Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8015, del 05-04-2017 (2017/2542)

RESOLUCIÓ de 2 de març de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 74/12-EAE.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8015

Data del DOGV
:   05-04-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/2542


Data del document
:   02-03-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 2 de març de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 74/12-EAE. [2017/2542]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 74/12-EAE.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Tràmit: avaluació ambiental i territorial estratègica de les NNGG RN2000.  
Promotor: Direcció General del Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Títol: normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000: LIC - Zones d'especial conservació (ZEC) ES5223055 Serra d'en Galceran; zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA) ES0000445 Planiols-Benasques.  
Municipis: Vilanova d'Alcolea, Benlloch, Cabanes, Tírig, Albocàsser, les Coves de Vinromà, la Serratella, la Serra d'en Galceran, Culla, la Torre d'en Besora i Vilar de Canes (Castelló).  
Núm. expedient: 74/4363-PEZ.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada l'1 de desembre de 2016, va adoptar l'acord següent: Vista la proposta de la declaració ambiental i territorial estratègica de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran dels espais Xarxa Natura 2000, en els termes següents:  
L'objecte de la declaració ambiental i territorial estratègica és valorar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, subjecta a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). Per a això, verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació de la norma de gestió, i establirà, si és el cas, les condicions finals que s'hagen d'incorporar-hi prèviament a la seua aprovació.  
  
  
Documentació rebuda de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental  
El 25 de maig de 2016 es va rebre de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental la versió preliminar del projecte de Decret.../... del Consell pel qual es declara com a zona especial de conservació (ZEC) el lloc d'importància comunitària (LIC) Serra d'En Galceran (ES5223055) i s'aprova la norma de gestió del ZEC i de la ZEPA Planiols-Benasques (ES0000445).  
La versió preliminar del projecte de decret inclou en l'annex III la norma de gestió dels espais protegits de la Xarxa Natura 2000 esmentats anteriorment. Aquesta norma de gestió, que es correspon amb un àmbit territorial de 13.324,74 hectàrees, és la que se sotmet a avaluació ambiental i territorial estratègica.  
La documentació que acompanya a la versió preliminar del projecte de decret passa a formar part de l'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica que queda configurat amb els continguts següents:  
  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial: en format paper i digital (cd)  
1. Estudi ambiental i territorial estratègic (Document per a exposició pública - maig 2015)  
2. Memòria tècnica de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran (versió abril 2016)  
3. Versió preliminar del projecte de decret del Consell (versió abril 2016)  
4. Proposta de norma de gestió dels espais XN 2000 Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran. (S'adjunta com a annex III de la versió preliminar del projecte de decret del Consell.)  
5. Primera informació pública (27 febrer 2014):  
- Anunci de la informació pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) núm. 7222, de 26 de febrer de 2014, del projecte de decret del Consell i del pla de participació pública.  
- Còpia de les consultes realitzades  
- Còpia dels informes i al·legacions rebuts  
6. Segona informació pública (6 juny 2015):  
- Anunci de la informació pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) núm. 7541, de 5 de juny de 2015, de la versió preliminar del projecte de decret (versió abril 2016), el seu pla de participació pública, memòria tècnica (versió abril 2016) i estudi ambiental i territorial estratègic (document per a exposició pública maig 2015).  
  
- Còpia de les consultes realitzades  
- Còpia dels informes i al·legacions rebuts en aquesta fase  
- Informe d'al·legacions i suggeriments rebuts durant la tramitació del projecte de decret (abril 2016).  
- Pla de participació pública (desembre 2013)  
- Certificat del resultat de l'exposició pública, de data 23 de febrer de 2016.  
  
A) Anàlisi del procés d'avaluació  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació del document inicial estratègic: 11.10.2012  
Emissió del document d'abast: 30.04.2015  
Fase de participació pública i consultes de la versió preliminar i EATE:  
2a exposició pública.  
Posada a disposició del públic durant 45 dies hàbils, per mitjà de publicació en el DOCV (núm. 7541, de 5 juny 2015), de la versió preliminar del projecte de decret (versió abril 2016 que inclou esborrany norma de gestió), el seu pla de participació pública, memòria tècnica (versió abril 2016) i estudi ambiental i territorial estratègic (versió maig 2015)  
   
 Inici fase de consultes: 06.06.2015  
 Finalització fase de consultes: 28.07.2015  
Informe d'al·legacions: 27.04.2016  
Certificat del resultat de l'exposició pública 10.05.2016  
Sol·licitud d'emissió declaració ambiental i territorial estratègica 25.05.2016  
  
  
Ha de tindre's en consideració, en relació amb la tramitació ambiental efectuada fins aquesta fase, el següent:  
1. El document inicial estratègic de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, presentat davant de l'òrgan ambiental, en data 11 d'octubre de 2012, va ser sotmés a avaluació ambiental d'acord amb la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació de determinats plans i programes en el medi ambient.  
2. La Comissió d'Avaluació Ambiental, vista la proposta d'informe d'avaluació prèvia d'efectes significatius en el medi ambient de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, en sessió realitzada el 14 de març de 2013, acorda no sotmetre a avaluació ambiental estratègica la norma de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
  
3. A partir de l'anterior pronunciament de l'òrgan ambiental, la Direcció General del Medi Natural (ara Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental) va procedir a confeccionar la norma de gestió, la qual va ser sotmesa als tràmits procedimentals previstos en la normativa sectorial d'aplicació, entre ells l'exposició pública, a la qual ens referim com a primera exposició pública, que es va substanciar per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV), 7222, de 26 de febrer de 2014, de la versió preliminar del projecte de decret i el pla de participació pública del projecte.  
  
4. L'Advocacia General de la Generalitat va qüestionar l'acord mencionat de la Comissió d'Avaluació Ambiental de 14 de març de 2013, la qual cosa va motivar un nou acord de la Comissió d'Avaluació Ambiental, de data 12 de setembre de 2014, pel qual es sotmet a avaluació ambiental estratègica pel procediment ordinari la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran.  
5. Amb data 4 d'abril de 2015, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre el document d'abast de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, i deixar sense efecte l'acord anterior de data 14 de març de 2013.  
6. Tenint en consideració el document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic d'aquesta norma de gestió, la Direcció General del Medi Natural (ara Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental) confecciona la documentació tècnica de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran que va ser sotmesa a exposició pública, a la qual ens referim com a segona exposició pública, per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV), núm. 7541, de 5 de juny de 2015, de la versió preliminar del projecte de decret (versió abril 2016), el seu pla de participació pública, memòria tècnica (versió abril 2016) i estudi ambiental i territorial estratègic (document per a exposició pública maig 2015).  
  
Tant en la primera com en la segona exposició pública, la Direcció General del Medi Natural (ara Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental), com a òrgan promotor, remet oficis individualitzats a les administracions públiques, ajuntaments afectats i associacions afectades.  
Per tant, se sotmet a avaluació ambiental estratègica la norma de gestió, arreplegada en l'annex III del projecte de decret (versió abril 2016), amb la documentació tècnica que l'acompanya: memòria tècnica (versió abril 2016) i estudi ambiental i territorial estratègic (versió maig 2015), documents, aquests últims, que van ser sotmesos a exposició pública (2a exposició pública) per mitjà d'anunci en el DOCV núm. 7541, de 5 de juny de 2015; l'àmbit territorial comprén una superfície de 13.324,74 hectàrees.  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
B.1. Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP  
L'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE) (versió maig 2015), posat a disposició del públic durant la 2a exposició pública (6.06.2015), presenta, atenent el seu índex, un contingut que s'ajusta a la informació mínima requerida en l'annex VII de la LOTUP.  
De l'EATE aportat, en concret de l'apartat relatiu a l'esbós del contingut de la norma de gestió,  
a) Quan es fa referència a la zonificació establida en la norma de gestió, s'observen les següents diferències respecte al document inicial estratègic (DIE) que va servir de base per a l'emissió del document d'abast de l'EATE:  
- Es concreten els hàbitats que orienten la determinació de la proposta de zonificació.  
- En particular, per a la Zona A, que en el DIE no especificava quin hàbitat prioritari arreplegava, s'indica que correspondrà a aquelles àrees de la ZEC susceptibles d'albergar l'hàbitat prioritari 6220\* (Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea) que apareix de forma puntual en algunes zones de la ZEC, subjecte a problemes d'interpretació, tenint en compte el seu caràcter serial. Per aquesta raó, s'ha optat per no grafiar en la proposta de norma cap zona dins d'aquesta categoria de zonificació A, sense perjuí que en desplegament d'aquesta s'adopten mesures específiques per a la conservació efectiva del mencionat hàbitat prioritari 6220\* en aquelles àrees que es determinen.  
- Respecte a la Zona C, s'especifica que inclou aquelles àrees incloses en ZEPA i en ZEC que no formen part de les categories A i B (tal com arreplegava el DIE) i D.  
- S'observa, també, que es concreta en l'EATE (versió febrer 2015) la Zona D i s'inclouen en aquesta zonificació les àrees urbanes i urbanitzables, així com grans infraestructures.  
- Es corregeix la denominació de la categoria que el DIE arreplegava com a Zona 0 per la seua denominació de Zona D.  
b) Es concreten les normes d'aplicació directa distingint entre:  
  
- Actuacions que no requeriran avaluació de repercussions sobre Xarxa Natura 2000 pels motius següents:  
- Per considerar-se actuacions incompatibles, per tant, no autoritzables, amb la conservació dels hàbitats i espècies  
- Per considerar-se actuacions que no tenen afecció previsible sobre els hàbitats i espècies.  
- Actuacions que requeriran avaluació de repercussions sobre Xarxa Natura 2000.  
c) S'estableixen mesures de gestió activa que es concreten en un programa d'actuacions que té un import de 61.713 ?.  
d) En l'apartat de l'EATE en què es detallen aquells altres plans i programes territorials amb incidència en l'àmbit territorial de la norma de gestió, advertim:  
- Algunes de les dates d'aprovació dels plans i programes no es troben actualitzades, també es fa referència a normativa derogada, com el Decret 317/1997, de 24 de desembre, i el Decret 32/1999, de 3 de març (derogats per Decret 81/2013, de 21 de juny, del Consell, d'aprovació definitiva del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCV).  
- En la taula en què s'identifiquen aquells altres instruments de planificació i ordenació amb incidència directa en matèria biodiversitat, amb els quals poden solapar-se les normes de gestió, observem que falta incloure:  
- El Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, va ser aprovat per Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell.  
- Pla hidrològic de la conca del Xúquer, aprovat per Reial decret 595/2014, d'11 de juliol.  
- Pla director de l'aeroport de Castelló aprovat per Ordre FOM/2613/2006, de 13 de juliol.  
  
B.2. Continguts concordes amb el document d'abast  
En el document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, emés per Acord de la Comissió d'Avaluació Ambiental de data 30 d'abril de 2015, s'especifica, fonamentalment, en els apartats E) i F), la informació i documentació que ha d'aportar-se en la fase següent de la tramitació ambiental de la norma de gestió. En concret, es requereix:  
  
a) Contingut de l'EATE  
Després de l'anàlisi de l'EATE (versió maig 2015) exposat al públic es considera que el contingut és concorde amb allò que requereix l'annex VII de la LOTUP i amb allò que especifica el document d'abast.  
  
b) Consideracions tècniques que ha d'arreplegar l'EATE i la norma de gestió  
S'arreplega la informació i la identificació de pressions i amenaces sol·licitades en el document d'abast.  
En relació amb les consideracions a les normes d'aplicació directa que s'arrepleguen en el document d'abast, i vistes la normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions que arreplega l'apartat 5 de la norma de gestió proposada, cal indicar que, en general, s'arrepleguen les consideracions del document d'abast.  
  
c) Contingut de la norma de gestió  
La norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran presenta el contingut mínim requerit en l'article 47.1 de la Llei 11/1994 d'espais naturals de la Comunitat Valenciana. A més, la memòria tècnica, que acompanya la norma de gestió, complementa la informació de la norma amb la documentació següent, que no és contingut de compliment obligatori segons la Llei 11/1994:  
- Síntesi descriptiva de l'àrea i les seues característiques principals, incloent-hi l'àmbit de la norma de gestió, les característiques geogràfiques generals, característiques socioeconòmiques i nuclis de població i infraestructures.  
- Identificació de pressions, impactes i amenaces.  
d) Hàbitats naturals i espècies presents en els espais XN 2000  
Analitzats els hàbitats i espècies que es consideraven presents en aquests espais de la XN 2000 en el document inicial estratègic i els que es consideren en la proposta de norma de gestió (annex III) de la versió preliminar del projecte de decret (i en la memòria tècnica que l'acompanya) trobem les diferències següents:  
- En relació amb els hàbitats d'interés comunitaris, per comparació amb els arreplegats per a la ZEC en el DIE, observem que en la proposta de norma de gestió s'afigen els següents:  
  
HÀBITATS D'INTERÉS COMUNITARI DE L'ANNEX I DIRECTIVA HÀBITAT  
Codi espai Nom de l'espai Hàbitat interés comunitari que s'afig en la proposta NG i que no arreplegava el DIE Superfície ocupada (ha)  
ZEC ES5223050 Serra d'en Galceran 6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea (\*) 140,40  
  
  
- Espècies d'avifauna de l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres.  
  
De la mateixa manera, en relació amb les espècies d'aus presents en els espais XN 2000, la proposta de norma de gestió justifica que desapareixen algunes espècies d'avifauna (que sí que arreplegava, al seu dia, el DIE) i s'actualitza aquesta relació amb la incorporació de l'àguila de panxa blanca:  
  
  
- Altres espècies de flora i fauna importants per a la gestió de l'espai  
També, s'actualitza en l'esborrany de la norma de gestió les espècies de flora i fauna importants per a la gestió de l'espai. En aquest sentit, en relació amb les espècies arreplegades en el DIE, s'incorpora la següent espècie d'aus:  
  
ALTRES ESPÈCIES DE FLORA I FAUNA IMPORTANTS   
PER A LA GESTIÓ DE L'ESPAI  
Codi espai Nom de l'espai Espècie que s'afig en la proposta NG i que no arreplegava el DIE Grup taxonòmic  
ZEC ES52223055 Serra d'en Galceran A084 Circus pygargus Arpellot cendrós Aus  
  
  
Nota: en la documentació aportada, s'incorpora, en l'apartat 2.1.4. Altres espècies de flora i fauna importants per a la gestió de l'espai, de l'annex III de la proposta de projecte de decret, l'àguila de panxa blanca, la qual no reflectim en la taula anterior per ja estar indicada la seua presència en l'apartat «Espècies d'avifauna de l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres».  
  
B.3. Descripció de l'alternativa triada: proposta del pla  
B.3.1. Àmbit territorial  
L'àmbit territorial que és objecte de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'En Galceran queda determinat pel conjunt del lloc d'importància comunitària (LIC) Serra d'en Galceran i la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) Planiols-Benasques, ubicats tots aquests espais en la part central de la província de Castelló. La superfície territorial de la norma de gestió comprén 13.324,74 hectàrees i afecta un total d'11 municipis. Es detallen, a continuació, els espais LIC, que són objecte de declaració com a zona d'especial conservació (ZEC), i la zona ZEPA que configuren l'àmbit territorial de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran:  
  
  
Codi Espai Xarxa Natura 2000 Municipis afectats Superfície (hi ha)  
ES5223055 ZEC Serra d'en Galceran Les Coves de Vinromà, Tírig, la Serratella, Culla, la Torre d'en Besora, Vilar de Canes, la Serra d'en Galceran, Albocàsser, Vilanova d'Alcolea. 11.319,96  
ES0000449 ZEPA Planiols-Benasques Cabanes, Benlloch, Vilanova d'Alcolea 2.004,78  
  
  
S'arreplega, en la imatge següent, l'àmbit territorial de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran.  
  
  
  
  
En la memòria tècnica que acompanya la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran es complementa la informació territorial aportant, de forma genèrica, les característiques geogràfiques, geològiques, climàtiques i hidrològiques d'aquest àmbit, a més, de la caracterització socioeconòmica, incloent-hi els usos predominants del sòl, l'estructura de la propietat, els nuclis de població i les infraestructures supramunicipals existents, com són les vies de comunicació, l'aeroport de Castelló, les infraestructures energètiques (parcel·la fotovoltaica de 3,95 ha en la Serra d'en Galceran).  
Es fa menció expressa que dins dels espais de la norma de gestió no coincideixen altres figures de protecció.  
  
Objectius  
L'objectiu de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran és l'establiment de les mesures de conservació i de les mesures necessàries per a previndre el deteriorament i les alteracions dels hàbitats i espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 del seu àmbit territorial, a fi de mantindre o portar-los a un estat de conservació favorable, contribuint a fer front a la pèrdua de biodiversitat donant, així, compliment a la normativa comunitària (Directives 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, i Directiva 2009/147/CE, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació de les aus silvestres), estatal (Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat), i autonòmica (Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana).  
  
Els llocs d'importància comunitària han de ser declarats com a zona especial de conservació (ZEC) de conformitat amb el que estableix l'article 4.4 de la Directiva 92/43/CEE i en l'article 42.3 de la Llei bàsica estatal 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, així com en l'article 29 4 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Valenciana. Aquesta declaració ha d'anar acompanyada de l'aprovació de les mesures de conservació que siguen necessàries per a respondre a les exigències ecològiques dels hàbitats i les espècies que van motivar la inclusió d'aquests llocs en la Xarxa Natura 2000, perquè així s'ha establit en l'article 6.1 de la Directiva 92/43/CEE. De la mateixa manera, la Directiva d'Aus Silvestres també exigeix que en les ZEPA s'establisquen mesures de conservació dels hàbitats de les espècies que han motivat la seua declaració a fi de procurar-ne la supervivència i reproducció. Ambdues exigències han sigut arreplegades en la legislació estatal, en concret en els articles 42.3 i 45 de la Llei 42/2007 i, també en la legislació autonòmica, açò és, en els articles 14 quater 1.a) i 29 4 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
De conformitat amb la Llei 11/1994, les mesures de conservació s'han de contindre en les denominades «normes de gestió».  
Al seu torn, la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, com a instrument de planificació ambiental dels espais XN 2000, incorpora els seus propis objectius de gestió relatius als hàbitats i espècies presents en el seu àmbit territorial.  
  
B.3.2. Descripció de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran  
Una vegada descrit l'àmbit territorial objecte de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, resumim, a continuació, les determinacions contingudes en la norma referida per a aconseguir l'objectiu específic de fer front a la pèrdua de biodiversitat.  
  
Q.8.0.2. Inventari de tipus d'hàbitats i espècies presents en els espais, descripció del seu estat de conservació i dels criteris utilitzats per a interpretar-lo  
- Hàbitats naturals d'interés comunitari  
La norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran identifica per a la ZEC els hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva 92/43/CEE (Directiva Hàbitats) presents en l'espai.  
- Espècies d'interés comunitari  
S'indica que no s'han identificat espècies d'interés comunitari llistades en l'annex II de la Directiva 92/43/CEE (Directiva Hàbitats) presents en l'espai.  
- Espècies d'avifauna  
La norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran arreplega la informació actualitzada de les espècies d'aus incloses en l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres presents en la ZEPA objecte d'aquesta norma. En concret, hi ha un total de 5 espècies. A més, s'afigen altres 2 espècies de l'àmbit de la ZEC Serra d'en Galceran, com són l'àguila de panxa blanca i l'arpellot cendrós.  
- Altres espècies de flora i fauna importants per a la gestió dels espais  
En alguns dels àmbits de la ZEC es dóna la presència d'altres espècies importants per a la gestió dels espais. Es tracta d'espècies que han sigut considerades amenaçades a la Comunitat Valenciana, per estar incloses en les categories «vulnerable» o «en perill d'extinció» en els llistats actualitzats dels catàlegs valencians d'espècies de fauna i flora amenaçades. S'arrepleguen, per tant, en la norma de gestió.  
  
Determinació de l'estat de conservació dels hàbitats i espècies presents en els espais i criteris de valoració  
La norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran arreplega la informació següent:  
- Sistema d'avaluació  
El sistema d'avaluació de l'estat de conservació està basat en les directrius establides per a l'avaluació dels hàbitats i espècies davall l'informe d'aplicació de les Directives Hàbitats (article 17) i Aus (article 12). En concret, tal com s'explica en la memòria tècnica, la metodologia utilitzada s'explica de manera detallada en la «Guia per a l'avaluació de l'estat de conservació dels hàbitats i espècies en Xarxa Natura 2000», que pot consultar-se en la web de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
http://www.agricultura.gva.es/ca/web/espacios-protegidos/estado-de-conservacion  
- Valoració de l'estat de conservació actual dels hàbitats naturals i espècies  
La norma de gestió resumeix, en taules, per a la ZEC i ZEPA, l'estat de conservació dels hàbitats naturals i espècies presents en el seu àmbit territorial.  
- Definició de l'estat de conservació favorable dels hàbitats i espècies  
S'assumeix que l'estat de conservació favorable dels hàbitats i espècies per als diferents espais ve definit pel manteniment o millora dels valors actuals dels paràmetres d'avaluació.  
  
b.3.2.2. Objectius de conservació i gestió  
En la proposta de norma de gestió i en la memòria tècnica de la norma de gestió s'arrepleguen els objectius de gestió referents a:  
  
- Els hàbitats d'interés comunitari de presència confirmada en aquests espais:  
- Actualitzar periòdicament la informació cartogràfica de la superfície i cobertura, així com aquells paràmetres que permeten calcular els diferents índexs dels blocs d'avaluació de l'estat de conservació dels hàbitats.  
- Mantindre o millorar la distribució, superfície, cobertura i funcions específiques de cada un dels hàbitats en el moment d'entrada en vigor de la norma de gestió. Amb caràcter general, es permetrà l'evolució natural dels tipus d'hàbitats a altres comunitats ?no necessàriament més madures- de la seua sèrie successional, sempre que aquests canvis no es deguen a alteracions provocades directament o indirectament per l'activitat humana, i sense perjuí que l'estat de conservació de determinats hàbitats exigisca una intervenció activa en un altre sentit.  
  
- Les espècies de l'annex II de la Directiva Hàbitats i de l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres presents en aquests espais:  
- Actualitzar de forma periòdica la informació sobre la grandària poblacional, així com d'aquells paràmetres que permeten calcular els diferents índexs dels blocs d'avaluació de l'estat de conservació de l'espècie.  
- Mantindre o millorar la població en el moment d'entrada en vigor de la norma de gestió, sempre que aquests paràmetres permeten considerar que l'espècie es troba dins «de l'estat de conservació favorable» i que les perspectives de futur per a aquestes variables siguen bones.  
  
- Mantindre els hàbitats de les espècies per mitjà de l'eliminació dels factors que estan afectant de forma negativa el seu estat de conservació.  
- Crear noves zones d'expansió de les espècies en l'àmbit de la norma per mitjà de la restitució, restauració o creació d'hàbitats adequats per a aquestes.  
  
- Al conjunt de l'espai  
A fi d'integrar els diferents objectius específics per als hàbitats i les diferents classificacions d'espècies, els objectius de gestió per al conjunt de l'espai pretenen redimensionar els anteriors de manera que puguen establir-se prioritats en funció de les directrius següents:  
  
- Concepció en xarxa  
Contribució de cada hàbitat i/o espècie al conjunt de la Xarxa Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional i europea.  
  
- Priorització de recursos  
Les mesures de gestió activa podran iniciar-se d'acord amb un calendari de prioritats basades en el grau d'importància de les espècies en un context de recursos limitats.  
  
En aquest sentit, l'ordre de prioritat per a l'execució de mesures de gestió se centrarà sobre els hàbitats prioritaris, en cas de ser necessari, serà el següent:  
\* Hàbitats naturals d'interés comunitari que es consideren d'especial prioritat (per ordre de prioritat):  
  
Codi Hàbitat  
5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
8130 Despreniments mediterranis occidentals i termòfils  
8120 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica  
  
  
\* Espècies (relacionades per ordre de prioritat):  
  
Nom espècie  
Circus pygargus Arpellot cendrós  
Aquila fasciata Àguila de panxa blanca  
  
  
  
- Context econòmic, social i territorial  
L'evolució l'aplicació de la norma de gestió tindrà en compte els canvis en el context econòmic, social i territorial de l'entorn de l'espai, de manera que s'adapte, en la mesura que siga possible, a les diferents necessitats i limitacions imposades pel medi socioeconòmic. Aquesta adaptació podrà tindre lloc sempre que no siguen contràries als objectius de gestió dels hàbitats i espècies i contribuïsca a aconseguir un estat de conservació favorable d'aquests.  
  
En la mesura que les activitats tradicionals ?com l'agricultura o la ramaderia extensiva- contribuïsquen a la conservació dels espais previstos en aquesta norma i al manteniment en un estat favorable dels hàbitats i espècies presents en aquests, es prestarà una atenció preferent a aquelles mesures que, en desplegament de la norma de gestió, es dirigisquen al foment de les activitats esmentades, amb especial atenció al suport econòmic derivat de l'aplicació dels instruments financers disponibles per a la Xarxa Natura 2000.  
Finalment, es considerarà un marc d'actuació prioritari en el desplegament i aplicació de la norma la informació sobre la Xarxa Natura 2000 entre la població local així com la conscienciació sobre els objectius que persegueix i la necessària implicació i participació activa dels habitants dels espais inclosos en la Xarxa per a garantir el compliment d'aquests objectius.  
J.7.9.6 Zonificació de l'àmbit d'aplicació de la norma de gestió  
L'àmbit d'aplicació de la norma de gestió se zonifica orientativament, a efectes normatius i de gestió, en quatre categories de zones (zona A, zona B, zona C i zona D).  
Zona A  
Tal com s'indica en la memòria tècnica, la Zona A orienta sobre les àrees de la ZEC en les quals consta la presència d'hàbitats naturals d'especial prioritat inclosos en l'annex I de la Directiva Hàbitats. En aquest cas, l'únic hàbitat susceptible de ser inclòs en aquesta categoria correspon al 6220\* (Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea). Es tracta, no obstant això, d'un hàbitat que apareix de manera puntual en algunes zones de la ZEC i que a més es troba subjecte a problemes d'interpretació, tenint en compte el seu caràcter serial. Per aquesta raó, s'ha optat per no grafiar en la present norma cap zona dins de la present categoria de zonificació, sense perjuí que en desplegament d'aquesta s'adopten mesures específiques per a la conservació efectiva del mencionat hàbitat 6220\* en aquelles àrees que es determinen.  
Zona B  
La Zona B orienta aquelles àrees de la ZEC en les quals consta la presència d'hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva Hàbitats.  
  
Codi Hàbitat  
3250 Rius mediterranis de cabal permanent amb Glaucium flavum  
4090 Bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga  
5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
8130 Despreniments mediterranis occidentals i termòfils  
8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica  
9240 Rouredes ibèriques de Quercus faginea i Quercus canariensis  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae)  
9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia  
  
  
Tal com arreplega l'EATE la zona B tampoc representarà de manera exclusiva la presència d'hàbitats d'interés comunitari, és possible la presència d'hàbitats prioritaris a xicoteta escala en l'àmbit d'aquesta categoria de zonificació. En aquest cas, l'aplicació dels apartats normatius previstos per a un o un altre cas ha de basar-se en la presència o no, sobre el terreny, de l'hàbitat que pertoque, independentment de la categoria de zonificació.  
  
Zona C  
Àrees incloses en ZEPA i en ZEC que no formen part de les categories A, B o D i que presenten valor com a hàbitat per a les espècies considerades en la norma de gestió.  
  
Zona D  
Comprén aquelles àrees incloses en ZEPA o ZEC que no presenten valors naturals que hagen de ser conservats a través de la Xarxa Natura 2000.  
Tal com arreplega la memòria tècnica, la superfície i contribució relativa de cada una d'aquestes categories de zonificació dins de l'espai és, orientativament, la següent:  
  
Categoria de zonificació Superfície en hectàrees De l'àmbit de les normes  
Zona A No cartografiada - -  
Zona B 7.483 56 %  
Zona C 5.429 41 %  
Zona D 414 3 %  
Superfície TOTAL àmbit NG: 42.499 595 %  
  
  
La representació cartogràfica d'aquesta zonificació s'arreplega en l'apartat 4. Zonificació de l'àmbit d'aplicació de la norma de gestió. Com indica l'EATE, ha de considerar-se que la zonificació prevista en la norma representa una aproximació al tipus d'hàbitat que correspon per a cada categoria i és sobre l'hàbitat present en el medi sobre el qual s'aplicarà la normativa, els criteris o les actuacions previstes en la norma de gestió per a cada una de les categories.  
  
U.0.8.0. Normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions  
La normativa d'aplicació directa té per objecte establir normes reglamentàries i administratives que responguen a les exigències ecològiques dels hàbitats i espècies que van motivar la inclusió dels espais en la Xarxa Natura 2000, així com evitar en general el deteriorament dels hàbitats i les alteracions de les espècies.  
El règim d'avaluació de repercussions té com a fi establir la regulació detallada a què es refereixen els articles 6 i 8 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, tenint en compte les característiques específiques de l'espai i les necessitats de conservació dels hàbitats i espècies que van motivar la designació per a la seua incorporació a la Xarxa Natura 2000.  
En la normativa d'aplicació directa, proposada en la norma de gestió (apartat 5), es concreta, en funció de la zonificació establida i dels hàbitats i espècies objecte de conservació, una relació d'activitats i actuacions que, clarament, són considerades incompatibles i, per tant, no subjectes al règim d'avaluació de repercussions del Decret 60/2012. Als efectes d'aquesta norma de gestió la normativa d'aplicació directa queda agrupada de la manera següent:  
a) Normes per a la protecció d'hàbitats naturals  
Les normes que s'indiquen en aquest apartat s'aplicaran a les àrees incloses en la Zona B, considerant-se les actuacions relacionades en el dit apartat com incompatibles.  
Fem l'observació que no s'arrepleguen normes específiques per a la protecció d'hàbitats prioritaris en zona A (en concret, per a l'hàbitat 6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea).  
b) Normes per a la protecció d'espècies de fauna i flora.  
Les normes que s'indiquen en aquest apartat s'aplicaran a les àrees incloses en les zones B i C, mentre no estiguen relacionades directament amb mesures de gestió del lloc establides en la mateixa norma de gestió i/o siguen considerades com a tals per part de l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000.  
Pel que fa al règim d'avaluació de repercussions, la norma de gestió distingeix entre:  
a) Plans, programes i projectes que entren dins de l'àmbit d'aplicació territorial i material del Decret 60/2012, de 5 d'abril, d'avaluació de repercussions sobre els espais de la XN 2000 objecte d'aquesta norma de gestió.  
b) Plans, programes i projectes que clarament queden exclosos de l'obligació d'avaluar les seues repercussions sobre els ZEC i ZEPA d'aquesta norma de gestió.  
c) Resta de supòsits. Quedaran subjectes a avaluació detallada de les seues repercussions sobre els espais protegits de la XN 2000 objecte d'aquesta norma de gestió.  
Pel que fa a l'àmbit d'aplicació territorial, i de conformitat amb el que preveu l'article 3 del Decret 60/2012, el règim d'avaluació de repercussions s'aplicarà en les àrees següents:  
a) Tot l'àmbit de la ZEC inclosa en la present norma de gestió.  
  
b) Tot l'àmbit de la ZEPA inclosa en la present norma gestió  
c) L'àrea constituïda pel domini públic hidràulic i la zona de servitud de les conques fluvials del Riu dels Estrets ?ubicat al nord de la Serra d'Esparreguera ?i del Barranc de la Valltorta- ubicat al nord de la Serra d'en Galceran ?situada fins a 500 metres aigües amunt a comptar del límit de la ZEC.  
Així mateix, i de conformitat amb el que indica l'apartat 8 de l'annex del decret esmentat, es considerarà que entren dins del camp d'aplicació material del decret els projectes següents:  
a) La construcció de línies elèctriques quan no estiguen sotmeses a declaració o estimació d'impacte ambiental.  
b) L'obertura o canvi de traçat de camins i pistes rurals i forestals.  
  
c) L'obertura de noves vies d'escalada en modalitat de via ferrata.  
d) En l'àmbit de la ZEPA inclosa en la present norma de gestió, els plans tècnics d'ordenació cinegètica, quan prevegen zones d'ensinistrament de gossos en les proximitats de zones de reproducció de l'arpellot cendrós.  
e) Els plans tècnics d'ordenació forestal  
f) Els aprofitaments de forestals de fusta quan superen 10 m³ de fusta o 20 esteris de llenya o es duguen a terme entre l'1 de març i el 31 de juliol (període de reproducció de les aus).  
Arrepleguem, a continuació, la taula resum amb les normes d'aplicació directa i concreció de l'obligació d'avaluar aportada per la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran.  
  
Taula-resum. Normes d'aplicació directa i concreció de l'obligació d'avaluar  
  
ACTUACIONS NO AUTORITZABLES (EXCLOSES D'AVALUACIÓ DE REPERCUSSIONS PER INCOMPATIBILITAT AMB LA CONSERVACIÓ) ZONES  
 B C D  
L'extracció de graves quan afecte l'àmbit de l'hàbitat 3250. X   
Qualsevol actuació o activitat que implique l'eliminació de l'hàbitat 5210 o qualsevol de les seues espècies característiques, en particular Juniperus phoenicea X   
La pràctica de l'escalada en aquelles àrees que, en desplegament de la present norma i en aplicació de l'article 11 del Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell de la Generalitat, de regulació del senderisme i esports de muntanya, siguen considerades com a zones sensibles per la presència dels hàbitats 8130 (Despreniments mediterranis occidentals i termòfils) o 8210 (Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica). X   
Les que resulten incompatibles amb la classificació i qualificació urbanística dels sòls inclosos en les categories de zonificació indicades X X X  
Qualsevol actuació que represente una afecció directa sobre les àrees de nidificació de l'arpellot cendrós en el període comprés entre març i juliol, ambdós inclosos. X X   
  
  
  
  
ACTUACIONS QUE NO REQUERIRAN AVALUACIÓ DE REPERCUSSIONS (SENSE AFECCIÓ PREVISIBLE SOBRE HÀBITATS O ESPÈCIES) B C D  
Aquelles actuacions relacionades amb la gestió del lloc i amb els objectius de conservació dels espais Xarxa Natura 2000 presents en l'àmbit de la norma de gestió considerades com a tals per l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000. X X   
Qualsevol pla, programa, projecte o actuació que es desenvolupe en l'àmbit de la Zona D establida en la present norma de gestió, amb l'excepció de les actuacions industrials que puguen representar, per les seues característiques específiques, una emissió de contaminants gasosos o d'abocaments d'aigües residuals susceptibles d'afectar les àrees situades fora de la mencionada Zona D.  
 X  
Aquells plans, programes, projectes o activitats que s'han considerat com incompatibles en les normes d'aplicació directa de la present norma de gestió, sense perjuí del que s'indica en l'apartat corresponent respecte a la possibilitat d'autorització excepcional d'aquests  
 X X X  
Aquelles actuacions de conservació, rehabilitació, millora o manteniment de les instal·lacions i infraestructures ja existents en l'àmbit de la present norma, fins que no suposen un increment de la superfície o volum ni s'altere el seu traçat o característiques.  
 X X X  
La pràctica de l'agricultura (incloent-hi les actuacions habituals relacionades amb aquesta, com ara canvi de cultiu, anivellació i agrupació de parcel·les, mecanització, etc.) en aquells àmbits en què es produïsca aquesta pràctica a l'entrada en vigor d'aquestes normes.  
 X X X  
La pràctica de l'activitat cinegètica basant-se en la seua legislació sectorial aplicable X X X  
La ramaderia extensiva, excepte en aquelles àrees que de forma explícita s'indiquen en desplegament d'aquestes normes a fi d'evitar afeccions significatives sobre hàbitats o espècies considerades com especialment sensibles. X X X  
Les actuacions en instal·lacions ramaderes existents destinades a la seua adaptació a les diferents legislacions sectorials i que no suposen un increment de la capacitat d'explotació.  
 X X   
Les activitats i aprofitaments forestals de qualsevol naturalesa quan es duguen a terme a l'empara d'un instrument de gestió aprovat per la Generalitat Valencià i que compte amb avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emesa per l'òrgan competent. X X X  
Quan siguen desenvolupades o expressament autoritzades per l'òrgan de conca, les actuacions ordinàries de conservació de llits ?com la retirada d'elements obstructius?. així com l'eliminació d'espècies al·lòctones i les obres d'emergència.  
 X X X  
La pràctica de l'escalada o altres activitats de muntanya en aquells àmbits en què es produïsca aquesta pràctica a l'entrada en vigor de la present norma de gestió fins que no contradiga apartats anteriors d'aquestes normes X X X  
Els tractaments silvícoles per a la millora de les masses amb criteris de conservació de l'hàbitat. X X   
  
  
  
ACTUACIONS QUE REQUERIRAN AVALUACIÓ DE REPERCUSSIONS B C D  
El desbrossament no selectiu o la rompuda de terrenys ocupats a l'entrada en vigor de la present norma per vegetació natural. X X   
La construcció de línies elèctriques quan no estiguen sotmeses a declaració o estimació d'impacte ambiental. X X   
L'obertura o canvi de traçat de camins i pistes rurals i forestals. X X   
En l'àmbit de la ZEPA inclosa en la present norma de gestió, els plans tècnics d'ordenació cinegètica, quan prevegen zones d'ensinistrament de gossos en les proximitats de zones de reproducció de l'arpellot cendrós. X   
L'obertura de noves vies d'escalada en modalitat de via ferrata. X   
Els plans tècnics d'ordenació forestal X X   
Els aprofitaments de forestals de fusta quan superen 10 m³ de fusta o 20 esteris de llenya o es duguen a terme entre l'1 de març i el 31 de juliol (període de reproducció de les aus). X X   
Resta de supòsits compresos en l'àmbit d'aplicació material del Decret 60/2012 no indicats explícitament en els apartats anteriors.  
 X X X  
  
  
E.6.6.7. Criteris orientadors i mesures de gestió activa  
- Criteris orientadors  
En la present norma, atenent tant les característiques dels hàbitats i espècies inclosos en aquesta com la naturalesa de les activitats que es desenvolupen en el seu àmbit, no s'ha considerat necessari establir criteris orientadors generals respecte a cap d'aquestes activitats. No obstant això, i tenint en compte l'eventual afecció que sobre la ZEPA pot representar l'entrada en funcionament de l'aeroport de Castelló, no es descarta la possibilitat que en el futur siga convenient establir, de forma coordinada amb els departaments competents en aviació civil i seguretat aèria, un apartat específic respecte d'això.  
  
- Mesures de gestió activa  
Les mesures de gestió activa constitueixen el conjunt d'actuacions necessàries que han d'executar-se amb la finalitat que els hàbitats i/o espècies de les ZEC i la ZEPA, i en especial aquells que s'hagen proposat com a objectiu, mantinguen o aconseguisquen un estat de conservació favorable.  
En aquest sentit, la norma de gestió conté un conjunt de mesures, de diversa naturalesa, que poden englobar-se, de forma genèrica, en els apartats següents:  
a) Avaluació de comunitats  
1. Estudi i seguiment dels hàbitats d'interés comunitari d'especial prioritat.  
2. Seguiment de l'estat de conservació de les espècies  
b) Millora, restauració i conservació.  
Comprén un grup d'actuacions destinades a millorar l'estat de conservació de la flora i fauna, afavorir la regeneració de les zones degradades i corregir els principals impactes i amenaces, tant actuals com potencials, que succeeixen en la zona. S'han considerat les actuacions següents:  
1. Prevenció d'incendis forestals  
2. Coordinació amb els ajuntaments per a compatibilitzar l'activitat de l'escalada amb les necessitats de conservació dels hàbitats naturals i les espècies.  
c) Informació dels valors naturals per a fomentar la conservació i el desenvolupament sostenible de l'entorn  
Es considera l'actuació següent:  
1. Campanya d'informació i conscienciació ciutadana entre la població local  
  
T.2.9.1 Programa d'actuacions  
La norma de gestió presenta un programa d'actuació en què s'arreplega el conjunt de les mesures i/o actuacions de gestió directa, indicant la seua prioritat d'execució en cada zona, la font de finançament, la seua estimació econòmica, la responsabilitat sectorial de l'actuació i la previsió econòmica d'anualitats.  
El programa d'actuacions té un pressupost estimat de 60.073 euros, que resumim en la taula següent:  
  
  
  
  
D.2.9.4. Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i espècies  
L'avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i criteris i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i espècies presents en la ZEC i ZEPA objecte de la norma de gestió es realitzarà periòdicament, coincidint en el temps amb la realització dels Informes d'aplicació previstos en l'article 17 de la Directiva Hàbitats (Directiva 92/43/CEE) i en l'article 12 de la Directiva d'Aus Silvestres (Directiva 2009/147/CE).  
Es proposen dos sistemes d'indicadors: indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió, i indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats.  
  
- Indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió  
  
Mesura de Gestió Activa Indicadors  
 Realitzacions Resultats  
1. Estudi i seguiment dels hàbitats d'interés comunitari. Nombre de treballs tècnics i científics que es realitzen per a conéixer l'estat de conservació. Superfície d'hàbitats d'interés comunitari respecte del total, sobre els quals es disposa d'informació per a realitzar el seguiment del seu estat de conservació.  
2. Estudi i seguiment de les espècies d'interés comunitari Nombre de treballs tècnics i científics que es realitzen per a conéixer l'estat de conservació Nombre d'espècies d'interés comunitari respecte del total, sobre els quals es disposa d'informació per a realitzar el seguiment del seu estat de conservació.  
3. Prevenció d'incendis forestals Pressupost per hectàrees, de les actuacions realitzades destinades a la prevenció d'incendis forestals. Superfície cremada per any en l'àmbit de la norma de gestió.  
4. Coordinació amb els ajuntaments per a compatibilitzar l'activitat de l'escalada amb les necessitats de conservació dels hàbitats naturals i les espècies Nombre de treballs executats per a identificar totes les zones d'escalada, inventari de vies d'escalada i identificació de zones sensibles per a localitzar i valorar el possible impacte Nombre de zones sensibles identificades.  
  
Nombre de zones d'escalada en l'àmbit de la norma de gestió.  
  
Nombre de zones sensibles respecte al total, de les quals es disposa d'informació per a realitzar l'avaluació i seguiment del seu estat.  
  
5. Campanya d'informació i conscienciació ciutadana entre la població local Nombre d'activitats divulgatives i publicacions elaborades Nombre de consultes efectuades a l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000 i als ajuntaments inclosos en l'àmbit de la norma sobre l'aplicació d'aquesta.  
  
  
  
- Indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats  
- Indicadors de seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats.  
Són els mateixos indicadors (paràmetres) que s'utilitzen per a establir l'estat de conservació, en aquest cas serveixen per a valorar si l'evolució dels elements de gestió és positiva o negativa respecte a aquest «estat de conservació favorable» a mantindre o aconseguir.  
- Indicadors per a quantificar el progrés de la norma de gestió en relació amb el seguiment.  
S'estableixen dos indicadors:  
- 1. Grau de seguiment: percentatge (%) d'espècies i hàbitats per a les quals s'ha avaluat l'estat de conservació als 6 anys.  
- 2. Grau d'avanç en objectius de conservació: percentatge (%) d'espècies i hàbitats que:  
a) Mantenen l'estat de conservació  
b) Milloren l'estat de conservació  
c) Empitjoren l'estat de conservació  
  
A aquest efecte, el llindar per a quantificar un canvi en l'estat de conservació es defineix com el pas d'una categoria a una altra, de manera que en la figura següent, qualsevol canvi de categoria de dreta a esquerra és una millora i un empitjorament en el sentit contrari:  
  
Favorable Desfavorable-inadequat Desfavorable-dolent  
Empitjora l'estat de conservació  
Millora l'estat de conservació  
  
  
El canvi de la categoria desconegut a qualsevol altra categoria no es considera com una millora o empitjorament de l'estat de conservació, encara que si un avanç en el grau de coneixement de l'espècie o l'hàbitat. De la mateixa manera, el pas d'un estat de conservació conegut a la categoria desconegut, implica només un retrocés en el grau de coneixement.  
  
B.3.3. Infraestructura verda  
Conforme s'assenyala en la directriu 38 de l'ETCV, es defineixen allí els espais que integren la infraestructura verda, així com els elements que garanteixen la connectivitat territorial i funcional entre aquests.  
De conformitat amb aquesta directriu 38 de l'ETCV, els espais que constitueixen la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana, declarats d'acord amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i biodiversitat, constitueixen espais que integren la infraestructura verda.  
  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
C.1) Antecedents  
Tenint en consideració la tramitació sectorial i ambiental duta a terme, fins ara, en relació amb la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, descrita en l'apartat A) Anàlisi del procés d'avaluació d'aquest document, i atés que, com indica l'informe d'al·legacions, «per raons d'operativitat, s'ha optat per incloure en el present informe els resultats dels dos períodes d'exposició pública», és per això que l'avaluació del resultat de les consultes es realitza basant-se en els documents i informes que són objecte del mencionat informe d'al·legacions, de data 27 d'abril de 2016.  
  
C.2) Fase de posada a disposició del públic i consulta a administracions en la 1a exposició pública (27 febrer 2014)  
La 1a informació pública es realitza per mitjà d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV), núm. 7222, de 26 de febrer de 2014, i en aquesta queden exposats, per un termini de 45 dies hàbils, a partir de l'endemà de la publicació, els documents de la versió preliminar del projecte de decret i el pla de participació.  
Durant la 1a exposició pública (DOCV 7222, 26.02.2014) es van rebre un total de 17 contestacions i/o al·legacions com a resultat de les consultes realitzades pel promotor (Direcció General del Medi Natural), del pla de participació pública i de l'anunci d'informació pública en el DOCV, de les quals 13 corresponen a informes rebuts de distintes administracions consultades i 4 a al·legacions d'ajuntaments.  
  
Tots els informes i al·legacions rebudes en aquesta fase que realitzaven observacions o consideracions als documents exposats al públic van ser degudament contestades de forma motivada per la Direcció General del Medi Natural.  
Resumim, en la taula següent, la relació de consultes realitzades i escrits de contestació rebuts:  
  
  
  
  
  
  
  
C.3) Fase de posada a disposició del públic i consulta a administracions en la 2a exposició publica (27 març 2015)  
Complint la tramitació ambiental, arreplegada en el document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, emés en data 30 d'abril de 2015, cal realitzar l'exposició pública de l'estudi ambiental i territorial estratègic i de la versió preliminar de les normes de gestió.  
  
La 2a informació pública es realitza per mitjà d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) núm. 7541, de 5 de juny de 2015, i queden exposats, per un termini de 45 dies hàbils, a partir de l'endemà de la publicació, els documents de la versió preliminar del projecte de decret, que inclou la norma de gestió, l'estudi ambiental i territorial estratègic, la memòria tècnica i el pla de participació.  
  
Durant la 2a exposició pública (DOCV 5 juny de 2015) es van rebre un total de 12 contestacions i/o al·legacions com a resultat de les consultes realitzades pel promotor (Direcció del Medi Natural), del pla de participació pública i de l'anunci d'informació pública en el DOCV, de les quals 9 corresponen a informes rebuts de distints organismes de l'administració autonòmica consultats; 1 a al·legació de l'Administració local (Ajuntament de Cabanes) i 1 al·legació d'associació (Federació d'esports de muntanya i escalada de la CV).  
Tots els informes i al·legacions rebuts després de la segona exposició al públic i consultes que realitzaven observacions o consideracions als documents exposats van ser degudament contestades de forma motivada per la Direcció General del Medi Natural.  
Resumim, en la taula següent, la relació de consultes realitzades i escrits de contestació rebuts:  
  
  
  
  
C.4) Modificacions introduïdes en els documents de la norma de gestió com a conseqüència de la informació pública i consultes  
Com A resultat del procés d'informació pública i consultes s'introdueixen diverses modificacions als documents exposats que s'incorporen tant a la memòria tècnica com en la norma de gestió (annex III del projecte de decret). Entre les principals modificacions introduïdes, es destaquen:  
1. Es corregeixen diversos errors tipogràfics i toponímics detectats. Se substitueix la denominació de la zona 0 per la de «Zona D».  
2. Es modifica el preàmbul del projecte de decret a fi d'incorporar-hi una consideració específica sobre la rellevància de la conservació dels espais de la XN 2000.  
3. S'ha incorporat a l'apartat corresponent de la memòria tècnica la cartografia de zones afectades per incendis forestals, així com diverses referències legals relatives a les normes de seguretat en prevenció d'incendis (Decret 7/2004, de 23 de gener) i als plans de prevenció d'incendis.  
4. S'ha incorporat a l'apartat corresponent de la memòria tècnica la informació disponible sobre les forests d'utilitat pública afectades.  
  
5. Es modifica l'apartat de la memòria tècnica corresponent als objectius de conservació a fi d'incloure en l'apartat 3.1.1. un objectiu relatiu a la millora de les poblacions de les espècies amb avaluació global com d'estat de conservació desfavorable. S'afig a l'apartat 3.1.2. una referència a l'evolució natural dels hàbitats sense perjuí que l'estat de conservació de determinats hàbitats exigisca una intervenció activa en un altre sentit. Igualment, s'incorpora a l'apartat 3.3 una menció explícita a la contribució de les activitats tradicionals a la conservació de l'espai i una referència explícita a la informació i conscienciació ciutadana entre la població local.  
  
6. Es modifica el títol dels apartats denominats «Directrius de gestió activa», que passen a denominar-se «Criteris orientadors». S'incorporen als apartats esmentats comentaris i matisacions a partir d'allò que s'ha indicat en les al·legacions que fan referència a aquests.  
7. Es modifica l'apartat corresponent a la normativa d'aplicació directa i es reestructura el seu contingut.  
8. A partir dels suggeriments i al·legacions presentades, s'han introduït modificacions específiques respecte als aspectes següents:  
  
1. S'incorporen a l'apartat 6.2.1, com a subjectes a avaluació de repercussions, les actuacions següents:  
?La construcció de línies elèctriques quan no estiguen sotmeses a declaració o estimació d'impacte ambiental.  
?Les activitats silvícoles i els eventuals aprofitaments que no es duguen a terme com a desenrotllament d'un instrument de gestió aprovat.  
2. S'exclouen del mencionat règim d'avaluació de repercussions, entre altres, les actuacions següents:  
?Les actuacions ordinàries de conservació de llits ?com la retirada d'elements obstructius- així com l'eliminació d'espècies al·lòctones i les obres d'emergència, quan siguen desenvolupades per l'òrgan de conca.  
?El manteniment o reparació de camins i pistes rurals i forestals quan no implique ampliació o canvi de traçat.  
?Les activitats i aprofitaments forestals de qualsevol naturalesa quan es duguen a terme a l'empara d'un instrument de gestió aprovat per la Generalitat Valencià i que compte amb avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emesa per l'òrgan competent.  
  
?La pràctica de l'agricultura (incloent-hi les actuacions habituals relacionades amb aquesta, com ara canvi de cultiu en superfícies inferiors a una hectàrea, anivellació i agrupació de parcel·les, mecanització, etc.) en aquells àmbits en què es produïsca aquesta pràctica a l'entrada en vigor de la present norma.  
?La ramaderia extensiva, excepte en aquelles àrees que de forma explícita s'indiquen en desplegament d'aquestes normes a fi d'evitar afeccions significatives sobre hàbitats o espècies considerades com especialment sensibles.  
?Les actuacions de manteniment d'infraestructures existents.  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació de la norma de gestió  
La norma de gestió es desenvolupa de conformitat amb la legislació comunitària, estatal i autonòmica d'aplicació, anteriorment referida, i permet integrar les consideracions ambientals, en concret, a través de les mesures de conservació i de les mesures necessàries per a previndre el deteriorament i les alteracions dels hàbitats i espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 del seu àmbit territorial, promovent un desenvolupament sostenible, harmonitzant, a més, les seues previsions i determinacions amb els usos preexistents en el dit territori, tot això amb l'objectiu de fer front a la pèrdua de biodiversitat.  
Les normes d'aplicació directa que s'estableixen en la present norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran no modificaran de manera significativa les regulacions establides en altres instruments de planificació ambiental presents en aquest àmbit. D'altra banda, la norma de gestió respecta la planificació urbanística pel que fa als sòls urbans i urbanitzables classificats en el seu àmbit, fet que queda patent en incloure aquestes àrees en la denominada Zona D.  
  
En relació amb els possibles efectes sobre la planificació territorial i sobre la planificació sectorial implicada, cal recordar que la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals de la Comunitat Valenciana (art. 47 quater) indica que les normes de gestió «són vinculants tant per a les administracions públiques com per als particulars, prevalen sobre el planejament territorial i urbanístic i sobre qualsevol altre instrument sectorial d'ordenació o gestió de recursos naturals».  
  
Tenint en consideració l'anterior, cal indicar que tots els espais sobre els quals s'aplica aquesta norma de gestió s'ubiquen en sòl no urbanitzable sobre el qual, a més, com indicàvem, i així arreplega la documentació tècnica que acompanya la norma de gestió, hi ha altres planificacions sectorials i ambientals que la norma de gestió arreplega i considera.  
En relació amb els possibles efectes previsibles sobre elements estratègics del territori, cal tindre en compte que la Xarxa Natura 2000, i els distints espais que la conformen, ja són, en si mateixos, un element estratègic del territori, fonamental de la infraestructura verda prevista en el Decret 1/2001, de 13 de gener, del Consell, pel qual s'aprova l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV, directrius 37, 38 i 39) i que també arreplega el títol I de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP). Per això, la norma de gestió tindrà efectes positius sobre els elements estratègics del territori i contribuirà a complir a l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
  
Respecte als efectes ambientals previsibles de la norma de gestió sobre la biodiversitat, la fauna i la flora són positius, ja que es tracta d'un instrument d'ordenació orientat a la conservació dels hàbitats i espècies que han determinat la seua inclusió en els espais de la xarxa Natura 2000 i a l'establiment de les mesures necessàries per a previndre el deteriorament i les alteracions dels dits hàbitats i espècies a fi de mantindre'ls o portar-los a un estat de conservació favorable.  
De la mateixa manera es consideren positius els efectes sobre el paisatge que tindrà l'aplicació de la norma de gestió, ja que sent els espais de la Xarxa Natura 2000 recursos paisatgístics, de conformitat amb la legislació protectora del paisatge, la mateixa norma de gestió pot ser considerada com un instrument que contribuirà a fixar els objectius de qualitat paisatgística per a aquests espais.  
La consideració de les normes d'aplicació directa, així com dels criteris orientadors, que s'estableixen en la norma de gestió tindran efectes positius en relació amb els factors climàtics i, en especial, sobre el problema del canvi climàtic, atés que augmentaran la capacitat de resiliència del territori, açò és, la seua capacitat d'adaptació a aquest problema.  
  
De la mateixa manera, també poden considerar-se positius, en general, els efectes sobre la terra, l'aigua i l'aire, atés que la norma de gestió promou un ús racional d'aquests dirigit a la seua millora i conservació en bon estat, en l'àmbit dels espais de la Xarxa Natura 2000.  
  
Es consideren positius els efectes sobre la població, en la mesura que contribuiran a garantir la seguretat jurídica a l'hora de desenvolupar les seues actuacions en el marc de la Xarxa Natura 2000 i possibilitaran l'arribada de recursos financers en el marc de les polítiques comunitàries, estatals i autonòmiques de caràcter agrari i regional.   
En aquest sentit, s'estima adequada la proposta de normes d'aplicació directa de la present norma de gestió, ja que pretén posar èmfasi en aquelles actuacions que poden tindre major incidència sobre els hàbitats i espècies de flora i/o fauna d'interés comunitari presents en aquests espais de la Xarxa Natura 2000. S'observa un esforç important per mantindre aquelles actuacions i activitats realitzades tradicionalment (relacionades fonamentalment amb l'agricultura, la ramaderia, la gestió forestal, els serveis silvícoles i activitats cinegètiques) que en les condicions que estableix la norma de gestió contribueixen o col·laboren a l'objectiu de previndre el deteriorament i les alteracions dels hàbitats i espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 en aquest àmbit territorial, a fi de mantindre'ls o portar-los a un estat de conservació favorable.  
  
La proposta de norma de gestió es mostra conciliadora amb les activitats lúdiques, en particular, amb la pràctica de l'escalada, que realitzen de forma tradicional en aquests àmbits. No obstant això, no es fa referència específica a la resta d'activitats relacionades amb l'ús públic del medi en grups organitzats, incloent-hi competicions esportives o altres esdeveniments esportius, lúdics o culturals, que entenem estaran subjectes al règim general d'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000.  
Cal indicar que la norma de gestió es mostra respectuosa, amb aquelles activitats de conservació, rehabilitació, millora o manteniment de les instal·lacions i de les infraestructures existents. Pot considerar-se, per tant, que són proporcionades les restriccions que estableix aquesta norma de gestió derivant cap al règim d'avaluació de repercussions l'esforç d'anàlisi i consideració de la gran majoria de les activitats i actuacions que es pretenguen implantar o ampliar en l'àmbit de la norma.  
  
Per tot l'anterior, es considera que la proposta de norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, és adequada per a assolir els objectius de conservació que persegueix per als espais de la Xarxa Natura 2000 inclosos en el seu àmbit territorial i la tramitació duta a terme s'ajusta als requeriments de l'avaluació ambiental estratègica.  
  
  
E) Accions de seguiment de l'aplicació de la norma de gestió.  
En l'apartat 8, règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i espècies, de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran (annex III del projecte de decret) es proposen dos sistemes d'indicadors per al seguiment: d'una banda els indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió i, d'altra banda, els indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats.  
  
L'avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i criteris i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i espècies presents en la ZEC i ZEPA objecte de la present norma de gestió es realitzarà periòdicament, coincidint en el temps amb la realització dels informes d'aplicació previstos en la Directiva Hàbitats (Directiva 92/43/CEE).  
  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que disposa l'art. 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que s'han exposat, es proposa donar la conformitat a la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran presentada per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, la qual s'haurà d'acompanyar d'aquest document, així com s'hauran d'incorporar a la norma de gestió, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
1. Corregir en l'apartat 2.3 de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), que acompanya la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, les referències errònies als plans i programes territorials sectorials que es troben derogats o aprovats i vigents en les zones de la Xarxa Natura 2000 d'aquesta norma de gestió. En concret les referències al Pla integral de residus, Patricova i al Pla hidrològic de la conca del Xúquer. Ha d'indicar-se:  
Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCV) aprovat per Decret 81/2013, de 21 de juny, del Consell. Ordre de 4 d'octubre de 2001, del conseller de Medi Ambient, per la qual s'aprova el Pla zonal de residus de la Zona I (DOGV 4115, 26.10.2001).  
Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana aprovat per Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell.  
Pla hidrològic del Xúquer aprovat pel Reial decret 1/2016, de 8 de gener.  
  
2. Encara que l'esborrany de projecte de decret, l'EATE i la memòria tècnica justifiquen la innecessarietat de cartografiar la categoria de zonificació denominada Zona A, en la qual s'arreplega l'hàbitat prioritari 6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea, en les normes d'aplicació directa sí que ha de fer-se referència concreta a la Zona A. En particular, hauran de concretar-se normes específiques per a la seua protecció, i arreplegar-se en la taula resum amb les normes d'aplicació directa i la concreció de l'obligació d'avaluar aportada per la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran. Com a mínim hauran de considerar-se les mateixes actuacions que no són compatibles en zona B.  
En aquest sentit, seria convenient incloure en la cartografia de zonificació algun signe indicatiu de l'existència o presència de l'hàbitat 6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea, com sí que apareix arreplegat, amb caràcter orientatiu, en la cartografia de la memòria tècnica aportada, i adjuntar-hi, si és el cas, una cartografia de detall de la seua localització i extensió.  
En cas de considerar que les formacions presents de l'hàbitat 6220\* són poc significatives i/o irrellevants als efectes de la zonificació, s'hauria d'optar per indicar expressament que no hi ha Zona A en l'àmbit de la norma de gestió, de manera que no siga necessari concretar normes d'aplicació directa i concreció de l'obligació d'avaluar respecte d'aquesta categoria de zonificació.  
  
3. Encara que en l'àmbit de la ZEPA no s'ha arreplegat l'existència de la zonificació amb la categoria de Zona B, caldria reconsiderar i analitzar si convé introduir en aquesta categoria que sí que es considera com a actuació que requerirà avaluació de repercussions l'arreplegada per a la zona C amb el text «En l'àmbit de la ZEPA inclosa en la present norma de gestió, els plans tècnics d'ordenació cinegètica, quan contemplen zones d'ensinistrament de gossos en les proximitats de zones de reproducció de l'arpellot cendrós». Així mateix, caldria reconsiderar si aquesta norma és d'aplicació exclusiva en l'àmbit de la ZEPA o hauria d'ampliar-se a l'àmbit territorial de la norma de gestió, ja que l'hàbitat 5330 (Matolls termomediterranis i preestèpics), sobre el qual es realitza la cria de l'arpellot cendrós, representa entorn del 13,2 % de la superfície de la ZEC.  
  
4. Substituir, en la redacció definitiva, entre les activitats que se subjecten a avaluació de repercussions, la referència a «La construcció de línies elèctriques quan no estiguen sotmeses a declaració o estimació d'impacte ambiental» per la següent redacció «La construcció de línies elèctriques quan no estiguen sotmeses a procediment d'avaluació ambiental, d'acord amb la legislació vigent».  
  
5. Proposar per a la mesura de gestió activa núm. 5 (9. Campanya d'informació i conscienciació ciutadana entre la població local) indicadors de resultat, com pot ser:  
5.a) % de la població que coneix la norma de gestió  
5.b) % de participació en les activitats divulgatives  
La declaració ambiental i territorial estratègica conté les determinacions finals de caràcter ambiental que han d'incorporar-se a la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, sense perjuí de qualssevol altres que s'establisquen en els informes i/o autoritzacions que li siguen aplicables. La declaració ambiental i territorial estratègica és preceptiva i determinant i ha de ser tinguda en compte immediatament abans de l'aprovació definitiva. La declaració ambiental i territorial estratègica ha de figurar com a document integrant de la documentació definitiva de la norma de gestió.  
Respecte als plans i programes que puguen implementar-se en l'àmbit de la norma de gestió no s'eximeix del seu sotmetiment al tràmit d'avaluació ambiental, si així està previst en la normativa en matèria d'avaluació ambiental d'aplicació. De la mateixa manera, aquells projectes, actuacions i activitats que es pretenguen desenvolupar en aquest àmbit, fins i tot respectant les condicions establides en aquesta norma de gestió, no s'eximeixen tampoc del seu sotmetiment al tràmit d'avaluació ambiental, si així està previst en la normativa en matèria d'avaluació ambiental d'aplicació.  
Conforme a l'art. 56 de la LOTUP (Llei 5/2014, de 25 de juliol) una vegada aprovada definitivament la norma de gestió avaluada, l'òrgan promotor posarà disposició de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, com a òrgan ambiental, i de les altres administracions públiques afectades i del públic la documentació següent:  
  
a) Còpia de la norma de gestió aprovada  
b) Una declaració expressiva que resumisca els aspectes següents:  
1) De quina manera s'han integrat en la norma de gestió els aspectes ambientals i territorials  
2) Com s'han pres en consideració l'estudi ambiental i territorial estratègic, la declaració ambiental i territorial estratègica i el resultat de les consultes, discrepàncies i al·legacions.  
c) Un resum no tècnic sobre la documentació continguda en els punts a) i b)  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i es posarà a disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació de la norma de gestió en el termini màxim de dos anys des de la publicació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 10.3 del Decret 135/2011, de 30 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament dels òrgans territorials, d'avaluació ambiental i urbanístics de la Generalitat.  
  
Vist el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran dels espais Xarxa Natura 2000; s'hauran d'incorporar al Programa les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
La qual cosa es notifica perquè en prenguen coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 1 de desembre de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 2 de març de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.