Integració assistencial en les agrupacions sanitàries interdepartamentals

Article 3. Cartera de servicis comuns del Sistema Nacional de Salut i itineraris clínics

Article 4. Nivells dels servicis d'atenció hospitalària

Article 5. Atenció primària

Article 6. Agrupacions sanitàries interdepartamentals complementàries

Article 7. Atenció hospitalària d'alta complexitat

Article 8. Itineraris clínics entre servicis d'atenció hospitalària

Títol III. Estructura directiva i governança de les agrupacions sanitàries interdepartamentals

Capítol I. Òrgans directius

Article 9. Direcció gerència de l'agrupació sanitària interdepartamental

Article 10. Adjuntia de l'agrupació sanitària interdepartamental

Article 11. Comité directiu de l'agrupació sanitària interdepartamental

Capítol II. Òrgans d'assessorament

Article 12. Assessorament al comité directiu de les agrupacions sanitàries interdepartamentals

Article 13. Àrea funcional d'informació sanitària

Article 14. Àrea funcional de tecnologies de la informació per a la salut

Article 15. Àrea funcional d'assegurament i acreditació

Article 16. Àrea funcional de qualitat en l'atenció al pacient

Article 17. Àrea funcional de personal i gestió del talent

Article 18. Àrea funcional d'eficiència del gasto

Article 19. Àrea funcional de productes farmacèutics

Article 20. Àrea funcional d'investigació i innovació translacional

Article 21. Àrea funcional de docència

Article 22. Àrea funcional de comunicació

Capítol III. Òrgans consultius

Article 23. Consell clínic assistencial de l'agrupació sanitària interdepartamental

Capítol IV. Òrgans consultius i de participació

Article 24. Consell social de l'agrupació sanitària interdepartamental

Disposició addicional primera. Cartera de servicis

Disposició addicional segona. Agrupacions sanitàries interdepartamentals complementàries

Disposició addicional tercera. Habilitació

Disposició addicional quarta. Òrgans col·legiats

Disposició addicional quinta. Inventari

Disposició addicional sexta. Incidència pressupostària

Disposició addicional sèptima. Protecció de dades

Disposició transitòria única. Itineraris clínics

Disposició derogatòria única. Derogació normativa

Disposició final única. Entrada en vigor

PREÀMBUL

En els sistemes sanitaris públics que seguixen el model de Sistema Nacional de Salut, la planificació i l'ordenació sanitàries dels recursos són les ferramentes que permeten, junt amb la lliure elecció de professional i de centre, fer efectiu el dret de la ciutadania a la protecció de la salut i garantir la prestació de la cartera de servicis en condicions d'igualtat, equitat i qualitat. A la Comunitat Valenciana la Conselleria competent en matèria de sanitat té la responsabilitat d'establir i aplicar els criteris generals de coordinació de tots els recursos i mitjans sanitaris públics.

Les necessitats sanitàries de les persones, en funció de la seua complexitat o de la tecnologia que requerisquen, poden ser ateses amb els recursos d'atenció primària i d'atenció hospitalària del seu departament de salut o requerir recursos d'alta especialització o d'unitats de referència específiques.

En l'ànim d'oferir carteres de servicis en atenció hospitalària estables i eficients, la integració assistencial és una tendència global i en esta podem distingir la integració d'estructures i organitzacions i la integració de processos assistencials. Hi ha nombroses experiències, tant en l'àmbit espanyol com internacional, en les quals diferents hospitals col·laboren, amb diferents intensitats i models de gestió, per a la millora dels seus objectius clínics, l'optimització de les seues operacions i l'increment de l'eficiència de la seua gestió.

Els avantatges derivats d'esta col·laboració són, principalment, garantir la continuïtat assistencial, facilitant la prestació de servicis compartida per professionals en els diferents centres.

El model més habitual en què dos hospitals col·laboren entre si per a garantir la continuïtat assistencial és en el cas d'hospitals de diferent nivell en el qual s'establix un itinerari clínic precís i es definix el rol dels dos hospitals en les diferents fases d'atenció, i l'objectiu habitual és que cada pacient torne al seu hospital de proximitat.

Així mateix, esta col·laboració pot, potencialment, arribar a la creació de servicis clínics en xarxa entre diversos hospitals, amb un repartiment precís de l'activitat.

Al mateix temps, esta col·laboració també permet aconseguir una massa crítica d'activitat que garantisca una cobertura àmplia i un nivell elevat de qualitat i resultats, imprescindible per a prestacions especialitzades determinades, que s'exigixen nivells mínims d'activitat amb l'objectiu de garantir la qualitat de la prestació i la seguretat en cada pacient. En este cas, diversos centres poden col·laborar per a establir sinergies que faciliten aconseguir estos nivells d'activitat i, per tant, no perdre l'acreditació per a desenvolupar-la.

D'altra banda, prestacions determinades requerixen inversions importants o de recursos difícils d'obtindre per a un hospital individual. La col·laboració entre diversos centres pot facilitar la justificació del desenvolupament d'estes prestacions, ja que es realitzen de manera conjunta.

El desenvolupament de col·laboracions entre hospitals per a crear servicis compartits és una experiència àmpliament estesa i, com s'ha comentat, una tendència internacional. Les experiències més habituals es donen com un acord puntual entre hospitals o grups d'hospitals, i en alguns casos ja s'observa com l'acord es desenvolupa d'una manera més global, i s'arriba a implementar aliances estratègiques que donen com a resultat la creació de grups o xarxes d'hospitals.

En esta línia, a la Comunitat Valenciana, les agrupacions sanitàries interdepartamentals (ASI), creades per Decret llei 2/2024, de 21 de febrer, del Consell, de mesures extraordinàries  dirigides a garantir l'assistència sanitaria integral i en condicions d'equitat en el Sistema Valencià de Salut, es configuren com el marc geogràfic de caràcter funcional dissenyat per la conselleria competent en matèria de sanitat que inclou tots els recursos sanitaris necessaris per a atendre una població fins al nivell d'alta complexitat. Model organitzatiu nou l'objectiu principal del qual és afavorir la integració i la coordinació de totes les prestacions i els nivells assistencials de manera estable que les persones requerisquen en el procés assistencial, per tal d'assegurar la continuïtat assistencial de la prestació, ja que es mantenen carteres de servicis de més qualitat i eficiència.

Esta manera d'organització, de caràcter funcional, troba l'acomodament en el dret a la protecció de la salut reconegut en l'article 43 de la Constitució Espanyola, que, així mateix, imposa als poders públics el deure d'organitzar i tutelar la salut pública a través de les mesures preventives i de les prestacions i servicis necessaris, i és conforme amb l'article 50.1 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, que establix que correspon a la Generalitat, en el marc de la legislació bàsica de l'Estat, la competència per al desenvolupament legislatiu i l'execució en matèria de règim jurídic i sistema de responsabilitat de l'Administració de la Generalitat i dels ens públics dependents d'esta, així com el règim estatutari del seu personal.

Per part seua, l'article 54 de l'Estatut establix la competència exclusiva de la Generalitat en matèria d'organització, administració i gestió de totes les institucions sanitàries públiques dins del territori de la Comunitat Valenciana, amb la finalitat de la qual podrà organitzar i administrar dins del seu territori tots els servicis relacionats amb esta matèria, i exercirà la tutela de les institucions, entitats i funcions en matèria de sanitat i seguretat social.

En el mateix sentit s'arreplega en la Llei 14/1986, de 25 d'abril, general de sanitat, que determina en els articles 41 i 42 les competències de les comunitats autònomes.

En l'àmbit autonòmic, la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de salut de la Comunitat Valenciana, regula l'accés a una atenció sanitària de qualitat, en condicions d'equitat i d'universalitat, com un dret fonamental de totes les persones, i cal vetlar pel compliment del dret a la protecció de la salut de la ciutadania.

El mapa sanitari, regulat en l'article 14 de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de salut de la Comunitat Valenciana, és l'instrument estratègic per a la planificació i la gestió sanitàries, que permet l'ordenació del territori de la Comunitat en diferents demarcacions geogràfiques per a la protecció de la salut de la ciutadania, els departaments de salut i les zones bàsiques de salut, i en el Decret 205/2018, de 16 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el mapa sanitari de la Comunitat Valenciana.

A fi de contribuir a una major claredat en el funcionament de les agrupacions sanitàries interdepartamentals del sistema sanitari públic de la Comunitat Valenciana, en desenrotllament del que s'establix en l'article 9 del Decret llei 2/2024, de 21 de febrer, del Consell, de mesures extraordinàries dirigides a garantir l'assistència sanitària integral i en condicions d'equitat en el Sistema Valencià de Salut, es considera necessari desenrotllar i aclarir l'estructura directiva i governança de les agrupacions sanitàries interdepartamentals.

D'acord amb el que es disposa en l'article 129 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, este decret s'ajusta als principis de bona regulació. D'igual manera, es complix amb el principi de necessitat, que es justifica davant l'imperatiu de desenrotllar les prescripcions contingudes en el Decret llei 2/2024 per al compliment de les finalitats previstes en este.  Igualment, es complixen els principis de seguretat jurídica, proporcionalitat i eficàcia, sempre que les mesures previstes en el projecte de decret incorporen mesures per a la coordinació entre els diferents departaments que componen una ASI i les relacions entre estes, per tal de generar sinergies que pretenen millorar la qualitat de l'assistència prestada als ciutadans valencians. Cal destacar que les mesures que incorpora són congruents amb l'ordenament jurídic i incorporen la millor alternativa per contindre la regulació necessària i imprescindible per a la consecució dels objectius esmentats prèviament.

Quant al principi de transparència, vista la urgència per a aprovar esta norma, s'exceptuen els tràmits de consulta pública prèvia i d'audiència i informació públiques, de conformitat amb l'article 133.4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre.

En virtut de tot el que antecedix, amb tots els informes preceptius sol.licitats i emesos, de conformitat amb el que s'establix en els articles 18.f, 28.c i 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, a proposta del conseller de Sanitat, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 24 de setembre de 2024.

DECRETE

TÍTOL I

Disposicions generals

*Article 1. Objecte*

Este decret té per objecte desenrotllar l'estructura, el funcionament i el règim de coordinació i integració entre els diferents centres i servicis integrats en les agrupacions sanitàries interdepartamentals (ASI) i el seu paper en les estratègies de salut de la conselleria competent en matèria de sanitat.

*Article 2. Àmbit d'aplicació*

El present decret és aplicable a les agrupacions sanitàries interdepartamentals que es configuren en el Sistema Valencià de Salut com a entitats organitzatives en les quals s'integren tots els recursos sanitaris, amb la finalitat de contribuir a garantir la continuïtat assistencial, l'equitat en l'accés, carteres de servici eficients, major qualitat en l'atenció i millors resultats en tot el territori de la Comunitat Valenciana.

TÍTOL II

Integració assistencial en les agrupacions sanitàries interdepartamentals

*Article 3. Cartera de servicis comuns del Sistema Nacional de Salut i itineraris clínics*

1. La cartera de servicis comuns del Sistema Nacional de Salut és el conjunt de tècniques, tecnologies o procediments mitjançant els quals es fan efectives les prestacions sanitàries, l'accés de les quals, amb caràcter general, es garantix en l'àmbit geogràfic de cada una de les agrupacions sanitàries interdepartamentals, com a entitats organitzatives que integren diferents departaments de salut, l'ordenació territorial de la qual està establida pel mapa sanitari de la Comunitat Valenciana.

2. S'establiran els itineraris clínics pertinents entre els diferents centres de les agrupacions sanitàries interdepartamentals per a garantir l'accés equitatiu a la població protegida assignada i la continuïtat assistencial a totes les prestacions de la cartera de servicis comuns.

3. L'itinerari clínic prevorà tant la derivació assistencial, si és el cas, com la continuïtat assistencial a l'hospital d'origen.

*Article 4. Nivells dels servicis d'atenció hospitalària*

1. Els servicis d'atenció hospitalària s'ordenen en quatre nivells atesa la necessitat de salut que ha de cobrir la prestació. L'ordenació dels servicis s'explicita en l'annex I.

2. Els servicis de nivell 1 i 2 estaran disponibles, amb caràcter general, als hospitals de totes les agrupacions sanitàries interdepartamentals.

3. Els servicis de nivell 3 estaran disponibles en totes les agrupacions sanitàries interdepartamentals. A este efecte, les agrupacions sanitàries interdepartamentals complementàries es consideren conjuntament.

4. Els servicis de nivell 4 es disposaran i ordenaran atenent criteris de planificació assistencial de la conselleria competent en matèria de sanitat, amb consulta prèvia amb els caps de servici i experts, i tindran un àmbit d'actuació que afectarà més d'una agrupació sanitària interdepartamental, incloses les complementàries.

*Article 5. Atenció primària*

Els dispositius d'atenció primària estaran alineats amb les estratègies fixades per a l'agrupació sanitària interdepartamental, conforme a les directrius dels òrgans superiors i directius de la conselleria competent en matèria de sanitat i amb els consells directius de les agrupacions citades.

*Article 6. Agrupacions sanitàries interdepartamentals complementàries*

1. Amb la finalitat de garantir l'accés equitatiu i pròxim a la cartera de servicis del Sistema Valencià de Salut, s'establix la complementarietat entre les agrupacions sanitàries interdepartamentals, a l'efecte de les prestacions dels servicis d'atenció hospitalària de nivell 3.

2. S'habilita l'establiment de servicis d'atenció hospitalària integrats funcionalment per professionals de servicis de diferents centres de les agrupacions sanitàries interdepartamentals complementàries, per resolució de la conselleria competent en matèria de sanitat, per a atendre les prestacions dels servicis d'atenció hospitalària de nivell 3.

*Article 7. Atenció hospitalària d'alta complexitat*

1. Les prestacions sanitàries de la cartera de servicis comuns d'atenció hospitalària d'alta complexitat es caracteritzen per l'especial dificultat tècnica que tenen, l'ús de tecnologia sanitària o els procediments que requerixen una experiència professional àmplia que només és possible aconseguir i mantindre a través d'uns certs volums d'activitat, atenent la relació cost-efectivitat i els recursos disponibles, malalties rares que, per la baixa prevalença que tenen, necessiten concentració dels casos per a atendre-les adequadament, així com les altres que són dependents del temps de resposta per a obtindre uns resultats en salut òptims.

2. La conselleria competent en matèria de sanitat procedirà a l'organització sanitària dels servicis d'atenció hospitalària d'alta complexitat, mitjançant resolució del seu titular.

3. S'inclouen en l'atenció hospitalària d'alta complexitat:

a) Servicis d'atenció hospitalària de nivell 4

b) Unitats de referència del sistema sanitari públic de la Comunitat Valenciana (annex II), l'actualització del qual pot consultar-se en la seu electrònica de la Conselleria de Sanitat [www.san.gva.es].

c) Centres, servicis i unitats de referència del Sistema Nacional de Salut (CSUR) designats pel Ministeri de Sanitat en el territori de la Comunitat Valenciana, que figuren en la seu electrònica del Ministeri de Sanitat [www.sanidad.gob.es].

4. Queden excloses de la classificació de nivells atenció hospitalària de l'annex I els següents:

a) Circuits assistencials de les alertes a l'atenció de patologies agudes a la Comunitat Valenciana (ictus, isquèmia cardíaca i altres que, si és el cas, puguen determinar-se).

b) Centres i servicis d'extracció i trasplantament d'òrgans, obtenció i implantació de teixits i les activitats relacionades amb el banc d'ovòcits, per correspondre a prestacions en què participen diversos servicis de nivell de complexitat diferent.

*Article 8. Itineraris clínics entre servicis d'atenció hospitalària*

1. Tots els pacients d'una agrupació sanitària interdepartamental seran atesos en esta o en la complementària, exceptuant els que tinguen la patologia de nivell 4 d'atenció hospitalària d'alta complexitat.

2. S'establiran els itineraris clínics pertinents per a garantir l'accés equitatiu i la continuïtat assistencial a totes les prestacions de la cartera de servicis comuns, per a servicis d'atenció hospitalària d'alta complexitat.

3. Hi haurà tres tipus d'itineraris clínics:

a) Els itineraris clínics entre els centres pertanyents a una agrupació sanitària interdepartamental, a excepció dels servicis d'atenció hospitalària d'alta complexitat, s'establiran pel director gerent, amb la consideració prèvia del comité directiu.

b) En les agrupacions sanitàries interdepartamentals complementàries, a excepció dels servicis d'atenció hospitalària d'alta complexitat, els itineraris clínics entre els centres pertanyents a les dos agrupacions sanitàries s'acordaran pels dos directors gerents, amb la consideració prèvia dels dos comités directius.

c) Per a les prestacions dels servicis d'atenció hospitalària d'alta complexitat els itineraris clínics s'establiran per resolució del titular de la conselleria amb competències en matèria de sanitat.

TÍTOL III

Estructura directiva i governança de les agrupacions sanitàries interdepartamentals

CAPÍTOL I

*Òrgans directius*

*Article 9. Direcció gerència de l'agrupació sanitària interdepartamental*

D'acord amb el que disposa el Decret llei 2/2024, de 21 de febrer, del Consell, de mesures extraordinàries dirigides a garantir l'assistència sanitària integral i en condicions d'equitat en el Sistema Valencià de Salut, al capdavant de cada agrupació sanitària interdepartamental hi haurà una direcció gerència, que recaurà en qui tinga la gerència del departament amb l'hospital de referència, amb les funcions següents, entre d'altres:

a) Presidir el comité directiu de l'agrupació sanitària interdepartamental.

b) Exercir les funcions executives de direcció, coordinació efectiva i supervisió de tots els servicis i les unitats de l'agrupació sanitària interdepartamental, així com dictar les instruccions que siguen necessàries per al millor funcionament.

c) Establir sinergies amb gerències i direccions del conjunt de centres, servicis i institucions sanitàries de la delimitació territorial de l'agrupació sanitària interdepartamental.

d) Adaptar la cartera de servicis de l'agrupació sanitària interdepartamental d'acord amb la determinació de les prestacions sanitàries aprovades per la conselleria competent en matèria de sanitat.

e) Implementar mecanismes i coordinar recursos de l'agrupació sanitària interdepartamental per a afavorir el desplegament de les estratègies definides per la conselleria competent en matèria de sanitat.

f) Implementar mecanismes per a controlar el compliment dels objectius corporatius marcats des de la conselleria competent en matèria de sanitat, la planificació programada, així com el seguiment oportú.

g) Qualsevol altra funció que li siga encomanada, en el seu àmbit de competència.

*Article 10. Adjuntia de l'agrupació sanitària interdepartamental*

De manera excepcional, justificada i mitjançant resolució de la persona titular de la conselleria competent en matèria de sanitat, podrà nomenar-se una adjuntia a la gerència en les ASI amb funcions de suport a la direcció gerència d'esta.

*Article 11. Comité directiu de l'agrupació sanitària interdepartamental*

1. D'acord amb el que disposa el Decret llei 2/2024, de 21 de febrer, del Consell, de mesures extraordinàries dirigides a garantir l'assistència sanitària integral i en condicions d'equitat en el Sistema Valencià de Salut, les agrupacions sanitàries interdepartamentals tindran un comité directiu propi.

2. La presidència recaurà en qui tinga la gerència del departament amb l'hospital de referència de l'agrupació sanitària interdepartamental i les vicepresidències en les gerències dels departaments restants que integren l'agrupació sanitària interdepartamental.

3. Exercirà les funcions de secretaria qui siga titular de la direcció econòmica del departament en què se situe l'hospital de referència de l'agrupació sanitària interdepartamental, que s'ajustarà a la normativa en matèria d'òrgans col·legiats.

4. Seran vocals tot el personal directiu dels departaments integrats i, si és el cas, el dels hospitals de crònics i llarga estada. També seran vocals el personal directiu de salut pública que es determine i les persones que exercisquen la coordinació de les àrees funcionals d'informació sanitària i de tecnologies de la informació per a la salut.

5. Este comité directiu es reunirà almenys cada tres mesos i sempre que el convoque el president quan la situació ho requerisca.

6. Hi haurà una comissió permanent d'este comité directiu que estarà integrada pel president, els vicepresidents, el president del consell clínic assistencial i el secretari. Esta comissió es reunirà, almenys, amb caràcter mensual.

7. La comissió permanent assumirà les funcions executives del govern de les ASI.

8. Al comité directiu de l'agrupació sanitària interdepartamental li correspon l'exercici, entre altres, de les següents funcions directives:

a) Fer el control del gasto ajustat a l'activitat establida d'acord amb les prestacions sanitàries de la seua cartera de servicis.

b) Efectuar el seguiment continu de les activitats dels servicis i unitats de l'agrupació sanitària interdepartamental.

c) Establir i posar en marxa les mesures pertinents per al funcionament millor dels servicis de l'agrupació sanitària interdepartamental, els aspectes sanitaris i econòmics, l'ordenació i la coordinació internes.

d) Analitzar i fer propostes sobre el pressupost anual i la política de personal.

e) Estudiar i, si és el cas, impulsar les propostes que eleve el consell clínic assistencial.

f) Adoptar les mesures que siguen necessàries per a l'optimització dels recursos de l'agrupació sanitària interdepartamental.

g) Desenvolupar els mecanismes de coordinació i col·laboració entre centres, àrees, unitats i nivells assistencials de l'agrupació sanitària interdepartamental.

h) Establir l'itinerari clínic de pacients entre els hospitals de l'agrupació sanitària interdepartamental.

i) Impulsar els mecanismes de participació del conjunt de professionals.

j) Subscriure i fer el seguiment dels acords de gestió de l'agrupació sanitària interdepartamental, si és el cas.

k) Aplicar els principis de transparència, ètica i bon govern en les decisions organitzatives.

l) Elaborar la memòria anual d'activitat, així com promoure i complir les polítiques definides per la conselleria competent en matèria de sanitat.

m) Elaborar propostes sobre alta tecnologia i infraestructures per a remetre-les als càrrecs directius de la conselleria competent en matèria de sanitat.

n) Vetlar per la gestió correcta en la contractació de servicis sanitaris externs en la conselleria competent en matèria de sanitat.

o) Qualsevol altra funció que li siga encomanada, en el seu àmbit de competència.

9. Si és el cas, i depenent de l'orde del dia, podran incorporar-se els coordinadors de les altres àrees funcionals, així com les persones que determine la direcció gerència o el comité directiu mateix.

CAPÍTOL II

*Òrgans d'assessorament*

*Article 12. Assessorament al comité directiu de les agrupacions sanitàries interdepartamentals*

1. Cada una de les agrupacions sanitàries interdepartamentals comptarà amb àrees funcionals conformades pels servicis dels departaments de salut que la integren, concebudes com a unitats transversals multidisciplinàries especialitzades de caràcter tècnic.

2. Es constituïxen les següents àrees funcionals de suport als comités directius de les agrupacions sanitàries interdepartamentals:

a) Informació sanitària

b) Tecnologies de la informació per a la salut

c) Assegurament i acreditació

d) Qualitat en l'atenció al pacient

e) Personal i gestió del talent

f) Eficiència del gasto

g) Productes farmacèutics

h) Investigació i innovació translacional

i) Docència

j) Comunicació

3. Els coordinadors de les àrees funcionals de les agrupacions sanitàries interdepartamentals seran nomenats pel director gerent, amb consulta prèvia a l'òrgan superior o directiu de la conselleria competent en matèria de sanitat, i d'estos dependrà el funcionalment de tot el personal integrat en l'àrea funcional.

4. Els coordinadors de les àrees funcionals de les agrupacions sanitàries interdepartamentals dependran funcionalment de la comissió permanent del comité directiu i de l'òrgan superior o directiu competent per raó de matèria, per a garantir l'alineament amb l'estratègia de salut de la conselleria competent en matèria de sanitat.

5. Les persones responsables de la coordinació de totes les àrees funcionals actuaran de manera integrada amb la finalitat de:

a) Planificar i contribuir de manera eficaç a la presa de decisions i al compliment d'objectius de l'agrupació sanitària interdepartamental.

b) Secundar i col·laborar en l'execució dels plans estratègics marcats des de la conselleria competent en matèria de sanitat identificant i facilitant la implicació del personal que corresponga en els processos de transformació tecnològica, organitzativa i gestió del canvi.

c) Impulsar i participar en les millores de l'eficiència del procés d'externalització de l'agrupació sanitària interdepartamental.

d) Millorar la coordinació amb la conselleria competent en matèria de sanitat en la gestió i l'avaluació de la qualitat assistencial de l'activitat externalitzada, proposant els indicadors que ho permeten.

e) Garantir la unicitat, la consistència i la normalització dels catàlegs alineats amb el catàleg de recursos corporatius (CRC) de la conselleria competent en matèria de sanitat.

f) Mantindre els sistemes de classificació i codificació corporatius per a permetre a les diferents aplicacions interoperar entre si en els diferents nivells operatius, tàctics i estratègics.

g) Mantindre la uniformitat de les aplicacions corporatives que facilite el desenvolupament de l'estratègia digital.

h) Gestionar la informació operativa que evite qualsevol interrupció del "procés assistencial continu" de cada pacient.

i) Afavorir la utilització corporativa d'informació enriquida i generada pels processos assistencials.

j) Qualsevol altra funció que li siga encomanada, en el seu àmbit de competència.

6. Per resolució dels òrgans superiors i directius de la Conselleria de Sanitat competents per raó de matèria, es determinaran l'organització i les funcions de les àrees citades. D'igual manera, mitjançant instruccions dels òrgans citats, s'establiran els objectius i les línies d'acció en concordança amb les estratègies de salut de la Comunitat Valenciana i el seu desplegament.

7. Es constituïx en l'agrupació sanitària interdepartamental la comissió funcional del comité directiu, integrada pels coordinadors de totes les àrees funcionals.

*Article 13. Àrea funcional d'informació sanitària*

L'àrea funcional d'informació sanitària estarà formada per professionals dels servicis de documentació clínica i admissió de l'agrupació sanitària interdepartamental.

*Article 14. Àrea funcional de tecnologies de la informació per a la salut*

L'àrea funcional de tecnologies de la informació per a la salut estarà formada per professionals dels servicis d'informàtica de l'agrupació sanitària interdepartamental.

*Article 15. Àrea funcional d'assegurament i acreditació*

L'àrea funcional d'assegurament i acreditació estarà formada per professionals de les unitats d'acreditació i comptarà amb la col·laboració del personal tècnic de sistema d'informació poblacional (SIP) departamentals i les direccions administratives de zona bàsica dels departaments que configuren l'agrupació sanitària interdepartamental.

*Article 16. Àrea funcional de qualitat en l'atenció al pacient*

L'àrea funcional de qualitat en l'atenció al pacient estarà formada per responsables de les unitats de qualitat assistencial i seguretat del pacient, dels servicis de medicina preventiva, dels servicis d'atenció i informació al pacient (SAIP), de les comissions clíniques de garantia de qualitat i dels comités de bioètica assistencial de l'agrupació sanitària interdepartamental.

*Article 17. Àrea funcional de personal i gestió del talent*

L'àrea funcional de personal i gestió del talent estarà formada per professionals de les subdireccions i dels servicis de personal de l'agrupació sanitària interdepartamental.

*Article 18. Àrea funcional d'eficiència del gasto*

L'àrea funcional d'eficiència del gasto estarà formada per les direccions econòmiques i subdireccions dels diferents departaments de l'agrupació sanitària interdepartamental.

*Article 19. Àrea funcional de productes farmacèutics*

L'àrea funcional de productes farmacèutics estarà formada pels responsables dels servicis de farmàcia hospitalària, els servicis de farmàcia d'àrea i els servicis de farmàcia sociosanitaris, i comptarà amb la col·laboració de membres de les comissions de farmàcia i terapèutica hospitalària i atenció primària dels departaments, així com dels servicis econòmics i logístic que configuren l'ASI.

*Article 20. Àrea funcional d'investigació i innovació translacional*

L'àrea funcional d'investigació i innovació translacional estarà formada pel personal competent en matèria d'investigació i innovació de cada hospital i els instituts d'investigació integrats en la respectiva agrupació sanitària interdepartamental.

*Article 21. Àrea funcional de docència*

L'àrea funcional de docència estarà formada pel personal competent en matèria de docència de cada hospital integrat en la respectiva agrupació sanitària interdepartamental

*Article 22. Àrea funcional de comunicació*

L'àrea funcional de comunicació estarà formada pel personal competent en matèria de comunicació de cada hospital integrat en la respectiva agrupació sanitària interdepartamental.

CAPÍTOL III

Òrgans consultius

*Article 23. Consell clínic assistencial de l'agrupació sanitària interdepartamental*

1. El consell clínic assistencial es configura com a òrgan col·legiat consultiu de caràcter assistencial.

2. Estarà constituït per la direcció mèdica d'infermeria i especialistes en diferents àrees d'especialitats per a una visió integral. La direcció mèdica de l'hospital de referència de l'agrupació sanitària interdepartamental assumirà la presidència del consell clínic assistencial de l'agrupació sanitària interdepartamental.

3. Li corresponen les funcions següents:

a) Conéixer, informar i avaluar els objectius assistencials.

b) Proposar la reorganització de l'activitat especialitzada i la d'alta complexitat.

c) Assessorar els òrgans de direcció en totes les matèries d'incidència directa de les activitats assistencials d'este.

d) Conéixer i informar els plans de necessitats i inversions.

e) Proposar mesures per a millorar tots els aspectes, especialment la seguretat del pacient, qualitat, efectivitat clínica, millora assistencial i coordinació entre nivells i unitats assistencials.

f) Conéixer les propostes i els acords de les àrees funcionals al comité directiu, quan aquelles tinguen incidència en les activitats clíniques o de cures, respectivament.

g) Elaborar informes, dictàmens i recomanacions sobre matèries que afecten les activitats assistencials de l'organització.

h) Promoure i divulgar consensos tècnics entre el conjunt de professionals de l'agrupació.

i) Coordinar els recursos especialitzats i els processos.

j) Analitzar i controlar els fluxos i els procediments de derivació de pacients.

k) Garantir la qualitat i els resultats clínics, assegurant les competències i les habilitats necessàries per a dur a terme procediments altament especialitzats.

l) Tindre accés regular al quadro de comandament de l'organització sobre tota l'activitat assistencial d'esta, incloent temps de demora en els diversos servicis.

m) Qualsevol altra funció que li siga encomanada, en el seu àmbit de competència.

4. Actuarà amb funciones de secretària del Consell Clínic Assistencial de la ASI, la persona titular del lloc de subdirecció mèdica del departament de referència de la ASI, que actuarà amb veu però sense vot. Actuarà com a suplent la persona de menor edat integrant del Consell.

5.Qualsevol professional sanitari, a través dels seus representants o mitjançant un escrit dirigit a la presidència del consell clínic assistencial, podrà elevar a esta propostes d'índole assistencial i relacionades amb la qualitat de les prestacions i la seguretat dels pacients. Així mateix, podran comparéixer, amb l'aprovació prèvia de la majoria del consell clínic assistencial.

CAPÍTOL IV

*Òrgans consultius i de participació*

*Article 24. Consell social de l'agrupació sanitària interdepartamental*

El consell social de l'ASI coordinarà els actuals consells de salut de cada departament de salut i es desenrotllarà reglamentàriament

DISPOSICIONS ADDICIONALS

*Primera. Cartera de servicis*

S'implementaran polítiques de redistribució de dotacions de personal, tecnologia i mecanismes de coordinació de recursos en l'agrupació sanitària interdepartamental per a afavorir l'adequació i l'estabilitat de la cartera de servicis assignada en línia amb les estratègies definides per la Conselleria de Sanitat i amb càrrec als seus crèdits pressupostaris assignats

.

*Segona. ASI complementàries*

S'establixen les agrupacions sanitàries interdepartamentals complementàries següents:

a) Agrupacions sanitàries interdepartamentals de València est i València oest.

b) Agrupacions sanitàries interdepartamentals d'Alacant nord i Alacant centre.

La complementarietat entre les agrupacions sanitàries interdepartamentals es podrà anul·lar, modificar o suprimir mitjançant resolució de la persona titular de la conselleria competent en matèria de sanitat

*Tercera. Actualització d'annexos*

Els annexos d'este decret podran ser actualitzats per resolució de la persona titular de la conselleria competent en matèria de sanitat.

*Quarta. Òrgans col·legiats*

Els comités, les comissions i els consells establits en esta norma tenen el caràcter d'òrgans col·legiats i en allò no regulat específicament s'ajustaran en el seu funcionament al que preveu la Llei 40/2015 d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.

*Quinta. Inventari*

La construcció, l'adquisició, l'arrendament o la cessió, per qualsevol títol jurídic, a favor de la conselleria competent en matèria de sanitat, d'infraestructures immobles destinades a ús sanitari assistencial, hauran de referenciar-se a la conselleria amb competències en matèria sanitària sense que esta infraestructura tinga assignació d'àmbit departamental.

*Sexta. Incidència pressupostària*

L'aplicació i el desenvolupament d'este decret no tindran cap incidència en la dotació dels diferents capítols de gasto dels pressupostos de la Generalitat i, en tot cas, l'aplicació concreta i el desenvolupament hauran de ser atesos amb els seus mitjans personals i materials.

*Sèptima. Protecció de dades*

El tractament de dades personals que es faça en compliment d'esta norma s'ajustarà al que es disposa en el règim jurídic europeu i estatal en matèria de protecció de dades de caràcter personal.

Les dades personals que tracte l'Administració en l'execució de la present norma s'utilitzaran amb les finalitats i els límits previstos en esta.

En relació amb els òrgans col·legiats regulats en esta norma, les dades de les persones que els integren s'hauran de tractar de conformitat amb el que es disposa en la normativa vigent en matèria de protecció de dades, i s'haurà de complir amb els principis relatius al tractament i amb el deure d'informar les persones interessades. Així mateix, les persones que formen part d'estos òrgans tindran el deure de confidencialitat de la informació que coneguen en el desenrotllament de les seues funcions.

DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA

*Única. Itineraris clínics*

Els pacients que, en el moment de l'entrada en vigor d'esta norma, estiguen atesos en centres hospitalaris diferents de l'assignat continuaran sent atesos, si així ho desitgen, en eixos centres.

Així mateix, les propostes de derivació de pacients a centres hospitalaris diferents de l'assignat, amb criteris anteriors als que cita este decret, que encara no hagen sigut visitats, es resoldran per les gerències dels departaments, a proposta dels caps de servicis implicats.

DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA

*Única. Derogació normativa*

Queden derogades quantes disposicions d'igual o inferior rang s'oposen al que s'establix en este decret.

DISPOSICIÓ FINAL

*Única. Entrada en vigor*

Este decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.*

València, 24 de setembre de 2024

Carlos Mazón Guixot

President de la Generalitat

Marciano Gómez Gómez

Conseller de Sanitat

ANNEX I

CLASIFICACIÓ PER NIVELLS DE SERVICIS D'ATENCIÓ HOSPITALÀRIA

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Nivell 1\* | Nivell 2\* | Nivell 3 | Nivell 4 |
| Anatomia patològica | Al·lergologia | Angiologia i cirurgia vascular | Cirurgia cardíaca |
| Anestèsia i reanimació | Nefrologia | Cirurgia plàstica i reparadora | Cirurgia maxil·lofacial |
| Aparell digestiu | Medicina digestiva | Cures neonatals intermèdies | Cirurgia pediàtrica |
| Cardiologia | Psicologia clínica | Farmacologia clínica | Cirurgia toràcica |
| Cirurgia general i digestiu | Psiquiatria | Genètica | Vigilància intensiva neonatal |
| Cirurgia ortopèdica i traumatològica | Reumatologia | Hemodinàmica | Hemodinàmica avançada |
| Cures pal·liatives | Riscos laborals | Logopèdia | Hospital a domicili línia pediàtrica |
| Dermatologia | Unitat dolor | IVE risc alt | Lesionats elements radioactius |
| Endocrinologia |  | Laboratori/immunologia | Lesionats medul·lars |
| Farmàcia hospitalària |  | Neurofisiologia | Medicina hiperbàrica |
| Fisioteràpia |  | Odontologia hospitalària | Medicina nuclear |
| Ginecologia-obstetrícia |  | Oncologia | Neurocirurgia |
| Hospital de dia |  | Radiologia intervencionista | Oncologia radioteràpica |
| Hospital a domicili línia bàsica\*\* |  | RHA | Cremats |
| Laboratori / anàlisis clíniques |  |  | RHA avançada |
| Laboratori / bioquímica clínica |  |  | Trasplantaments |
| Laboratori/hematologia |  |  | Urologia/litotrícia |
| Laboratori/microbiologia |  |  | Pediatria d'alta complexitat\*\*\*: |
| Medicina física i rehabilitació |  |  | Cardiologia infantil. Hemodinàmica infantil |
| Medicina intensiva |  |  | Gastroenterologia, hepatologia i nutrició infantil |
| Medicina interna |  |  | Nefrologia amb hemodiàlisi infantil |
| Medicina preventiva |  |  | Neuropediatria |
| Pneumologia |  |  | Reumatologia infantil |
| Neurologia |  |  | Endocrinologia infantil |
| Oftalmologia |  |  | Oncologia i hematologia pediàtrica |
| Otorrinolaringologia |  |  | Pneumologia i al·lèrgia infantil |
| Pediatria |  |  | Errors innats del metabolisme |
| Radiodiagnòstic |  |  | Infectologia pediàtrica i immunodeficiències |
| SAIP |  |  | Vigilància intensiva pediàtrica |
| UDCA |  |  |  |
| Urgències |  |  |  |
| Urologia |  |  |  |

  

\*Excepció hospital Arnau de Vilanova i hospital Ontinyent; \*\*En tràmit H Requena;\*\*\*Es tracta d'una classificació organitzativa assistencial, no basada en el Reial decret 183/2008

ANNEX II **1**

UNITATS DE REFERÈNCIA DEL SISTEMA SANITARI PÚBLIC DE LA COMUNITAT VALENCIANA

(actualització disponible en registre autonòmic de centres, servicis i establiments sanitaris de la CV)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| ASI | DEPARTAMENTS | HOSPITAL DE REFERÈNCIA | UNITATS DE REFERÈNCIA |
| CASTELLÓ | Castelló  Vinaròs  La Plana | Hospital General Universitari de Castelló | Hospital General Universitari de Castelló:  - Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST  - Cirurgia hepatobiliopancreàtica complexa  - Cirurgia oncologia abdominopèlvica  - Diagnòstic i tractament de les malalties rares en pediatria i d'adults  - Diagnòstic i/o tractament durant la fase aguda de l'ictus    Consorci Hospitalari Provincial de Castelló:  - Consell genètic en càncer  - Oncologia mèdica de la Comunitat Valenciana |
| VALÈNCIA-NORD | València – Clínic – Malva-rosa  Sagunt  Gandia | Hospital Clínic Universitari de València | Hospital Clínic Universitari de València:  - Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST  . Atenció a pacients pediàtrics amb fibrosi quística  . Cirurgia hepatobiliopancreàtica complexa  . Consell genètic en càncer  . Diagnòstic i/o tractament durant la fase aguda de l'ictus  . Fracàs intestinal infantil  . Oncologia mèdica de la Comunitat Valenciana  . Oncologia pediàtrica |
| València oest | València – Hospital General  Requena  Manises | Hospital General Universitari de València | Consorci Hospital General Universitari de València:  . Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST  . Cirurgia oncologia abdominopèlvica  . Diagnòstic i/o tractament durant la fase aguda de l'ictus  . Malalties importades i salut internacional  . Oncologia mèdica de la Comunitat Valenciana    Hospital de Manises:  . Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST |
| VALÈNCIA EST | València – Doctor Peset  La Ribera  Xàtiva – Ontinyent | Hospital Universitari Doctor Peset de València | Hospital Universitari Doctor Peset de València:  . Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST  . Cirurgia reconstructiva de la mutilació genital femenina  . Identitat de gènere – nivell 2: teràpia hormonal i farmacològica  . Identitat de gènere – nivell 3: atenció quirúrgica  . Patologia vertebral complexa i tumors de columna en adults    Unitat de Salut Sexual i Reproductiva Font de Sant Lluís:  . Identitat de gènere – nivell 1: atenció psicoterapèutica    Hospital Universitari de La Ribera:  . Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST |
| VALÈNCIA SUD | València – La Fe  València – Arnau de Vilanova  – Llíria | Hospital Universitari i Politècnic La Fe de València | Hospital Universitari i Politècnic La Fe de València:  – Aïllament d'alt nivell  – Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST  – Atenció a pacients pediàtrics i adults amb fibrosi quística  – Cirurgia esofagogàstrica oncològica i d'alta complexitat  – Cirurgia hepatobioliopancreàtica complexa  – Cirurgia oncològica abdominopèlvica  – Consell genètic en càncer  – Diagnòstic i assessorament genètic en malalties rares  – Diagnòstic i tractament de les malalties rares en pediatria i d'adults  – Diagnòstic i/o tractament durant la fase aguda de l'ictus  – Distròfies hereditàries de la retina  – Endoscòpies respiratòries de complexitat alta  – Errors innats de la immunitat  – Hipertensió pulmonar complexa  – Laboratori de metabolopaties  – Neurourologia  – Oncologia mèdica de la Comunitat Valenciana  – Oncologia pediàtrica  – Patologia vertebral complexa i tumors de columna en xiquets  – Rehabilitació de lesionats medul·lars  – Reumatologia infantil  – Tumors neuroendocrins |
| ALACANT NORD | Alacant – Sant Joan d'Alacant  Marina Baixa  Dénia | Hospital Universitari - Sant Joan d'Alacant | Hospital Universitari Sant Joan d'Alacant:  . Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST  . Atenció a pacients pediàtrics amb fibrosi quística    Hospital de Dénia:  Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST |
| ALACANT CENTRE | Alacant – Hospital General  Elda  Alcoi | Hospital General Universitari d'Alacant Doctor Balmis | Hospital General Universitari d'Alacant Doctor Balmis:  . Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST  . Cirurgia esofagogàstrica oncològica i d'alta complexitat  Cirurgia hepatobioliopancreàtica complexa  . Diagnòstic i tractament de les malalties rares en pediatria i d'adults  . Diagnòstic i/o tractament durant la fase aguda de l'ictus  . Malalties importades i salut internacional  . Hipertensió pulmonar complexa  . Oncologia mèdica de la Comunitat Valenciana  . Oncologia pediàtrica |
| ALACANT SUD | Elx – Hospital General  Elx – Crevillent  Torrevieja  Orihuela | Hospital General Universitari d'Elx | Hospital General Universitari d'Elx:  . Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST  . Cirurgia oncològica abdominopèlvica  . Consell genètic en càncer  . Diagnòstic i/o tractament durant la fase aguda de l'ictus  - Oncologia mèdica de la Comunitat Valenciana    Hospital Universitari de Torrevieja:  . Angioplàstia coronària en l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST |

  

--------------------

1   L'annex II es rectifica per la[**Correcció d’errades del Decret 121/2024**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2024/09/24/121/corrigendum/53891588/dof/vci/html)  publicat en el DOGV núm. 9955 de 11.10.2024.


Còpia Permalink ELI