Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9569, del 05-04-2023 (2023/3335)

RESOLUCIÓ de 24 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte Mola de la Todolella III, parcel·les dels polígons 4, 5, 6 i 14 del terme municipal d'Olocau del Rey; polígons 1 i 5 del terme municipal de la Mata de Morella, i polígon 7 del terme municipal de Todolella. Expedient: (2999473) 23/2023/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9569

Data del DOGV
:   05-04-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/3335


Data del document
:   24-01-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 24 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte Mola de la Todolella III, parcel·les dels polígons 4, 5, 6 i 14 del terme municipal d'Olocau del Rey; polígons 1 i 5 del terme municipal de la Mata de Morella, i polígon 7 del terme municipal de Todolella. Expedient: (2999473) 23/2023/AIA. [2023/3335]  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expediente: (2999473) 23/2023/AIA.  
Títol: Mola de la Todolella III.  
Promotor: Med Wind Energy, SL.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2020/17.  
Localització: parcel·les dels polígons 4, 5, 6 i 14 del terme municipal d'Olocau del Rey; polígons 1 i 5 del terme municipal de la Mata de Morella, i polígon 7 del terme municipal de Todolella.  
  
Objecte i descripció del projecte  
a) Objecte del projecte  
L'empresa Med Wind Energy, SL, promou un projecte global de tres nous parcs eòlics en la zona eòlica 2 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana que pretenen subministrar una potència conjunta de fins a 86,25 MW. Entre aquests, el projecte Mola de la Todolella III té per objecte la construcció d'un nou parc eòlic amb una capacitat de producció total de 27,6 MW.  
Es proposa la seua ubicació pròxima al parc eòlic Mola de la Todolella, del mateix promotor, amb la intenció de poder compartir les infraestructures d'evacuació del parc ja en funcionament. De forma que, l'energia generada serà evacuada des de la SET Todolella 30kV/132kV, subestació transformadora de la qual es preveu la seua ampliació, i d'aquesta fins a la SET Morella 400 kV (REE) mitjançant una línia elèctrica aèria existent, de la qual es proposa la seua adaptació en alguns trams.  
Els projectes d'ampliació de la subestació elèctrica i de l'adaptació de la línia d'evacuació aèria existent es preveuen en l'expedient ATALFE/2020/16 del projecte Mola de la Todolella II.  
b) Principals característiques del projecte  
El projecte Mola de la Todolella III està compost per huit aerogeneradors. L'evacuació de l'energia es realitzarà mitjançant una xarxa subterrània fins a la subestació transformadora indicada anteriorment i existent en la parcel·la 5 del polígon 7 del terme municipal de Todolella.  
  
Els huit aerogeneradors i la torre estació de mesurament es projecten en les coordenades UTM:  
  
PARC EÒLIC MOLA DE LA TODOLELLA III  
Aerogenerador Coordenades UTM ETRS89 Terme municipal  
 X Y   
TOIII-01 725.914,23 4.501.236,96 Olocau  
TOIII-02 726.182,84 4.501.507,30 Olocau  
TOIII-03 727.865,67 4.501.701,45 Olocau  
TOIII-04 728.336,47 4.501.725,72 Olocau  
TOIII-05 728.805,97 4.501.765,79 La Mata de Morella  
TOIII-06 727.937,85 4.500.510,25 Olocau  
TOIII-07 728.484,06 4.500.490,92 Olocau  
TOIII-08 729.018,57 4.500.541,62 La Mata de Morella  
  
  
  
  
PARC EÒLIC MOLA DE LA TODOLELLA III  
Estació de mesurament Coordenades UTM ETRS89  
 X Y  
 727.269,80 4.500.781,14  
  
  
El model d'aerogenerador proposat fa 112 m d'altura de boixa i un diàmetre del rotor de 136 m, que es corresponen amb 14.527 m² d'àrea d'escombratge. La torre de mesurament autosuportat de 112 m d'altura es projecta per a disposar d'un registre històric de les dades del recurs eòlic al parc.  
Dins dels aerogeneradors es disposarà d'un centre de transformació per a transformar la tensió generada de 720 V a 30 kV. Des dels transformadors partiran línies elèctriques soterrades de 30 kV, que discorren en paral·lel als camins d'interconnexió entre els aerogeneradors i que finalitzaran en la subestació elèctrica transformadora Todolella, estimant-se en el projecte una longitud de 13.306 metres de rases.  
  
L'obra civil del parc eòlic se centrarà en l'execució de les fonamentacions dels aerogeneradors, les plataformes de muntatge, els camins d'accés i les rases de canalització elèctrica. Les fonamentacions dels aerogeneradors es dissenyen inicialment mitjançant una sabata de formigó armat tipus troncocònica, de base circular de 20,5 m de diàmetre i amb una altura variable de 2,50 m. Per al cas de la torre de mesurament, la fonamentació es realitzarà mitjançant una sabata de formigó armat de dimensions 3 × 3 × 3 metres. Les dimensiones de les plataformes de muntatge seran de 45 × 30 m de mitjana.  
L'accés al parc es realitzarà pels camins agrícoles existents des de la carretera CV-122 Olocau del Rey-Todolella. Aquests vials s'adequaran en una longitud de 4.332 m, de manera que les seues característiques permeten el pas de la maquinària i equips de transport especial. Des d'aquests vials s'executaran els accessos secundaris a cada aerogenerador, estimats en 2.414 m de camins de nova construcció. La secció transversal de tots els camins es dissenya amb una amplària útil de la calçada de 5,00 m, cunetes laterals d'1 m i una amplària lliure del trajecte de 6,50 m i un acabat tot en un compactat. Les rases discorreran fora de la plataforma dels camins amb una profunditat d'1,2 m i 0,4 m d'amplària, senyalitzades mitjançant fites cada 50 m.  
En el projecte s'inclou el pla de desmantellament, que comprén la retirada de totes les estructures o elements permanents i la restauració dels terrenys afectats una vegada finalitzada la vida útil del parc eòlic.  
  
  
Tramitació administrativa  
a) Contingut de l'expedient  
En data 10.01.2023, el Servei Territorial d'Energia, Industria i Mines de Castelló va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. Aquesta s'acompanya de:  
- Sol·licitud del titular per a la avaluació d'impacte ambiental.  
- Projecte tècnic del parc eòlic Mola de la Todolella III.  
- Estudi d'impacte ambiental (inclou estudi d'afeccions a avifauna i quiròpters) i document de síntesi.  
- Estudi d'integració paisatgística.  
- Memòria justificativa del compliment dels criteris del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
- Pla de desmantellament i restitució ambiental.  
- Informes rebuts durant la fase d'informació pública i consultes.  
  
- Estudi anual d'avifauna del parc eòlic Mola de la Todolella III.  
  
- Estudi anual de quiròpters del parc eòlic Mola de la Todolella III.  
  
- Memòria per a l'autorització d'ocupacions temporals en via pecuària.  
- plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
b) Informació pública  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient parc eòlic Mola de la Todolella III (d'ara endavant, PE) mitjançant anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 9221, de 23.11.2021, i en el Butlletí Oficial de la Província núm. 140, de 23.11.2021, i també en el tauler d'anuncis dels ajuntaments d'Olocau del Rey, Todolella i la Mata de Morella. Durant el període d'exposició pública es van presentar al·legacions, a les quals el promotor va donar resposta, dins del termini i en la forma escaient. A continuació, se citen aquelles directament relacionades amb l'afecció ambiental del projecte:  
1. Al·legació formulada pels veïns de la Masia del Fraiximeno.  
L'al·legació conté diferents punts, entre altres es refereix a l'impacte sobre la salut de les persones per la radiació electromagnètica. El promotor contesta que pel que concerneix la salut i radiació electromagnètica, igual que qualsevol altre equip o aparell que funcione amb energia elèctrica, les subestacions i línies elèctriques d'alta tensió generen un camp elèctric i magnètic de freqüència industrial.  
  
2. Al·legació formulada per l'Associació Espanyola per a la Conservació i l'Estudi de les Rates Penades en la qual s'esgrimeix que la informació utilitzada sobre els quiròpters per a l'estudi d'impacte ambiental (d'ara endavant, EsIA) del projecte, és exclusivament bibliogràfica (amb resultats nuls), sense que s'haja realitzat cap mena de mostreig, s'aporte informació sobre mortalitat d'aquests mamífers en parcs eòlics pròxims o s'incloguen mesures preventives i correctores en relació als ratpenats. Sol·licita que prèviament a l'aprovació de la declaració d'impacte ambiental (d'ara endavant, DIA) la informació necessària per a valorar adequadament el possible impacte del projecte.  
El promotor dona contestació en la qual indica que s'ha realitzat l'estudi anual sobre els quiròpters en estat preoperacional (segons el protocol assenyalat per la Generalitat). L'esmentat estudi va ser presentat en data 14 de desembre de 2021 davant l'òrgan substantiu, i refereix que serà remés al Servei d'Avaluació Ambiental juntament amb la resta de la documentació presentada per a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental del parc eòlic. Com a conclusió de l'estudi realitzat, el promotor assenyala que no es preveu afecció sobre cap de les espècies de quiròpters incloses en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, i posteriors actualitzacions). Tampoc s'ha localitzat cap refugi d'interés en els voltants dels parcs eòlics (<10 km). Així mateix, als parcs eòlics adjacents, que es troben en funcionament des de mitjans de l'any 2006, s'està realitzat el seguiment ambiental d'acord amb els protocols aprovats per la Generalitat. Durant el període 2007-2021 es van detectar als parcs eòlics Mola de la Todolella, Refoies i Mançanera un total de 16 baixes de quiròpters, això és 1,06 exemplars per any. Finalment, hi conclou que es pot considerar que l'afecció d'aquests parcs eòlics sobre els quiròpters no és significativa.  
  
  
3. Al·legació formulada per la Associació Cultural La Carrasqueta la Guaita, en la qual es fa constar que els aerogeneradors TOIII-08, TOIII-05 (localitzats en el terme de la Mata de Morella) i TOIII-07 (localitzat en el terme d'Olocau del Rey), afectarien directament diferents residències. L'aerogenerador més pròxim al nucli urbà (TOIII-08) se situa a 1.250 m de distància de la Mata de Morella; el més pròxim al Mas de Navarro (TOIII-08) se situa a tan sols 330 m; el més pròxim al Mas Blanc (TOIII-08) es troba a 430 m, i el més pròxim al Mas de les Ombries (TOIII-05) es localitza a 676 m. Igualment s'hi al·lega que el projecte de reintroducció del trencaossos (Gypaetus barbatus), iniciat en 2018 en la Tinença de Benifassà, disposa del seguiment dels exemplars mitjançant emissors satèl·lit GPS i que aquests es mouen per les zones d'alliberament en Castelló i les províncies de Terol, Saragossa i Tarragona i sobrevolen la zona del projecte. Que el projecte perjudica el desenvolupament rural, afectant greument iniciatives locals que promouen un desenvolupament econòmic del municipi.  
Respecte a la reintroducció del trencaossos, el promotor contesta que, segons l'estudi d'avifauna anual desenvolupat seguint els protocols determinats per l'òrgan competent en matèria de medi natural de la Generalitat, no ha sigut detectada aquesta espècie en la zona del parc eòlic. El promotor addueix que el projecte és compatible amb els usos tradicionals de la zona, com són els usos agrícoles, ramaders i turístics, com assenyala la presència en la zona de deu instal·lacions eòliques des de l'any 2004 i que la pèrdua temporal d'aquesta superfície agrícola, forestal o ramadera es veurà compensada per l'augment de cànons i impostos que els ajuntaments implicats rebran per la instal·lació de les plantes eòlics i que hauran de ser ells, amb la lliure disposició d'aquests recursos econòmics que suposen els ingressos a obtindre per les plantes eòliques, els qui determinen accions estratègiques per al manteniment de la població i el foment del seu potencial creixement.  
  
c) Consultes a administracions i informes rebuts  
Simultàniament, l'òrgan substantiu va formular consulta a la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre; als ajuntaments de la Mata de Morella, de Todolella i d'Olocau del Rey; a la Conselleria de Política Territorial, Obres i Mobilitat; a Red Eléctrica de España; a la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, i a la Conselleria de Cultura i Esport, entre altres.  
S'ha remés còpia dels informes recaptats:  
- Informe del Servei de Gestió Territorial (d'ara endavant, SGT), de data 27.12.2021, en matèria de risc d'inundació i altres incidències sobre l'ordenació del territori. La proposta del projecte del PE, es considera compatible condicionada. La justificació de les consideracions d'aquest informe serà motiu de remissió d'un nou informe. Aquest òrgan emet nou informe, amb data 21.07.2022, en contestació a les al·legacions efectuades pel promotor, ratificant-se amb l'informe anterior i considerant-se compatible condicionat, determinant-se que en relació amb l'execució del camí d'accés a l'aerogenerador TOIII-01, no justifiquen prou la solució adoptada, ja que es requeriria d'un estudi d'alternatives amb la representació gràfica dels moviments i balanços de terres en cada cas (seccions longitudinals i transversals), i també la representació de les zones a evitar per bancals protegits antics i un altre tipus d'afeccions existents, valorant tant l'alternativa presentada com la d'accés des de la TOIII-2.  
  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de data 29.12.21, considerant-se que per a l'emissió d'un informe favorable serà necessari l'elaboració d'un nou estudi d'integració paisatgística amb les esmenes indicades en aquest informe. Amb data 10.10.2022, l'esmentat òrgan emet un nou informe, en el qual s'informa favorablement el projecte, condicionat a l'eliminació de l'aerogenerador TOM III-08, entre altres condicionats.  
- Informes del Servei de Carreteres de la Diputació de Castelló, de dates 12.01.2022 i 11.07.2022, en matèria d'afeccions a xarxa viària provincial i amb sentit favorable condicionat.  
- Informe de Confederació Hidrogràfica de l'Ebre, emés amb data 21.02.2022, en el qual es detallen les directrius a considerar per les actuacions previstes, i també el deure de complir amb la legislació d'aigües vigent i s'enumeren una sèrie de limitacions segons la ubicació del projecte respecte a la zona de policia (actuacions dins de la zona de servitud, actuacions dins de la zona de flux preferent, dins de la zona inundable).  
- Informe conjunt de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental i la Subdirecció General d'Espais Naturals i Biodiversitat, signat el 01.12.2022 i el 05.12.2022, respectivament, amb sentit favorable condicionat a la inclusió de mesures correctores.  
  
- Informe de la Secció d'Estructures i Obres Agràries de la Direcció Territorial de Castelló, de data 9 de desembre de 2022, favorable condicionat a corroborar el compliment de la normativa vigent una vegada realitzat l'estudi acústic, i no perjudicar l'activitat agropecuària existent a l'entorn de l'actuació. En data 24 de gener de 2023 s'emet informe favorable a la instal·lació com a resultat del compromís acceptat per la promotora per a implantar totes les mesures correctores que siguen necessàries per al compliment dels nivells de recepció externs màxims diürns i nocturns.  
- Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 24 de gener de 2023, en el qual s'informa favorablement els efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe de l'Ajuntament de Todolella favorable, de data 03.06.2022.  
- Informe de l'Ajuntament de la Mata de Morella favorable, de data 20.06.2022.  
- Informe de l'Ajuntament d'Olocau del Rey favorable, de data 01.07.2022.  
Anàlisi tècnica de l'expedient. Consideracions ambientals.  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la seua utilització constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle, i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
  
El Plan nacional integrat d'energia i clima 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir a Espany en 2050 la neutralitat climàtica, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.  
  
El Plan d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat, recullen els objectius i estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, plantejant com a objectiu arribar fins a una potència instal·lada de 4.500 MW en energia eòlica.  
En l'actualitat, la potència instal·lada en la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius, per la qual cosa la implantació de parcs eòlics, amb les degudes mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
a) Criteris territorials. Anàlisis d'alternatives.  
El PE se situa en la zona 2 del PECV, en els termes municipals d'Olocau del Rey i de la Mata de Morella de la província de Castelló. El parc eòlic consta de tres alineacions localitzades en els paratges de Royo, Mas del Pallarés i Mas de Gaspar. Presenta una geomorfologia complexa en la qual se succeeixen els barrancs, llomes i pics. Els cims són en general, amplis i esquenuts, les cotes de les quals queden compreses entre els 1.100 i 1.140 metres d'altitud. Els vessants presenten en ocasions pendents molt acusades.  
Per a la selecció d'alternatives del parc eòlic s'han tingut en compte criteris de producció, mediambientals, urbanístics i d'ordenació del territori. Amb aquests condicionants s'han valorat tres alternatives d'ubicació, a més de l'alternativa zero o de no actuació.  
  
En relació a l'alternativa 3 seleccionada, el projecte indica que l'emplaçament disposa d'una sèrie d'avantatges que el presenten com un lloc molt apropiat per a instal·lar un parc eòlic com ara: que el recurs eòlic en l'emplaçament seleccionat fa que la instal·lació resulte previsiblement viable; la disponibilitat de terreny suficient per a instal·lar un parc eòlic amb la potència instal·lada assignada; l'àrea d'implantació es troba a una altitud mitjana de 0.043-2.803 m sobre el nivell de la mar, per la qual cosa no s'espera problemes meteorològics que afecten el manteniment i empenyiment aerodinàmic de l'aerogenerador; el parc eòlic té facilitat de connexió amb la SET 400kV REE Morella i amb la resta de parcs eòlics integrants de la zona eòlica 2, la qual cosa permet la seua facilitat d'integració en les línies elèctriques construïdes que comporta una minimització espacial i ambiental de les línies elèctriques d'evacuació; compatibilitat amb infraestructures construïdes o projectades; compatibilitat constructiva derivada de les característiques del territori d'implantació; potencial viabilitat ambiental de l'emplaçament ja que no existeixen valors naturals excepcionals que inviabilitzen el parc eòlic, existint una potencial compatibilitat del parc eòlic amb les polítiques de protecció ambiental i les tendències a conservació dels recursos naturals -accessos viaris compatibles a nivell constructiu i ambiental, amb un aprofitament màxim de la xarxa de camins existents-; el parc eòlic es troba a una distància suficient dels nuclis de població més pròxims perquè l'impacte acústic no siga significatiu; compliment de la normativa vigent a nivell tècnic, administratiu, ambiental i urbanístic, especialment la normativa del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana i el Pla especial de la zona eòlica 2 i les normes urbanístiques municipals; compatibilitat amb les normatives sectorials existents.  
  
  
D'acord amb l'informe del Servei de Gestió Territorial, la solució definida és compatible amb els acords i criteris d'ocupació racional del sòl, complint les determinacions de l'article 10 de la LOTUP sobre criteris d'integració territorial i paisatgística de les infraestructures, i les directrius 129, 130 i 133 de l'ETCV sobre la implantació d'infraestructures en el territori. Així com quant al nombre màxim d'aerogeneradors implantables en la zona 2 del PECV, segons es prescriu en l'article 29 del PECV, modificat pel Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, considerant l'efecte acumulatiu dels parcs eòlics en tramitació en la zona.  
  
Els aerogeneradors TOIII-01 i TOIII-02 i TOIII-08 se situen a escassos 1.100 m del sòl qualificat urbà de les poblacions més pròximes.  
  
En l'informe del Servei de Gestió Territorial no es determina afecció per risc d'inundació, tampoc per pendents majors al 25 per cent excepte per a la implantació de l'aerogenerador TOIII-01, ja que per a la seua execució es requereix l'execució d'un camí totalment nou, des del camí existent, en sòls amb pendents al voltant d'entre el 30-50 %. Indicant-s'hi la idoneïtat de realitzar el camí d'accés des de la posició TOIII-02 amb la finalitat de minimitzar els moviments de terra. Una vegada ateses les al·legacions del promotor i considerant-se aquestes insuficients per a justificar la solució adoptada per al camí d'accés a TOIII-01, el Servei de Gestió Territorial es ratifica en la necessitat de requerir un estudi d'alternatives valorant tant l'alternativa presentada com la d'accés des de TOIII-02.  
El sòl afectat en el TM d'Olocau del Rey està classificat com a SNU protegit segons el PGOU. El sòl afectat en el TM de la Mata de Morella està classificat com a SNU protegit forestal i SNU comú. El sòl afectat en el TM de Todolella està classificat com a SNU protegit forestal i SNU protegit agrícola, ramader i cinegètic en el PGOU del municipi.  
  
b) Espais naturals protegits. Hàbitats.  
La Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, en el seu informe d'aquest expedient referit en aquesta declaració, informa que el projecte no afecta cap espai natural protegit dels inclosos en la normativa de Xarxa Natura 2000. Els més pròxims se situen a 1,5 km al sud-est del parc projectat, on es troba el límit de la ZEPA Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana (ES0000465) i el LIC Alt Maestrat (ES5223002).  
Consultada la cartografia de la Generalitat (escala 1:50.000) s'observa que en l'àmbit del projecte no hi ha hàbitats protegits de l'annex IV del Decret 70/2009, de 22 de maig.  
Els elements de la planta eòlica se situen fora de l'àmbit d'espais naturals protegits i les seues àrees de protecció, coves, microreserves de flora, zones humides, reserves de fauna o àrees per a la recuperació d'espècies amenaçades i no es preveu una afecció directa sobre aquests.  
  
En la fase de replanteig de les obres i abans de l'inici de les labors de rebuig i desbrossament es procedirà a l'abalisat de la zona d'obres per a evitar els moviments de maquinària o personal fora d'aquestes zones. De la mateixa forma, l'EsIA inclou una sèrie de mesures correctores per a minimitzar la possible afecció a hàbitats d'interés prioritari, preveient en cas d'afecció la recuperació d'una superfície similar a l'afectada en un emplaçament acordat amb l'òrgan administratiu competent en la matèria.  
c) Medi forestal i flora.  
Les afeccions més rellevants sobre la coberta vegetal de l'entorn es donaran en la fase de construcció. Les ubicacions on es pretén realitzar les obres estan afectades per terreny forestal segons estableix el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 58/2013, de 3 de maig. La instal·lació d'una infraestructura de producció elèctrica en terreny forestal altera el seu valor ecològic, productiu, paisatgístic, social, científic i cultural.  
Els terrenys en els quals se situaran les instal·lacions es corresponen, d'acord amb la cartografia del Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, amb sòl catalogat com a forestal, i no es troba en l'àmbit del projecte sòl catalogat com a forestal estratègic. No es localitzen en la zona grans formacions arbòries, predominant el matoll baix i els cultius de les parcel·les agrícoles predominants en la zona.  
El projecte no afecta a sòl forestal d'utilitat pública gestionat per la conselleria competent en medi ambient, excepte en el tram final de la línia subterrània de mitjana tensió de connexió dels aerogeneradors amb la SET de Todolella, que afecten sòl forestal denominat La Mola (CS038). Por tot això, serà necessari sol·licitar les autoritzacions oportunes, o si és necessari, les autoritzacions d'ocupació necessàries d'acord amb el Decret 98/1995, de 16 de maig, de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, i la Llei 43/2003, de 21 de novembre, forestal.  
El promotor ha sol·licitat la concessió d'ús privatiu de domini públic forestal per a l'ocupació de terrenys de la muntanya d'utilitat pública La Mola.  
Durant les fases d'execució, serà necessari tindre en consideració el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, sobre mesures de seguretat i prevenció d'incendis forestals, que serà necessari observar en l'execució de les obres i treballs que es realitzen en terrenys forestals o els seus entorns.  
En la fase de desmantellament serà necessari fer els treballs de restauració del terreny forestal que garantisquen una possible gestió forestal ulterior de la superfície ocupada, sense oblidar la recuperació de la capacitat d'infiltració dels terrenys afectats per les compactacions de sòl (conduccions, fonamentacions, etc).  
No es té constància de la presència d'espècies de flora rellevants.  
  
Prèviament al començament de les obres, el promotor contactarà amb l'òrgan competent en matèria de flora i fauna silvestre per a realitzar una prospecció de camp amb l'objectiu d'identificar la presència d'espècies protegides i abalisar els punts o zones de distribució perquè no es vegen afectades per les obres. Segons la cartografia de la Generalitat, la zona d'actuació no alberga cap individu d'alt valor cultural en relació amb arbres monumentals o catalogats.  
d) Fauna. Avifauna. Quiròpters.  
Consultades les cites de les quadrícules 1x1 del banc de dades de biodiversitat de la Generalitat, la zona en la qual es projecta el parc mostra presència de les espècies prioritàries de fauna següents:  
  
- Àguila marcenca (Circaetus gallicus), Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva de veus (annex I) i Llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial (LESRPE).  
- Àguila calçada (Hieraaetus pennatus), Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva d'aus (annex I) i LESRPE.  
  
- Àguila reial (Aquila chrysaetos) Categoría UICN: quasi amenaçada, Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva d'ocells (annex I) i LESRPE.  
- Milà negre (Milvus migrans) Categoría UICN: quasi amenaçada, Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva d'ocells (annex I) i Llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial (LESRPE).  
- Duc (Bubo bubo). Conveni de Berna (annex II), Directiva d'ocells (annex I) i LESRPE.  
- Voltor lleonat (Gyps fulvus) Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva de veus (annex I) i LESRPE.  
- Falcó pelegrí (Falco peregrinus) Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva d'ocells (annex I) i LESRPE.  
  
- Esparver cendrós (Circus pygargus) Catàleg espanyol d'espècies amenaçades: vulnerable, Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades: annex I: Vulnerable, Categoria UICN: Vulnerable, Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva d'ocells (annex I).  
Aquesta infraestructura pot suposar una pèrdua de zona d'espai vital per als ocells rapaços. Aquelles parelles reproductores que tinguen en la zona la seua àrea d'espai vital i d'alimentació podrien veure's desplaçades en zones veïnes no ocupades per la infraestructura. Per això mateix, es considera convenient de realitzar una prospecció prèvia a l'inici de les obres per a descartar que es localitzen prop de l'àmbit del projecte. I en el cas que la zona siga lloc de nidificació d'alguna de les espècies, no es podrà dur a terme l'execució de les obres en l'època de cria. Les mesures compensatòries que, si escau, s'adopten estaran destinades a evitar la col·lisió i l'electrocució i a compensar la superfície d'hàbitat perduda i es mantindran durant tot el període de temps que dure l'explotació de la instal·lació.  
En quant a les afeccions a ocells si es considera l'aspecte de la nidificació, el PE presenta una afecció alta per proximitat en un territori de nidificació d'àguila marcenca, concretament es preveu afecció alta i moderada dels molins TOIII-01 i TOIII-02. Sobre el voltor lleonat es preveu una afecció baixa per situar-se les colònies a més de tres quilòmetres de distància dels aerogeneradors previstos, però es preveu alta per a un reposador de voltor lleonat situat en el castell d'Olocau del Rey (aerogeneradors TOIII-01 i TOIII-02).  
En el cas del milà, es preveu una afecció moderada dels aerogeneradors TOIII-07 i TOIII-08.  
El resta d'espècies rupícoles nidifiquen a més de tres quilòmetres de les infraestructures projectes i l'afecció prevista en baixa.  
Així mateix, si tenim en compte l'àrea d'espai vital, el PE presenta afecció alta sobre les àrees d'espai vital de l'àguila reial ja que aqueixes zones són espais de cacera habituals de la parella més propera, presentant tots els aerogeneradors excepte el 5, que té una afecció moderada.  
  
A més, hi ha dues explotacions ramaderes que disposen carronya i això afavoreix el flux de voltors en la zona, igual que l'existència de reposadors com el del castell d'Olocau, sobre aquest aspecte tots els aerogeneradors presenten afecció moderada.  
De l'avaluació de l'afecció de les taxes d'encreuament amb els molins, es dedueix que els aerogeneradors 1 a 6 presenten una afecció moderada mentre que l'aerogenerador TOIII-02 presenta una taxa d'encreuament significativament superior a la resta i, per tant, es considera una afecció molt alta.  
En el parc eòlic a construir, la distància mínima entre aerogeneradors d'una mateixa alineació és d'almenys tres rotors de manera que quede una zona de pas entre aerogeneradors d'almenys dues vegades el rotor d'aquest. Al disposar-se els aerogeneradors a tres rotors sempre quedaran entre les àrees d'escombratge d'aquests una distància de dos rotors, aproximadament 280-340 m que pot ser utilitzat com a corredor de pas per a aquelles espècies més hàbils en el vol (xicotets rapinyaires i àguiles).  
L'equip redactor de l'estudi d'avifauna presentat considera que el projecte presenta una bona viabilitat ambiental tenint en compte l'existència d'afeccions mitigables aplicant algunes mesures com el control dels abocaments ocasionals i la recollida de cadàvers en les explotacions ramaderes que en ser accions preventives si es mantenen en el temps poden canviar els hàbits de cerca d'aliment cap a zones menys conflictives i així contribuir a reduir l'afecció de les noves infraestructures sobre les àrees d'espai vital de les espècies involucrades.  
  
L'estudi analitza l'efecte acumulatiu dels diversos parcs en projecte, destacant que la disposició dels aerogeneradors previstos afecta al corredor detectat entre els parcs eòlics operatius de Mançanera i Mola de la Todolella, al seu pas sobre el municipi d'Olocau del Rey, transitat per ocells planejadors. La disposició dels aerogeneradors respecta aquests corredors; no obstant això, el mateix estudi planteja la possibilitat d'ampliació del corredor per dues vies, la reculada dels aerogeneradors projectats incrementant les distàncies entre les alineacions proposades i la reducció del nombre d'aerogeneradors (eliminant alguna de les posicions amb pitjors dades dels tres parcs eòlics previstos), augmentant la potència unitària de la resta d'aerogeneradors. El corredor coincideix amb la ubicació de les TOIII-01 i TOIII-02, coincidint aquests amb els aerogeneradors amb major afecció per encreuament i afecció a zones de nidificació.  
En quant a quiròpters s'han detectat:  
- Rata penada cuallarga europea (Tadarida teniotis) Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Rata penada de vores clares (Pipistrellus khulii) Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Rata penada comuna (Pipistrellus pipistrellus) Conveni de Berna (annex III), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Rata penada de dits llargs cavernícola (Miniopterus schreibersii) Catàleg espanyol d'espècies amenaçades (Vulnerable), Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (annex I. Vulnerable), Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annexos II i IV).  
- Rata penada nana (Pipistrellus pygmaeus) Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Myotis spp. Catàleg espanyol d'espècies amenaçades: Vulnerable, Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades: annex I: Vulnerable, Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annexos II-IV).  
- Rata penada muntanyenca (Hypsugo savii) Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Rata penada dels graners (Eptesicus serotinus) Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Nòctul menut (Nyctalus leisleri) Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Rata penada de ferradura gran (Rhinolophus ferrumequinum) Catàleg espanyol d'espècies amenaçades (vulnerable), Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (annex I. Vulnerable), Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II) i Directiva d'hàbitats (annexos II i IV).  
- Rata penada de ferradura xicoteta (Rhinolophus hipposideros) Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (annex I. Vulnerable), Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva d'hàbitats (annexos II i IV) i LESRPE.  
En el cas dels quiròpters tenint en compte l'altura de vol, el mètode de cacera i la dieta preferent s'estableix una gradació del risc.  
  
Així es preveu un risc alt per a les espècies Tadarida teniotis, Pipistrellus i Pipistrellus kuhlii atés l'abundància i el tipus de comportament en vol. Es considera una afecció moderada per a Hypsugo savii ja que malgrat el tipus de vol en altura l'activitat registrada ha sigut baixa. En quant a Myotis spp., Pipistrellus pygmaeus, Minopterus schreibersii, Eptesicus serotinus i Nyctalus leisleri es preveu un risc baix per volar aquests prop del sòl allunyats de l'altura de risc dels aerogeneradors i presentar una escassa presència de contactes. En tot cas no s'ha localitzat cap refugi d'interés al voltant del parc. S'han detectat escassos contactes en les ubicacions dels aerogeneradors segurament per tractar-se de zones sobreelevades del relleu circumdant, sense vegetació i amb condicions ambientals poc propícies, a la cacera i el vol pels forts vents.  
  
L'estudi d'afeccions no especifica les mesures a adoptar en cas d'obtindre uns valors elevats de mortalitat d'ocells i/o quiròpters al parc.  
Les mesures preventives i correctores més significatives en relació amb l'avifauna s'hauran de complementar amb les que determina l'òrgan competent en biodiversitat.  
e) Infiltració i escolament.  
La zona en la qual es preveu la implantació del parc eòlic projectat correspon a la conca vessant del riu Cantavella des del seu naixement fins al riu Bergantes i el riu Sellumbres (inclou riu de la Cuba) (codi ES091355), incloses en la demarcació de l'Ebre. Respecte a la hidrologia subterrània, cal indicar que el PE s'inclou en la massa d'aigua subterrània ES091095 Alt Maestrat.  
En el desenvolupament del projecte no s'estimen afeccions rellevants a la xarxa fluvial de la zona, al no localitzar-se en l'àrea d'implantació dels aerogeneradors i infraestructures associades cursos d'aigua de caràcter temporal o permanent. De la mateixa manera, no s'han identificat afeccions per risc d'inundació segons la cartografia del PATRICOVA i cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables, encara que s'haurà de tindre en compte deixar lliure d'obstacles durant l'execució de les obres les zones de drenatge natural del terreny, tal com s'informa en l'informe del Servei de Gestió Territorial.  
El drenatge longitudinal de camins es realitzarà mitjançant cunetes triangulars en terres, que al seu torn recollirà l'escolament de les plataformes.  
L'activitat a penes consumeix recursos hídrics, limitats al sanejament de l'edifici de control, els necessaris seran subministrats mitjançant camins cisterna.  
Tots els aerogeneradors de la planta se situen sobre sòls amb permeabilitat alta en àrees estratègiques de nivell 1 per a la recàrrega d'aqüífers segons la cartografia de l'IDEV.  
f) Sòls.  
Els impactes més importants sobre el sòl seran els derivats per les superfícies d'ocupació de les obres i els moviments de terres necessaris per a executar totes les infraestructures, que poden generar pèrdues o degradació de sòl fèrtil i increment dels processos erosius. Les superfícies d'ocupació del projecte comprenen les necessàries per a l'execució de les fonamentacions, estimades en 2.779,88 m²; les plataformes de muntatge i auxiliars, estimades en 10.916 m²; els camins d'accés, estimats en 21.832 m², i les necessàries per a l'execució de les rases de canalització elèctrica, que s'estimen en 16.147 m². En el projecte s'han estimat els moviments de terres necessaris en 19.366 m³ de terra vegetal i en 33.857,98 m³ de terra no vegetal.  
En el projecte s'estima recuperar la pràctica totalitat de terra vegetal extreta per a les labors de restauració, portant a abocador el material sobrant.  
Según la cartografia de l'IDEV, els sòls on s'implanten els aerogeneradors presenten capacitat agrològica d'ús baixa.  
De la mateixa manera, els sòls presenten riscos d'erosió normal molt baixos en l'alineació occidental i meridional i alts en l'alineació septentrional, presentant aquesta última erosió potencial molt alta, segons les dades de la cartografia del IDEV.  
Les mesures correctores van encaminades al manteniment d'una cobertura vegetal que sostinga el sòl i facilite la infiltració.  
g) Atmosfera, residus i abocaments. (Immissions sonores i camps elèctrics.)  
Les aigües sanitàries s'abocaran a fossa sèptica tancada, que es legalitzarà davant la confederació hidrogràfica i es gestionarà per gestor autoritzat.  
L'energia elèctrica s'extraurà de la produïda pel mateix parc.  
En la fase d'obres s'aplicaran mesures de caràcter general per a reduir les emissions de pols i sorolls.  
Respecte a l'increment del nivell de soroll en la fase d'explotació, el projecte preveu realitzar temporalment controls segons les condicions i metodologies establides en la normativa vigent. Es realitzarà una anàlisi en els dos primers anys de funcionament i en funció dels resultats obtinguts es determinaran les actuacions pertinents. L'estudi d'impacte ambiental estima que a 800 m del parc l'increment sonor provocat és pràcticament indetectable i inferior en tot cas a 45 dB. No es localitzen nuclis habitats a menys de 1.000 m, condició aquesta del PECV.  
  
El promotor es compromet a implantar totes les mesures correctores que siguen necessàries per al compliment dels nivells de recepció externs màxims diürns i nocturns, de manera que no s'afecte les explotacions agropecuàries pròximes.  
h) Patrimoni cultural.  
En l'àrea d'implantació del parc eòlic no hi ha catalogat, segons bibliografia consultada, cap element del patrimoni historicocultural que puga veure's afectat pel projecte. No obstant això, la zona d'estudi del projecte i el seu entorn destaquen per la seua extraordinària importància arqueològica, posada de manifest arran de les prospeccions i intervencions arqueològiques realitzades durant l'execució dels parcs eòlics existents en la zona.  
L'informe del Servei Territorial de Cultura de Castelló de l'anàlisi de la memòria d'impacte patrimonial presentada conclou que la ubicació dels aerogeneradors TOIII-02/03/04/06/07 no presenta afecció sobre el patrimoni de caràcter arqueològic.  
En la zona d'influència dels TOIII-01/05/08 es localitzen diverses troballes de restes ceràmiques i sílex, i també diverses estructures de pedra seca, les quals es veuen afectades de manera directa o indirecta. Pròximes al camí d'accés al TOIII-01 es localitzen formacions estructurals no superficials. En la traça prevista per als camins d'accés als aerogeneradors 02 i 08 es localitzen troballes aïllades. En qualsevol cas, el descobriment de material arqueològic aïllat és habitual en la zona dels Ports i no és indicatiu de la presència d'un jaciment.  
  
Com a mesures de caràcter preventiu s'estableixen en la memòria d'impacte patrimonial: el seguiment arqueològic durant el temps que duren totes les obres de construcció del PE, estudiant detalladament cada jaciment, planificant els sondejos per a determinar l'estratigrafia, potència i cronologia d'aquests, documentant i estudiant les restes per a determinar les mesures a dur a terme, i també el seguiment arqueològic de la traça de les rases a executar.  
L'informe del Servei Territorial de Cultura de Castelló indica que prèviament a la construcció del PE es realitzen els sondejos següents per a documentar els jaciments existents: jaciment Pico Royo, jaciment Lloma del Mas de les Ombries, jaciment Solana del Mas Blanc, i també en les formacions pròximes al camí d'accés a la TOIII-01. Pel que fa a a aquest últim, s'indica la necessitat de valorar la potència del jaciment detectat, per la qual cosa es considera necessari realitzar el seguiment arqueològic del moviment de terres a executar en el camí d'accés i canalitzacions per la possible presència d'un poblat de l'edat del ferro, de la mateixa manera en la línia d'evacuació de TOIII-02.  
Des del punt de vista paleontològic, les formacions geològiques d'interés rellevant de la conca del Maestrat queden reduïdes a dues unitats geològiques del Cretaci, denominades formació argiles de Morella (coneguda informalment com a capes roges de Morella) i formació arenes d'Utrillas, pel seu abundant contingut paleontològic de restes de vertebrats fòssils (dinosaures i faunes associades) i nivells d'ambre amb insectes fòssils.  
Es tal la densitat de troballes paleontològiques que es produeixen en les capes roges de Morella, que poden ser considerades, en conjunt, com una de les àrees amb presència de restes de dinosaures més importants d'Europa.  
Les tres línies d'aerogeneradors (generadors TOIII-01 a TOIII-08) s'emplaçaran sobre terrenys del Cretaci inferior (Aptià), constituïts per depòsits de calcàries bioclàstiques d'origen marí, amb una abundant fauna fòssil invertebrada d'aigües poc profundes (petxines de mol·luscos, equinoderms, braquiòpodes, briozous, etc.), de presència generalitzada i gran abundància en tota la conca dels Ports i, per tant, sense valor patrimonial. Els camins d'accés i rases per al cablejat discorren pels mateixos terrenys anteriorment esmentats, a excepció d'un xicotet tram del camí d'accés a l'aerogenerador TOIII-01, des del seu inici, a l'altura del PK 11+850 de la carretera CV-122 de Todolella a Olocau del Rey, a l'entorn del barranc de les Ombries, que discorre sobre els materials de la formació argilosa de Morella, susceptible d'albergar restes paleontològiques d'interés patrimonial. Aquest tram coincideix amb part del traçat d'una rasa de canalització, que discorre des del PK 12+000 de l'esmentada carretera i es prolonga durant uns 600 m sobre l'esmentada unitat geològica. Per tant, la realització de moviments de terres inherents a l'execució del projecte considerat, pot implicar la possibilitat que es vegen afectats nivells sedimentaris d'interés paleontològic, per la qual cosa es considera necessari prendre unes certes cauteles durant la fase d'execució.  
  
Per això, tal com es recull en l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, es considera necessari la realització d'un seguiment paleontològic dels moviments de terra que es realitzen en un tram d'uns 600 m de longitud al llarg del traçat de la rasa de canalització i camí d'accés a l'aerogenerador TOIII-01, a l'altura del PK 12 de la carretera CV-122 de Todolella a Olocau del Rey, entre les seues diferents coordenades.  
Pel que fa als elements de caràcter etnològic, es proposa el seu abalisament mitjançant malla de color taronja deixant un perímetre de mínim d'1 m entorn a cada estructura amb la finalitat de senyalitzar-les i evitar possibles afeccions durant les obres. En el cas d'aquelles estructures que per la seua proximitat a les futures instal·lacions pogueren veure's afectades parcialment o totalment per aquestes, sempre i en la mesura que siga possible s'evitarà aquesta afecció. Quan aquesta afecció siga inevitable l'estructura o estructures afectades hauran de ser reposades i reconstruïdes en els voltants al seu lloc original. En aquest supòsit trobem molts murs de pedra en sec que delimiten vies pecuàries i parcel·les de pastures, que es veuen afectats pels futurs camins d'obra i rases. L'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni es mostra d'acord amb les mesures proposades.  
El projecte fa ús de les vies pecuàries existents per a l'accés als diferents aerogeneradors.  
En el projecte s'indica que no se situaran instal·lacions ni aerogeneradors a l'interior de les vies pecuàries. L'informe de la Subdirecció General de Medi Natural destaca que la TOIII-06 projectada afecta al Descansador de la Solana, i els aerogeneradors TOIII-01 i TOIII-07 se situen al costat de les vies pecuàries colada-assagador del Royo i colada del Mas Blanc; no obstant això, atés que aquesta afecció correspon amb vies no partionades, una vegada es procedisca al procés de partió conforme a l'article 14 de la Llei 3/2014, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, es replantejarà la ubicació dels aerogeneradors per a comprovar el compliment de les especificacions disposades en el Pla eòlic valencià sobre la no localització d'aerogeneradors sobre vies pecuàries.  
Durant les obres, es respectarà la servitud de pas ramader i els abeuradors. També serà necessari obtindre les autoritzacions d'ocupació necessàries segons la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, tant per a les vies pecuàries com per als abeuradors descrits.  
El promotor ha sol·licitat la concessió demanial d'ocupació en l'àmbit del projecte sobre les següents:  
 Colada assagador del Royo.  
 Colada del Mas Blanc.  
 Colada assagador de Torre Fruta al Mas de Ripollés.  
 Colada del Tossal al Mas Blanc.  
 Colada assagador de Mas de Bordon a la Cuba.  
 Descansador de la Solana.  
 Vereda del toll de Fonoll a Tronchón.  
 Colada assagador del Camí d'Olocau del Rey.  
i) Paisatge.  
La implantació del projecte produirà una alteració visual del paisatge a conseqüència de l'ocupació de terrenys i la presència de nous aerogeneradors en la zona.  
El PE es troba dins del paisatge de rellevància regional reconegut per l'ETCV, PRR 03 -Bovalar, Menadella i Turmell-, dins del grup 01: paisatges agroforestals de Castelló. Així mateix, el parc se situa sobre la via pecuària vereda del toll de Fonoll a Tronchon que recorre el carener de la serra de la Taronja, on es disposen cinc aerogeneradors. Segons informes del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, s'haurà de justificar el compliment dels objectius de qualitat generals per al grup 1, com els particulars segons la instrucció 1.3 per al PRR 03.  
Segons l'estudi d'integració paisatgística presentat pel promotor, els objectius de qualitat i instruccions tècniques per a l'ordenació i gestió dels paisatges de rellevància regional de la Comunitat Valenciana es respecten, no detectant-se afeccions rellevants a elements patrimonials de primer ordre, i indicant que els murs de pedra en sec que es vegen afectats per l'execució dels camins seran reconstruïts.  
  
En les conclusions de l'EIP, en les seues diferents versions aportades, s'indica que l'impacte visual del parc eòlic no serà rellevant des dels punts d'observació principals, poblacions i vies de comunicació. Al respecte, l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge indica que els resultats de l'EIP del projecte són compatibles amb l'estudi paisatgístic del municipi de la Mata de Morella. No obstant això, considera que l'impacte de l'aerogenerador TOIII-08 sobre la silueta de la població de la Mata de Morella no seria assumible, per la qual cosa per a la viabilitat del parc haurà d'eliminar-se aquest.  
Es consideren adequades les mesures d'integració paisatgística proposades en l'EIP, a les quals s'inclourà l'eliminació de l'aerogenerador TOIII-08.  
L'Ajuntament de la Mata de Morella emet informe urbanístic favorable al parc, al·legant no obstant això que el TOIII-08 se situa a menys de 1.000 m d'elements urbans de la població i per tant contravindria els criteris del PECV.  
Entre les mesures d'integració paisatgística proposades en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge s'inclou que, els camins i plataformes s'han de replantejar tenint en compte la morfologia esquenuda del terreny o es recuperarà aquesta; es procedirà a la revegetació mitjançant sembra o hidrosembra de manera que es garantisca la subjecció del sòl, i es rehabilitaran i reconstruiran els murs i elements de pedra en sec que es vegen afectats.  
j) Medi antròpic i socioeconòmic.  
Durant l'execució de les obres es poden produir molèsties a les poblacions pròximes per contaminació acústica i generació de pols. Aquests impactes seran de caràcter puntual i temporal, no obstant això, donades les distàncies als nuclis de població més pròxims de la Mata de Morella i Olocau situats a poc més d'1 km, s'hauran d'implementar mesures correctores.  
Durant la fase d'explotació, l'impacte acústic dels aerogeneradors pot generar molèsties a les explotacions ramaderes presents a l'entorn de l'actuació.  
El parc eòlic s'instal·larà en una superfície que actualment forma part dels vedats de caça CS- 10205 (Olocau) i CS-10731 (la Carrasqueta) (la Mata), en conseqüència, es recomana informar el seu titular del canvi d'ús del sòl, de l'activitat que es desenvoluparà i de les implicacions que puga tindre a l'efecte de l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana.  
Els aerogeneradors que componen el parc eòlic s'eleven a una altura superior a 100 m, per la qual cosa es consideren com a obstacles i se senyalitzen i il·luminen per a garantir la seguretat de la navegació aèria.  
  
k) Efectes sinèrgics  
En l'actualitat existeixen en la zona eòlica 2 del PECV tres parcs eòlics en funcionament: Mançanera, Mola de la Todolella i Refoies, amb un número total de 77 aerogeneradors (126 aerogeneradors equivalents d'acord amb el diàmetre dels rotors) i 115,5 MW de potència total instal·lada. A més de la instal·lació del parc eòlic Mola de la Todolella III de huit aerogeneradors també s'està tramitant l'autorització per a la instal·lació del parc eòlic Mola de la Todolella II de 10 aerogeneradors i Mançanera II de set aerogeneradors, en el mateix àmbit de la zona 2.  
  
Segons l'Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge s'ha avaluat l'efecte acumulatiu de l'impacte visual dels tres parcs eòlics projectats en el mateix àmbit, sobre els nuclis de població i vies de comunicació principals. La localització del PE, en general, es considera adequada, perquè no genera sinergies o efectes acumulatius importants sobre els nuclis urbans més pròxims, punts d'observació principals o sobre elements patrimonials de primer ordre.  
L'increment d'aerogeneradors en la zona suposarà un impacte acumulat als efectes negatius sobre les poblacions d'ocells i quiròpters ja generats per les instal·lacions existents en explotació.  
l) Anàlisi de la vulnerabilitat del projecte.  
En l'EsIA s'inclou una anàlisi de la vulnerabilitat del projecte enfront de riscos d'accidents greus o de catàstrofes naturals. Conclouen que no és previsible efectes significatius derivats de la potencial vulnerabilitat del projecte. No obstant, les instal·lacions projectades comptaran amb un pla d'autoprotecció i un cap d'emergències assignat en cas d'accidents o incendi.  
m) Plan de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental conté un programa de vigilància ambiental aplicable durant les diferents fases del projecte a fi de realitzar un seguiment ambiental del projecte en les fases d'execució i explotació que garantisca la implementació de les mesures preventives i correctores aplicades i detecte l'efectivitat d'aquestes. Inclourà una sèrie d'informes (ordinaris, extraordinaris, específics, previ a la recepció d'obres i final en la fase d'explotació).  
Durant la fase d'explotació, el seguiment ambiental estarà centrat en els aspectes següents:  
- Seguiment de l'impacte sobre la fauna.  
- Control de l'impacte acústic generat pels aerogeneradors.  
- Seguiment de l'efectivitat de les mesures de restauració aplicades.  
  
- Gestión dels residus generats en l'explotació.  
  
Consideracions jurídiques  
Les instal·lacions per a la utilització de la força del vent per a la producció d'energia (parcs eòlics) que es troben a menys de dos km d'un altre parc eòlic en funcionament, estan subjectes a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I (grup 3.i).  
  
L'expediente ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Por tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc, resolc,  
  
Primer  
Formular aquesta declaració d'impacte ambiental considerant acceptable el projecte de parc eòlic Mola de la Todolella III de potència màxima 27,6 MW, promogut per Med Wind Energy, SL, en els termes municipals de la Mata de Morella, Olocau del Rey i Todolella (Castelló), en la qual s'estableixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicable.  
  
Atenent als antecedents i fonaments de dret exposats, es resolen les condicions del projecte i mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'estableixen en els termes següents:  
i) Condiciones generals.  
(1) Haurà d'excloure's del projecte l'aerogenerador TOIII-08 situat en el TM de la Mata de Morella de conformitat amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
(2) El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores previstes en l'EsIA, el projecte tècnic i altra documentació obrant en l'expedient i les acceptades després de la informació pública o contingudes en la informació complementària, mentre no contradiguen el que s'estableix en aquesta resolució.  
(3) Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que li siga aplicable, i que afecte els elements del mitjà recollits en aquesta resolució.  
(4) En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
ii) Condiciones relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
(5) Prèviament a l'inici de les obres, es realitzaran els sondejos d'exploració arqueològica indicats en l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, els resultats dels quals hauran de ser comunicats per a la seua valoració per l'òrgan competent en patrimoni cultural, a fi d'establir les mesures de protecció convenients.  
(6) Queda condicionada l'execució de l'aerogenerador TOIII-01 a l'estudi d'alternatives per al camí d'accés a aquest, valorant tant l'alternativa presentada com la d'accés des de TOIII-02, de manera que es justifique davant l'òrgan competent en gestió territorial la solució definitiva a adoptar per a aquest. En aquest aspecte, s'hauran d'incorporar els resultats dels sondejos arqueològics i paleontològics previs sobre les formacions detectades al costat dels camins d'accés a aquests.  
  
(7) Prèviament a l'inici dels treballs, es presentarà estudi sobre els patrons d'ús de l'espai i cerca d'aliment del voltor comú, que permeta, si es considera necessari, situar nous canyets, modificar els existents o implantar qualsevol altra mesura correctora, tal que es tendisca a disminuir els desplaçaments que fan presentar una afecció molt alta per encreuaments sobre els aerogeneradors TOIII-01 i TOIII-02.  
  
(8) Els gestors del parc hauran de mantindre un control sobre la presència de carronya en la zona, per a la qual cosa el promotor presentarà davant l'òrgan competent en matèria de flora i fauna silvestre acord amb els propietaris de les explotacions ramaderes pròximes a l'àmbit del projecte que reculla la prohibició de deixar cadàvers d'animals en un radi de 2.000 m dels aerogeneradors i l'obligatorietat de recollida per part dels ramaders.  
(9) Se haurà de presentar per a la seua aprovació davant l'òrgan competent en matèria de flora i fauna silvestre una proposta de protocol d'actuació respecte dels aerogeneradors que pogueren causar la mortalitat d'alguna espècie d'avifauna del LESRPE, distingint les espècies catalogades en perill d'extinció o vulnerable de les espècies no amenaçades. Per a una aplicació més efectiva del protocol i un seguiment més intensiu de les espècies, especialment en els aerogeneradors TOIII-01 i TOIII-02, s'hauran de preveure noves mesures de mitigació o bé la disposició d'un sistema automàtic de detecció d'ocells que desencadene accions dissuasives o de parada d'aerogeneradors.  
  
(10) Abans de l'inici de les obres es contactarà amb l'òrgan competent en matèria de flora i fauna silvestre per a realitzar una prospecció de camp a fi de detectar la presència d'espècies protegides i delimitar les zones especialment sensibles.  
(11) Les construccions de pedra en sec presents en l'àmbit del projecte i que pogueren veure's afectades per les obres hauran d'abalisar-se per a la seua preservació. En cas que l'afecció d'un tram siga inevitable per una infraestructura permanent, aquest haurà de reconstruir-se en els voltants al tram afectat mitjançant la tècnica constructiva original.  
  
(12) Com a mesura preventiva s'estableix el seguiment arqueològic i paleontològic durant l'execució dels moviments de terres, amb especial atenció a l'indicat en l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni. El pressupost d'aquest seguiment haurà de revisar-se i actualitzar-se en el projecte d'execució, juntament amb el pressupost destinat a la intervenció arqueològica i la reposició de les construccions de pedra en sec afectades per les obres.  
(13) Si es produeix qualsevol troballa arqueològica, paleontològica o etnogràfica, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
(14) Es garantirà la no afecció a cursos d'aigües superficials, formacions vegetals de ribera per farciments i abocaments. Els treballs hauran de respectar el traçat, fisonomia i estructura del llit, sense realitzar cap obra i retirant els residus generats. S'haurà d'obtindre l'autorització prèvia de l'òrgan competent per a tots aquells treballs que afecten el domini públic hidràulic i zona de policia de llits, de conformitat amb l'article 9 del reglament del domini públic hidràulic.  
  
(15) Durant les obres es respectarà la servitud de pas ramader i els abeuradors. I serà necessari obtindre les autoritzacions d'ocupació o de modificacions pertinents segons la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
(16) Es disposarà de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fugides d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant gestor autoritzat, establint-se les zones de recollides de residus, i no fent-se apilament en zones amb pendents elevats o amb perillositat d'inundació.  
(17) No se situaran zones d'apilament, parcs de maquinària o superfícies auxiliars d'obra sobre àrees amb vegetació natural o hàbitats d'interés comunitari.  
(18) Donada la presència de sòl forestal en l'àmbit de l'actuació, seran aplicables les prescripcions de Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, sobre mesures de seguretat i prevenció d'incendis.  
(19) Hauran d'implementar-se les mesures d'integració proposades en l'estudi d'integració paisatgística aportat i completar-les amb les condicions paisatgístiques establides en l'informe emés en matèria de paisatge. Aquestes mesures i condicions s'hauran d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, plans i pressupost, per a la seua execució real i efectiva i verificades en fases posteriors de la tramitació per l'òrgan substantiu, previ a l'autorització de l'explotació.  
(20) Les mesures preventives i correctores derivades dels diferents informes emesos durant la tramitació del projecte per la Direcció General de Medi Natural, la Direcció General de Cultura i Patrimoni i la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, hauran d'incloure's en el projecte d'execució i pressupostar-se per a la seua correcta execució.  
(21) L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu del parc eòlic obligarà al promotor al seu desmantellament en els termes definits en el pla aportat a l'expedient.  
iii) Condiciones al pla de vigilància ambiental.  
(22) Per a poder valorar l'estat de les poblacions locals de grans rapinyaires, el seguiment d'avifauna reproductora en la zona, previst durant la fase de construcció, haurà de prolongar-se durant, almenys, un període de tres anys des de la posada en funcionament del parc.  
  
(23) Es realitzarà el seguiment de l'activitat de quiròpters a l'entorn dels aerogeneradors, i també un seguiment de la mortalitat conforme als protocols indicats en directrius de SECEMU (González et al., 2013) o EUROBATS (Rodrigues et al., 2015).   
(24) Amb anterioritat al primer any en funcionament del parc eòlic, es realitzarà un estudi acústic que incloga els mapes de soroll en situació operacional i amb diversos escenaris de vent, analitzant els resultats i proposant mesures correctores en cas de superar-se els llindars legals. De la mateixa manera, s'haurà de realitzar un estudi de l'afecció per ombreig intermitent o pampallugueig en els habitatges o edificacions situades a una distància menor a deu vegades el diàmetre del rotor. Si del seguiment es dedueix la superació en Olocau del Rey o la Mata de Morella d'algun dels llindars de soroll legalment establits o es produeixen molèsties per ombreig, això es notificarà a l'òrgan substantiu i a la corporació local afectada. En tal cas, l'aerogenerador o aerogeneradors causants seran objecte de parada preventiva, i el promotor analitzarà les causes, revisarà l'estudi d'impacte acústic realitzat i proposarà a ambdues administracions un conjunt de mesures preventives i mitigadores addicionals, afectant el disseny o funcionament de l'aerogenerador.  
  
(25) Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
  
Segon  
Conforme al que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i també en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 24 de gener de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»