Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7318, del 16-07-2014 (2014/6538)

RESOLUCIÓ de 19 de juny de 2014, del director general de Justícia, per la qual es resol inscriure la modificació dels estatuts del Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació d'Alacant i se'n disposa la publicació.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7318

Data del DOGV
:   16-07-2014

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2014/6538


Data del document
:   19-06-2014

Organisme emissor
:   Conselleria de Governació i Justícia

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Governació i Justícia

RESOLUCIÓ de 19 de juny de 2014, del director general de Justícia, per la qual es resol inscriure la modificació dels estatuts del Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació d'Alacant i se'n disposa la publicació. [2014/6538]  
Vist l'expedient de modificació estatutària instruït a instàncies del Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació d'Alacant, inscrit amb el número 36 de la Secció Primera del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians Professionals de la Comunitat Valenciana, en el qual se sol·licita la inscripció de la modificació dels seus estatuts en el Registre esmentat, atenent als següents  
  
Fets  
Primer. El president del Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació d'Alacant va presentar, en data 8 d'agost de 2013, sol·licitud d'inscripció de la modificació dels seus estatuts.  
Segon. El Servici d'Entitats Jurídiques de la Conselleria de Governació i Justícia va sol·licitar, en data 21 d'octubre de 2013, l'esmena de la seua petició inicial, en no tindre algun dels requisits exigits per la normativa.   
Tercer. El president del Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació d'Alacant va presentar, en data 31 d'octubre de 2013, escrit d'esmena de la seua petició inicial.  
  
Quart. El Servici d'Entitats Jurídiques de la Conselleria de Governació i Justícia va formular, per mitjà d'un escrit de 20 de febrer de 2014, observacions prèvies al control de legalitat dels estatuts.   
Quint. El president del Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació d'Alacant va presentar sengles escrits, en data 19 de febrer de 2014 i 5 de març de 2014, per mitjà dels quals formulaven ampliació de la seua petició inicial, quant a la sol·licitud de modificació estatutària, així com al·legacions a les observacions prèvies al control de legalitat comunicades pel Servici d'Entitats Jurídiques de la Conselleria de Governació i Justícia, per mitjà d'un escrit de 20 de febrer de 2014.  
Sext. El Servici d'Entitats Jurídiques de la Conselleria de Governació i Justícia va formular, per mitjà d'un escrit de 14 d'abril de 2014, valoració de les al·legacions efectuades pel Col·legi en els seus escrits de 19 de febrer de 2014 i 5 de març de 2014, i va reiterar algunes de les observacions prèvies al control de legalitat dels estatuts ja formulades en l'anterior ofici de 20 de febrer de 2014.  
Sèptim. El president del Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació d'Alacant va presentar, en data 7 de maig de 2014, escrit per mitjà del qual formulava ampliació de la seua petició inicial, quant a la sol·licitud de modificació Estatutària, així com contestació a les observacions prèvies al control de legalitat comunicades pel Servici d'Entitats Jurídiques de la Conselleria de Governació i Justícia, per mitjà d'un escrit de 14 d'abril de 2014.  
  
Octau. El president del Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació d'Alacant va presentar, en data 11 de juny de 2014, escrit mitjançant el qual aportava nova documentació en relació a la modificació estatutària.   
Nové. El text final de la modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació d'Alacant va ser aprovat per la Junta General del Col·legi el 21 de maig de 2013, segons certificat de la secretària del Col·legi, amb el vistiplau del president, de data 30 de juliol de 2013; per la Junta General del Col·legi el 3 de desembre de 2013, segons certificat de la secretària del Col·legi, amb el vistiplau del president, de data 6 de maig de 2014; i per la Junta General del Col·legi el 20 de maig de 2014, segons certificat de la secretària del Col·legi, amb el vistiplau del president, de data 27 de maig de 2014.  
El text dels nous Estatuts, figura com a annex a esta resolució, donant-se ací per reproduït.  
  
Fonaments de dret  
Primer. Revisats els Estatuts del Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació d'Alacant, estos contenen totes les determinacions exigides per l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
Segon. Els estatuts han sigut aprovats amb els requisits i formalitats previstos en l'article esmentat i en els estatuts del Col·legi.  
  
Tercer. L'expedient ha sigut tramitat pel Servici d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Direcció General de Justícia de la Conselleria de Governació i Justícia, competent perquè així ho disposa l'article 6.1 de l'esmentada Llei 6/1997, tenint en compte allò que s'ha previst per la Disposició Final del Decret 4/2002, de 8 de gener, en virtut de les atribucions que té conferides pel Decret Decret 88/2014, de 13 de juny, del Consell, pel qual s'establix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, i pel Decret 194/2012, de 21 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Governació i Justícia, modificat pel Decret 35/2014, de 7 de març.  
Vistos l'article 36 de la Constitució i l'article 49.1.22a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els seus preceptes bàsics; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; el Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de desplegament d'esta última; i la resta de disposicions complementàries de pertinent aplicació, es dicta la següent resolució:  
  
Primer  
Inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació d'Alacant.  
  
  
Segon  
Publicar la present resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Contra la present resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, recurs de reposició davant el mateix òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes comptat des de l'endemà de la notificació; o bé, recurs contenciós administratiu davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos comptats des de l'endemà de la notificació. Tot això de conformitat amb el que establixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i els articles 10, 14, i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, sense perjuí que s'utilitze qualsevol altra via que s'hi considere oportuna.  
  
  
València, 19 de juny de 2014.- El director general de Justícia: Julián Ángel González Sánchez.  
  
  
  
Estatuts del Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació d'Alacant  
  
CAPÍTOL I  
NORMES GENERALS: NATURALESA, COMPOSICIÓ I NORMATIVA REGULADORA  
  
Article 1. Naturalesa  
El Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació d'Alacant, amb domicili social al carrer Catedràtic Ferré Vidiella núm. 7 d'Alacant, és una corporació de dret públic, utilitzada per la llei i reconeguda per l'Estat, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins específics dins del seu àmbit territorial.  
Article 2. Composició i àmbit territorial  
El Col·legi Oficial d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació d'Alacant (que d'ara en avant es designarà abreujadament com Col·legi), està integrat per tot aquells aparelladors, arquitectes tècnics, enginyers d'edificació i qualsevol altra titulació que habilite per a l'exercici de la professió regulada d'arquitecte tècnic, que hi estiguen col·legiats.   
Serà obligatòria la pertinença al Col·legi d'aquells aparelladors, arquitectes tècnics i enginyers d'edificació que tinguen el seu domicili professional únic o principal en la província d'Alacant.  
El seu àmbit territorial comprendrà la província d'Alacant.  
La modificació de l'àmbit territorial del Col·legi per la unió o fusió de dos o més col·legis de la mateixa professió, així com l'absorció per part d'un altre Col·legi preexistent, i sempre dins de l'àmbit de la Comunitat Valenciana, requerirà el vot favorable de les dues terceres parts dels assistents a Junta General convocada a l'efecte, per al seu posterior consens o acord amb el Col·legi amb què s'aprove fusionar-se o amb el qual es verifique el procés d'absorció.  
En el cas que la modificació de l'àmbit territorial ho siga per segregació, també es requerirà el vot favorable de les dues terceres parts dels assistents a Junta General convocada a l'efecte.  
Igualment serà exigible el vot favorable de les dos terceres parts dels assistents a la Junta General, per al supòsit de dissolució del Col·legi.  
En tots els casos de fusió, absorció, segregació i dissolució, després de la tramitació col·legial establida, el seu enllestiment s'acomodarà a allò que s'ha previst per l'art. 8 de la Llei 6/1997 del 4 de desembre de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
  
Article 3. Delegacions i agrupacions  
El Col·legi podrà establir delegacions en aquelles poblacions en què els interessos de la professió ho requerisquen, amb les seues corresponents atribucions i àmbit territorial d'actuació.  
Així mateix, podrà integrar-se en agrupacions d'àmbit més ampli que el provincial.   
L'establiment de delegacions, així com d'integració en agrupacions, serà acordat en Junta General de Col·legiats, i se'n retrà compte al Ple del Consell General de Col·legis (que, d'ara en avant, es denominarà abreujadament Consell).  
  
Article 4. Normativa reguladora  
El Col·legi queda subjecte en la seua actuació a les disposicions vigents de la Llei de Col·legis Professionals i qualsevol altra normativa que se li aplique, així com als Estatuts del Consell General i dels col·legis oficials d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació, als Estatuts del Consell Autonòmic, als presents Estatuts, a les normes deontològiques, i als acords dels seus òrgans de govern, a saber, la Junta General de Col·legiats i la Junta de Govern del Col·legi.  
  
  
CAPÍTOL II  
FINS I FUNCIONS DEL COL·LEGI  
  
Article 5. Fins  
Són fins essencials del Col·legi:  
1) L'ordenació de l'exercici de la professió en la seua demarcació territorial.  
2) La defensa dels interessos professionals dels col·legiats en tots els àmbits de la seua actuació professional.  
3) La representació exclusiva de la professió.  
4) La protecció dels interessos dels consumidors i usuaris en els servicis dels col·legiats.  
5) L'impuls i el desenrotllament de la mediació, així com l'exercici de les funcions d'arbitratge, nacional i internacional, de conformitat amb el que establix la legislació vigent.  
Tot el que s'ha dit adés s'entén sense perjuí de la competència de l'Administració Pública, per raó de la relació funcionarial i de les específiques dels organismes competents en matèria de relacions laborals.  
  
Article 6. Funcions  
Correspon al Col·legi l'exercici de les funcions següents:  
A. D'ordenació professional  
1) Ordenar en l'àmbit de la seua competència l'activitat professional dels col·legiats, vetlant per l'ètica, dignitat i independència professional i pel respecte degut als drets dels particulars i exercir la facultat disciplinària en l'orde professional i col·legial.  
2) Intervindre en la redacció, modificació i actualització progressiva de les normes reguladors de la professió, fent-ho a través del Consell General quan les normes tinguen caràcter nacional, i del Consell Autonòmic quan es limiten a la Comunitat Valenciana.  
3) Redactar els seus estatuts particulars, sotmetre'ls a l'aprovació de la Junta General de col·legiats i publicar-los una vegada complits els requisits legals exigibles.  
4) Qualssevol altres funcions relacionades directament i indirecta amb l'exercici professional, i podran crear tots els departaments, servicis o comissions que s'estimen convenients per al millor compliment d'aquells. Haurà de mantindre informats els col·legiats de tot el que puga afectar l'exercici de la professió i el propi funcionament del Col·legi.  
5) Quantes altres funcions redunden en benefici dels interessos professionals dels col·legiats.  
B. De protecció professional  
1) Vetlar pel més estricte compliment de les normes col·legials d'actuació professional, ferma observança de les incompatibilitats legals, manteniment fidel als principis de deontologia professional i quantes obligacions imposen les disposicions vigents que regulen les funcions i competències dels aparelladors i arquitectes tècnics dins de l'àmbit de la seua competència.  
2) Complir i fer complir als col·legiats els estatuts professionals i reglaments de règim interior, així com les normes i decisions adoptades pels òrgans col·legials en matèria de la seua competència.  
3) Adoptar les mesures conduents a evitar l'intrusisme professional i les transgressions legals conegudes pel Col·legi, relatives a actuacions que redunden en perjuí de la professió o dels col·legiats, denunciant-ne i perseguint-ne davant l'Administració i tribunals de justícia els possibles casos, portant a terme les actuacions precises respecte d'això, bé directament o a través del Consell.  
4) Procurar l'harmonia i col·laboracions entre els col·legiats, impedint la competència deslleial entre ells.  
5) Intervindre en via de conciliació o arbitratge en les qüestions que, per motius professionals, se susciten entre els col·legiats i que siguen plantejades davant del Col·legi.  
6) Resoldre per laude, a instància de les parts interessades, les discrepàncies que puguen sorgir sobre el compliment de les obligacions dimanants dels treballs realitzats pels col·legiats en l'exercici de la professió.  
7) Imposar sancions i correccions disciplinàries als col·legiats quan n'hi haguera lloc, per mitjà del procediment regulat en estos Estatuts.  
  
C. De perfeccionament professional   
1) Promoure per tots els mitjans al seu abast, el major nivell tècnic, ètic i cultural dels seus col·legiats.  
2) Organitzar, si és el cas, cursos per a la formació professional dels col·legiats.  
D. De gestió administrativa  
1) Visar les comunicacions d'encàrrecs professionals rebuts pels col·legiats i la documentació tècnica en què aquells es materialitzen. La comunicació es documentarà per mitjà de la nota-encàrrec i pressupost requerida per la llei i establida d'acord amb les directrius del Consell General i/o autonòmic.  
Estan obligatòriament subjectes a visat les intervencions professionals l'encàrrec de les quals reben els col·legiats ?a excepció dels formulats per les administracions públiques als seus propis funcionaris- i els documents en què es materialitzen els treballs encarregats, així com els que tinguen el seu origen en els dits encàrrecs o treballs, com ara llibres d'ordes i assistències, llibres d'incidències, certificats de final d'obra i altres, excepte aquells treballs per als que per disposició legal o per acord del Consell General i/o autonòmic s'establisca tal exempció.   
  
L'acte públic del visat es practicarà, a partir de la presentació i registre de la nota-encàrrec i pressupost.  
El visat acredita la identitat i habilitació col·legial del facultatiu, la integritat i correcció formal del treball, així com la correcta observança de les normes col·legials per a recepció d'encàrrecs i contractació dels servicis professionals, dins del marc d'aplicació de la llei de defensa de la competència i de la llei de competència deslleial, la qual cosa es portarà a efecte a través de la comprovació del contingut de la comunicació de l'encàrrec i de la documentació que es produïsca en el desenrotllament de la intervenció professional contractada.  
El visat podrà ser atorgat o denegat. La pràctica del tràmit col·legial de visat donarà lloc al meritació pel Col·legi dels drets econòmics corresponents al servici prestat, i el pagament de la qual serà condició prèvia perquè es puga retirar pels interessats la documentació presentada al tràmit esmentat.  
La resolució col·legial, atorgant o denegant el visat de les comunicacions d'encàrrec o dels treballs professionals presentats, haurà d'adoptar-se en el termini màxim de quinze dies a partir de la presentació. No obstant això, el Col·legi podrà també, en idèntic termini, acordar la suspensió del visat en els supòsits de presumpta incompatibilitat o per altres causes prou justificades, havent de resoldre sobre el seu atorgament o denegació en un termini màxim de dos mesos a comptar de l'acord de suspensió.  
La notificació col·legial, motivada i raonada, es comunicarà als interessats en el termini màxim de deu dies, i haurà de contindre el text íntegre de la resolució adoptada. En la notificació als interessats s'indicarà, a més, si la resolució és o no definitiva en la via col·legial i, si és el cas, l'expressió dels recursos que, contra aquell acord, corresponguen davant l'òrgan a què hagueren de presentar-se i termini per a interposar-los.  
2) Elaborar o contribuir a l'elaboració d'estadístiques tècniques i tecnològiques d'interés general, i relatives al sector edificatori, amb la informació que es troba en la seua base de dades i derivada dels visats i registre de les intervencions professionals dels col·legiats.  
3) Establir els servicis administratius, i regular el règim de la gestió voluntària del cobrament dels honoraris que s'hagen estipulat en l'arrendament de servicis pels treballs professionals.  
4) Fixar les quotes i aportacions econòmiques dels col·legiats que siguen necessàries per al sosteniment del Col·legi i les funcions corporatives, dins dels límits establits pel Consell amb criteris de justícia i equitat.  
5) Recaptar i administrar els seus fons, elaborant el pressupost anual d'ingressos i despeses, així com la seua liquidació i balanç, sotmetent estos a coneixement de la Junta General de Col·legiats per a la seua sanció.  
6) El Col·legi, d'acord amb les directrius establides pel Consell General i/o Autonòmic, als efectes que resulten escaients, facilitarà la documentació comprensiva de la nota encàrrec i pressupost de l'arrendament de servicis professionals.  
7) Disposar d'una pàgina web perquè, a través de la finestreta única, els professionals puguen realitzar tots els tràmits necessaris per a la col·legiació, el seu exercici i la seua baixa en el Col·legi a través d'un punt únic, per via electrònica i a distància, oferint la informació precisa per a la millor defensa de consumidors i usuaris, d'acord amb la normativa vigent.  
8) Fomentar que l'activitat professional dels seus col·legiats es trobe degudament assegurada, en garantia dels qui contracten els seus servicis i de tercers, assumint aquelles funcions que puguen facilitar la cobertura del col·lectiu i la gestió adequada de les pòlisses que puguen subscriure's.  
9) Elaboració de la memòria anual amb el contingut de la informació exigida per Llei, feta pública a través de la pàgina web del Col·legi.  
  
10) Establiment del servici d'atenció als col·legiats i als consumidors o usuaris que permeta atendre les queixes o reclamacions presentades per estos, així com per associacions i organitzacions de consumidors i usuaris en la seua representació o defensa dels seus interessos, tot permetent-ne la presentació per via electrònica i a distància.  
E. D'assistència social  
1) Organitzar activitats i servicis comuns d'interés per als col·legiats, tant de caràcter professional, com formatiu, cultural, assistencial i de previsió i altres d'anàlegs, proveint-ne al sosteniment econòmic per mitjà dels mitjans necessaris.  
2) Facilitar als col·legiats, quan així ho sol·liciten, servici de consulta jurídica en accions litigioses i administratives derivades del seu treball professional.  
3) Encarregar-se del cobrament extrajudicial dels honoraris professionals quan el col·legiat el sol·licite lliurement i expressa.  
4) Vetlar per la justa distribució entre els col·legiats de les càrregues tributàries i assessorar-los en les seues relacions amb l'Administració.  
5) Cooperar amb el Consell en els fins de caràcter cultural i informatiu, així com en els de previsió i socors existents o que s'hi establisquen.  
6) Prestar la seua col·laboració per a les gestions econòmiques i administratives a la previsió mútua.  
F. De representació  
1) Exercir en el seu àmbit territorial la representació i defensa de la professió i del col·legiats davant l'administració, institucions, tribunals, entitats públiques o privades, particulars, amb legitimació per a ser part en quants litigis afecten els interessos professionals i exercitar el dret de petició d'acord amb la llei, sense perjuí del que disposa l'art. 5.2 d'estos Estatuts i la Llei de Col·legis professionals.  
  
2) Nomenar els representants del Col·legi en les entitats, comissions, jurats i organitzacions públiques o privades, per als quals fóra sol·licitada tal representació.  
3) Estar representats en els Consells Socials de les Universitats.  
4) Exercir la representació que establisquen les lleis per al compliment dels seus fins.  
G. De participació  
1) Participar en els patronats universitaris intervenint en l'elaboració dels plans d'estudis, informar les normes d'organització dels centres docents corresponents a la professió, mantindre-hi permanent contacte i preparar la informació necessària per a facilitar l'accés a la vida professional dels nous professionals.  
2) Participar en els consells i organismes consultius de l'Administració en matèria de la competència de la professió, així com en totes aquelles entitats i organitzacions públiques i privades en què la seua presència fóra sol·licitada.  
3) Participar plenament dins de les competències que li assenyalen els Estatuts de les Agrupacions en què s'haguera integrat.  
H. De col·laboració  
1) Informar en els procediments judicials o administratius en què es discutisquen honoraris professionals.   
2) Exercir quantes funcions li siguen encomanades per l'Administració i col·laborar amb esta per mitjà de la realització d'estudis, emissió d'informes, subministrament d'estadístiques elaborades i altres activitats relacionades amb els seus fins que puguen ser-li sol·licitades o que el Col·legi acorde formular per iniciativa pròpia.  
3) Emetre els dictàmens i informes i evacuar les consultes de caràcter professional que li siguen sol·licitades per Autoritats, Jutges i Tribunals, així com per qualsevol entitat pública i actuar per a la designació de perits, en les condicions que s'estipulen a l'efecte.   
Així mateix es podran emetre a requeriment de qualsevol entitat privada, particulars o col·legiats, amb l'aprovació prèvia per la Junta de Govern.  
4) Facilitar als tribunals de justícia i a quantes institucions i organisme ho requerisquen, d'acord amb Llei, la relació de col·legiats que puguen intervindre com a perits en matèria pròpia de les seues competències professionals.  
5) Col·laborar amb altres col·legis professionals en la realització d'estudis i activitats d'interés per a la professió.  
6) Patrocinar, participar o col·laborar en totes aquelles qüestions o activitats d'interés públic o ciutadà que servisquen al prestigi de la professió i a la seua projecció i presència davant de la societat.  
7) Subscriure convenis de col·laboració amb les Administracions Públiques i entitats privades per a la realització d'activitats d'interés comú, assumint, en particular, la realització d'activitats de caràcter material, tècnic o de servicis.  
  
CAPÍTOL III  
DEL RÈGIM ECONÒMIC  
  
Article 7. Recursos ordinaris  
Seran recursos econòmics ordinaris del Col·legi:  
a) Els productes dels béns i drets que posseïsca la corporació, així com dels servicis i activitats que en tot orde desenrotlle.  
b) Els drets d'incorporació així com les quotes periòdiques que els col·legiats hagen de satisfer.   
c) Les quotes per intervenció professional establides d'acord amb els criteris i normativa col·legial vigent, així com els drets de visat realitzats a petició expressa del client o per imperatiu legal.  
  
Article 8. Recursos extraordinaris  
Constituïxen recursos econòmics extraordinaris:  
a) Les subvencions o donatius que es concedisquen al Col·legi per part de l'Estat, entitats públiques o persones privades.  
b) Les quotes extraordinàries que amb tal caràcter puga acordar la Junta General de col·legiats.  
c) El producte de l'alienació del seu patrimoni.  
d) Les quantitats que per qualsevol concepte corresponga percebre al Col·legi quan ?en compliment d'algun mandat, temporal o perpetu- administre qualsevol tipus de béns o rendes.  
  
Article 9. Aplicació dels recursos  
La totalitat dels recursos ordinaris o extraordinaris hauran d'aplicar-se amb caràcter exclusiu al compliment de les obligacions atribuïdes per la Llei de Col·legis Professionals i per les normes estatutàries i reglamentàries i al que s'assenyale, si és el cas, dins del marc normatiu citat, per la Junta General de col·legiats.  
En tot cas el repartiment de les càrregues col·legials entre els seus membres haurà de fer-se amb respecte als principis de justícia distributiva i d'equitat.  
  
Article 10. Regulació  
El Col·legi regularà la seua activitat econòmica per mitjà dels pressupostos.  
La Junta de Govern redactarà l'esborrany del pressupost ordinari o dels extraordinaris si n'hi ha, per a ser sotmesos a coneixement i aprovació de les Juntes Generals de Col·legiats.  
Per a la liquidació d'estos pressupostos se seguiran els mateixos tràmits.  
  
Article 11. Pressupostos  
El pressupost ordinari del Col·legi es redactarà dividit en dos capítols, el d'ingressos i el de despeses; comprendrà un exercici econòmic que coincidirà amb un any natural i haurà d'estar equilibrat.  
El capítol d'ingressos haurà d'acomodar-se als recursos existents i previsibles i el de despeses comprendrà totes les obligacions contretes i les necessàries per a l'òptim funcionament del Col·legi en els seus fins i funcions, així com el dels seus òrgans i servicis.  
Les partides pressupostàries estaran prou detallades per a la seua interpretació i aplicació dels recursos i despeses i, si fóra necessari, se'n redactarà una separata en la qual s'estudie i calcule la quantitat que cada col·legiat ha d'aportar en concepte de quota i complement per a sosteniment del Col·legi.  
Els pressupostos extraordinaris es redactaran sempre amb el mateix criteri que els ordinaris.  
  
Article 12. Destinació dels recursos  
La totalitat dels recursos ordinaris o extraordinaris, hauran d'aplicar-se amb caràcter exclusiu al compliment de les obligacions atribuïdes per la Llei de Col·legis Professionals i per les Normes Estatutàries i Reglamentàries.  
  
CAPÍTOL IV  
DELS COL·LEGIATS  
  
Article 13. Col·legiació  
Fins que no entre en vigor una llei d'àmbit estatal que vinga a modificar el règim actual, és requisit indispensable per a l'exercici de la professió d'arquitecte tècnic, la incorporació a este Col·legi dels qui tinguen establit en la província d'Alacant el seu domicili professional únic o principal, tant per a estos titulats com per als qui estiguen en possessió dels títols espanyols de grau que habiliten per a l'exercici de la professió regulada d'arquitecte tècnic. Això és igualment aplicable per als qui hagen obtingut de l'autoritat competent el reconeixement del dit exercici professional sobre la base de la titulació acadèmica estrangera que ostenten. Així mateix, és obligatòria la col·legiació per als empleats públics en règim funcionarial o laboral quan realitzen treballs particulars, amb independència de la seua relació per a l'Administració.  
  
  
Article 14. Potestat de col·legiació  
Els aparelladors, arquitectes tècnics i enginyers d'edificació que no exercisquen la professió amb el caràcter que s'assenyala en l'article 13, podran col·legiar-se lliurement i tindran dret a ser admesos en el Col·legi si, ostentant la titulació requerida, reunixen les condicions que s'assenyalen en estos Estatuts.  
  
Article 15. Requisits per a la col·legiació  
A la primera sol·licitud d'ingrés en el Col·legi, haurà d'acompanyar-se el títol que habilita legalment per a l'exercici professional o, a falta d'això, certificació d'estudis i resguard d'haver efectuat el pagament dels drets d'expedició, sense perjuí de l'obligació de presentar-lo posteriorment al Col·legi quan obre en el seu poder.   
S'acompanyarà igualment, declaració de no estar inhabilitat per a l'exercici professional.  
De la documentació presentada, el Col·legi expedirà oportú resguard fins que es comunique l'acord de l'admissió per la Junta de Govern dins del termini de trenta dies.  
Quan el sol·licitant figurara prèviament inscrit en un altre Col·legi, bastarà una certificació alliberada per aquell, fent-hi constar les dades de la seua titulació i la declaració que no es troba inhabilitat per a l'exercici professional.  
Bastarà amb la incorporació a un només Col·legi, que serà el del domicili professional únic o principal per a exercir en tot el territori de l'Estat, sense perjuí que entre els col·legis diferents del de la seua inscripció i el de la seua demarcació siguen comunicades les actuacions que vagen a realitzar, a fi de quedar subjecte a les obligacions i competències d'ordenació, intervenció, visat, control deontològic i potestat disciplinària per part d'aquells.  
  
Article 16. Denegació de col·legiació  
La sol·licitud de col·legiació només podrà denegar-se en els supòsits següents:  
a) Quan no s'aporten els documents requerits; en este cas la Junta de Govern sol·licitarà la confirmació a l'autoritat competent per a l'emissió del títol o del certificat dins del termini per a la seua admissió o inadmissió, i sempre que esta pose de manifest l'existència de vicis d'autenticitat o suficiència.  
b) Quan el sol·licitant haguera sigut condemnat per sentència ferma que l'inhabilite per a l'exercici de la professió.  
c) Com a conseqüència de sanció imposada en ocasió d'expedient disciplinari que implique l'expulsió de l'organització col·legial i durant el temps que aquella dure.  
En els supòsits b i c la denegació es limitarà en els seus efectes al temps de la condemna o sanció.  
   
Article 17. Recurs contra la denegació de la col·legiació  
Contra la denegació de la col·legiació podrà interposar-se un recurs ordinari en el termini de trenta dies des que tal negativa haguera sigut comunicada.  
Els interessats als qui es denegue l'admissió en el Col·legi podran tornar a sol·licitar-ne la incorporació, una vegada cessen les causes que en van motivar la denegació.  
  
Article 18. Baixa com a col·legiat  
La condició de col·legiat es perd:  
a) Per renúncia o baixa voluntària sol·licitada per escrit, que l'interessat dirigirà a la Junta de Govern del Col·legi, indicant la data a partir de la qual desitja cessar com a col·legiat, amb una antelació mínima de quinze dies.  
b) Per expulsió del Col·legi acordada segons el que disposen els Estatuts del Consell General, els Estatuts del Consell Autonòmic i estos estatuts.  
c) Per resolució judicial o administrativa ferma que comporte inhabilitació per a l'exercici de la professió.  
d) Per deixar impagades dotze quotes ordinàries o incórrer en qualsevol altre deute davant del Col·legi per import equivalent o superior al referit concepte. A l'efecte, serà necessària la prèvia incoació pel Col·legi del corresponent expedient, i adopció i fermesa del pertinent acord.  
e) Per defunció.  
  
Article 19. Precol·legiació  
La figura del precol·legiat serà objecte de regulació en el seu règim i funcionament per part de la Junta de Govern, que a l'efecte podrà subscriure els oportuns convenis amb les universitats.  
  
Article 20. Cobrament de deutes als col·legiats  
En el supòsit de generar-se deutes per col·legiats derivades de l'impagament tant per drets col·legials sobre intervencions professionals, com per quotes ordinàries i extraordinàries degudament establides, el seu import serà notificat formalment i expressa a l'interessat, i transcorreguts quinze dies sense que aquell haguera liquidat el seu deute o es justificara la improcedència del crèdit reclamat, el Col·legi podrà detraure l'import degut pel Col·legiat, de les liquidacions o havers per treballs professionals, el cobrament del qual es gestione pel Col·legi o de qualsevol saldo a favor seu que hi mantinga.  
  
Article 21. Reingrés en el col·legi  
Els col·legiats que hagueren causat baixa en el Col·legi, hi reingressaran immediatament si es donen els supòsits següents:  
a) Per sol·licitud en què manifesten deixar sense efecte la baixa expressada en el paràgraf a) de l'article 18 d'estos Estatuts.  
b) Pel pagament de quotes i/o deutes retardades.  
c) Per residenciar-se novament en la demarcació del Col·legi.  
En tots els casos, es produirà el reingrés en el Col·legi, abonant prèviament una nova quota d'inscripció.  
  
Article 22. Drets i deures dels col·legiats  
Tots els col·legiats tenen el dret i el deure de participar activament en la vida corporativa, especialment assistir a les Juntes Generals, així com exercir fidelment en els termes establits en els presents Estatuts els càrrecs per als quals van ser elegits.  
Els col·legiats participaran en la vida corporativa a través dels actes següents:  
a) Assistint a les Juntes Generals tant ordinàries com extraordinàries. Tots els col·legiats tindran dret de vot.  
b) Participant en les eleccions.  
c) Dirigint als òrgans col·legials propostes, peticions i esmenes.  
  
d) Participant com a candidat en les eleccions de membres per a la Junta de Govern o de qualsevol altre òrgan del Col·legi.   
L'exercici de la professió regulada d'arquitecte tècnic es regirà per les disposicions legals vigents, estant sotmés a les prescripcions de la Llei de Defensa de la Competència i de la Competència Deslleial, així com al règim legal vigent en matèria d'incompatibilitats legals i a les obligacions d'índole tributària i d'assegurament que en cada moment exigisca la normativa aplicable.  
   
Article 23. Drets davant del col·legi  
Tots els col·legiats en ple ús de les seues atribucions col·legials, tenen el dret a totes les atencions de caràcter professional, social i cultural, que en compliment dels seus fins i funcions haja establit o establisca el Consell General, el Consell Autonòmic o el Col·legi, d'acord amb els seus Estatuts corresponents.  
A més, s'assenyalen amb caràcter específic:  
a) Defensa dels seus interessos professionals i protecció contra l'intrusisme.  
b) Assessorament professional, tècnic i legal.  
c) Elevació del nivell tècnic.  
d) Recurs contra els acords dels òrgans del Col·legi.  
  
Article 24. Obligacions respecte del col·legi  
A més del respecte i compliment de tota la normativa vigent, que regula l'exercici professional dels col·legiats, estos estan obligats respecte al Col·legi:  
a) Al respecte i compliment de tot allò que s'ha preceptuat en estos Estatuts.  
b) Acceptar i complir els acords ferms dels òrgans col·legials.  
c) Informar el Col·legi dels casos d'intrusisme professional que coneguen i actuacions contràries als principis deontològics professionals.  
d) Quan l'actuació professional cesse abans de finalitzar el treball encomanat, indicar les causes que l'hagen motivat, a fi que el Col·legi puga actuar en conseqüència, i conforme al protocol que a estos efectes tinga establit la Junta de Govern per a la tramitació d'expedients en què mitjance resolució de l'arrendament de servicis.  
e) Quan l'actuació professional es produïsca sobre un treball ja començat, bé amb intervenció de distint tècnic, bé en absència de tal, l'entrant haurà d'indicar amb caràcter previ l'específica situació que concórrega en el cas, a l'objecte que el Col·legi puga actuar en conseqüència, i d'acord amb els distints protocols que a estos efectes tinga establits la Junta de Govern per a la tramitació de l'expedient.  
f) Contribuir econòmicament al sosteniment del Col·legi per mitjà del pagament puntual de les quotes ordinàries i extraordinàries que en cada moment s'establisquen, així com l'abonament de les quotes per intervenció professional que hagen sigut fixades pel Col·legi.  
Els col·legiats queden obligats al puntual pagament de les seues aportacions econòmiques al Col·legi, establides d'acord amb el que disposa estatutàriament, qualsevol que en siga la naturalesa. L'incompliment d'esta obligació respecte a les aportacions de caràcter periòdic, durant tres mesos consecutius o quatre d'alterns sense causa justificada, podrà donar lloc, prèvia adopció del corresponent acord, amb notificació al Consell General i la resta de Col·legis a què pertanguen o en els quals tingueren la condició d'acreditats, a la suspensió de tots els drets col·legials que, com a membre de la Corporació, pogueren correspondre'ls.  
La mateixa mesura s'adoptarà en relació amb l'impagament de les quotes per intervenció professional establides, vençudes i líquides, el pagament de les quals es demorara durant un trimestre a partir del seu meritació pel Col·legi   
  
Article 25. Recurs contra acords del col·legi  
Els col·legiats, i interessats legitimats per a això, que consideren lesionats els seus interessos per decisions i acords del Col·legi, podran interposar els recursos següents:  
a) Recurs d'alçada davant del Consell Autonòmic en el termini d'un mes si l'acte fóra exprés, o de tres mesos si mitjançara denegació per silenci administratiu.  
El recurs esmentat podrà presentar-se tant davant del propi Col·legi, com davant del Consell Autonòmic. En el primer cas, el Col·legi haurà de remetre al Consell l'expedient complet, amb el seu informe en el termini de deu dies.  
b) Contra la resolució del recurs d'alçada, o si és el cas del de reposició davant del Consell, recurs contenciós administratiu, en el termini de dos mesos, si és enfront d'acte exprés, o de sis mesos si no mitjança resolució expressa, tot això d'acord amb la Llei de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.  
  
Article 26. Les societats professionals  
Els col·legiats podran desenrotllar l'exercici de la professió sota raó o denominació social, en els termes disposats en la legislació específica reguladora de les societats professionals.   
Les societats professionals s'inscriuran en el Registre especial establit a l'efecte en el Col·legi, en els termes que reglamentàriament s'establisquen. Esta inscripció es realitzarà amb caràcter previ al començament de l'activitat objecte d'esta i serà requisit indispensable per al visat i tramitació dels encàrrecs i treballs contractats per aquella.  
  
Les societats professionals i els professionals que actuen en el seu si estaran sotmesos al règim deontològic i disciplinari establit en els presents estatuts. Sense perjuí de la responsabilitat personal del professional actuant, la societat professional també podrà ser sancionada en el termes establits en el capítol IX.  
Les causes d'incompatibilitat o d'inhabilitació per a l'exercici de la professió que afecte qualsevol dels socis es faran extensives a la societat mentre subsistisquen i es mantinga la participació societària del professional afectat.  
En les activitats professionals sotmeses a visat d'acord amb els presents Estatuts, este s'expedirà, en tot cas, a favor del tècnic o tècnics col·legiats que es responsabilitzen del treball a realitzar.  
El Col·legi podrà establir, mitjançant un acord de la Junta de Govern, drets d'inscripció i de manteniment del Registre de Societats Professionals. Tals drets no tindran, en cap cas, la consideració de quotes de col·legiació a càrrec de les societats.  
  
CAPÍTOL V  
DE L'EXERCICI PROFESSIONAL PELS COL·LEGIATS  
  
Article 27. Modalitats  
Els arquitectes tècnics, podran actuar professionalment:  
a) En règim d'exercici lliure.  
b) En qualitat de funcionari o de tècnic contractat per un organisme públic.  
c) Com a contractat al servici d'una empresa privada o d'altres professionals.  
d) Com a representant de la professió en comissions, tribunals o jurats.  
e) Així com en qualsevol altra forma no específicament prevista en els apartats anteriors per a la qual estiga capacitat o en consonància amb les seues atribucions.  
Siga quina en siga la forma d'exercir la professió, els arquitectes tècnics duran a terme el compliment de la seua funció amb plena independència de criteri. Al marge de l'estatut jurídic a què personal i laboralment puga estar sotmés, assumirà sempre la responsabilitat dels actes que realitze en l'exercici professional.  
Els arquitectes tècnics podran exercir simultàniament la professió en qualsevol de les formes previstes en el paràgraf primer, sempre que no excedisca els límits generals i particulars establits i dispose del temps necessari per a poder atendre les seues comeses, i no quede afecte a incompatibilitat legal.  
En l'exercici de la professió, les atribucions dels arquitectes tècnics vénen regulades pel Decret 265/1971, de 19 de febrer; la Llei 12/86, d'1 d'abril; Llei 38/1999, de 5 de novembre, d'Ordenació de l'Edificació; i per qualsevol altra disposició que complemente o substituïsca les anteriors.  
  
Article 28. Nomenament  
El nomenament dels arquitectes tècnics per a la seua intervenció en les obres o treballs professionals de particulars, es durà a terme pel promotor.  
En les obres de l'Administració per l'organisme corresponent que actue com a promotor, o persona delegada d'este.  
  
Article 29. Pluralitat de nomenament  
En cas de nomenament de diversos col·legiats per a un mateix treball, els honoraris meritats es repartiran en parts iguals al nombre d'aquells, llevat de pacte en contra dels intervinents.  
  
Article 30. Limitacions  
Tots els arquitectes tècnics tindran com a limitacions generals en la realització de la seua activitat professional, les contingudes en la legislació vigent i normes corporatives.  
Els arquitectes tècnics al servici de l'Administració, com a funcionaris i/o contractats, tindran com a limitacions a més de les de caràcter general, les que determine la legislació que els fóra aplicable per la seua condició sectorial.  
Els arquitectes tècnics contractats en règim d'assalariats al servici d'una empresa privada o d'altres professionals tindran com a limitacions, a més de les de caràcter general, les determinades en els seus respectius contractes de treball, sempre que no estiguen en contraposició amb la Legislació vigent.  
En general, els arquitectes tècnics contractats liberalment tindran com a limitacions, les disposades en el contracte lliurement pactat entre les parts.  
  
Article 31. Incompatibilitats  
En l'exercici de la professió dels arquitectes tècnics, regiran les disposicions oficials d'acord amb el que disposa la Llei d'Incompatibilitats i les ressenyades en les normes deontològiques d'actuació professional del Consell General, o d'estos Estatuts.  
  
  
Article 32. Coneixement del Col·legi  
Tots els col·legiats tenen l'obligació d'informar del Col·legi quants treballs professionals els hagen sigut encarregats o realitzen, per a així estar en tot moment acollits als drets i obligacions col·legials de què puguen beneficiar-se en defensa dels seus interessos professionals, sense perjuí de la llibertat de pacte en les condicions contractuals.  
  
A fi de complir les funcions col·legials d'ordenació de l'activitat professional derivades del visat, els col·legiats hauran d'informar el Col·legi, en el termini màxim de trenta dies, de la conclusió de la seua intervenció.  
Quan la intervenció professional cessara abans d'acabar el treball encomanat, hauran d'assenyalar-se pel col·legiat les causes a què tal circumstància es deu, a fi que el Col·legi puga actuar-hi, si és el cas, en conseqüència.  
Quan el nomenament de l'arquitecte tècnic recaiga en un funcionari o personal contractat de l'Administració, quedarà exempt de comunicar-ho al Col·legi, sense perjuí de les obligacions que si és el cas tinga concertades amb l'entitat asseguradora de la seua responsabilitat professional.  
  
Article 33. Visat  
El visat és l'acte administratiu per mitjà del qual, a petició expressa del client, o per imperatiu legal, se sotmeten els documents en què es formalitzen els nomenaments o encàrrecs (per mitjà de la nota-encàrrec i pressupost), o en els qual es materialitzen els corresponents treballs professionals susceptibles d'això, al coneixement, verificació en el seu aspecte formal i control del Col·legi.  
  
Article 34. Comunicació d'encàrrec  
La comunicació d'encàrrec és l'acte administratiu pel qual el col·legiat dóna compte al Col·legi del seu treball professional, per a la seua presa de raó, complint allò que s'ha preceptuat en estos estatuts. La comunicació esmentada haurà de verificar-se a través de la nota-encàrrec i pressupost.  
  
CAPÍTOL VI  
DEL CONTROL I VERIFICACIÓ DELS TREBALLS PROFESSIONALS  
  
Article 35. Funcions del col·legi al visar  
Per l'acte administratiu del visat, el Col·legi exercix les funcions següents:  
a) Comprovar la identitat i habilitació professional de l'autor del treball d'acord amb les dades informatives, que hauran de constar dins de la informació de la finestreta única disponible en la pàgina web del Col·legi.  
b) Comprovar la correcció i integritat formal de la documentació del treball professional d'acord amb la normativa aplicable a aquell.  
c) Informa i assessora, a petició del col·legiat interessat i del seu client, sobre tots els documents que es presenten a visat.  
El visat expressarà clarament quin és el seu objecte, detallant quins extrems són sotmesos a control i informant sobre la responsabilitat que, d'acord amb la normativa vigent, assumix el Col·legi.  
  
Article 36. Tramitació del visat  
Entre la data de presentació de qualsevol document per al seu visat, i examen i estudi de la documentació que l'acompanya, autorització i acte administratiu d'este o denegació si és el cas, no haurà de transcórrer un termini superior a quinze dies.  
El tràmit col·legial del visat donarà lloc al meritació per part del Col·legi dels drets econòmics o taxes corresponents al treball d'acord amb la fórmula establida per la Junta General de col·legiats i el seu cost serà raonable, d'acord amb els preus que tinga publicitats, que en cap cas no podran ser abusius o discriminatoris. El seu pagament serà condició prèvia per a retirar del Col·legi la documentació objecte del visat.  
Els visats podran tramitar-se per via telemàtica.  
  
Article 37. Suspensió del visat  
El Col·legi podrà acordar la suspensió del visat en els supòsits de presumpta incompatibilitat o per altres raons prou justificades.  
  
El Col·legi comunicarà esta incidència dins del termini de quinze dies des de la presentació del document i resoldrà sobre l'atorgament o denegació definitiva del visat en un termini màxim de tres mesos.  
  
  
Article 38. Denegació del visat  
L'acord col·legial de denegació del visat el notificarà el Col·legi en el termini de deu dies a partir de l'adopció de l'acord, i haurà de contindre el text íntegre de la resolució adoptada.  
La notificació es farà al col·legiat i al seu client, indicant a més si és o no acte definitiu en la via col·legial, i si és el cas, l'expressió dels recursos que contra aquell acord corresponguen, òrgan davant el qual hagueren de presentar-se i termini per a interposar-los.  
  
CAPÍTOL VII  
ÒRGANS DE DIRECCIÓ, GOVERN, GESTIÓ I ADMINISTRACIÓ DEL COL·LEGI  
  
Article 39. Enumeració  
Els òrgans de direcció, govern, gestió i administració del Col·legi són els següents:  
a) La Junta General de Col·legiats.  
b) La Junta de Govern.  
  
Secció primera  
De la Junta General de Col·legiats  
  
Article 40. Naturalesa  
La Junta General de Col·legiats és l'òrgan suprem i sobirà de govern del Col·legi. Els acords presos dins de les atribucions que en estos Estatuts es fixen per a aquella, obliguen a tots els col·legiats.  
  
  
Article 41. Constitució  
Està composta pel conjunt dels col·legiats assistents a cada una d'elles.  
Per a la seua legalitat ha de complir els requisits següents:  
a) Que haja sigut convocada reglamentàriament.  
b) Que cada col·legiat assistent es trobe en ple ús dels seus drets col·legials.  
c) Que es trobe constituïda reglamentàriament la mesa de la Presidència.  
d) Que siga presidida pel president del Col·legi o per persona a qui reglamentàriament en corresponga la substitució en cas d'absència justificada.  
  
Article 42. Atribucions  
Són atribucions de la Junta General de Col·legiats:  
a) L'aprovació, revisió i modificació, si és el cas, dels Estatuts Particulars i Reglaments de Règim Interior del Col·legi, sense perjuí de les competències del Consell General, així com les del Consell de la Comunitat Autònoma Valenciana quan este les tinguera.  
b) La determinació de les quotes, ordinàries i extraordinàries, de col·legiació, drets per intervenció professional i drets de visat.  
c) Aprovar els pressupostos ordinaris i extraordinaris del Col·legi i les liquidacions de pressupostos corresponents, d'acord amb el que establix l'article 44 A-c d'estos Estatuts.   
d) Decidir i aprovar sobre les propostes d'inversió dels béns del Patrimoni del Col·legi i, en especial, sobre l'adquisició o venda de béns immobles, que hauran d'anar acompanyades del pressupost corresponent, sempre que es tracte d'inversions en béns susceptibles d'això.  
e) Aprovar les propostes d'establiment de delegacions del Col·legi en la seua zona de demarcació, la supressió de les existents, o la integració o adhesió a òrgans col·legials d'àmbit interprovincial o autonòmic, fixant, si és el cas, les normes del seu funcionament i donant compte d'això al Consell General i al Consell Autonòmic.  
  
f) Aprovar les propostes de Junta de Govern sobre el nomenament de nous membres que hagen de substituir els existents en cas de cessament de la seua activitat com a tals, per produir-se el seu vacant definitiva amb motiu de dimissió o absència no temporal, i exclòs el càrrec de president, que requeriria convocatòria d'eleccions extraordinàries, igual que en el supòsit d'excedir les vacants el 50% dels càrrecs.  
g) Crear comissions, quan així ho estime convenient per a millor estudi dels assumptes professionals i col·legials que ho requerisquen, tot regulant-ne si fóra necessària la composició i el funcionament.  
h) Conéixer i resoldre, a la vista de l'exposició de la memòria de l'exercici, l'actuació de la Junta de Govern i la resta d'òrgans del Col·legi, aprovant o censurant, si és el cas, la gestió d'aquella i d'estos.  
  
i) Resoldre sobre les mocions de confiança o, censura cap a l'actuació dels membres de la Junta de Govern, d'acord amb les normes que s'establisquen en estos Estatuts (article 63).  
j) Ratificar, si és el cas, aquelles actuacions de les atribuïdes a la Junta General, dutes a terme per la Junta de Govern que, pel seu caràcter imprevist, inajornable o urgent, no hagueren pogut sotmetre's amb caràcter previ a la Junta General.  
  
Article 43. Classes de Juntes Generals de Col·legiats  
Pel seu caràcter, la Junta General de Col·legiats pot ser de dos classes:  
a) Ordinària  
b) Extraordinària.  
   
Article 44. Junta Ordinària  
És Junta General Ordinària de Col·legiats, qualsevol de les dos que obligatòriament han de ser convocades i realitzades durant l'any.  
A. Primera Junta General Ordinària de Col·legiats  
La primera ha de realitzar-se dins del primer semestre i en el seu orde del dia, han d'incloure's necessàriament els temes següents:  
a) Memòria de la Junta de Govern en què amb claredat i precisió, s'exposarà un resum de la labor realitzada l'any precedent, així com la gestió realitzada per la resta d'òrgans del Col·legi i els fets que hagen tingut lloc de major relleu en la vida col·legial i professional.  
b) Presentació dels comptes i resultats tant del pressupost com de la situació del Patrimoni de l'any anterior i les seues possibles variacions, per al seu coneixement, examen, debat i aprovació, si és procedent.  
  
c) La liquidació de cada exercici haurà d'anar acompanyada igualment, del desglossament de tresoreria i l'estat actual del Patrimoni del Col·legi, tant pel que fa a béns mobles i immobles, amb indicació dels seus valors inicials de compra, i incloent les amortitzacions acumulades si és el cas.  
La suma de les desviacions positives de totes les partides en la liquidació del pressupost col·legial, no podrà superar el 8% del pressupost total aprovat. A l'efecte es tindran en compte únicament les desviacions positives, no computant-se les negatives.  
Per al millor coneixement dels col·legiats, els esmentats documents hauran d'estar a la seua disposició en les oficines col·legials, almenys amb quinze dies d'antelació a la realització de la Junta.  
B. Segona Junta General Ordinària de Col·legiats  
La segona Junta General Ordinària es realitzarà durant el quart trimestre i com a temes imprescindibles en l'orde del dia han de figurar:  
  
a) Memòria de la Junta de Govern, sobre actuacions que desitja portar a efecte durant l'exercici de l'any vinent i explicació de les directrius, coordenades i paràmetres que s'han tingut en compte en la redacció de l'esborrany del Pressupost del Col·legi; i,  
b) Esborrany del Pressupost del Col·legi que ha de regir en l'exercici econòmic de l'any pròxim per al seu coneixement, examen, debat i aprovació, si és procedent. Els documents hauran d'estar a disposició dels col·legiats, almenys amb quinze dies d'antelació a la realització de la Junta.  
Podran incloure's també en l'orde del dia de qualsevol de les juntes generals ordinàries, tots aquells assumptes que, per la seua importància, la Junta de Govern acorde, així com els que sol·licitaren els col·legiats en la forma que es determina en els articles 46 i 51 dels presents Estatuts.  
  
Article 45. Juntes extraordinàries  
Tindran caràcter de juntes extraordinàries, qualsevol altra Junta General de Col·legiats que es realitze durant el curs de l'any. Els punts o temes a tractar-hi podran ser únics o diversos.   
Qualsevol de les dos juntes generals ordinàries no seran considerades com a extraordinàries, si a més dels temes pressupostaris en el seu orde del dia estan inclosos altres temes aliens a estes matèries.  
  
Article 46. Promoció  
Les juntes ordinàries seran fixades a iniciativa de la Junta de Govern i les juntes generals extraordinàries de col·legiats seran promogudes per acords de la Junta de Govern del Col·legi, o per sol·licitud dels col·legiats.  
Els col·legiats dirigiran escrit a la Junta de Govern del Col·legi, en el qual exposen amb claredat els temes a tractar i els motius que en justifiquen la convocatòria, acompanyant els plecs de firmes d'almenys l'1% dels col·legiats del cens, amb expressió del número col·legial, nom i cognoms. Podran acompanyar també a l'escrit de sol·licitud la documentació que consideren oportuna, o la que amb caràcter complementari li siga sol·licitada per la Junta de Govern del Col·legi.  
Si, per circumstàncies urgents fóra necessari realitzar-la abans del temps que s'assenyala en estos Estatuts, una comissió formada d'entre els col·legiats sol·licitants, gestionarà esta circumstància amb la Junta de Govern.  
  
Article 47. Convocatòria  
La convocatòria a reunió dels col·legiats en Junta General, es farà per mitjà d'un escrit o comunicació firmat pel president del col·legi.  
  
En l'escrit o comunicació esmentat, constarà de forma clara i detallada:  
a) Classe de junta, ordinària o extraordinària.  
b) Data de la realització.  
c) Lloc on es farà.  
d) Hora de començament de la sessió en primera i segona convocatòria.  
e) Orde del dia provisional o definitiu, i  
f) Detall de la documentació que s'acompanye si és el cas.  
La convocatòria a una Junta General es farà en dos fases, una primera amb l'orde del dia provisional i una segona, deu dies abans de la realització amb l'orde del dia definitiu.  
  
Article 48. Orde del dia  
Necessàriament les juntes generals ordinàries tindran un orde del dia provisional i previ, que serà elaborat per la Junta de Govern i remés als col·legiats amb trenta dies d'antelació a la realització de la Junta i un altre posterior definitiu que serà enviat amb deu dies d'antelació.  
  
  
Article 49. Documentació  
Amb 15 dies d'antelació a la realització d'una Junta General Ordinària, la documentació relativa als punts que han de tractar-s'hi, estarà en el Col·legi a disposició de quants col·legiats vullguen consultar-la.  
  
Serà potestativa de la Junta de Govern del Col·legi la decisió d'enviar la documentació de la Junta per correu als col·legiats o entregar-la als assistents moments abans o durant el curs de la sessió, sense perjuí del pronunciament de la pròpia Junta General. En tot cas, la documentació esmentada estarà al Col·legi, a disposició dels col·legiats amb quinze dies d'antelació.  
  
Article 50. Temps de preparació  
Entre l'anunci o primer escrit de convocatòria d'una Junta General de Col·legiats i la data de la seua realització ha de mitjançar un temps per a l'estudi i preparació dels temes pels col·legiats, o per la Junta de Govern del Col·legi.  
A este fi, s'estableix:  
a) Que transcórreguen trenta dies naturals, almenys, des de la data de la seua convocatòria en juntes ordinàries.  
b) En juntes extraordinàries es podrà reduir este temps a només deu dies naturals, si hi haguera motiu que en justifique la urgència de la realtizació.  
c) En cas de ser sol·licitada pels col·legiats, haurà de realitzar-se dins dels trenta dies naturals comptats a partir de la presentació de la sol·licitud.  
  
Article 51. Inclusió de punts en l'orde del dia  
La Junta de Govern podrà incloure en l'orde del dia d'una Junta General, aquells assumptes que per la seua importància acorde, siga ordinària o extraordinària.  
Els col·legiats també podran incloure temes a tractar en les juntes generals, abans de la remissió de l'orde del dia definitiu, sol·licitant-ho per mitjà d'un escrit dirigit a la Junta de Govern del Col·legi, en el qual exposen amb claredat els punts que es pretenen incloure i els motius que ho justifiquen, acompanyant els plecs de firmes amb expressió del número col·legial, nom i cognoms. Podran acompanyar també a l'escrit de sol·licitud la documentació que consideren oportuna o la que, amb caràcter complementari, li siga sol·licitada per la Junta de Govern del Col·legi.  
  
Article 52. Realització  
Les juntes generals ordinàries o extraordinàries es realitzaran sempre en el dia i hora assenyalats, bé siga en primera convocatòria, d'assistir com a mínim la meitat més un dels col·legiats, o en segona, trenta minuts després, siga quin en siga el nombre d'assistents.  
La mesa podrà sol·licitar en qualsevol moment l'acreditació de col·legiat dels assistents.  
  
Article 53. Constitució de la mesa  
La mesa de la Presidència de la Junta estarà constituïda pel president i secretari del Col·legi i, potestativament, per altres membres de la Junta de Govern a decisió d'esta, més les persones que amb caràcter d'assessors o ponents s'estime incloure en virtut de la naturalesa dels temes a tractar. La decisió sobre la presència d'assessors en la mesa de l'Assemblea correspon indistintament a la Junta General de Col·legiats o a la Junta de Govern.  
En cas de vacant, provisional o definitiva, o absència del president i/o del secretari, el substituirà el vicepresident o un altre membre de la Junta de Govern.  
La no-assisstència dels membres de la Junta de Govern a l'Assemblea, haurà de ser justificada davant dels presents.  
  
Article 54. Primer punt a tractar  
Oberta la sessió el primer punt a tractar serà obligatòriament l'aprovació de l'acta de la Junta anteriorment realitzada.  
Amb este fi haurà de figurar com a primer punt de l'orde del dia.  
Es complirà este tràmit procedint-se a la lectura de l'esborrany de l'acta pel secretari del Col·legi. La Junta General, per unanimitat, podrà decidir, donar per llegida l'acta, per conéixer-ne el contingut.  
En finalitzar la seua lectura els assistents podran fer quantes observacions, puntualitzacions o demanar els aclariments que estimen precisos sobre el contingut de l'acta sotmesa a aprovació.  
Finalitzada la lectura, el president preguntarà si s'aprova pels assistents. Cas de no haver-hi resposta en contra s'entendrà que és aprovada per unanimitat, en cas contrari se sotmetrà a votació.  
En cas de sotmetre's a votació, les actes de les juntes generals de col·legiats s'aprovaran per majoria simple de vots dels presents que van assistir a la Junta a què corresponga i se n'autentificarà el contingut per mitjà de diligència del secretari amb el vistiplau del president.  
  
Article 55. Qüestions prèvies i d'orde  
Una vegada aprovada l'acta de la Junta anterior, és quan vertaderament comencen a tractar-se els temes que justifiquen el trobar-se reunits els col·legiats en Junta General.  
A este efecte el president abans d'entrar en matèria preguntarà als assistents si hi ha qüestions prèvies o d'orde a considerar, o exposarà les que presente la Junta de Govern, si les haguera, per a resoldre en conseqüència.  
Com a qüestions prèvies s'entendran aquelles propostes que a la Junta se li plantegen sobre sistematització dels estudis, debats, votacions o alteracions de l'orde del dia, en virtut del caràcter o peculiaritats dels assumptes a tractar.  
Com a qüestions d'orde s'entendran aquelles que es referisquen a requisits o preceptes estatutaris de compliment obligatori.  
Les intervencions per a estes qüestions, tant de cada un dels assistents com dels membres de la mesa no podran ser superiors a tres minuts i una vegada resoltes pel president, es consideraran ultimades, per la qual cosa davall cap pretext no podran plantejar-se novament.  
Article 56. Exposició dels assumptes  
Abans d'estudiar cada tema específic de l'orde del dia, que es farà per orde rigorós, el secretari donarà lectura a cada punt, invitant a continuació al ponent, qui en realitzarà l'exposició, acabada la qual es passarà al seu estudi, debat i votació, si és escaient.  
No obstant això, el president, per voluntat pròpia o per atendre la sol·licitud de qualsevol dels assistents, podrà convidar qualsevol membre de la mesa o dels presents perquè complemente esta introducció si es dóna la circumstància en la persona designada que és coneixedor del tema per la seua competència o per altres raons que l'avalen.  
  
Article 57. Desenrotllament dels debats  
Per al desenrotllament dels debats, es tindran en compte les normes següents:  
a) Que se sol·licitarà la intervenció per mitjà de mà alçada, identificant-se amb nom i cognoms i número de col·legiat.  
b) Que s'esperarà el torn d'intervenció per al qual serà cridat.  
  
c) Que es procurarà concreció en les intervencions.  
d) Que es tindrà dret a un segon torn d'intervenció, i  
e) Que es tindrà així mateix dret a rèplica, sol·licitant-ho igualment.  
  
Per al compliment d'estes normes el secretari anirà prenent nota de les sol·licituds d'intervenció, així com de les de rèplica a fi de poder establir l'orde de l'ús de la paraula.  
  
Article 58. Harmonia en les discussions  
Per a aconseguir la bona harmonia en les discussions, agilitzar els debats i evitar desviacions dels temes, el president actuarà com a moderador.  
Cridarà a l'orde al col·legiat que fent ús de la paraula es desvie del tema, faça afirmacions sense fonament, al·lusions inconvenients, tracte d'alterar els ànims dels assistents, o s'excedisca en un temps raonable d'intervenció.   
Així mateix procedirà amb qualsevol altre assistent a la Junta, que sense estar fent ús de la paraula, interrompa o tracte d'obstaculitzar el normal desenrotllament de la sessió, o pretenga tindre nombre més gran d'intervencions de les reglamentàries.  
Farà una primera amonestació per estos motius a qui en fóra mereixedor, advertint-lo que en cas de reincidència podrà expulsar-lo temporalment o definitiva de la Junta.  
  
Article 59. Intervenció dels membres de la mesa  
La intervenció dels membres de la mesa de la Presidència de la Junta si es fa com a participants en els debats, s'ajustarà a les normes establides en estos Estatuts.  
Si la seua intervenció és sol·licitada en el curs d'estos pel col·legiat que, en aquell moment, està fent ús de la paraula, es farà a continuació i pel temps necessari.  
El col·legiat després de la intervenció del membre de la mesa podrà fer ús del seu dret a una segona intervenció i a més al de rèplica.  
  
Consumits els temps d'intervenció i de rèplica del col·legiat, així com el del membre de la mesa en les seues explicacions i respostes, el moderador donarà per conclòs el debat, llevat que per la seua naturalesa i importància, estime concedir un temps addicional.  
  
Article 60. Conclusions dels debats  
El moderador considerarà conclosos els debats quan s'hagen esgotat les intervencions sol·licitades, o bé quan quedant encara algunes per realitzar-se, a causa del temps transcorregut, considere que les intervencions són reiteratives i que els temes, no obstant això, al seu parer, han quedat àmpliament debatuts.  
Així ho manifestarà i farà a continuació el resum amb la proposta que procedisca, per a l'acord pertinent, procedint-se a continuació a la votació, si fóra necessària.  
  
Article 61. Votacions  
En les juntes generals, tant ordinàries com extraordinàries, tots els col·legiats assistents tindran dret de vot.  
S'entendrà que hi ha unanimitat en una votació quan al preguntar el president si s'aprova l'assumpte sotmés a debat, cap col·legiat no hi manifeste el contrari. En tot cas, el president podrà proposar que es realitze votació.  
En el cas de no existir unanimitat, els acords s'adoptaran per majoria simple de vots entre els col·legiats assistents, a excepció d'aquells casos en què es requerisca majoria proporcional.  
  
Article 62. Classes de votacions  
Les votacions seran de tres classes: ordinària, nominal i per papereta.  
La votació ordinària es verificarà alçant-se en l'orde que establisca el president, els qui aproven la votació que es debat, els qui desaproven i els qui s'abstinguen, i serà la modalitat que s'adopte en principi.  
  
La votació nominal es realitzarà dient el col·legiat els seus dos cognoms seguits de la paraula (sí) o (no) o (m'abstinc), i tindrà lloc quan ho sol·liciten com a mínim la desena part dels assistents.  
La votació per papereta haurà de realitzar-se quan la demanen la tercera part dels assistents a la Junta, o la propose el president amb el consens de la mesa, per considerar que afecta el decor dels col·legiats. En este últim cas i si així es decidira per la mesa podrà ser a més secreta, sense identificació del votant en la papereta.  
El vot podrà exercir-se per delegació i es durà a terme per mitjà d'imprés oficial del Col·legi, degudament numerat per a cada col·legiat en el qual figurarà el seu nom, cognoms i número de col·legiat, i que constarà de dos parts, una de les quals constituirà el justificant de la delegació en què es designarà al col·legiat en què es delega, havent de figurar-hi la firma del delegant, servint l'altra part de l'imprés com a justificant per als col·legiats que assistisquen personalment a l'Assemblea.   
Els impresos de delegació hauran d'entregar-se al secretari de la mesa a l'inici de la sessió. Cada col·legiat no podrà ostentar més de set delegacions de vot.  
  
Article 63. Majoria proporcional  
Es requerirà el vot favorable de les dos terceres parts dels assistents a una Junta General, en els casos següents:  
a) Per a l'aprovació, revisió o modificació dels presents Estatuts.  
  
b) Per a l'adquisició, alienació o venda de béns del Patrimoni del Col·legi.  
c) Per als vots de censura a la Junta de Govern del Col·legi, o a qualsevol dels seus membres.  
d) Per als vots de censura, a qualsevol òrgan de gestió o servici del Col·legi.  
e) Per a l'aprovació de possibles nous nomenaments de membres de Junta de Govern que, a proposta d'esta, hagen de substituir vacants definitives per dimissió o absència no temporal, excepció feta del càrrec de president, supòsit que requeriria la convocatòria d'eleccions extraordinàries, igual que en el cas d'excedir les vacants el 50% dels càrrecs.  
  
f) Creació o dissolució d'entitats mercantils.  
g) En els processos de fusió, absorció, segregació i dissolució.  
  
Article 64. Acords  
Els textos dels acords seran redactats durant la sessió i el secretari del Col·legi procedirà a la seua lectura, a fi que els assistents coneguen el seu contingut i la forma en què quedaran ressenyats en l'acta de la Junta. No es podran prendre acords sinó sobre punts que figuren en l'orde del dia de la reunió.  
  
Article 65. Recursos contra els acords  
Contra els acords adoptats per la Junta General de Col·legiats, es podrà recórrer personalment o col·lectivament en raó a l'existència de:  
a) Defectes de fons o vicis de forma en la seua adopció.  
b) Lesió per als interessos professionals o personals dels interessats.  
  
Les accions que es podran exercitar són els recursos previstos en l'article 25 d'estos Estatuts.  
  
Article 66. Efectivitat i execució dels acords  
Els acords adoptats en les juntes generals produïxen efecte en els seus propis termes i a partir de la data en què se'n decidisca l'entrada en vigor.  
Article 67. Precs i preguntes  
En tota Junta General, com a últim punt de l'orde del dia, haurà d'incloure's este apartat.  
S'hi escoltaran els precs que qualsevol dels assistents desitge fer a la Junta, així com es preguntarà i respondrà per qui corresponga totes aquelles qüestions informatives o els suggeriments que se susciten.  
  
En este apartat no es podran tractar els assumptes a fons, només assenyalar-se i comentar-se sense arribar a resolucions sobre ells.  
Finalment i com a norma general, es plantejaran temes per als quals no siguen necessaris antecedents o estudis de documentació adequada.  
  
Article 68. Duració de les sessions  
Es procurarà que la totalitat de la Junta General es realitze d'una sola vegada, però si per la naturalesa, extensió o documentació addicional o consultes a realitzar fóra aconsellable una o més sessions, pels assistents s'acordarà el moment de la interrupció i el lloc, dia i hora de la seua continuació fins a la seua total conclusió.  
  
Article 69. Actes  
La redacció de les actes de les juntes generals de col·legiats, correspon al secretari del Col·legi, podent ser auxiliat pel seu personal i mitjans materials que considere oportuns. La seua formalització es durà a terme, no de forma literal, sinó sintetitzant els debats i acords que s'adopten.  
Hi han de figurar a més de la cita del lloc, dia i hora del començament i conclusió, la relació nominal de col·legiats assistents, deixant constància en entrar a l'Assemblea.  
A més de ressenyar-hi els acords adoptats, que es redactaran durant la sessió, com s'ha indicat adés, els paràgrafs que els assistents desitgen que se citen en ella figuraran amb la indicació del nom i cognoms, i número col·legial del proponent o proponents.  
La Junta General, a petició del president podrà denegar la inclusió d'estos paràgrafs per mitjà de votació aprovada per majoria simple.  
  
Article 70. Custòdia de les actes  
Les actes de les juntes generals aprovades s'assentaran en el Llibre d'Actes que forma part de la documentació del Col·legi.  
Les que de moment no es troben en esta situació, el seu esborrany es trobarà igualment custodiat en el Col·legi.  
Els col·legiats podran consultar les actes de les juntes generals estiguen o no aprovades, sol·licitant-ho en la Secretaria del Col·legi, on podran fer-ho sense traure-les-en.  
En el cas de necessitar còpia, se sol·licitarà al secretari del Col·legi, que ho farà per mitjà de la certificació corresponent.  
  
Article 71. Publicitat dels acords  
Els esborranys de les actes de juntes generals, es remetran als col·legiats dins dels trenta dies següents a la realtizació, excepte acord exprés en contra de la Junta General esmentada.  
  
Secció Segona  
De la Junta de Govern  
  
Article 72. Naturalesa  
A la Junta de Govern del Col·legi li correspon la seua direcció i administració.  
  
Article 73. Composició  
La Junta de Govern està composta i integrada per president, secretari, tresorer-comptador i dos vocals.  
  
Article 74. Competències i atribucions  
En les seues actuacions la Junta de Govern tindrà en compte en cada moment la legislació, normes i mandats que per a cada cas estiguen vigents, podent recórrer a quants assessoraments jurídics siguen necessaris.  
Són funcions específiques de la Junta de Govern:  
1. Amb relació als col·legiats:  
a) Resoldre sobre l'admissió de les sol·licituds de col·legiació i d'acreditació.  
b) Vetlar pel comportament professional dels col·legiats.  
c) Promoure les oportunes accions per a impedir l'exercici de la professió als que no posseïren habilitació legal per a això.  
d) Publicar les convocatòries d'eleccions per a proveir els càrrecs de la Junta de Govern.  
e) Proposar a la Junta General de Col·legiats el nomenament de nous membres de Junta de Govern que hagen de substituir als existents en cas de cessament de la seua activitat com a tals, per produir-se el seu vacant definitiva amb motiu de dimissió o absència no temporal, i exclòs el càrrec de president que requeriria convocatòria d'eleccions extraordinàries, igual que en el supòsit d'excedir les vacants el 50% dels càrrecs.  
2. En relació amb la vida econòmica del Col·legi:  
a) Recaptar i administrar els fons del Col·legi, d'acord amb els pressupostos i inversions aprovades en la Junta General,   
b) Redactar els pressupostos i retre els comptes anualment a la Junta General de Col·legiats.  
c) Redactar la liquidació de cada exercici, acompanyada del desglossament de tresoreria i l'estat actual del patrimoni del Col·legi tant pel que fa a béns mobles i immobles, amb indicació dels seus valors inicials de compra, i incloent-hi les amortitzacions acumulades, si és el cas.  
d) Autoritzar els moviments de fons en els casos d'obertura o traspassos de comptes bancaris. També podrà realitzar operacions bancàries de depòsits a renda fixa i termini màxim de dos anys en entitats de reconeguda solvència, sense autorització expressa de la Junta General.   
3. En relació amb els organismes oficials en el seu mateix àmbit territorial:  
a) Defendre els col·legiats en l'exercici de les seues funcions professionals.  
b) Gestionar, en nom del Col·legi, quantes millores estime convenients per al millor desenrotllament de la professió en l'àmbit col·legial, així com tot allò que puga redundar en interés professional dels aparelladors, arquitectes tècnics i enginyers d'edificació.  
4. De caràcter general:  
a) L'execució dels acords col·legials i qualssevol altres funcions que se li atribuïsquen en altres articles dels Estatuts Generals o dels presents Estatuts.  
b) També competix a la Junta de Govern la realització de qualssevol altres funcions que no estiguen expressament atribuïdes a la Junta General de Col·legiats, així com aquelles altres per a les quals, inclús estant-li atribuïdes, no puga obtindre's l'acord previ de la Junta General de col·legiats per raons inajornables d'imprevisibilitat o d'urgència, degudament acreditades, amb l'excepció de les matèries per a les quals estos Estatuts requerisquen quòrum especial d'assistència i votació qualificada, així com les que es referixen a l'aprovació de pressupostos ordinaris o extraordinaris o a la seua liquidació.  
  
Article 75. Nomenaments  
Els membres de la Junta de Govern del Col·legi seran elegits per sufragi entre tots els col·legiats que tinguen la condició d'electors.  
  
El nomenament el farà el Consell General, per mitjà de l'expedició de la corresponent credencial, d'acord amb el resultat de les eleccions.  
  
  
Article 76. Substitucions  
L'absència de qualsevol membre de la Junta de Govern per malaltia, o motius de caràcter temporal, se suplirà amb un dels vocals de la Junta.  
  
  
Article 77. Dimissions  
La dimissió o vacants no temporals d'un o més components de la Junta de Govern del Col·legi amb el límit del 50% dels càrrecs incloses les vocalies, permetrà a la Junta de Govern la proposta dels col·legiats substituts que, complint els requisits per a ser candidats puguen exercir els càrrecs vacants durant la corresponent legislatura i fins a la convocatòria de les noves eleccions, de conformitat amb el que establix l'article 63.e dels presents Estatuts.  
Quan es produïsca la dimissió del president o per dimissió o altres causes queden vacants més del 50% dels càrrecs, incloses les vocalies, es procedirà pel Consell General a la designació d'una Junta d'Edat en la forma estatutàriament establida, amb l'específica funció de convocar eleccions extraordinàries.  
  
Article 78. Moció de censura   
A) La Junta de Govern i qualsevol dels seus membres podran ser sotmesos a moció de censura, a iniciativa del 5% del cens dels col·legiats.   
Les mocions es presentaran per escrit i firmades, davant de la Junta de Govern. Plantejada una moció de censura, el president convocarà la Junta General Extraordinària en el termini màxim d'un mes, per a la seua discussió i ser sotmesa a referèndum per a la seua ratificació per votació de conformitat amb el que establix l'article 63 dels presents Estatuts.  
De produir-se la ratificació d'una moció de censura total (de tots els seus membres), es procedirà a instar el Consell General perquè designe una Junta d'Edat en els termes indicats en l'article 110 dels presents Estatuts.  
De produir-se la ratificació d'una moció de censura parcial, s'aplicarà el procediment establit en l'article 77 dels presents Estatuts.  
  
B) També podran ser sotmesos a moció de censura qualssevol altres òrgans de gestió i/o servicis del Col·legi a iniciativa del 5% del cens dels col·legiats, que es presentarà per escrit i firmada davant de la Junta de Govern, havent de convocar-se Junta General Extraordinària en el termini d'un mes, llevat que dins del dit terme estiga prevista la realització de Junta General Ordinària, i això a fi de la seua possible ratificació d'acord amb el que establix l'article 63.  
De ratificar-se la moció de censura, la Junta General també adoptarà les decisions complementàries que resulten procedents respecte de les persones afectades.  
   
Article 79. Del president  
En correspon al president del Col·legi la representació legal, exercitant també aquelles funcions que s'assenyalen a continuació.  
  
Presidirà les reunions de la Junta General i de la Junta de Govern, així com de totes les comissions que es constituïsquen en el si del Col·legi, a les sessions del qual assistisca. En els casos d'empat en les votacions, dirimirà les qüestions suscitades amb vot de qualitat.  
El president exercirà la direcció corporativa, vetlant en tot moment pel seu més eficaç desenrotllament i pel compliment dels acords col·legials. Serà igualment ordenador dels pagaments que es realitzen amb càrrec als fons del Col·legi, podent firmar amb el tresorer-comptador documents per al moviment de fons.  
Finalment autoritzarà amb la seua firma les actes, còpies i qualsevol altre document col·legial que es considere precís.  
  
Article 80. Del vicepresident  
A proposta del president i per acord de la majoria absoluta de la Junta de Govern, es nomenarà un vicepresident, qui el substituirà en cas d'absència, malaltia o vacant. Recaurà sempre sobre un dels vocals.  
  
Podrà ser cessat en el seu càrrec pel mateix procediment pel qual va ser nomenat.   
Als efectes procedents, tindrà reconeguda la seua firma en les entitats bancàries on hi haja fons col·legials.  
De tal nomenament es donarà compte immediat als col·legiats.  
  
Article 81. Del secretari  
El secretari tindrà a càrrec seu la documentació del Col·legi.  
Alçarà acta de totes les reunions que es realitzen i expedirà les certificacions que se sol·liciten, amb el vistiplau del president.  
Dirigirà els servicis administratius del Col·legi, serà cap de Personal i cuidarà el Registre de Col·legiats, en el qual del mode més complet i actualitzat possible es consignarà l'historial professional de cadascun.  
  
Article 82. Del tresorer-comptador  
Correspon al tresorer-comptador ordenar la comptabilitat del Col·legi, prenent nota en els llibres oficials dels cobraments i pagaments efectuats, estenent els lliuraments que se sotmetran a l'orde de pagament i al vist i plau del president; formarà l'estat de fons mensuals i firmarà amb el president, si és el cas, els documents per a moviments de fons del Col·legi  
Igualment li correspondrà la formalització dels balanços, inventaris i específicament la redacció i liquidació dels pressupostos del Col·legi, que cada any seran sotmesos a la Junta de Govern per a la seua posterior aprovació en Junta General de Col·legiats.  
Correspon també al tresorer-comptador efectuar els cobraments i pagaments ordenats pel president, previ l'oportú lliurament, prenent les garanties precises per a salvaguardar els fons i Patrimoni del Col·legi, firmant amb el president, si és el cas, els documents per a moviments de fons del Col·legi.  
Així mateix li correspon l'estudi de la inversió dels fons del Col·legi i de transformació del patrimoni del Col·legi, que hauran de ser conegudes per la Junta de Govern i que seran sotmeses a coneixement i aprovació de la Junta General de Col·legiats, tret de les operacions bancàries de depòsits a renda fixa i termini màxim de dos anys en entitats de reconeguda solvència.  
  
Article 83. Dels vocals  
Els vocals tindran a càrrec seu les àrees que els siguen encomanades pels òrgans del Col·legi o pel seu president, i podrà formar part dels grups de treball que es creen d'acord amb les necessitats del Col·legi. A més substituiran els càrrecs específics en cas d'absència i malaltia i els exerciran, en casos de vacant definitiva, fins a la seua provisió reglamentària.  
  
Article 84. Responsabilitats  
Cada un dels membres que formen part de la Junta de Govern, dins de les seues competències respectives i com a membres d'un òrgan col·legiat, serà responsable de les seues actuacions davant de la Junta de Govern, amb caràcter individual, i davant de la Junta General de Col·legiats, individualment i col·lectiva.  
  
Article 85. Reunions  
La Junta de Govern es reunirà almenys una vegada per setmana, excepte períodes vacacionals o acord exprés de la pròpia Junta.  
  
Article 86. Validesa de les reunions  
Perquè la reunió de la Junta de Govern siga vàlida precisa que:  
a) Haja sigut convocada reglamentàriament.  
b) Que n'estiga constituïda la Presidència.  
c) Que es reunisquen la majoria dels seus membres.  
  
Article 87. Sol·licitud de la reunió  
Les reunions urgents de la Junta de Govern podran ser en virtut:  
a) D'iniciativa del president.  
b) De sol·licitud verbal al president d'un o més membres de la  
Junta de Govern, i  
c) Per sol·licitud al president d'un o més col·legiats per a resoldre urgentment sobre un assumpte o assumptes que els concernisca, advertint si desitgen estar presents, no sent necessari que siga per escrit per a major agilitat del tràmit.  
  
Article 88. Orde del dia  
En les juntes de govern regulars o ordinàries, en l'orde del dia serà preceptiu que figure, almenys:  
a) Lectura i aprovació de l'acta de la Junta anterior.  
b) Compliment d'acords.  
c) Informe de membres i personal del Col·legi.  
En les urgents o extraordinàries, només els temes a tractar.  
  
Article 89. Assistència dels membres de la junta  
Tots els membres components de la Junta de Govern tenen l'obligació ineludible de la seua assistència puntual a les seues sessions.  
Les faltes d'assistència hauran de justificar-les degudament i les seues absències seran cobertes per mitjà d'allò que s'ha disposat en estos Estatuts.  
Les absències injustificades donaran lloc a l'aplicació de les sancions o penalitzacions que, a proposta del president, la Junta acorde.  
  
Article 90. Assistència d'altres persones  
A les sessions de la Junta de Govern, podran assistir persones alienes a aquella, invitades pel president, si a juí seu o per suggeriment de membres de la Junta, se'n considera convenient la presència per a emetre informes, assessorament o aportació de dades i documentació per al millor coneixement i estudi dels temes a tractar.  
  
El president fixarà el moment de la intervenció d'estes persones i si estes actuacions seran ocasionals o durant tota la sessió, així com el moment de donar-les per concloses, fixant el moment de retirar-se de la sessió.  
   
Article 91. Realització i desenrotllament de les sessions  
Les sessions de la Junta de Govern, es realitzaran habitualment a la sala de juntes de la seu col·legial.  
La forma en què es desenrotllaran serà acordada durant en el seu decurs, d'acord amb el que dispose el president i acorden els reunits.  
  
Es disposarà per al seu desenrotllament, de la documentació que fóra necessari consultar als arxius del Col·legi.  
  
Article 92. Actes  
De totes les reunions de la Junta de Govern es redactarà una acta.  
Les actes, una vegada aprovades, s'arxivaran en el registre corresponent, i seran subscrites per tots els membres de la Junta de Govern assistents a la reunió que es tracte.  
Les actes formaran part de la documentació del Col·legi, i estaran a disposició de qualsevol col·legiat que desitge examinar-les, amb la sol·licitud prèvia respecte d'això.  
En la redacció de les actes de les reunions de la Junta de Govern, competència del secretari del Col·legi, podrà col·laborar el personal del Col·legi que es designe com a assistent de la Junta en la presa de dades i facilitació de documentació i la resta de membres de la Junta, els que com a coneixedors i responsables dels assumptes a tractar, podran precisar amb major exactitud i concisió, bé verbalment o per escrit, els informes, assumptes tractats i els acords adoptats.  
Esta norma es tindrà en compte tant en la redacció dels esborranys de les actes, com en les precisions i modificacions que haja que introduir en el moment de la seua aprovació.  
El contingut de les actes haurà de ser fidel reflectisc de la sessió.  
  
Article 93. Acords  
Els acords que es prenguen en les Juntes de Govern es faran per unanimitat o per majoria simple.  
Tots els membres de la Junta tenen veu i vot, i en cas d'empat el president decidirà amb el seu vot de qualitat, per la qual cosa este emetrà el seu vot després d'haver-ho fet tots els altres membres assistents.  
  
  
Article 94. Efectivitat dels acords  
Els acords adoptats en la Junta de Govern seran executius i entraran en vigor immediatament o una vegada que adquirisquen fermesa.  
El president cuidarà del seu compliment i el secretari del Col·legi comunicarà a continuació als qui puguen afectar-los, siguen col·legiats o terceres persones, les resolucions o recursos que siguen procedents.  
  
Article 95. Publicitat dels acords de les juntes de govern  
Tots els acords de la Junta de Govern, seran publicitats i depositats en la Secretaria del Col·legi per a consulta dels col·legiats.  
  
Article 96. Assignacions econòmiques  
Els membres de la Junta de Govern i Comissions, podran percebre una quantitat econòmica en concepte de compensació a l'exercici del càrrec que ostenten.  
La seua quantia i detall s'inclourà cada any en els pressupostos del Col·legi, per a ser aprovada en la Junta General corresponent.  
  
  
Secció tercera  
De les comissions específiques  
  
Article 97. Definició  
Les comissions específiques són aquelles comissions que formades per col·legiats gestionen assumptes per al Col·legi, amb caràcter ocasional o permanent.  
Article 98. Naturalesa i creació  
Són òrgans auxiliars del Col·legi i la seua creació i extinció només podrà fer-se per mitjà de mandat o acord d'una Junta General a proposta de la Junta de Govern o dels col·legiats assistents a aquella, en el cas de comissions permanents o ocasionals, i per acord de la Junta de Govern en el cas de comissions ocasionals.  
La Junta General o la Junta de Govern, si és el cas, fixaran en l'acord els assumptes a tractar per la comissió específica, així com les seues competències, composició, atribucions i temps de funcionament i les dates en què haurà d'emetre els estudis o informes encomanats. D'entre els seus membres la Junta de Govern designarà un coordinador que assumirà la representativitat de la comissió davant de tercers.  
  
Article 99. Reunions  
Estes comissions es reuniran, previ coneixement del secretari del Col·legi, tantes vegades com acorden els seus membres, per convocatòria del coordinador, com a conseqüència de la dedicació que requerisca la gestió dels assumptes que tingueren encomanats.  
  
Article 100. Reglamentació  
Quant al seu funcionament els seus membres acordaran les normes per les quals es regiran, normes per a les quals els servirà d'orientació, en cas de dubte, les que el Col·legi tinga redactades en els presents Estatuts per a òrgans de naturalesa semblant.  
  
Article 101. Documentació que redactaran  
Serà potestatiu del coordinador d'estes comissions el redactar acta de les seues reunions. Podran utilitzar la documentació del Col·legi que els siga necessària, sol·licitant-la al secretari.  
  
Com a final de les seues actuacions, emetran l'informe, estudi o dictamen que consideren precís, en el qual, a més de figurar la relació dels col·legiats components d'aquella, figure el del coordinador, que serà qui autentificarà este document amb la seua firma. En qualsevol moment, la Junta de Govern podrà demanar informe per escrit de l'estat dels treballs.  
Este document, degudament registrat en el Col·legi, serà entregat al president del Col·legi per a la destinació que corresponga. L'original formarà part de la documentació del Col·legi.  
  
  
CAPÍTOL VIII  
DE LES ELECCIONS A CÀRRECS I MEMBRES DELS ÒRGANS DEL COL·LEGI  
  
Article 102. Mandat  
Els membres de la Junta de Govern del Col·legi seran triats per sufragi entre tots els col·legiats que tinguen la condició d'electors.  
  
El mandat de la Junta de Govern serà de quatre anys, renovant-se en la seua integritat a la seua finalització.  
Els càrrecs de la Junta de Govern només podrà exercir-se, per un màxim de huit anys consecutius, equivalent a dos períodes de mandat.  
  
Els col·legiats que exercisquen el seu mandat en la Junta de Govern no podran ser reelegits com a membres d'aquella per a més de dos períodes de mandat consecutius.   
Amb caràcter excepcional i de declarar-se desertes per falta de candidats les eleccions per a renovació ordinària de la Junta de Govern, podran presentar-se per a un nou mandat els components de la Junta ixent en les eleccions extraordinàries que per eixe motiu es convocaren, devent, en tot cas, retirar la seua presentació si en les eleccions extraordinàries esmentades hi haguera altres candidatures.  
  
Article 103. Convocatòria  
Amb una antelació de quaranta dies naturals a la finalització del mandat dels càrrecs a renovar, la Junta de Govern convocarà eleccions d'acord amb allò que s'ha establit en estos Estatuts, manant publicar i exposar la llista dels col·legiats amb dret a emetre el seu vot.  
Les eleccions de la juntes de govern dels col·legis es procuraran realitzar de manera coordinada amb les corresponents als òrgans dels consells autonòmics i del Consell General, a fi que es mantinga en tota l'organització col·legial un desitjable principi d'unitat en l'exercici dels mandats.  
  
Article 104. Electors  
Tindran la condició d'electors tots els col·legiats amb una antiguitat de col·legiació de com a mínim un any, que complisquen els requisits següents:  
a) Trobar-se donat d'alta com col·legiat.  
b) Estar al corrent en el compliment de totes les seues obligacions col·legials.  
c) No estar suspens per a l'exercici de la professió.  
d) No trobar-se complint sanció imposada per expedient disciplinari.  
El cens electoral serà exposat al tauler d'anuncis del Col·legi junt amb la convocatòria de l'elecció. Les reclamacions, si és el cas, seran interposades dins dels huit dies següents a l'exposició del cens, i seran resoltes dins dels tres dies següents pel president de la mesa electoral, sent publicades amb caràcter immediat al tauler d'anuncis del Col·legi.   
  
Article 105. Vot  
Tindran dret a emetre, personalment o per correu, el seu vot per a triar els components de les juntes de govern dels col·legis, els col·legiats que complisquen els requisits següents:  
a) Estar al corrent en el compliment de totes les seues obligacions col·legials i tindre una antiguitat de col·legiació, de com a mínim, un any.  
b) No estar suspensos en l'exercici dels seus drets col·legials per resolució ferma.  
c) No trobar-se complint sanció imposada per expedient disciplinari.  
  
  
Article 106. Candidats  
Per a exercir els càrrecs de president, secretari, tresorer-comptador i vocals, serà necessari que els candidats estiguen incorporats al Col·legi, tinguen la condició d'electors i porten col·legiats un mínim de quatre anys consecutius en el Col·legi d'Alacant.  
La candidatura es realitzarà en llista tancada.  
  
Article 107. Candidats únics  
Quan, una vegada realitzada la proclamació de candidatures per a la Junta de Govern, resulte que hi ha una única candidatura, la seua proclamació equivaldrà a la seua elecció, quedant doncs rellevada de sotmetre's a votació.  
  
Article 108. Presentació de candidatures  
Per a l'eficàcia de la presentació, serà necessari que els candidats proposats l'accepten per escrit dirigit a la Junta de Govern, amb una antelació de com a mínim vint-i-cinc dies hàbils a la data assenyalada.  
  
Article 109. Proclamació   
La Junta de Govern, examinats els escrits presentats i de trobar-los de conformitat, en el termini de tres dies farà l'oportuna proclamació de candidats remetent-la per circular als col·legiats i publicant el seu resultat al tauler d'anuncis. Així mateix, es faran públiques les causes d'ineficàcia dels escrits de presentació que no complisquen els requisits exigits, tot comunicant als candidats no proclamats, per correu certificat urgent o qualsevol altre mitjà que possibilite la constància de la seua recepció, els motius de la no validesa de la seua candidatura, i estos podran presentar el corresponent recurs fins a dos dies després de la notificació. La Junta de Govern haurà de resoldre tal reclamació en el termini de cinc dies.  
La proclamació definitiva de candidatures haurà de fer-se amb una antelació de com a mínim quinze dies naturals a la de la data de l'elecció, previ compliment per aquells dels requisits exigits a este efecte per la Llei de Col·legis Professionals, quedant exposada al tauler d'anuncis del Col·legi i delegacions, per mitjà d'un apèndix en què figuraran les modificacions respecte del llistat provisional.  
La proclamació definitiva de candidats es farà a través de la pàgina web del Col·legi.  
  
  
  
Article 110. Junta d'edat  
Per al supòsit que queden proclamats candidats el president o més del 50% dels càrrecs de la Junta de Govern, es requerirà el Consell General perquè designe una Junta d'Edat integrada pels col·legiats de major antiguitat, la qual amb caràcter provisional, a més d'assumir les funcions pròpies de la Junta de Govern, desenrotllarà totes les funcions inherents al procés electoral.  
Correspondrà a la Junta de Govern, que actuarà amb total independència i capacitat decisòria en l'àmbit de la seua funcions, ordenar i controlar el desenrotllament del procés electoral col·legial, intervenint en tota la seua tramitació a partir de la convocatòria, acordada i publicada fins a la presa de possessió dels càrrecs electes, resolent sobre totes i cada una de les seues fases. Prendrà els acords per majoria amb justificació dels vots dissidents o contraris.  
Després de la presa de possessió dels seus càrrecs pels col·legiats triats, la Junta de Govern ixent conclourà la seua funció.  
  
Article 111. Constitució de la mesa electoral  
Presidirà la mesa electoral el president de la Junta de Govern del Col·legi, sempre que al seu torn no siga candidat, i en este cas ho serà el membre de Junta que reglamentàriament li substituïsca.  
Completaran la mesa quatre col·legiats designats per la Junta de Govern, actuant-hi en qualitat de secretaris escrutadors.   
Tots els candidats podran designar per escrit dirigit a la Junta de Govern, a altres col·legiats amb dret de vot, en qualitat d'interventors.  
  
En el dia i hora assenyalats per a l'elecció, es constituirà la mesa.  
Els secretaris escrutadors anotaran el nom del votant en les llistes numerades a este efecte, comprovant la seua inclusió en les llistes alfabètiques de col·legiats amb dret de vot, en les quals haurà de constar la condició de col·legiat, als efectes del còmput de vots.  
  
Article 112. Escrutini   
Els escrutinis seran públics. Es verificaran per la mesa electoral al final de la votació, estenent-se les actes corresponents pel secretari de la Junta Electoral i fent-se'n públic a continuació el resultat. Tindran el caràcter d'acte únic sense perjuí que puguen suspendre's a les dotze hores de la seua iniciació, continuant-se passat un nombre d'hores igual i així fins a la seua conclusió. Iniciada la sessió quedarà tancat al públic el recinte on s'efectue l'escrutini.  
  
Seran nuls tots els vots emesos a favor de persones en què no concórrega la condició de candidat, o a favor de dos o més candidats per al mateix lloc o que vulnere la normativa electoral general o particular.  
  
  
Article 113. Enviament d'actes  
En el termini de quaranta-huit hores, les juntes electorals remetran al Consell General un exemplar de totes les actes, a fi de tramitar l'oportú nomenament dels candidats que hagueren resultat triats. El nomenament s'efectuarà dins dels cinc dies comptats des de l'elecció, amb independència de la seua notificació als òrgans competents de la Comunitat Autònoma.  
  
Article 114. Proclamació  
Quedaran proclamats els candidats que hagen obtingut nombre més gran de vots. En cas d'empat, es procedirà a nova convocatòria d'eleccions. Quedaran rellevats de sotmetre's a elecció els qui hagueren sigut proclamats candidats únics.  
La presa de possessió s'efectuarà dins el termini màxim de deu dies a partir del nomenament.  
  
Article 115. Normativa per al vot per correu  
El vot es realitzarà per correu certificat amb justificant de recepció dirigit al Col·legi o presentant-ho en les pròpies oficines del Col·legi, en els sobres i impresos que seran facilitats per la nostra corporació, a petició individual de cada un dels col·legiats que desitgen exercir este dret.   
  
L'elector inclourà la seua papereta de votació en el sobre oficial tancat, que s'introduirà en un altre dirigit al Col·legi, consignant-se en el revers el nom i cognoms del col·legiat remitent, que haurà de firmar de manera que creue les solapes del sobre amb la seua firma.  
Rebuts els sobres en el Col·legi s'entregaran a la mesa, admetent-se només aquells que hagueren tingut entrada dins del terme establit, la qual cosa es farà constar per la mesa en l'acta corresponent.   
  
Abans d'obrir els sobres es comprovaran les firmes estampades en el revers. Conclosa la votació personal, la mesa prèvia verificació del caràcter d'elector del remitent i la seua firma procedirà a la seua obertura, introduint-se en l'urna els sobres blancs amb la papereta de votació. El vot per correu quedarà anul·lat, sense introduir-se en l'urna, en el cas que l'elector hi haja exercici el vot amb caràcter personal. Al procedir-se a l'escrutini, els sobres blancs seran oberts i les paperetes de votació computades com si es tractara de vot personal.  
Les paperetes de votació es trobaran en les oficines del Col·legi, al llarg de la jornada electoral, i només seran remeses al col·legiat que ho sol·licite per a exercir el vot per correu de conformitat amb el primer paràgraf d'este article, sent nul qualsevol vot que arribe al Col·legi després del tancament de les urnes.  
  
CAPÍTOL IX  
RÈGIM DISCIPLINARI  
  
Article 116. Normativa de compliment obligatori  
Tots els aparelladors, arquitectes tècnics i enginyers d'edificació del Col·legi d'Alacant estan obligats com a col·legiats al compliment dels preceptes continguts en els Estatuts i Reglament de Normes Deontològiques del Consell General i dels Col·legis Oficials d'Aparelladors, arquitectes tècnics i Enginyers d'Edificació, als d'estos Estatuts, als mandats i acords de la Junta General de Col·legiats i de la Junta de Govern i disposicions legals que els apliquen.  
  
  
Article 117. Causa de sanció  
L'incompliment de la normativa assenyalada en l'article anterior, serà causa de la sanció que en cada cas corresponga.  
El règim disciplinari serà assumit per la Junta de Govern i la seua tramitació es durà a terme d'acord amb les prescripcions contingudes en els presents Estatuts.   
  
Article 118. Classes de faltes  
Als efectes precedents, les faltes es classificaran de la manera següent :  
1. Faltes lleus  
a) La inadvertència i la negligència excusables en el compliment de preceptes estatutaris o d'acords dels òrgans rectors del Col·legi.  
  
b) Les incorreccions d'escassa transcendència en la realització dels treballs professionals.  
c) Les faltes reiterades d'assistència o delegació d'esta a les reunions de la Junta de Govern, Comissions i la resta d'òrgans col·legials.  
  
d) Les inconveniències i desconsideracions de menor importància entre companys.  
e) Els actes lleus d'indisciplina col·legial, així com aquells que públicament danyen el decor o prestigi de la professió, i en general, els altres casos d'incompliment dels deures professionals o col·legials ocasionats per un descuit excusable i circumstancial.  
2. Faltes greus  
a) L'incompliment inexcusable del que disposen els preceptes estatutaris o en els acords dels òrgans rectors del Consell General, del Consell autonòmic o del Col·legi.  
b) La falsedat en qualsevol dels documents que hagen de tramitar-se a través del Col·legi.  
c) La inacció en els treballs contractats i el percep maliciós d'honoraris professionals.  
d) L'encobriment de l'intrusisme professional pels col·legiats.  
e) La realització de treballs o contractació de servicis que requerisquen visat sense coneixement del Col·legi o per mitjà d'incúria, imprevisió o una altra circumstància greu, que atempte al prestigi professional.  
f) L'incompliment pel col·legiat de qualsevol norma dictada per les distintes Administracions per a l'aplicació o interpretació d'estos Estatuts.  
g) L'incompliment dels acords adoptats pel Ple del Consell General, Consell Autonòmic o la Junta General de Col·legiats, per a l'aplicació o interpretació de preceptes reglamentaris.  
h) L'exposició pública, verbal o escrita, d'assumptes inherents a la professió que originen un desprestigi o el seu menyscabament o dels companys.  
i) Els reiterats actes d'indisciplina col·legial, inclòs els de desconsideració cap als components de la Junta de Govern i la resta d'òrgans col·legials.  
j) La reiteració de més d'una sanció lleu, sense que haja transcorregut entre la comissió de les faltes més d'un any.  
3. Faltes molt greus  
a) Seran considerades faltes molt greus totes les acabades de qualificar com a greus, sempre que hi concórrega especial malícia o dol, per les quals els seus efectes presenten notable rellevància danyosa.  
b) Incórrer reiteradament en tres faltes qualificades com greus.  
c) Ser condemnat per delicte dolós, considerat en concepte públic com a infamant o afrontós.  
d) Realitzar accions que ataquen de manera transcendent a la dignitat o a l'ètica professional.  
  
Article 119. Sancions a aplicar  
Les sancions disciplinàries seran:  
1. Per faltes lleus  
a) Amonestació verbal.  
b) Advertència per ofici.  
c) Reprensió privada davant de la Comissió o Junta de Govern, amb anotació en l'acta i en l'expedient.  
2. Per faltes greus  
a) Reprensió pública, efectuada en el Butlletí Informatiu del Col·legi i en el del Consell General i Consell Autonòmic.  
b) Inhabilitació per a l'exercici de càrrecs directius per un temps mínim de dos anys i màxim de Quatre.  
c) Suspensió de nous visats per un termini superior a tres mesos i inferior a un any.  
d) Suspensió en l'exercici professional per un període de temps que no excedisca de sis mesos.  
3. Per faltes molt greus  
a) Suspensió en l'exercici professional per un termini inferior a dos anys.  
b) Expulsió temporal del Col·legi per un termini superior a sis mesos i inferior a dos anys.  
c) Expulsió definitiva del Col·legi.  
En la imposició d'estes sancions la Junta de Govern o la seua Comissió Disciplinària tindran llibertat de criteri per a aplicar una o altra a la falta de què es tracte, però sempre dins del grup de transgressió que done origen a la sanció corresponent.  
  
Article 120. Recursos  
Contra la decisió recaiguda en l'expedient disciplinari es podran interposar-se els recursos previstos en l'article 25 d'estos Estatuts.  
  
  
CAPÍTOL X  
RÈGIM DE DISTINCIONS I PREMIS  
  
Article 121. Reconeixement  
El Col·legi reconeixerà, distingirà o premiarà aquelles persones, siguen col·legiades o no, entitats, institucions i organismes que es destaquen significativament en actituds, treballs o activitats relacionades amb la professió, prestigiant-la o afavorint-la.  
Anualment es distingirà els col·legiats amb una antiguitat mínima en el Col·legi de vint-i-cinc anys. Igualment es distingirà els col·legiats amb una antiguitat mínima en el col·legi de 25 anys de col·legiació i 65 anys d'edat.  
  
Article 122. Modalitats  
La distinció esmentada podrà consistir en l'atorgament de diploma, medalla, placa o un altre objecte significatiu del reconeixement als mèrits extraordinaris de l'interessat o De les entitats, institucions o organismes.  
  
Article 123. Procediment d'atorgament   
El reconeixement de les distincions i premis serà per acord de Junta General. Les propostes seran presentades per la Junta de Govern o per un nombre de col·legiats igual o superior al 5% dels censats i hauran de ser incloses en l'orde del dia.  
  
Article 124. Distincions als col·legiats  
Podran ser objecte de distinció aquells col·legiats que s'hagen distingit o es distingisquen notòriament o amb caràcter extraordinari en:  
a) L'activitat professional.  
b) L'antiguitat en l'exercici de la professió.  
c) La docència.  
d) La dedicació al progrés social dels professionals.  
e) Iniciatives que propicien la plena ocupació de la professió.  
f) La investigació.  
g) La cultura, i  
h) L'especial col·laboració i dedicació en les activitats col·legials.  
  
  
Article 125. Reconeixement a altres persones o entitats  
També el Col·legi podrà reconéixer les actuacions en favor de la professió o a favor del Col·legi, d'aquelles persones que personalment o a través d'altres vies així actuen, i les actuacions que amb este caràcter realitzen o hagen realitzat entitats, institucions o organismes.  
  
  
Article 126. Àmbit d'aplicació  
Quedarà circumscrit l'àmbit d'aplicació d'estes manifestacions col·legials a la seua demarcació col·legial. No obstant això, podrà el Col·legi distingir persones o entitats no necessàriament lligades a la província d'Alacant, si es dóna la circumstància extraordinària de l'exclusivitat cap al Col·legi en l'actuació o actuacions que s'hagen de distingir.  
  
  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA  
  
Havent-se convocat eleccions reglamentàries per a renovació de càrrecs de president, secretari, tresorer-comptador i dos vocals de la Junta de Govern en data 16 de maig de 2013, i d'acord amb la normativa estatutària vigent en eixe moment, prèvia a les modificacions d'Estatuts aprovades per Junta General de Col·legiats realitzada en sessió del següent dia 21 de maig de 2013, d'acord també amb allò acordat en l'assemblea adés esmentada, s'establix que tot el procés electoral a realitzar es regirà d'acord amb el que disposa la redacció d'Estatuts aprovats per Junta General de Col·legiats, de 13 de maig de 2008.  
  
  
DISPOSICIÓ FINAL  
  
Estos Estatuts entraran en vigor a partir de la data de la seua aprovació per la Junta General de Col·legiats, i els anteriors estatuts quedaran derogats.