Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5383, del 08-11-2006 (2006/12919)

Resolució de 17 d'octubre de 2006 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5383

Data del DOGV
:   08-11-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/12146


Data del document
:   17-10-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Vall d'Alba
    * Montroi
    * Fuenterrobles
    * Sinarcas
    * Teresa de Cofrentes
    * Rossell
    * impacte ambiental

Resolució de 17 d'octubre de 2006 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2006/12321]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat.  
En virtut d'això he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 309/04-AIA Rosell, 339/03-AIA Sinarcas, 364/03-AIA Vall d'Alba, 381/03-AIA Montroy, 428/98-AIA Teresa de Cofrentes, i 479/02-AIA Fuenterrobles, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 17 d'octubre de 2006.. La secretaria autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 309/04-AIA  
Títol: Explotació avícola d'engreixament  
Promotor: Yolanda Comos Gavalda  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rossell (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'inici de l'activitat avícola d'engreixament  
Localització: Partida Pla de Rieres, polígon 23, parcel·la 123, del terme municipal de Rossell (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la l'inici de l'activitat avícola, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació està constituïda per dues naus, de 1.320 m2 de superfície cada una, localitzades en una parcel·la de 7.522 m2. L'explotació té una capacitat per a 24.000 pollastres d'engreixament.  
L'activitat consisteix en la recepció en la granja de pollets d'un dia, per a la seua cria i engreixament fins al pes adequat per al sacrifici, 2.3 kg, després del qual es traslladaran als centres de matança. Es realitzen 4-5 cicles/any.  
Els animals es crien sobre paviment de formigó, per a evitar possibles filtracions al subsòl. Es generarà anualment 120 t de gallinassa, que serà retirada de les naus després de cada cicle d'engreixament i utilitzada com a adob orgànic.  
L'explotació disposarà de tanca perimetral. Es disposa de tela antiocells en les finestres de les naus. Es construirà gual sanitari, o es disposarà de sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació, de manera que s'aconseguisca la total desinfecció de les rodes dels vehicles i del calçat de les persones que accedeixen a l'explotació.  
Els cadàvers d'animals que es generen en l'explotació, es destinaran a caseta municipal de recollida de cadàvers, d'on es retiren periòdicament per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
L'aigua potable procedeix de la xarxa de proveïment municipal.  
L'explotació es localitza a més d'1 km del nucli urbà.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 28 de desembre de 2004, amb la remissió per l'Ajuntament de Rossell, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i de l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant publicació en el BOP núm. 111, de 14 de setembre de 2004, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
. Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial. L'informe favorable emés per la Conselleria d'Agricultura, queda condicionat al compliment de determinats requisits d'infraestructura sanitària.  
. Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
. Informe favorable de l'inspector sanitari de la Conselleria de Sanitat.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normes subsidiàries municipals.  
El municipi de Rossell està inclòs en el LIC Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana, inclosa en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE d'hàbitats, tot i que que la superfície afectada per l'actuació no està inclosa en El LIC.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte i identificació d'impactes  
El terreny sobre el qual es localitza l'explotació, s'insereix en una zona agrícola de secà, dedicada principalment al cultiu de l'olivera.  
Basant-se en les característiques de la zona, es pot afirmar que els valors ambientals que presenta són poc destacables, considerant com a elements ambientals més rellevants, susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió de residus orgànics generats en l'explotació i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.  
En l'estudi d'impacte smbiental s'han identificat les accions impactants del projecte, així com els factors impactats, per a poder realitzar una matriu causa-efecte, mitjançant la qual puga realitzar-se una valoració dels impactes que pot ocasionar el projecte.  
Les accions impactants s'han agrupat en la fase de construcció i en la fase de funcionament. Per a la fase de construcció, cal destacar:  
. Alteració de la coberta vegetal.  
. Producció de sorolls i vibracions.  
. Generació de residus associats a les obres.  
Per a la fase de desenvolupament, s'han considerat com principals efectes:  
. Emissió d'olors associades a la generació de residus.  
. Producció de residus.  
Els factors impactats descrits en l'estudi d'impacte ambiental, es resumeixen a continuació:  
. Sobre l'aire, impacte durant la fase de construcció associat a l'emissió de sorolls, i durant la fase de funcionament per emissió d'olors, associada als animals i al residu que generen.  
. Sobre el sòl, per ocupació permanent de les parcel·les en la fase de construcció i per la generació de lixiviats durant la fase de neteja, que poden contaminar el sòl per percolació o lixiviat.  
. Sobre l'aigua, per contaminació de les capes freàtiques per percolació, o superficials per vessament, dels lixiviats generats durant la fase de neteja.  
De la matriu d'impactes-importància, es dedueix en l'estudi d'impacte ambiental que els impactes més rellevants estan associats a l'emissió d'olors, i sorolls, si bé aquests no seran rellevants si s'adopten mesures correctores respecte d'això.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat una sèrie de mesures correctores, tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament, entre les quals s'inclou:  
. Es plantarà arbres i arbusts (p.ex. Cupressus sempervivens o tanca similar), en el perímetre de la parcel·la amb caràcter definitiu, ja que amb açò s'obtindran, entre altres, els següents efectes positius:  
. Increment en la qualitat de l'aire en l'entorn immediat a la parcel·la davant de la contribució a la reducció de la fixació i reciclatge del CO2 atmosfèric.  
. Efecte sobre la qualitat visual, en detriment de l'aspecte impactant produït per les edificacions.  
Efectuar la neteja i desinfecció després de la retirada dels pollastres, triant productes amb una bona relació entre el grau de desinfecció i la innocuïtat amb el medi ambient.  
Les mesures correctores exposades en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'adopció de les recollides a continuació i amb el compliment dels condicionants inclosos en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
. En tot cas, i per a evitar acumulacions incontrolades de residus en l'explotació, haurà de construir-se femer, impermeabilitzat i amb lleuger pendent, de manera que puguen canalitzar-se a cubeta els possibles lixiviats que puguen generar-se, els quals podran ser abocats de nou en el muntó de gallinassa. La capacitat serà adequada per a contenir la gallinassa generada durant almenys un cicle d'engreixament, evitant en tot cas, prolongar la permanència d'aquesta en l'explotació. Ja que la gallinassa s'utilitzarà com a adob orgànic en camps de cultiu, haurà d'utilitzar-se en els períodes en què siga apropiada l'aplicació d'aquest adobat, segons el tipus de cultiu.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació avícola, situada en el terme municipal de Rossell (Castelló), promoguda per Yolanda Comos Gavalda, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Previ a concessió de la llicència d'obertura, haurà de disposar de justificació legal de la disponibilitat d'aigua potable, la qual es presentarà davant de l'Òrgan Substantiu i davant d'aquesta Direcció General. Pel fet de procedir de la xarxa de proveïment municipal, haurà de presentar-se contracte de proveïment.  
. Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un mes del cicle. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats, els quals podran ser incorporats novament al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració.  
. S'haurà d'utilitzar un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, tal com malla metàl·lica o similar.  
. S'haurà de disposar de tanca perimetral de l'explotació rodejada per tanca arbòria que mitigue l'impacte visual que puga causar l'explotació.  
. S'haurà de disposar de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació. Si no n'hi ha, s'instal·larà sistema de desinfecció equivalent.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de juliol de 2004.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Gisbert.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 339/03-AIA  
Títol: Inici de l'activitat d'una explotació avícola de recria de polletes  
Promotor: José Antonio Cremades Ramírez  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sinarcas (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'inici de l'activitat avícola  
Localització: Partida Cañada de Ranera, polígon 14, parcel·les 196 i 203, del terme municipal de Sinarcas (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'activitat avícola, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'activitat consisteix en la cria de polletes per a destinar-les a futures ponedores comercials, productores d'ou per a consum. La capacitat de l'explotació és de 125.000 places. Es realitzen 2,5 cicles/any.  
L'explotació es localitza en dues parcel·les de 13.879 m2, i està constituïda per una nau de 2.044,39 m2 de superfície útil, on se situaran les polletes, en gàbies o bateries disposades en 5 files de 5 pisos d'alçària i amb un total de 50 blocs per fila, on allotgen 25 aus per gàbia.  
Es genera anualment 7.000 Tm de fem que es ven com a adob orgànic. Aquesta gallinassa es recull en unes cintes transportadores que es disposen per sota de cada pis de gàbies, traslladant-la fins al final de la bateria de gàbies, i acabant el recorregut en una banda elevadora que completa el recorregut fins a l'exterior on se situa el camió per al trasllat dels residus. L'excés d'humitat de les dejeccions, s'elimina per evaporació (a través dels ventiladors de la ventilació forçada de la instal·lació), i queda el residu sòlid d'aquestes com a part del fem produït.  
Els cadàvers que es produeixen en l'explotació són transportats a una fossa de cadàvers municipal.  
L'aigua potable procedeix de la xarxa d'abastiment municipal.  
L'explotació es localitza a més d'1 km del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 7 d'octubre de 2003, amb la remissió per la Comissió de qualificació d'activitats, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant publicació en el DOGV núm. 4985, de 14 d'abril de 2005, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
. Informe desfavorable de l'inspector veterinari d'àrea, basat en les consideracions següents:  
. Falta gual de desinfecció de vehicles.  
. Falta sistema de protecció contra insectes en els buits oberts a l'exterior.  
. Falta acreditar documentalment destinació de la gallinassa, així com concretar freqüència de retirada i itineraris.  
. Falta fossa de cadàvers, o sistema de destrucció autoritzat.  
Aquest informe ha sigut contestat pel promotor, indicant:  
. En compte de gual de desinfecció, es disposarà d'un sistema de pressió per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que hagen d'entrar en l'explotació.  
. En els buits de les finestres de la nau es col·locarà una tela antiocells per a evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
. Cada dos o tres dies es recollirà la gallinassa produïda, i serà retirada en camions. S'adjunta contracte de retirada del fem.  
. Els animals que causen baixa es traslladaran a la fossa de cadàvers municipal de Sinarcas.  
. Informe favorable del veterinari d'àrea.  
. Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial.  
. Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat està qualificat com a sòl no urbanitzable agrícola ramader, segons normes subsidiàries i complementàries de Sinarcas.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte i identificació d'impactes  
La descripció dels elements ambientals s'ha inclòs en l'estudi d'impacte ambiental com a descripció de la situació preoperacional, en la qual s'ha inclòs aire, sòl, aigua, vegetació, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat les accions del projecte susceptibles de generar impacte, tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament. Quant a la identificació dels factors del medi susceptibles de veure's impactats, s'ha inclòs, entre altres: sobre l'aire, per contaminació física (emissió de gasos, de partícules sòlides en suspensió), així com contaminació química; sobre l'aigua, per alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània, com a conseqüència de la presència de materials solts fàcilment erosionables, i abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus; sobre el sòl, per alteració dels processos físics i biològics que es desenvolupen de manera natural, que poden veure's afectats per fenòmens com pot ser la compactació i l'erosió, entre altres; sobre la vegetació, per eliminació de la vegetació existent; sobre la fauna, per degradació d'hàbitats; sobre el paisatge, per alteració del paisatge original.  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte. S'ha realitzat una valoració qualitativa de la importància dels encreuaments, sent l'impacte global del projecte positiu.  
Els impactes més rellevants que l'activitat pot ocasionar sobre el medi, són durant la fase de funcionament: sobre l'aire, per emissió d'olors, associada a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment; sobre l'aigua i el sòl per contaminació associada a una mala gestió dels residus generats, encara que si la gestió es du a terme tal com s'ha declarat no és presumible l'aparició de fenòmens indesitjables que alteren el medi natural.  
Segons la Cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl classificat amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana, per la qual cosa haurà d'aplicar-se mesures que eviten la contaminació de l'aigua per vessament superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics, sobretot en cas de modificar la gestió de residus destinant-los com a adob orgànic en camps de cultiu de la zona.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han agrupat les mesures en tres fases, la de disseny, o fase de projecte, la de construcció i la de funcionament. En aquesta última, s'inclou les següents mesures correctores:  
. S'han establit barreres sanitàries necessàries per a disminuir el risc de difusió de malalties. L'explotació està rodejada de tanca metàl·lica.  
. Per a la desinfecció total de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació, es disposa en l'explotació d'un sistema a pressió basat en la utilització d'una motxilla amb desinfectant.  
. La gallinassa produïda es carregarà en camió per a la posterior utilització d'aquesta com a adob orgànic per una empresa aliena a l'explotació.   
. S'ha col·locat tela metàl·lica en els buits de les finestres de les naus, de manera que no puguen accedir a l'interior animals vectors de malalties.  
. S'utilitzarà la fossa de cadàvers municipal, aïllada i sense filtracions, on se soterraran els cadàvers realitzant estratificació amb calç viva.  
La gestió de cadàvers proposada no té vigència actualment, per la qual cosa haurà d'eliminar-se els cadàvers a través d'una empresa gestora que s'encarregue de la seua recollida en la mateixa explotació, disposant amb aquest fi de contenidor homologat on es depositaran temporalment les baixes produïdes fins a la retirada d'aquestes.  
Respecte a la gestió de gallinassa, i en ser retirada en successives ocasions de l'interior de la nau al llarg de la duració del cicle de cria, i prevenint que no es donen acumulacions incontrolades del residu en l'explotació al no sincronitzar la retirada d'aquestes de la nau amb la seua retirada de l'explotació per una empresa aliena a l'explotació, haurà de disposar-se de femer, impermeabilitzat i estanc, amb capacitat per a emmagatzemar almenys la gallinassa produïda durant un cicle d'engreixament, amb lleuger pendent en la solera i canalització de possibles lixiviats cap a cubeta de recollida d'aquests, i poder-los abocar novament en el muntó.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació avícola, situada en el terme municipal de Sinarcas (València), promoguda per José Antonio Cremades Ramírez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Previ a concessió de la llicència d'obertura, haurà de disposar de justificació legal de la disponibilitat d'aigua potable procedent de la xarxa de proveïment municipal, presentant davant d'aquesta Direcció General contracte de proveïment.  
. Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats, els quals podran ser incorporats novament al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració.  
. Es disposarà de sistema de desinfecció a l'entrada de l'explotació, dels vehicles que accedisquen a aquesta.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de juliol de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 364/03-AIA  
Títol: Legalització d'explotació avícola d'engreixament  
Promotor: Javier Pitarch Escrig  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vall d'Alba (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola d'engreixament  
Localització: Partida Pla Barona, polígon 14, parcel·les 393, 394, 395 i 396, del terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació està constituïda per dues naus, de 2.695 m2 amb capacitat per a 22.500 pollastres d'engreixament. Amb l'ampliació es pretén construir una tercera nau, de planta rectangular i coberta a dues aigües, de 1.750 m2, amb capacitat per a 17.500 pollastres d'engreixament.  
Els animals es crien sobre solera de formigó. Es generarà anualment 260 t de gallinassa, que serà retirada de les naus després de cada cicle d'engreixament.  
L'explotació disposarà de tanca perimetral. S'instal·laran malles antiocells en les finestres de l'explotació. A l'entrada de les naus es disposarà de bassetes amb solució desinfectant i gual sanitari a l'entrada del recinte, de manera que s'impedisca la propagació de malalties per xafades o rodes de vehicles.  
Els cadàvers d'animals que puguen produir-se, seran destruïts per forn crematori, o bé són portats immediatament al centre municipal de recollida de cadàvers, d'on són retirats diàriament per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
La ventilació en l'explotació serà forçada.  
No s'ha justificat la procedència de l'aigua potable.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 13 d'agost de 2003, amb la remissió per l'Ajuntament de la Vall d'Alba, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i de l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 71, de 10 de juny de 2003, així com als veïns confrontants a l'activitat, amb la presentació de dues al·legacions.  
2. Resum de les al·legacions  
Les al·legacions presentades es resumeixen a continuació:  
. La primera al·legació expressa la repulsa per veí confrontant a l'activitat, a la concessió de la llicència d'activitat: per ser una activitat molesta per olors i emanacions, així com insalubre per contaminació de l'ambient atmosfèric.  
. La segona al·legació expressa la repulsa a l'existència de l'explotació i a la seua ampliació, associada a la construcció d'habitatges per l'al·legant, a una distància inferior a 100 metres de l'explotació.  
No s'ha aportat contestació a les al·legacions per part del promotor.  
3. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 6 de maig de 2005 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació a la documentació, relativa als apartats següents:  
. Haurà de modificar-se el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental, de manera que queden referits al total de l'explotació, ja que es tracta d'una ampliació, tal com queda indicat en l'autorització prèvia concedida per la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial.  
. L'activitat està orientada a l'engreixament de pollastres. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el cicle d'engreixament durarà de 95 a 100 dies. Ja que la duració del cicle difereix considerablement de la duració normal del cicle d'engreixament en pollastres, haurà de justificar-se aquest argument, ja que en funció dels cicles d'engreixament/any, haurà de calcular-se la capacitat del femer i la superfície on aplicar la gallinassa com a adob orgànic.  
. Tal com estableix l'article 55.d. de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, les activitats ramaderes disposaran de femers i fosses de purins estanques amb capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament posterior d'aquestes. Per tant, haurà d'aportar pla de localització del femer en l'explotació, pla de detall, i descripció de les característiques constructives d'aquest, en funció del volum de gallinassa generada per cicle.  
. En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els cadàvers que puguen produir-se seran destruïts per forn crematori o bé seran portats immediatament al centre municipal de recollida de cadàvers d'on es retiren diàriament per una empresa autoritzada a aquest efecte. Haurà de justificar-se la legalització del forn crematori instal·lat en l'explotació, tal com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
L'ampliació sol·licitada és remesa pel promotor en data 30 de maig de 2005, en la qual s'indica:  
. L'explotació consta de dues naus existents més una tercera que s'ha de construir, amb una capacitat de 40.000 pollastres i 4,5 cicles/any.  
. La gallinassa és retirada directament de les naus a camps de cultiu on s'utilitza com a adob orgànic, sense que existisca femer en l'explotació (s'adjunta justificació parcial de les parcel·les on es destinarà la gallinassa).  
. Els cadàvers generats són retirats a la caseta municipal de recollida de cadàvers, ja que no existeix forn crematori en l'explotació.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
. Autorització prèvia de la COPUT, concedida en data 13 de març de 2003, prèvia a l'entrada en vigor de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. L'informe favorable emés per la Conselleria d'Agricultura, queda condicionat al compliment de determinats requisits d'infraestructura sanitària.  
. Informació pública amb la presentació de dues al·legacions.  
. Informe favorable del cap local de Sanitat.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons el PGOU de la Vall d'Alba.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte i identificació d'impactes  
El terreny sobre el qual es localitza l'explotació, s'insereix en una zona agrícola de secà. La distància al nucli de població és inferior als 300 m per a la nova nau, i menor per a les ja existents. Per la qual cosa a l'hora d'avaluar els elements ambientals que poden veure's afectats per l'actuació haurà de considerar-se especialment l'afecció a la població.  
Basant-se en les característiques de la zona, es pot afirmar que els valors ambientals que presenta són poc destacables, considerant com a elements ambientals més rellevants, susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió de residus orgànics generats en l'explotació i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics I presència d'animals principalment. A més mereix especial atenció l'afecció a la població, que haurà de minimitzar-se extremant-se la correcta adopció de les mesures higienicosanitàries que s'han d'establir en l'explotació, i que s'inclouen en aquesta declaració d'impacte ambiental en l'apartat de mesures correctores.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, vegetació i paisatge. A més, s'ha realitzat una identificació dels impactes més rellevants que pot causar l'actuació, entre els quals s'inclou: sobre l'aigua, per contaminació superficial (es considera menyspreable ja que no hi ha cursos d'aigua pròxims a l'explotació); o contaminació de l'aqüífer subjacent, a causa de la lixiviació de nitrats, o a la percolació de microorganismes patògens . Sobre el sòl, per la incorporació d'elements continguts en la gallinassa, en proporcions indesitjables.  
2. onsideracions sobre la proposta de mesures correctores  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'han proposat mesures correctores, per la qual cosa la gestió de l'explotació haurà d'anar acompanyada del compliment de les següents mesures correctores, així com dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental:  
. De manera que s'evite el problema per olors a la població, s'assegurarà que la retirada de la gallinassa de l'explotació coincidisca amb el final de cada cicle d'engreixament, assegurant que la gallinassa no queda retinguda en l'explotació durant prolongats períodes de temps.  
. En tot cas, i per a evitar acumulacions incontrolades de residus en l'explotació, haurà de construir-se femer, impermeabilitzat i amb lleuger pendent, de manera que puguen canalitzar-se a una basseta els possibles lixiviats que puguen generar-se. La capacitat serà adequada per a contenir la gallinassa generada durant un cicle d'engreixament, evitant en tot cas, prolongar la permanència d'aquesta en l'explotació, de manera que s'evite les molèsties a la població per emissió d'olors.  
. Per a evitar les molèsties per vectors sobre la població, es realitzarà tractament contra vectors en l'explotació.  
. L'explotació haurà de rodejar-se de tanca arbòria, i construir-se amb materials acords a l'entorn circumdant, de manera que es minimitze l'impacte visual que existeix per la proximitat de l'explotació al nucli de població i per la visibilitat existent des de la carretera que limita al sud (de les Useres a la Barona) amb les naus existents.  
Consideracions jurídiques  
1. l projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.  
2. E l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació avícola, situada en el terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló), promoguda per Javier Pitarch Escrig, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Previ a concessió de la llicència d'obertura, haurà de disposar de justificació legal de la disponibilitat d'aigua potable, la qual es presentarà davant de l'Òrgan Substantiu i davant d'aquesta Direcció General. Si procedeix de la xarxa de proveïment municipal, haurà de presentar-se contracte de proveïment; si es tracta de pou propi, haurà d'aportar-se justificació de la inclusió en el registre d'aigües o concessió de l'organisme de conca, segons siga el cabal que s'ha d'utilitzar.  
. S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, tal com malla metàl·lica o semblant.  
. Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació rodejat per tanca arbòria que mitigue l'impacte visual que puga causar l'explotació.  
. Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 1 de juliol de 2004.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Gisbert.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 381/4455-NAM  
Títol: Pla general d'ordenació urbana de Montroy (València)  
Promotor: Ajuntament de Montroy  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme  
Localització: Terme municipal de Montroy (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte en estudi desenvolupa el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Montroy, a fi d'adaptar la normativa d'ordenació al desenvolupament existent i previst.  
En tractar-se del Pla general d'ordenació urbana de Montroy la localització s'estén a tot el terme municipal. el terme municipal afronta amb els municipis següents:  
. N: Montserrat  
. E: Real de Montroi  
. S: Dos Aguas  
. O: Turís  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'actuació projectada suposa la modificació del planejament d'àmbit municipal vigent per a la posada en funcionament del nou Pla general d'ordenació urbana de Montroy. En el Pla general vigent de Montroy, les dades de superfície són les següents:  
El model territorial proposat està caracteritzat pels elements següents:  
1) El nucli principal de població, situat en l'extrem nord-est del terme, al costat de la ribera del riu Magre. En ell es distingeixen diverses zones d'ordenació amb diferents intensitats d'ús i tipologies constructives: El nucli històric (NUH), format pel nucli antic de la població on predominen habitatges unifamiliars; la zona d'ampliació de nucli (ACÍ), disposa de construccions de major alçària, on apareixen edificis plurifamiliars; i la zona d'eixample (ENS), conformada per illes més grans. Al voltant d'aquest conjunt, el creixement es produeix amb tipologies de menor densitat, permetent percentatges majors d'espais lliures. Són les zones d'habitatges adossats (ADIC) i aïllats (AIS) situats al costat del tossal, i una xicoteta àrea destinada a usos terciaris (TER).  
2) L'àrea destinada a usos industrials, situada al nord del nucli urbà, pròxima a l'actual carretera CV-50. El Pla nou manté la zona urbanitzable prevista com a ampliació de l'anterior, ajustant-la a les infraestructures de carreteres que delimiten l'àrea. Haurà de disposar d'una àmplia zona verda de separació amb la carretera actual CV-50 i amb la zona residencial pròxima. Una vegada emplenada aquesta zona, per al futur creixement del sòl industrial, es proposa l'àrea situada al nord de la futura autovia, tocant a una zona també destinada a ús industrial al terme de Montserrat.  
3) Les zones dedicades a les urbanitzacions de segona residència en el terme. Només cal considerar els nuclis de Balcón de Montroy I i II, unificades com a zona d'habitatges aïllats-1 (AIS-1) amb dotacions urbanístiques adequades en el PGOU. Estan situats a la vora de la carretera a Dos Aguas, en les primeres elevacions de la Sierra del Ave, al sud del municipi. Compten amb plans parcials de certa antiguitat i actualment s'estan urbanitzant. Així mateix el pla proposa l'ampliació de l'àrea urbanitzable al costat de les zones referides. Per a l'ampliació de l'esmentada urbanització es preveu la reclassificació d'una xicoteta zona que figurava com de protecció forestal per a classificar-la com a sòl urbanitzable.  
4) A més d'aquestes urbanitzacions, en el terme hi ha nombrosos nuclis dispersos de segona residència, amb dotacions precàries i qualitat constructiva mitjana-baixa. Estan en la seua majoria en la part central i nord del terme, en sòl no urbanitzable comú, ocupant en alguns casos zones de protecció de carreteres o camins ramaders.  
El nou Pla manté la seua classificació per a aquesta zona, delimitant les zones consolidades i el sòl vacant necessari per a suplir les seues carències dotacionals, que s'han de desenvolupar mitjançant plans parcials de millora, qualificant-les com a zones de reserva residencial en sòl no urbanitzable (SNURR).  
5) La infraestructura viària inclosa en la xarxa primària de reserves de sòl dotacional, formada per la xarxa de carreteres existent, sent les principals: la CV-50, carretera de Llíria a Tavernes de la Valldigna que travessa el terme per la seua banda nord i el posa en contacte amb Turís i l'autovia de Madrid-València i amb Llombai i Carlet pel sud. La CV-405, que arriba a Montroy pel nord-est i el comunica amb Montserrat i Torrent. A més d'aquestes, disposa de la CV-435, carretera de Real de Montroi a Dos Aguas, i la VV-3084, de Turís a Llombai.  
El Pla incorpora el nou traçat projectat per la COPUT per a la CV-50, amb les seues zones de protecció, ampliant les proteccions de la carretera actual, i afig una àrea de reserva per a la seua connexió amb la CV-435.  
6) El sòl no urbanitzable, amb diversos nivells de protecció en funció de les seues característiques particulars. Es mantenen bàsicament les zones de protecció del PGOU anterior, encara que amb una delimitació actualitzada i normativa més ajustada als valors que s'han de protegir, ampliant les proteccions al barranc de l'Algoder, el turó Puntal de l'Azut, en la Canya Murta, les vessants del tossal del Castell, els pous de proveïment d'aigües i els jaciments arqueològics.  
A més d'aquestes proteccions, el pla estableix normes especials per a la conservació dels elements naturals d'interés específic, de jaciments arqueològics i del patrimoni arquitectònic, mitjançant un catàleg de béns i espais protegits, per a afavorir-ne el manteniment i restauració.  
En sòl no urbanitzable es proposen zones de reserva, a fi d'evitar la seua ocupació per actuacions contràries a les previstes. Aquestes zones són: la reserva dotacional destinada a zona verda d'un tram de la vora de sòl urbà al costat del llit del riu (SNURD) i la reserva residencial de nuclis dispersos abans mencionada (SNURR).  
3. Alternatives  
Les alternatives analitzades en el projecte així com la justificació d'aquestes es mostren a continuació:  
El creixement futur del nucli urbà s'haurà d'orientar necessàriament cap a l'oest, ja que el nucli urbà actual ve delimitat pels elements físics presents, la zona de protecció del llit, el tossal del Castell al sud-oest i el nou traçat de la carretera CV-50. És per això que per a aquesta actuació no es plantegen alternatives.  
Per a l'ampliació de la zona de sòl urbanitzable residencial al costat del nucli es plantegen dues alternatives d'ubicació, en la vora sud i en el vora nord-oest del nucli urbà descartades pels motius següents: superaria les expectatives de creixement actuals, per la presència de camins ramaders que travessen l'àrea i per la falta de connexions adequades a la xarxa primària.  
D'altra banda, es va estudiar la possibilitat de l'ampliació de la zona industrial al nord de la futura autovia, on es troben cultius majoritàriament de secà o abandonats, sense valors ambientals elevats. La incertesa sobre el traçat definitiu d'aquesta carretera i el seu termini d'execució, unit a les limitacions de la demanda de sòl industrial, han motivat que el nou pla es limite a desenvolupar el polígon ja previst en el Pla anterior.  
S'indica que s'han seguit les recomanacions de la CTU pel que fa a la classificació de les àrees de segona residència, que en conserven la classificació actual.  
Pel que fa als nuclis Balcón de Montroy I i II, se'n proposa l'ampliació fins al límit amb la zona de protecció forestal. Es comenta que, per recomanació de la Conselleria de Medi Ambient, s'elimina la inclusió d'àrees amb protecció forestal inicialment previstes, com les ja ocupades per edificació, de difícil recuperació i que s'augmenta la protecció forestal en les àrees més elevades de la zona i els barrancs, protegint en conjunt major superfície que en el Pla anterior en aquesta zona.  
Tramitació administrativa  
El 29 de juliol de 2003 es rep en la Direcció General de Gestió del Medi Natural una sol·licitud d'informe emesa pel cap de Secció de Planejament, sol·licitant la declaració d'impacte ambiental del Pla general del municipi de Montroy. La referència assignada a aquest expedient és 381/8598 BYS.  
. Amb data 11 de febrer de 2003 s'emet certificat de l'Ajuntament de Montroy en el qual s'indica que la Comissió Informativa General Permanent de Montroy, reunida el dia 10 de febrer de 2003, acorda l'aprovació inicial i exposició al públic de la revisió modificació núm. 3 del PGOU de Montroy.  
. Amb data 11 de febrer de 2003 s'emet certificat del secretari de l'Ajuntament de Montroy, el Sr. José María Cami Orrit, en el qual s'indica que l'Ajuntament Ple de Montroy en sessió celebrada el dia 10 de febrer de 2003 va adoptar l'acord d'aprovació inicial i exposició al públic de la revisió del PGOU de Montroy.  
. Amb data 11 de febrer de 2003 s'emet edicte de l'Ajuntament de Montroy en el qual se sotmet a informació pública la revisió modificació puntual núm. 3 del PGOU de Montroy.  
. Consta en l'expedient, còpia de la publicació en premsa del sotmetiment a informació pública en el diari Levante de data 17 de febrer de 2003.  
. Consta en l'expedient, còpia del DOGV núm. 4.467 del dia 26 de març de 2003 en el qual es publica el sotmetiment a informació pública de la modificació puntual núm. 3 del PGOU de Montroi.  
. Amb data 30 d'abril de 2003 s'emet certificat de l'Ajuntament de Montroy en el qual s'indica que no s'ha remés cap notificació a altres administracions públiques i que durant el termini d'un mes d'exposició al públic, comptant des del 27 de març al 28 d'abril de 2003 van ser presentades 8 al·legacions. S'inclou còpia de les al·legacions rebudes.  
. Amb data 13 de maig de 2003 es presenta informe tècnic sobre al·legacions al PGOU de Montroy, diligenciat pel mateix Ajuntament i firmat per l'arquitecte redactor, en el qual es respon als al·legants, es corregeixen errors detectats i modifiquen aspectes a sol·licitud de l'Ajuntament de Montroy.  
. Amb data 21 de maig de 2003 es presenta informe del secretari de l'Ajuntament de Montroy en el qual es conclou que pot sotmetre's la revisió modificació núm. 3 del PGOU al Ple de l'Ajuntament per a l'aprovació provisional d'aquest.  
. Amb data 29 de maig de 2003 s'emet certificat de l'Ajuntament de Montroy en el qual s'indica que l'Ajuntament Ple de Montroy aprova provisionalment la revisió modificació núm. 3 del PGOU de Montroy en data 24 de maig de 2003.  
. Amb data 14 de juliol de 2003 s'emet carta de l'Ajuntament de Montroi a la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en la qual s'indica que es fa entrega de la següent documentació a fi de la seua aprovació definitiva:  
. Expedient de tramitació  
. Document aprovat provisionalment  
. Document exposat al públic  
. Diligenciat en data 11 de juliol de 2003 s'emet certificat de l'Ajuntament en què s'exposa que en la sessió celebrada el dia 27 d'octubre de 1999 es va acordar sol·licitar a la Diputació de València assistència tècnica per a la realització de la modificació del PGOU.  
S'adjunta PGOU de Montroy, compost pels documents següents:  
. Document 1: Part sense eficàcia normativa  
. Document 2: Part amb eficàcia normativa  
. Plans d'informació  
. Document 4: Estudi d'impacte ambiental  
. Document 5: Catàleg de béns i espais protegits  
. Certificat de la secretària-accidental de l'Ajuntament de Montroy, amb data 19 de maig de 2005, en el qual s'acorda pel Ple de l'Ajuntament l'aprovació de les correccions al Pla general d'ordenació urbana, junt amb l'estudi acústic i informes remetre a la Conselleria de Territori, en el qual es dóna resposta i solució als assumptes següents:  
. Informe 4437/2004 de l'oficina del Pla de carreteres.  
. Respecte a l'informe S/ref. 2002.3469-XV/ab de la Direcció General de Transports.  
. Respecte a l'informe N/ref. Exp. 381/03-AIA de l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
. Respecte a l'informe de l'entitat de sanejament sobre incidència del PG en el sistema de sanejament del municipi.  
. A sol·licitud del Servei de Projectes de la Direcció General de Reg. Econòmic, de la Conselleria de Cultura.  
1. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana de Montroy es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante, de data 17 de febrer de 2003 i en el DOGV núm. 4467, de 26 de març de 2003.  
Durant el període d'informació pública es van presentar un total de 8 al·legacions segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Montroy.  
2.Resum de les al·legacions  
En el període d'informació pública de la modificació del PGOU de Montroy han sigut presentades 8 al·legacions, de les quals només la 8 es considera de caràcter ambiental:  
Al·legació núm. 8: Presentada pel Sr. José Francisco Iranzo Picó, en nom propi i com a administrador únic de la mercantil Aguas Valls de Alcanals SL exposa que la parcel·la núm. 252 del polígon núm. 9 del cadastre està classificada com a sòl no urbanitzable de protecció forestal i aquesta a més disposa d'un depòsit d'emmagatzemament i clorificació d'aigua per al proveïment actual de les urbanitzacions Balcón de Montroy I i II.  
Aquest depòsit està situat en el límit de la unitat d'execució denominada Balcón de Montroy III. És per això que sol·licita la reclassificació del sòl on se situa el depòsit passant de SNUPF a sòl dotacional d'equipament públic a fi de reduir problemes a l'hora d'executar algun tipus d'obra sobre ell, bé fóra ampliació, modificació, etc.  
Han sigut estimades les al·legacions núm.: 2, 6, 7 i 8, sent desestimades les restants.  
L'al·legació núm. 8 és l'única que es considera de caràcter ambiental atés que l'objectiu de l'esmentada al·legació és la reclassificació de sòl actualment protegit forestal a sòl urbanitzable dotacional. S'estima l'al·legació proposant la inclusió d'aquest àmbit en la zona AIS-2, conforme a la sol·licitud.   
3.Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 31 de gener de 2005, s'emet un comunicat de l'Àrea d'Avaluació Ambiental dirigit al Sr. alcalde de l'Ajuntament de Montroy, en el qual considera que ha d'ampliar-se la documentació corresponent al projecte Pla general d'ordenació urbana de Montroy, en els punts que a continuació es relacionen:  
. Dotació per al proveïment d'aigua potable de consum públic: Se sol·licita que s'amplie la informació relativa a les necessitats previstes, amb indicació de les dotacions existents indicant quantitat, origen i qualitat, així com que s'aporte l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
. Gestió de les aigües residuals urbanes: S'haurà d'aportar certificat, de l'entitat gestora de l'EDAR, que disposa de capacitat de tractament suficient per a incorporar els abocaments actuals i els corresponents als nous sectors que es connecten a la xarxa municipal. Així mateix s'haurà d'incorporar a la normativa les ordenances d'abocament, els nivells de les quals no seran inferiors als establits en el model d'ordenança d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal.  
. Gestió dels residus: Se sol·licita que es preveja en el terme municipal una reserva de sòl per a la instal·lació d'un abocador d'inerts.  
. Respecte a l'ordenació projectada:   
. Haurà de justificar-se ambientalment l'ampliació del sòl Urbanitzable en el sector Balcón de Montroy, i considerar així mateix una possible alternativa d'ampliació del sòl no urbanitzable de protecció forestal d'aquesta zona cap al nord, a causa de la proximitat d'un LIC i una ZEPA.  
. En relació a la superfície proposada com a parc públic del sòl no urbanitzable del sector Canya Murta, es considera que ha de valorar-se una alternativa amb major superfície i delimitar amb major precisió les zones destinades a edificació i les destinades a zona verda.  
. Es considera ha de valorar-se la qualificació del Puntal del Azut com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
. Respecte a la normativa del sòl no urbanitzable protegit, es considera necessari precisar més el règim general d'usos en aquest tipus de sòls.  
. S'indica que es va a sol·licitar una consulta a l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
4. Aportació d'informació o documentació complementària  
L'Ajuntament de Montroy, amb data 28 d'abril de 2005, presenta les següents modificacions o aclariments, en contestació al comunicat de l'Àrea d'Avaluació Ambiental:  
. Dotació per al proveïment d'aigua potable de consum públic: Aporten estimació del consum actual i futur d'aigua a causa tant a l'increment de superfície residencial com a l'augment de superfície dedicat a l'ús industrial.  
S'adjunta fotocòpia compulsada amb registre d'entrada en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en la qual se sol·licita justificació de la capacitat i suficiència del proveïment d'aigua.  
També s'aporta fotocòpia compulsada de l'informe de l'empresa subministradora d'aigua potable AQUAGEST LEVANTE, en què s'indica la suficiència, actualment, en el proveïment d'aigua provinent del pou Gabach i Pi gestionat per l'empresa.  
. Gestió de les aigües residuals urbanes: Tots els nous sectors residencials proposats fora del nucli urbà de Montroy hauran de disposar de la seua pròpia EDAR excepte en el cas del Balcón III que connectarà amb la depuradora del Balcón II amb les ampliacions pertinents. S'aporta informe de l'entitat de Sanejament de la viabilitat del tractament en l'EDAR de Monserrat-Montroy-Real de Montroi de les aigües residuals generades pel desenvolupament del PGOU, amb una sèrie de condicionants.  
. Gestió dels residus: La reserva de sòl per a abocador inert figura en el Pla OE-2.  
. Respecte a l'ordenació projectada:   
. Respecte a l'ampliació del sòl urbanitzable del Balcón de Montroy, l'Ajuntament va encarregar l'elaboració d'un estudi d'impacte ambiental específic sobre la reclassificació d'aquesta àrea. Segons aquest comunicat s'adjunta l'estudi, però aquest no consta en la documentació aportada.  
Es proposa adaptar la protecció forestal a allò que s'ha indicat com a tal en el Pla d'ordenació forestal i eliminar de l'àrea urbanitzable proposada la part més elevada, ja semiconsolidada, no augmentant els impactes ja produïts per l'edificació existent.  
S'aporten també la mesures de caràcter corrector i compensatori proposades en l'estudi específic, incorporant-les, segons el comunicat de l'Ajuntament, a l'article 8.3.1. de les N U.  
. Sobre el sector urbanitzable de la Canya Murta, s'amplia la protecció forestal en l'àrea per a incloure la totalitat dels sòls amb característiques forestals al voltant de la urbanització proposada.  
. Pel que fa a la protecció del turó Puntal del Azut, es qualifica de protecció forestal l'esmentada àrea.  
. Respecte a la normativa del sòl no urbanitzable protegit, es recullen les propostes assenyalades en l'informe de l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
Amb data 13 de juny de 2005 l'Ajuntament de Montroy, en resposta a allò que s'ha requerit per l'Àrea d'Avaluació Ambiental en el seu escrit de data 28 de gener de 2005, aporta nova documentació denominada annex d'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana del Municipi de Montroy (València).  
Dit annex compta amb els apartats següents:  
. Antecedents:  
Descripció de la situació preoperacional de la proposta d'ampliació de sòl urbanitzable de Balcón de Montroy III (Sector S-3a, Àrea de repartiment AR-8a, zona d'ordenació AIS-2)  
. Descripció general de la proposta d'ordenació:  
En aquest apartat es realitza una breu descripció i justificació de la necessitat d'ampliar el sòl urbanitzable per a fer front a la demanda de sòl residencial de baixa densitat separada del nucli urbà.  
Es comenta també que l'estudi contribuirà a establir els criteris bàsics per a la urbanització d'una zona caracteritzada per les edificacions disperses fora d'ordenació i faltats de dotacions adequades.  
. Anàlisi i valoració ambiental:  
En aquest apartat es pretén donar resposta a l'afecció sobre el Lloc d'interés comunitari (LIC) denominat com a Serra de Martés i del Ave i la Zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) Serra de Martés i Mola de Cortes.   
Es realitza una anàlisi faunística per a cada un dels ecosistemes que es troben representats en la zona afectada (coscollar/ginebrar, espartar, cultius i àrees antropitzades). No es menciona la presència d'importants espècies de quiròpters, una de les raons per les quals va ser declarat el LIC de la Serra de Martés i del Ave.  
Es realitza també una anàlisi de la flora i vegetació, establint classificacions bioclimàtiques. S'inclou una valoració de la importància de la flora en la zona afectada.  
. Mesures correctores i alternativa d'ampliació de SNUPF.  
S'exposen una sèrie de mesures de caràcter corrector i compensatori sobre la vegetació, sobre la fauna i sobre el paisatge.  
Es proposa l'ampliació del SNUPF dins del terme municipal segons es planteja en la cartografia adjunta.  
. Conclusions  
S'estableixen les conclusions a manera de síntesi com a justificació de per a l'ampliació del sòl urbanitzable dins del sector S-3a.  
Amb data 27 de juny de 2005 l'Ajuntament de Montroy, a l'efecte que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental, aporta: el Pla general d'ordenació urbana diligenciat, de data 9 de maig de 2005, els corresponents plans del PGOU en els quals s'han incorporat les modificacions proposades per l'Àrea d'Avaluació Ambiental en el seu escrit de data 28 de gener de 2005, i l'annex d'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Montroy (València).  
Informes sectorials  
. Informe de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori, sobre la presència en el terme municipal de Montroy del LIC denominat Serra de Martés i del Ave i la ZEPA Serra de Martés i Mola de Cortes. Es considera que ha de preveure expressament la possibilitat d'afecció als esmentats hàbitats i espècies d'interés comunitari, i en conseqüència habilitar les pertinents mesures correctores per a evitar-ne el deteriorament.  
. Informe d'Aquagest Levante de data 1 d'abril de 2005, en el qual afirma la disponibilitat de cabals i suficiència de la xarxa municipal, per a assumir l'increment de les necessitats d'aigua potable previstes com a conseqüència de la realització de totes les edificacions permeses en el Pla general, que estima una població resultant de 4.887 habitants. L'origen de l'aigua potable són els pous de Gabach.  
. Informe de l'entitat de Sanejament d'Aigües de data 10 de març de 2005, comunicant que vist l'increment de població previst, com a conseqüència de la realització de totes les edificacions permeses en el Pla general, resol la viabilitat de la depuració de les aigües residuals generades, sempre que es complisquen els següents condicionants:  
. En el seu dia, els urbanitzadors hauran de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
En tot cas, l'abocament generat pels desenvolupaments urbanístics a què done lloc el PGOU hauran de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de Sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquests efectes els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de Sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.  
. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i donat el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions d'ampliació de la planta necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'entitat de Sanejament la quantitat resultant de 438.930 Euros, als efectes del qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'entitat de Sanejament i l'Ajuntament de Montroy.  
Afeccions legals   
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el municipi de Montroy s'ha designat el Lloc d'interés comunitari (LIC) denominat Serra de Martés i el Ave, amb una extensió de 35.242 ha situat al sud del terme municipal. Es tracta d'una àrea muntanyosa que constitueix probablement la millor àrea de matolls litorals de mediterranis en el conjunt valencià. Entre els hàbitats i espècies destacables, anomenar els matolls arborescents amb Juniperus, Matolls termomediterrans o els prats anuals i entre les espècies animals l'àguila de panxa blanca Hieratus fasciatus o quiròpters com el Rhinolophus euryale, Rinolophus ferrum-equinum, Rhinolophus hipposideros i el Miniopterus schreibersii.  
Pràcticament ocupant la mateixa superfície del terme municipal es troba la Zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) denominada Serra de Martés i Mola de Cortes, amb una superfície de 71.163 ha. El LIC-ZEPA es qualifica com de protecció forestal, a més es va ampliar la protecció forestal en la zona del Alto de la Folleta, zona que posseeix les mateixes característiques que el LIC comentat.  
2. Llistat de microreserves.  
No hi ha cap microreserva dins del terme municipal de Montroy.  
3. Camins ramaders.  
Hi ha tres camins ramaders en el terme municipal de Montroy:  
NOM AMPLÀRIA LONGITUD  
Assagador de la Rivera 37.61 m 3.000 m  
Sendera del Molló Blanc  
 i camí de València 20.89 m 8.800m  
Assagador de l'Estacada 15 m 5.500m  
Aquests es troben classificats com a sòl no urbanitzable de protecció viària i es troben prohibides les actuacions sobre ells que no siguen autoritzades pels organismes competents, però no queda grafiat el seu ample legal.  
4. Forests d'utilitat pública.  
En el terme municipal no hi ha cap forest d'utilitat pública  
5. Rambles i llits.  
El terme municipal de Montroy és travessat pel riu Magre, i se situa el nucli urbà en el marge esquerre del riu.  
Al sud del municipi i paral·lela al riu Magre hi ha una rambla de certa entitat denominada rambla o barranc de l'Algoder. La resta són xicotets barrancs que desemboquen en el riu. La qualificació de protecció de llits i barrancs comprén el llit i entorn immediat del riu Magre i barranc d'Algoder.  
6. Jaciments arqueològics.  
El terme municipal de Montroy compta amb 6 jaciments arqueològics, 1 BIC i 1 element etnològic catalogats.   
Jaciments arqueològics:  
. El Castell  
. El Bovalar I.  
. El Bovalar II.  
. Assut del Real.  
. El Taular.  
. Alqueria del nucli urbà de Montroy  
Bé d'interés cultural:  
. Torre Àrab o Castiell de Montroy (coincident amb el jaciment d'El Castell)  
Elements etnològics:  
. Retaule de Sant Roc.  
Tots ells estan registrats en el document núm. 5 denominat Catàleg de béns i espais protegits, han sigut protegits pel seu interés històric, artístic, arqueològic i etnològic en l'ordenació del Pla general d'ordenació urbana de Montroy.  
Consideracions ambientals  
1. Realitzades les consultes a la informació temàtica editada per la COPUT i el MAGNA de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya (IGME), la litologia present en la zona és molt variada, i està conformada de la forma següent:  
. Calcàries i dolomies en la zona sud del terme municipal  
. Cantells, graves, arenes i argiles en la rambla de l'Algoder situada en el centre-sud del terme municipal així com en els marges d'aquesta.  
. Argiles, cantells, graves i conglomerats en els marges del riu Magre.  
Argiles, margues i algeps principalment en la zona nord del terme municipal.  
2. Els riscs naturals existents en l'àmbit d'estudi són els següents:  
La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers es troba catalogada com alta en el sud del terme municipal, aquesta zona coincideix amb la urbanització de Balcó de Montroi i el sector urbanitzable pretés. Mentre que en la resta del territori analitzat aquest risc disminueix fins nivells baixos o molt baixos.  
El risc d'inundació abasta el nivell de risc 1 corresponent a una freqüència alta (25 anys) i un calat alt (> 0,8 m) en el tram més oriental de la rambla de l'Algoder situada al sud del terme municipal, I nivells de risc 2 corresponent a una freqüència mitjana (100 anys) i calat alt (> 0,8 m) en els marges del riu Magre.  
El risc de lliscament està catalogat com a alt a l'oest del nucli de Montroy, mitjà al nord del terme municipal, en el denominat Puntal dels Pins i en la vessant nord de la Serra de Martés i el Ave, i en la zona centre del municipi existeixen 3 zones en què el risc de lliscament és baix. No hi ha risc de despreniment.  
El risc d'erosió actual es cataloga com alt, a l'oest del nucli urbà de Montroy, i en les vessants del Puntal del Corral del Ferreret, situades al nord del municipi. En la resta del terme municipal l'erosió actual varia entre zones de risc moderat, centre i sud principalment, i baix. Quant al risc d'erosió potencial, és molt alt o alt en la major part del terme municipal a excepció de la zona centre-oriental del municipi que es troba catalogat com moderat.  
El risc associat a processos sísmics en el municipi de Montroy és de nivell baix, sent el valor de l'acceleració sísmica bàsica en el municipi de 0,07 segons s'indica en la norma sismoresistent.  
El risc d'incendi, segons la cartografia temàtica editada per la COPUT, està catalogat com a risc 0 en la major part del municipi. Únicament en les àrees forestals, reduïdes a causa dels incendis succeïts entre els anys 1988 i 1995, del nord i sud del terme de Montroy aquest risc és alt.  
3. La capacitat d'ús agrari del sòl és molt alta en els marges del riu Magre i de la rambla existent. En la resta del municipi és moderada o baixa.  
4. La vegetació actual en l'àrea d'estudi queda restringida a exemplars aïllats en les zones de forest, a causa de la considerable degradació pels incendis i l'erosió del sòl, dominat en l'actualitat per matolls degradats. El llentiscle (Pistacia lentiscus), el coscoll (Quercus coccifera), el matapoll (Daphne gnidium) o el margalló (Chamaerops humilis) són les espècies de matoll més comú. Entre les espècies arbòries destaca la carrasca (Quercus rotundifolia) com també les xopades (Populus nigra) i omedes (Ulmus minor) en les rambles i marges del riu Magre.  
5. La fauna present en l'àmbit del terme municipal és l'associada a zones de cultiu, en les quals aus com els frigílids i els pàrids són les més abundants.  
Destaquen les espècies d'aus associades a les riberes i barrancs com l'oriol (Oriolus oriolus), el rossinyol comú (Luscinia megarrynchos) i xitxarres (Acrocephalus sp.) i rèptils com la colobra bastarda (Malpolon monpessulanum) o la colobra viperina (Natrix maura).   
El xoriguer vulgar (Falco tinnunculus), el mussol (Athene noctua), el cucut (Cuculus canorus) o l'abellerol (Merops apiaster) són espècies característiques de les zones de bosc baix, alternats amb bancals de fruiters.  
Les espècies cinegètiques associades a les zones de forest estan representades per coloms i tórtores (Columba sp., Charadrius dubius), tords (Turdus sp.) i perdius (Alectoris rossa) entre les aus, i el porc senglar (Sus scrofa) o el conill (Oryctolagus cuniculus) entre els mamífers. Altres espècies presents són el capsot comú (Lanius senator), còlbits (Oneanthe sp.), escrivans (Emberiza sp.), raboses (Vulpes vulpes) o genetes (Genetta genetta).  
6. Explotació dels recursos naturals.  
La captació d'aigua per al consum del nucli urbà es realitza des d'un pou denominat Gabach i Pi, situat en l'extrem oest del terme de Montroy, afrontant amb Turís. En l'EIA es menciona que el cabal estimat del pou és d'uns 10.000 l/min.  
La xarxa de distribució és municipal, i la gestió del subministrament la realitza l'empresa Aquagest, amb controls analítics periòdics de la qualitat de les aigües, i disposa de registre de sanitat. Segons les dades facilitades per aquesta empresa, el consum en els últims anys està situat entre els 2.325.000 m3 i els 2.450.000 m3 anuals, podent-se extraure uns 350.000 m3 més, sempre que no abaixen els nivells de l'aqüífer. S'han detectat en els mesos estivals problemes de sobreexplotació.  
Les urbanitzacions del Balcón de Montroy, al sud del terme, disposen de subministrament a partir d'un pou situat en la parcel·la 163, polígon 9, de la partida Corral de Carlos. Aquest pou compta amb un cabal de 2.000 l/min. La societat Aguas Valls de Alcalans SL, propietària del pou, s'encarrega del subministrament i control sanitari de l'aigua.  
Els nuclis situats en la part central del terme, denominats la Plantà, la Carrasca i Pla Galán, són abastits per un pou pròxim denominat Vanaclocha. L'Ajuntament desconeix el seu cabal i les condicions sanitàries de les seues aigües. El Pla expressa la intenció de connectar aquests nuclis a la xarxa municipal d'abastiment, llevat que es realitzara la potabilització i control sanitari de les aigües d'aquest pou.  
S'aporta informe d'organisme gestor dels recursos hídrics, en aquest cas Aquagest, en el qual s'afirma de la disponibilitat de cabals i suficiència de la xarxa municipal d'aigua potable per a cobrir les necessitats de l'increment de les noves zones de desenvolupament. No s'aporten informes de la disponibilitat d'aigua de les empreses gestores de les urbanitzacions Balcón de Montroy (Aguas Valls de Alcalans SL) ni de l'empresa que gestiona els recursos hídrics dels nuclis situats a la Plantà, la Carrasca i Pla Galán.  
Depuració d'aigües residuals  
El nucli urbà disposa de xarxa de clavegueram públic, que recull principalment les aigües fecals de la població. Les pluvials són abocades al llit del riu Magre pels carrers perpendiculars a aquest.  
La xarxa de sanejament està connectada a l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) situada en l'extrem nord-est del terme. Des de 1998 es va connectar a la nova EDAR construïda per EGEVASA en el terme de Real de Montroi, que recull els abocaments dels tres municipis confrontants (Montroy, Real de Montroi i Montserrat) on es depuren i condueixen a un nou abocador en el riu Magre.  
En les zones de segona residència disseminades en el terme existeix tan sols una depuradora col·lectiva, recentment construïda per la urbanització Balcón de Montroy II. Aquesta recollirà la xarxa de sanejament d'aquesta urbanització, resolent la resta de nuclis la depuració per sistemes individuals.  
Es presenta informe de l'entitat de sanejament d'aigües (EPSAR) sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR de Montserrat-Montroy-Real de Montroi de les aigües residuals generades pel desenvolupament del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Montroy (València) complint una sèrie de condicionants.  
No consta autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer referent als abocaments a llit públic.  
Gestió de residus  
La gestió dels residus sòlids urbans (RSU) es realitza mitjançant conveni amb l'empresa GIRSA que els trasllada a la planta de Guadassuar. La quantitat de RSU generats a Montroy s'estima en 728 t/any, a raó d'1 Kg/habitant i dia, durant 365 dies a l'any la població resident (1.567 habitants) i 60 dies a l'any la població estacional (2.600 persones).   
En l'EIA se cita que en tant es desenvolupen els plans de reciclatge prevists per la Conselleria de Territori i Habitatge, per recomanació d'aquesta, es proposa la creació d'abocadors d'inerts conforme al RD 1481/01.   
El Pla reserva per a ubicació d'un abocador inert controlat, una antiga pedrera abandonada en la part nord del terme, junt amb la carretera CV-50. Aquest abocador haurà de complir les condicions assenyalades en les N U del PGOU, a més de la normativa específica.  
7. Anàlisi del paisatge.  
Les unitats homogènies de paisatge s'han obtingut a partir de les característiques de la cobertura vegetal, el relleu i el nivell d'alteració humana. Les unitats que finalment es van obtenir són: rambles, zona agrícola de relleus suaus, forest i nucli urbà.  
. Rambles: Constituïdes per les zones al·luvials del curs del riu Magre i el barranc de l'Algoder. L'estiatge pronunciat que suporten dóna lloc a la presència de vegetació nitròfila, a més de la vegetació herbàcia. Aquesta zona està molt condicionada per la proximitat dels camps de cultiu.  
. Zona agrícola de relleus suaus: S'estén per tota la zona central i nord del municipi, vorejant el final de les Serres de Dos Aguas i el Castellet. Constitueix la transició entre els barrancs, abans mencionats, i els relleus muntanyosos. De topografia suau són sòls ocupats per cultius tant de regadiu com de secà. L'alteració provocada per l'home és elevada a causa de les transformacions realitzades.  
. Zona de forest: Correspon a les àrees muntanyoses del terç sud, dels últims ramals de les serres de Dos Aguas i del Caballón, i una franja al nord, pertanyent al final de la Serra del Castellet. L'orografia és abrupta de forts pendents constituïts per roques carbonatades moderadament karstificades. És una zona molt degradada a causa dels incendis forestals. La textura dominant és la rugosa i el color gris de la roca. Aquesta zona té un elevat potencial de vistes.  
. Nucli urbà: Situat en la ribera del riu Magre, disposa d'un torrassa que es conserva del castell. Aquesta torrassa i el tossal sobre la qual es troba disposen de protecció especial històric paisatgística.  
8. Anàlisi socioeconòmic.  
El municipi de Montroy compta amb 1.768 habitants (Font: IVE any 2004). En les últimes dues dècades l'evolució demogràfica ha sigut estable, a excepció dels últims 4 anys en què s'ha produït un augment de la població.   
La densitat de població en el municipi de Montroy és d'aproximadament 53 hab/km2, molt inferior a la mitjana de la comarca (205,38 hab/km2) i a la de la Comunitat Valenciana (177,21 hab/km2).   
L'índex d'envelliment és superior al de la província de València i Comunitat Valenciana. Els sectors predominants són l'agricultura i els serveis. L'activitat industrial a Montroy està dirigida principalment a activitats lligades a l'agricultura.  
9. S'ha realitzat la visita al terme municipal de Montroy, observant el paisatge, fauna i flora característics del lloc. Amb diferència, el nord i sud del municipi són les zones més agrestes cobertes principalment per espés matoll alternat amb zones d'arbratge. Aquesta situació és deguda als incendis d'anys anteriors. S'ha detectat la presència de rapaços en les serres i puntals situats al nord del terme.   
El municipi de Montroy té com a element més característic el riu Magre, que travessa el terme d'oest a est. El riu es troba prou contaminat encara que manté ben conservats boscs de ribera de gran interés. El barranc de l'Algoder, paral·lel al riu, travessa el terme municipal en la zona sud.   
La resta de la superfície estudiada està ocupada per camps de cultiu, formats per bancals de tarongers, vinyes i horta en els bancals més pròxims al riu.  
10. Mesures correctores.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'estableixen mesures correctores de caràcter general i mesures correctores per als diversos usos.   
Mesures protectores de caràcter general:  
. Mesures enfront de les obres d'urbanització.  
. Defensa enfront del risc d'inundació.  
. Mesures correctores enfront del risc de col·lapse i subsidència.  
. Mesures correctores enfront de l'impacte sobre el paisatge.  
. Mesures correctores enfront de l'erosió i l'impacte sobre el sòl edàfic.  
. Mesures protectores de la qualitat de les aigües.(abocaments d'aigües residuals, abocament de residus sòlids, protecció dels pous, conservació dels recursos aigua)  
. Tractament de residus (líquids i sòlids)  
. Mesures protectores enfront del risc sísmic.  
Mesures correctores per als diferents usos:  
. Activitats industrials  
. Activitats extractives  
. Activitats ramaderes  
. Zones residencials  
. Camins ramaders  
Zona de protecció forestal  
Les mesures correctores proposades es consideren ben desenvolupades tot i que algunes d'elles estan basades en el compliment de la normativa existent.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer. S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Pla general d'ordenació urbana de Montroy (València), promogut per l'Ajuntament, sempre que es tinguen en consideració els següents condicionants:  
Segon. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. S'haurà d'incorporar a la documentació la certificació i justificació de la capacitat de proveïment d'aigua per a tots els desenvolupaments d'àrees urbanitzables plantejats en el PGOU, que haurà d'emetre la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en resposta a la sol·licitud realitzada per l'Ajuntament, en data 8 de juliol de 2004 a l'esmentada confederació.   
2. S'han de complir els condicionants citats en l'informe de l'entitat de Sanejament d'Aigües, emés en data 10 de març de 2005, per a resoldre la depuració de les aigües residuals generades, pel desenvolupament del projecte Pla general d'ordenació urbana de Montroy (València).   
S'ha d'assegurar que els sectors, que no estiguen connectats a la xarxa de sanejament municipal, disposen de sistemes individuals per a resoldre la depuració de les aigües residuals generades, realitzant una correcta gestió i complint amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments.  
3. En l'estudi d'impacte ambiental se cita textualment que .les pluvials són abocades al llit del riu Magre pels carrers perpendiculars a aquest. pel qual s'haurà de presentar autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'abocament d'aigües a llit públic, tal com exigeixen l'article 100.1 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, així com l'article 14.5 de la Llei 4/2004 d'ordenació del territori i ordenació del paisatge.   
4. S'haurà d'assegurar la correcta gestió de residus generats per tots els sectors plantejats, presentant certificat de GIRSA en el qual assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans, produïts amb el desenvolupament del Pla general d'ordenació urbana de Montroy.  
5. En relació amb l'ordenació proposada del sòl urbanitzable del Balcón de Montroy, s'ha d'ampliar el sòl qualificat com a sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNUPF) a la vessant sud de la lloma situada al nord del Puntal del Nento. L'esmentada ampliació es pot observar en el pla adjunt.  
Amb aquesta decisió es pretén minimitzar l'impacte sobre el paisatge que genera l'ampliació del sòl urbanitzable del Balcón de Montroy (sector S-3a), ja que s'impedeix construir en una vessant, clarament visible des de nombrosos punts del pròxim Lloc d'interés comunitari de la Serra de Martés i el Ave, les característiques paisatgístiques i ambientals de la qual són semblants al citat LIC. S'ha pres com a límit sud del sòl urbanitzable del Balcón de Montroy el camí existent que discorre per la cima de la lloma. D'altra banda, amb aquesta mesura es protegeix enfront de possibles abocaments al barranc, situat en la part més baixa de la vessant sud de la lloma, que desemboca en el barranc de l'Oliva.  
6. Els sectors denominats en el pla de classificació del sòl com SNU de reserva de residencial s'exclouen d'avaluació, i en el cas de proposar el canvi d'ús del sòl, hauran de sotmetre's al procés d'avaluació d'impacte ambiental desenvolupant-se a través de plans especials o de millora seguint la normativa recollida en la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística, i en la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de sòl no urbanitzable.  
En concret en el sector núm. 10 denominat Alto de la Folleta, que queda rodejada per sòl no urbanitzable de protecció forestal, no es permetran nous habitatges, només les obres de conservació dels existents així com les millores de les infraestructures de subministrament elèctric, aigua potable i tractament de les aigües residuals.  
7. S'haurà d'incorporar a la documentació l'estudi acústic de Montroy, aprovat pel Ple de l'Ajuntament el 19 de maig de 2005. Aquest estudi, haurà de complir allò que s'ha especificat en el capítol III de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
8. Respecte a la via ràpida i el canal del Pla hidrològic grafiats en plans es considera que han de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental, sent al llarg d'aquest procés quan es determine si és acceptable o no i el traçat concret que s'ha de realitzar. El grafiat es considera únicament a títol informatiu.  
En sòl no urbanitzable, les conduccions i instal·lacions d'aigua residual i potable noves quedaran a títol informatiu exclusivament, pendents d'avaluació en el cas de ser aquesta necessària.  
9. Referent al risc d'incendis, un dels possibles impactes importants en la zona, el projecte ha de contemplar les mesures establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal i en els seus voltants.  
Les esmentades mesures s'aplicaran especialment en les zones pròximes al Puntal de Nento, Puntal de la Cova, al sud del terme, en la superfície classificada com SNURR denominada el Palmerar pròxima al Puntal del Azut i en la vessant sud del Puntal del Corral del Ferreret, al nord del terme municipal de Montroy.  
10. S'haurà d'aportar informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quar. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de juliol de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 428/98-AIA  
Títol: Millora de la xarxa de proveïment d'aigua potable del municipi de Teresa de Cofrentes  
Promotor: Ajuntament de Teresa de Cofrentes  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Teresa de Cofrentes  
Localització: Terme municipal de Teresa de Cofrentes. València.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la millora de la xarxa de proveïment d'aigua mitjançant la reposició de la canonada de captació en la capçalera de la rambla de l'Argongeña i la rehabilitació de l'assut existent, que van quedar parcialment destruïdes després d'una riuada produïda l'any 1987.  
Els treballs que s'han de realitzar consistiran en l'estesa d'un tub de polietilé flexible de 110 mm de diàmetre, al llarg de 1.850 m de llit, a fi de connectar el punt on va quedar interrompuda l'antiga conducció, amb la font del Nacimiento, lloc de connexió amb la xarxa de proveïment ja existent.  
Al llarg dels 1.850 m de llit, es proposen dues formes d'execució de l'estesa, la primera, tindrà un impacte pràcticament nul, serà la de reutilitzar els trams de la vella canonada de formigó, encara existents i visibles, com a camisa o conducte per a allotjar la nova canonada flexible, i la segona forma d'intervenció serà la que afecte els trams on la vella canonada de formigó ha desaparegut, i consistirà en l'estesa de la canonada sobre el llit de la rambla, a la vora d'aquesta, on l'erosió del corrent, en cas d'avinguda, no l'afecte, la citada estesa s'adaptarà als amagatalls, irregularitats i xicotets accidents que existeixen en el llit, com roques i arbusts.  
2. Alternatives  
S'ha optat per l'alternativa de seguir per l'antic traçat, aprofitant els trams de canonada de formigó encara existents, a causa de l'abrupte i escarpat del terreny, i és clarament l'alternativa que menys impacte produeix.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 24 d'agost de 1998 l'Ajuntament de Teresa de Cofrentes va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de Millora de la xarxa de proveïment d'aigua potable del municipi de Teresa de Cofrentes.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de Millora de la xarxa de proveïment d'aigua potable del municipi de Teresa de Cofrentes, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 277, de data 20 de novembre de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions.  
En data 7 de juny de 1999 se sol·licita ampliació al promotor, perquè esmene determinades deficiències detectades en l'estudi i en la tramitació de l'expedient, amb posterioritat en data 21 juny de 2002 se li reitera la petició d'ampliació, contestada finalment el 7 de març de 2003, faltant únicament el resultat del sotmetiment de l'estudi d'impacte ambiental al tràmit d'informació pública, sent definitivament rebut el 18 de gener de 2005.  
Informes sectorials  
En data 8 de setembre de 1998 es rep informe del Servei Territorial de València, on es conclou que, serà: ....urgent l'adopció de mesures encaminades a mantenir les condicions hídriques (no han de permetre's extraccions que puguen modificar la situació actual) i d'aïllament de la zona (han d'eliminar-se els accessos practicats i restaurar el terreny a la situació original d'aquest), com també la restauració dels impactes produïts..  
En data 8 de febrer de 2002, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer autoritza a l'Ajuntament de Teresa de Cofrentes a l'execució de les obres de renovació de conducció d'aigües amb destinació a proveïment, En zona d'afecció de llit, en el terme municipal de Teresa de Cofrentes, sempre que es complisquen els següents condicionants:  
. La profunditat de soterrament de la canonada serà com a mínim un metre, comptant a partir de la generatriu superior del tub.  
. No podran efectuar-se la captació d'aigües del llit ni l'abocament de residus sòlids o líquids a aquest, sense l'autorització prèvia administrativa.  
. Les obres hauran de quedar acabades com a màxim en el termini de dotze mesos, comptadors a partir de la data de notificació d'aquesta autorització. L'autoritzat haurà de comunicar per escrit a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la fi dels treballs a l'efecte de la inspecció d'aquests, si s'estima oportú.  
En data 20 d'abril de 2004 es concedeix una pròrroga de dotze mesos per a l'execució de les obres, atés que encara no ha començat l'execució d'aquestes mantenint-se les condicions que figuren en l'autorització de data 8 de febrer de 2002.  
Afeccions legals  
Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, hi ha afecció a la rambla de l'Argongeña.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
L'àrea d'estudi presenta un relleu abrupte i escarpat en els marges del barranc, ocupat per cudols, graves i roques de vessant de grandària considerables arrossegades per les crescudes, tot això en combinació amb arenes i depòsits de fangs de decantació.  
Generalment els llits transporten aigua intermitentment en funció de la precipitació irregular pròpia del clima mediterrani de règim estacional, que permet la formació de tolles i xicotets rabejos sense continuïtat espacial, atés que gran part del cabal s'infiltra en el llit a causa de l'elevada permeabilitat dels materials carbonatats predominants en el territori.  
La vegetació present en el llit del barranc és molt reduïda, a causa dels fenòmens erosius de caràcter pluvial que posseeixen una gran força destructiva i arrosseguen tota la vegetació al seu pas. Només s'han pogut identificar alguns peus de baladres de curta talla i algunes restes de vegetació arbustiva.  
Respecte a la fauna, especial interés mereix la presència de la tortuga d'aigua ibèrica a les tolles del barranc com també el cranc de riu ibèric, i també de xicotets peixos com els barbs. La fauna ornítica és notòria en tot el territori, i hi destaquen rapaces com l'àguila calçada, l'àguila reial, l'astor, etc.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants   
El primer dels impactes és la remoció de la capa superficial del sòl com a conseqüència de l'obertura de camins d'accés al barranc, i de rases per a la col·locació de la canonada.  
Un altre impacte que s'ha de tenir en compte, és l'afecció que sobre les aigües superficials i freàtiques té l'abassegament de materials d'obra (arenes, graves, ciments, etc.), que poden alterar la qualitat de l'aigua.  
La contaminació acústica, que ocorre durant la fase de construcció, és un altre impacte que s'ha de tenir en compte, per la seua afecció a l'avifauna, tan present en la zona. L'altra afecció significativa és la possible eliminació d'espècies presents en les tolles que es formen al llarg del barranc, com les tortugues que es veuran obligades a migrar barranc amunt a la recerca de millors condicions.  
Finalment caldrà tenir en compte l'impacte paisatgístic, de molt reduïda conca visual però de gran impacte puntual atesa la qualitat del medi, com són l'obertura de camins i les obres en el llit del barranc, que poden arribar a modificar la morfologia d'aquest.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les següents mesures correctores:   
. Restauració dels camins oberts mitjançant la reposició de la capa de terra vegetal i posterior revegetació amb espècies coincidents amb les existents en els voltants.  
. Recuperació dels bancals preexistents en els camps annexos a la serradora que han sigut alterats i dels murs de maçoneria en sec si és el cas.  
. Per a evitar una possible contaminació del curs d'aigua per arrossegament de partícules, es recomana que la instal·lació de la canonada es realitze durant els períodes secs.  
. Aïllar mitjançant plàstics qualsevol abassegament de materials d'obra (arenes, grava, ciments, etc.) del sòl. Els elements residuals de les esmentades operacions, hauran de ser eliminats en un abocador d'inerts.  
. La ubicació de la conducció haurà de respectar espècies vegetals i tolles naturals.  
. Es procedirà al tancament de les rases intentant homogeneïtzar les acumulacions de grava sobrants sobre el llit sense afectar la vegetació natural existent ni el futur règim hídric.  
. Quant al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
. Es realitzarà un seguiment de l'estat de la cobertura de la canonada, sent necessari si és el cas una restitució de les zones que hagen quedat desprotegides de la capa de graves com a conseqüència d'alguna riuada.  
. Es durà a terme un manteniment d'aquelles zones de la canonada que discorren en superfície, comprovant en tot moment que no han patit cap desperfecte i que els punts d'ancoratge segueixen en perfecte estat.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 7 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de millora de la xarxa de proveïment d'aigua potable del municipi de Teresa de Cofrentes, promogut per l'Ajuntament de Teresa de Cofrentes, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Es preservarà el valor ecològic del barranc i la preservació de l'hàbitat fluvial, mitjançant el manteniment d'un cabal ecològic.  
2. Es durà a terme la restauració de les riberes afectades, la regeneració de la vegetació, protecció enfront de l'erosió, i el tancament i restauració d'accessos.  
3. La profunditat de soterrament de la canonada serà com a mínim d'un metre, comptant a partir de la generatriu superior del tub.  
4. No podran efectuar-se la captació d'aigües del llit ni l'abocament de residus sòlids o líquids a aquest, sense l'autorització prèvia administrativa.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de juliol de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 479/02-AIA  
Títol: Legalització de l'ampliació de l'explotació porcina d'encebament  
Promotor: Mocaher, SAL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació de l'activitat porcina d'encebament  
Localització: Paratge Vallejo Monteros, polígon 8, parcel·la 63, del terme municipal de Fuenterrobles (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació d'una explotació porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada i les modificacions efectuades per l'ampliació sol·licitada, són:  
L'explotació que se situa en una superfície de 74.420 m2, parteix de dues naus inicials de planta rectangular, que ocupen una superfície total de 2.095 m2 i tenen una capacitat per a 1.680 porcs. L'ampliació consistirà en la construcció de dues naus més, de semblants característiques constructives, que suposen un augment en la superfície construïda de 1.953 m2 i que tindran una capacitat per a 1.920 porcs d'encebament.  
L'activitat consisteix en l'encebament de porcells, des que es reben en l'explotació amb 18-20 kg, fins a aconseguir els 90-100 kg de pes viu, moment en què es destinen a escorxador.  
Es generen anualment 7.740 m3 de purí, segons el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. El purí queda retingut en fosses de purins interiors i fossa exterior, amb capacitat per a contenir 3.024 m3, el qual és utilitzat com a adob orgànic en camps de cultiu. Es necessita un total de 153,15 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic (Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines), disposant-se de superfície suficient on aplicar-los, distribuïda entre Mira, Camporrobles i Fuenterrobles.  
Entre les mesures higienicosanitàries instaurades en l'explotació, està la de disposar de tela antiocells en les finestres de les naus, tanca perimetral, així com gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte. Amb aquest fi, es depositaran provisionalment els cadàvers en un contenidor homologat a aquest efecte, fins a la seua retirada.  
No s'ha justificat la procedència de l'aigua potable.  
L'explotació es localitza a 1,2 km del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 30 de desembre de 2002, amb la remissió per part de la Comissió d'Activitats Qualificades del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.   
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 56, de 7 de març de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 17 de juny de 2004 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, relativa als apartats següents:  
. Haurà de justificar-se el compliment dels condicionants recollits en la declaració d'impacte ambiental favorable dictada en data 25 de gener de 2000 per la directora general de Planificació i Gestió del Medi, que s'indiquen a continuació:  
. Prèviament a la seua aplicació com a adob en camps de cultiu el purí se sotmetrà al tractament proposat en l'última ampliació de l'estudi d'impacte ambiental presentada (a base d'activador biològic) i, no obstant això, es complementarà amb qualsevol altre sistema que millore l'eficàcia d'aquest: separació sòlid-líquid, agitació o aireig, etc.  
. Una vegada posat en marxa el tractament dels purins es duran a terme anàlisis que permeten conéixer l'eficàcia d'aquest, almenys durant el primer any, realitzant una anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis que s'efectuaran per una empresa col·laboradora de l'administració, es presentaran davant d'aquesta Direcció General i en funció dels resultats es podran aplicar, cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. L'explotació disposarà de gual sanitari.  
. A més, i basant-se en la documentació presentada relativa a l'ampliació de l'activitat, haurà de presentar documentació addicional relativa a:  
. L'explotació haurà de disposar de bassa de purí, cercada i impermeabilitzada, amb autonomia per a 3 mesos, basant-se en el Reial decret 324/2000, sobre normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. Haurà de calcular la capacitat de la bassa de purí, presentant pla de situació, dimensions i característiques que la definisquen.  
. La superfície agrària sobre la qual s'aplicarà el purí és propietat del promotor, segons estudi d'impacte ambiental. S'aportarà pla cadastral cèdula de propietat corresponents, indicant per a cada parcel·la tipus de cultiu, necessitats dels cultius i pla d'adobament. L'esmentada aplicació es realitzarà considerant no sobrepassar els 170 kg de N/ha i any, tal com es fixa en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats de fonts agràries. No s'acceptaran parcel·les abandonades que no s'exploten agrícolament, ni aquelles en què s'empren sistemes de reg localitzat.  
. Haurà de justificar-se l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. En concret es presentarà contracte actualitzat, vigent i firmat per ambdues parts, amb una empresa autoritzada per a gestionar aquest tipus de residus.  
De nou, en data 4 de maig de 2005, es requereix novament al promotor, ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, amb l'advertència que transcorreguts tres mesos sense que aquesta es duga a terme, tindria lloc la caducitat del procediment, en aplicació del que disposa l'article 92 de la Llei 30/92, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.  
L'ampliació sol·licitada es rep en data 28 de juny de 2005, la qual queda resumida a continuació:  
. Actualment, l'explotació no realitza cap tractament previ al purí, per a la seua utilització com adob en camps de cultiu.  
. El purí generat en l'explotació queda emmagatzemat en fosses i canals de recollida o en fossa exterior, amb capacitat aquesta última d'emmagatzemament de 900 m3, proveït de coberta de xapa galvanitzada.  
. La capacitat d'emmagatzemament de les fosses i canals interiors de les naus ascendeix al 2124 m3.  
. S'aporta contracte de retirada de cadàvers per a l'explotació.  
Malgrat les Indicacions recollides en la sol·licitud d'ampliació, per a justificar la superfície agrícola disponible s'ha aportat parcel·les improductives, així com altres corresponents a matoll o forest per a fusta, les quals s'han exclòs del còmput total de parcel·les on s'aplica els purins com a adob orgànic, disposant finalment de superfície agrícola suficient on aplicar el purí sense sobrepassar els 170 kg de N/ha i any.  
Respecte al compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental dictada en el seu dia per a l'inici de l'activitat, és el promotor mateix qui proposa un sistema de tractament de purins que després segons aquest manifesta en aquest expedient, no executa, per la qual cosa en aqueix cas, cal considerar que no s'han complit els condicionants de l'esmentada declaració d'impacte ambiental.  
La capacitat d'emmagatzemament de purins no queda clarament justificada, ja que segons l'ampliació presentada, les naus inicials disposen cada una de 56 fosses de purins, enfront de les 24 que disposen les noves naus. Aquesta diferència en més del doble entre unes i altres naus, quan la diferència de superfície entre elles és mínima (de 2.095 m2 per a les dues naus inicials enfront de les 1.953 m2 per a les de posterior construcció). Consultant els plans presentats en l'expedient relatiu a l'inici de l'activitat, es comprova que el nombre de fosses màxim de què es disposa en les dues naus inicials és de 28 en cada una, per la qual cosa la capacitat d'emmagatzemament de l'explotació és de 2.394 m3, suposant una capacitat suficient per a emmagatzemar els purins generats durant més de tres mesos, tal com estableix l'article 5.X.Q.0.0. del Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
. Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
. Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola, segons normes subsidiàries municipals.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de Plans d'ordenació dels recursos naturals o Plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb predomini d'ametlers, oliveres i vinya.  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals destacables, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.  
Segons la Cartografia Temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per vessament superficial o percolació de purins en la mateixa explotació, havent a més d'extremar les precaucions a l'hora d'utilitzar els purins a Camporrobles i Fuenterrobles en sòls amb alta vulnerabilitat a la contaminació per nitrats, ajustant-se a les dosis que el cultiu requerisca (tenint en compte la reserva de nitrogen orgànic que després de cada aplicació quedarà en el sòl, com a factor limitador per a calcular les dosis òptimes d'adobament), respectant a més les dates d'adobament que no coincidisquen amb les èpoques de pluges.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, que han quedat superficialment descrits en l'estudi d'impacte ambiental, són:  
. Sobre l'aire, per l'emissió d'olors.  
Sobre el sòl, per contaminació associada a abocaments incontrolats de purins i a filtracions en la mateixa explotació.  
No s'ha dut a terme la valoració d'impactes, adjuntant una matriu causa-efecte, de la qual no s'ha extret cap conclusió.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclou les següents:  
. Es dotarà les naus de paviment impermeable per a evitar filtracions.  
. El fem produït, es disposarà en depòsits de formigó armat totalment estancs, on es produirà la fermentació aeròbica amb enzims fins a la retirada d'aquests al camp.   
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb les recollides a continuació:  
. Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, o sistema de desinfecció equivalent.  
. Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purins, per a no provocar problemes per contaminació associat a l'excés d'adobament orgànic o mineral.  
No s'ha inclòs programa de vigilància ambiental.  
En la declaració d'impacte ambiental dictada per a l'inici de l'activitat, es considerava necessari aplicar tractament als purins previ a l'ús d'aquests com a adob en camps de cultiu per a evitar riscs de contaminació de sòls, aigües, etc. Per la qual cosa haurà de sotmetre's el purí, previ a la seua aplicació en camp, a tractament enzimàtic que millore les seues propietats com a adob al mateix temps que en rebaixe la càrrega contaminant, reduint a més l'emissió d'olors en granja.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1. H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'ampliació de la granja porcina, situada en el terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Mocaher, SAL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Previ a l'obtenció de la llicència d'obertura, haurà de justificar-se la disponibilitat d'aigua potable davant d'aquesta Direcció General i davant de l'Òrgan Substantiu. Si procedeix de pou privat, haurà de presentar-se concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o inscripció en el Registre d'Aigües. En cas de procedir de la xarxa municipal d'aigua potable, haurà de presentar-se còpia del contracte de subministrament.  
. S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberga els animals, així com de les fosses de purins interiors i exterior.  
. S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, tal com malla metàl·lica o semblant.  
. Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.  
. Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
. El purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la seua càrrega contaminant, així com l'emissió d'olors en granja. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que cal analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà d'injectar el purí en el terreny per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
. S'haurà de realitzar un balanç de nutrients en les parcel·les on s'aplica el purí com a adob orgànic, de manera que s'evite la contaminació de sòls o aqüífers.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/hi ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.   
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de juliol de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.