Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5027, del 14-06-2005 (2005/6784)

ACORD de 27 de maig de 2005, del Consell de la Generalitat, que aprova l'acord de productivitat subscrit entre la Conselleria de Sanitat i les organitzacions sindicals amb representació en la Mesa Sectorial de Sanitat.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5027

Data del DOGV
:   14-06-2005

Secció del DOGV
:   II. AUTORITATS I PERSONAL - E) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/6784


Data del document
:   27-05-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Sanitat

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * personal sanitari
    * salari per rendiment
    * productivitat
    * sindicat
    * concurs administratiu

ACORD de 27 de maig de 2005, del Consell de la Generalitat, que aprova l'acord de productivitat subscrit entre la Conselleria de Sanitat i les organitzacions sindicals amb representació en la Mesa Sectorial de Sanitat. [2005/X6784]
  
El Consell de la Generalitat, en la reunió del dia 27 de maig de 2005, va adoptar l'acord següent:
  
Els compromisos pactats amb les organitzacions sindicals per a la introducció de la productivitat variable en l'àmbit de l'atenció primària i especialitzada, recollits en els acords de gestió firmats en el mateix exercici amb els hospitals i equips d'Atenció Primària de la Conselleria de Sanitat, es van basar en l'exercici 2004 en un conjunt d'objectius globals de cada centre junt amb una relació d'objectius per servicis. La fixació d'estos objectius es basava en la definició d'una sèrie de models i submodels que determinaven els indicadors utilitzats per a l'avaluació de cada servici, amb un esquema comú que els agrupava en tres àrees d'avaluació: indicadors de qualitat, econòmics i de producció i de desenvolupament organitzatiu i professional.
  
Coincidint amb el desenvolupament de la Llei d'Ordenació Sanitària, que crea els departaments de salut com a estructures fonamentals del sistema sanitari valencià, amb les quals es pretén la màxima integració dels dispositius assistencials garantint una sanitat sense escalons, pareix necessari per a l'exercici 2005, donar pas a algunes modificacions i arribar a un enfocament més global de l'acord de gestió i, dins d'este enfocament, als objectius per a l'avaluació de la productivitat.
  
En primer lloc, ha d'establir-se un acord únic l'àmbit del qual siga el Departament de Salut i que continga objectius el compliment dels quals corresponga a l'atenció hospitalària i altres que s'atribuïsquen als centres d'Atenció Primària, però també objectius comuns.
  
En segon lloc, per tal com l'àmbit és el Departament de Salut, sense descendir a altres estructures menors en què s'organitza, els objectius han de ser departamentals, i la Conselleria de Sanitat n'avaluarà el compliment en este àmbit; per tant, correspondrà a l'equip directiu del Departament de Salut, que així veu reforçada la seua capacitat de gestió i participa de forma directa en la determinació dels objectius de les unitats menors que en depenen (equips d'Atenció Primària, servicis hospitalaris, unitats funcionals, etc), pactar amb les unitats esmentades els objectius particulars per maximitzar l'èxit dels globals.
  
Per tot això, i amb un informe previ favorable de l'Àrea Jurídica de la Conselleria de Sanitat, i després d'haver sigut consultat en la Mesa Sectorial de Sanitat, d'acord amb el que preveu l'article 32 de la Llei 9/1987, de 12 de juny, d'Òrgans de Representació, Determinació de les Condicions de Treball i Participació del Personal al Servici de les Administracions Públiques, a proposta del conseller de Sanitat, el Consell de la Generalitat
  
ACORDA
  
Primer
  
Determinar com a quantitat màxima que s'ha de pagar per la productivitat referida al segon semestre de l'exercici 2004 la de 7.100.000 euros. Esta quantitat, sumada a la imputada en el pressupost 2004 en concepte de ?a compte- de la productivitat relativa al primer semestre de 2004, liquida la productivitat total de l'exercici esmentat.
  
Segon
  
Determinar com a quantitat màxima que s'ha de pagar en concepte de productivitat referida a l'exercici 2005 la de 20.838.036 euros, amb la periodificació següent: 8.000.000 d'euros en concepte de ?a compte- relacionat amb les dades obtingudes del primer semestre de 2005 i imputable al pressupost de 2005, i 51.833.467 d'euros, en concepte de ?liquidació de productivitat referida a 2005- i imputable al pressupost 2006.
  
Tercer
  
Aprovar l'Acord de productivitat subscrit entre la Conselleria de Sanitat i organitzacions sindicals amb representació en la Mesa Sectorial de Sanitat, que s'incorpora com a annex I.
  
Quart
  
Ordenar la publicació de l'acord esmentat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Cinqué
  
Autoritzar el conseller de Sanitat a adoptar les mesures necessàries per a l'execució del que establix el present acord.
  
Sisé
  
Este acord té efecte des de l'1 de gener de 2005.
  
València, 27 de maig de 2005
  
El vicepresident i secretari del Consell de la Generalitat,
  
VÍCTOR CAMPOS GUINOT
  
ANNEX I
  
Acord del Consell de la Generalitat que aprova l'Acord de Productivitat subscrit entre la Conselleria de Sanitat i les organitzacions sindicals amb representació en la Mesa Sectorial de Sanitat
  
1. Introducció
  
Els compromisos pactats en matèria de productivitat per a l'any 2004, recollits en els acords de gestió firmats en el mateix exercici amb els hospitals i equips d'Atenció Primària de la Conselleria de Sanitat, es basaven en un conjunt d'objectius globals del centre junt amb una relació d'objectius per servicis. La fixació d'estos objectius es basava en la definició d'una sèrie de models i submodels que determinaven els indicadors utilitzats per a l'avaluació de cada servici, amb un esquema comú que els agrupava en tres àrees d'avaluació:
  
- Indicadors de qualitat, amb un pes del 25%.
  
- Indicadors econòmics i de producció, amb un pes del 60%.
  
- Indicadors de desplegament organitzatiu i professional, amb un pes del 15%.
  
L'experiència ha demostrat que este model és vàlid, però resulta massa complex, perquè exigix un gran esforç de recopilació i tractament d'informació la precisió del qual, a més, és perjudicada pel fet que ha de ser elaborada lluny d'on es genera.
  
L'any 2005, coincidint amb el desplegament de la Llei d'Ordenació Sanitària, que crea els departaments de salut com a estructures fonamentals del sistema sanitari valencià, amb les quals es pretén la màxima integració dels dispositius assistencials garantint una sanitat sense escalons, pareix necessari donar un enfocament més global a l'acord de gestió i, dins d'este enfocament, als objectius per a l'avaluació de la productivitat. Esta globalitat es manifesta en dos aspectes fonamentals:
  
- No hi ha un acord per a Atenció Primària i un altre per a Especialitzada, sinó que l'Acord és únic i el seu àmbit és el Departament de Salut, conté objectius la responsabilitat dels quals és imputable a l'atenció hospitalària i altres d'atribuïbles a primària, però també objectius la responsabilitat dels quals és compartida per ambdós.
  
- L'abast de l'acord és el Departament de Salut, i no descendix a les estructures menors en què s'organitza. És a dir, els objectius es plantegen sempre com a departamentals i, des de la Conselleria de Sanitat, només se n'avalua el compliment en este àmbit. Correspon a l'equip directiu del Departament de Salut pactar amb les unitats menors que en depenen directament (equips d'Atenció Primària, servicis hospitalaris, unitats funcionals, etc.) els objectius particulars per a maximitzar l'èxit dels globals. D'esta manera, es reforça la capacitat de gestió dels equips directius, que participen de forma directa en la determinació dels objectius de les unitats que en depenen.
  
2. Principis generals
  
L'any 2004 es va introduir el complement de productivitat variable, integrat en els acords de gestió firmats eixe any. Este model és el més consistent, ja que fa convergir els objectius estratègics de la Conselleria de Sanitat amb els de les unitats assistencials, per la qual cosa l'any 2005 es continua vinculant el pagament de la productivitat variable al compliment dels objectius pactats en l'acord de gestió en què, no obstant, s'introduïxen algunes millores, que es descriuen més avant, com a conseqüència del nou enfocament.
  
Els principis bàsics en què se sustenta el model de productivitat variable aplicat en 2005 són:
  
Consistència: el model es fonamenta en la consistència entre els objectius estratègics de l'Agència Valenciana de Salut i els dels centres, els servicis i els professionals que hi treballen, i que servixen de base per al càlcul de la productivitat variable.
  
Equitat: el model considera les diferències entre centres, servicis i professionals, incorpora nivells d'exigència segons la situació de partida de cada un, per mitjà d'uns objectius adequats a la trajectòria històrica i a la situació actual.
  
Coresponsabilitat: l'actuació dels professionals es fa en el marc d'una unitat o servici, i no té sentit avaluar-la de forma aïllada. Cada professional és avaluat per la seua actuació i per la seua contribució a l'actuació de la unitat en què s'integra, de la mateixa manera que el servici participa del grau de compliment dels objectius del centre o Departament de Salut.
  
Participació: els objectius han de ser comunicats i pactats en cada nivell amb els responsables del nivell. És a dir, els objectius del Departament de Salut es pactaran amb l'equip directiu, i també l'equip directiu pactarà amb cada responsable d'unitat (cap del servici, coordinador del centre, etc.) els objectius d'eixa unitat i, al seu torn, este responsable d'unitat pactarà amb els professionals que en depenen els objectius individuals.
  
Proporcionalitat: la compensació variable és directament proporcional al grau de l'èxit dels objectius. És a dir, no és una remuneració que es cobra en la totalitat o no es cobra en absolut, sinó que es cobra segons el grau d'aproximació als objectius pactats. Es tracta en tot cas d'un complement variable i no d'una compensació extra fixa.
  
Transparència: els criteris utilitzats per a l'avaluació són coneguts prèviament, de manera que els professionals poden modificar el comportament i orientar l'actuació.
  
Objectivitat: els objectius s'han d'establir sempre en termes que en permeten la verificació objectiva i també una estimació fiable del grau de compliment sense ambigüitat.
  
Finalment, pareix recomanable eliminar les restriccions que s'han donat l'any 2004 per a la participació en el programa d'incentivació i que han motivat l'exclusió d'alguns professionals no pel que han fet durant eixe any, sinó pel que han fet en els anteriors (antiguitat i permanència en el servici).
  
3. Comissions de seguiment i avaluació
  
Amb la finalitat de fer el seguiment de l'aplicació estricta dels acords de gestió i la productivitat variable i d'acord amb el plantejament descentralitzat, s'establixen comissions de seguiment a dos nivells: central i departamental.
  
A més, l'Agència Valenciana de Salut farà els estudis i les auditories que necessite per a verificar que el procediment i les dades aportades s'atenen a tot allò que s'ha indicat en l'Acord de Gestió 2005 i que es garantix la transparència i efectivitat del procés, amb èmfasi especial en els aspectes relacionats amb la difusió i la comunicació de l'acord a tot el personal implicat.
  
3.1. Comissió central de seguiment i avaluació
  
Composició
  
- President: el secretari autonòmic de Sanitat o el director general de l'Agència Valenciana de la Salut que hi delegue.
  
- Secretari: el director d'Assistència Sanitària de Zona que es designe.
  
- Vocals: el director general de Recursos Econòmics, el director general d'Assistència Sanitària, el director general de Qualitat i Atenció al Pacient i un representant de cada un dels sindicats presents en la Mesa Sectorial de Sanitat que no s'haja oposat a este acord de productivitat.
  
Funcions
  
1. Fer el seguiment dels acords de gestió i, en particular, de la gestió integrada i els indicadors associats al repartiment d'incentius, supervisar el compliment dels compromisos pactats, amb especial atenció als terminis d'execució.
  
2. Aprovar l'avaluació dels objectius globals i la distribució de les partides econòmiques corresponents a cada departament en funció del grau de consecució dels objectius.
  
3. Conéixer i supervisar els objectius particulars pactats dins de cada departament amb les unitats funcionals.
  
4. Conéixer i supervisar els programes o línies d'actuació pactats dins de cada departament per a avançar en la gestió integrada.
  
5. Conéixer i supervisar el resultat de l'avaluació de les unitats funcionals de cada departament en relació amb el compliment dels objectius particulars que hagen sigut pactats.
  
Funcionament i calendari d'actuacions
  
La comissió central té capacitat per a interpretar els criteris de manera que facilite l'avaluació dels compromisos i es reunix tantes vegades com siga necessari per a fixar el procediment de les seues actuacions.
  
Per a facilitar el seguiment i l'avaluació de l'acord, la comissió central ha d'establir mecanismes que permeten als equips directius dels departaments de salut tindre informació, al llarg de l'any, del seu progrés en el grau de compliment dels objectius.
  
A més de les reunions que es consideren necessàries per al compliment dels seus fins, es reunix obligatòriament en les ocasions següents:
  
- Abans del 30 d'abril, es reunix separadament amb cada un dels equips directius dels departaments de salut sotasignats, per a pactar els valors exactes dels objectius en cada indicador.
  
- Abans del 30 de juny, es reunix per a verificar que totes les comissions departamentals han enviat la documentació .
  
3.2. Comissió departamental de seguiment i avaluació
  
Composició
  
- President: el director del departament.
  
- Secretari: el subdirector econòmic o el cap del servici equivalent de l'àrea de gestió econòmica.
  
- Vocals: el director o subdirector mèdic, el director econòmic, el director o subdirector d'Infermeria, un representant de la Junta de Personal dels sindicats presents en la Mesa Sectorial de Sanitat que no s'haja oposat a este acord de productivitat, un representant de la Junta de l'Hospital, un representant dels professionals d'Atenció Primària del Departament de Salut.
  
Funcions
  
1. Fer el seguiment dels acords de gestió i productivitat variable en l'àmbit del Departament de Salut, supervisant-ne el compliment estricte, en particular pel que fa a terminis d'execució
  
2. Aprovar la llista de personal inclòs en cada unitat funcional amb dret a participar en el programa de productivitat variable.
  
3. Aprovar l'avaluació dels objectius i la distribució de les partides econòmiques corresponents a cada unitat funcional segons el grau de consecució dels objectius i del personal que hi estiga inclòs.
  
4. Conéixer i supervisar els objectius pactats dins de cada unitat funcional amb els seus professionals, en els casos en què s'exercisca este dret.
  
5. Aprovar l'import per persona, en concepte de productivitat variable, segons els resultats obtinguts, d'acord amb el que disposa l'apartat 7.
  
4. Àmbit d'aplicació
  
4.1. Centres, unitats i servicis inclosos
  
Tots els centres, unitats i servicis dependents de l'Agència Valenciana de la Salut integrats en un Departament de Salut podran participar en el programa de productivitat variable. Per a això, han de pactar objectius amb la instància superior de què depenguen en els termes recollits en este text.
  
També podran participar en el programa de productivitat variable els treballadors del Centre de Transfusió de la Comunitat Valenciana i d'hospitals de llarga estada, i el personal del Servici d'Emergències Sanitàries no inclòs en la productivitat específica del SAMU.
  
4.2. Professionals implicats
  
Tots els professionals vinculats contractualment a un centre, unitat o servici inclòs en l'àmbit d'aplicació delimitat en l'apartat anterior, exclòs el personal en formació, poden beneficiar-se de la productivitat variable condicionada a l'èxit dels objectius determinats d'acord amb la metodologia recollida en este text. A més, han de tindre els requisits següents:
  
- Estar adscrits a una o més unitats funcionals. Si un treballador s'adscriu a més d'una unitat funcional, participa en cada una de manera parcial. Se li assigna un coeficient de participació relacionat amb cada unitat. El coeficient de participació d'un treballador en una unitat funcional mai ha de ser superior a la proporció de dies efectius treballats en la unitat referit a l'any 2005 complet.
  
- La suma dels coeficients de participació d'un mateix treballador referits a la totalitat d'unitats funcionals en què s'integra mai ha de ser superior a la proporció de dies efectius treballats durant l'any 2005 i, en conseqüència, mai ha de superar la unitat. Queden exclosos els treballadors per als quals este últim valor no siga major o igual a 0,25.
  
- Disposar d'objectius propis sobre els quals ser avaluat, que depenen dels diferents col·lectius de la forma següent:
  
\* Personal directiu: s'avalua sobre el grau de compliment dels objectius globals del Departament de Salut.
  
\* Resta del personal: s'avalua sobre el grau de compliment dels objectius de la unitat o unitats funcionals en què s'integra i, si en té, dels objectius individuals pactats amb els responsables de les unitats esmentades.
  
5. Característiques del model
  
5.1. Aspectes generals
  
Tant els objectius globals del Departament de Salut com els de les unitats o els professionals s'expressen, preferentment, en termes d'indicadors. Si no és així, es determina amb precisió i sense cap tipus d'ambigüitat en què consistix l'objectiu i com se'n valora el compliment segons els resultats possibles.
  
Per a cada un dels indicadors s'establix un valor de referència, que és el valor de l'indicador referit a l'any 2004, i es determina l'objectiu que s'ha d'aconseguir. La mesura en què, partint del valor de referència, el resultat obtingut s'aproxima al valor objectiu en determina el grau de consecució. L'expressió per al càlcul de la proporció d'objectiu complida és la següent:
  
cumplimiento = Resultado - Referencia (1)
  
 Objetivo - Referencia
  
Cada objectiu tindrà un pes relatiu, de manera que la suma dels pesos de tots els objectius aplicables a un Departament de Salut, unitat o professional és 100. El nombre de punts obtingut per un Departament de Salut, unitat o professional és:
  
Puntos = S (cumplimiento del objetivo i) (peso del objetivo i) (2)
  
5.2. Objectius globals del Departament de Salut
  
Els objectius globals del Departament de Salut s'establixen sobre la millora d'indicadors relacionats amb les línies estratègiques definides per l'Agència Valenciana de Salut i que són les següents:
  
Línies estratègiques Pes
  
1. Millora dels sistemes d'informació 7
  
1.1 Qualitat de la informació enregistrada 4
  
1.2 Implantació de sistemes d'informació estratègics 3
  
2. Millora de l'accessibilitat de l'assistència 18
  
2.1 Disminució de demores en consultes 3
  
2.2 Disminució de demores en proves i exploracions 4
  
2.3 Disminució de demores en intervencions quirúrgiques 11
  
3. Millora de la seguretat de l'assistència 5
  
3.1 Reducció d'esdeveniments adversos 3
  
3.2 Implantació d'iniciatives de garantia de seguretat 2
  
4. Millora de l'atenció específica de la dona i el xiquet 5
  
5. Increment de l'ús d'alternatives a l'hospitalització
  
 tradicional 5
  
5.1 Increment de l'ambulatorització de processos 2
  
5.2 Increment de l'activitat d'hospital de dia 1,5
  
5.3 Increment de l'activitat d'hospitalització a domicili 1,5
  
6. Millora dels resultats econòmics 15
  
7. Millora de l'adequació de la prescripció farmacèutica 20
  
7.1 Indicadors de qualitat de la prescripció 12
  
7.2 Indicadors ajustats de despesa per habitant 8
  
8. Millora de l'adequació de la utilització de recursos 5
  
9. Millora de la continuïtat d'atencions 5
  
10. Disseny de processos i gestió clínica 5
  
11. Millora de la satisfacció dels pacients 5
  
12. Millora dels índexs d'absentisme 5
  
Nota: els apartats que es valoren amb més d'un indicador repartixen el pes entre els indicadors de forma equitativa.
  
L'acord de gestió firmat amb el Departament de Salut recull les línies estratègiques esmentades, i també els indicadors per mitjà dels quals es proposa avaluar-les i que es troben en l'annex II. Es precisa, per a cada un, el sentit en què s'espera que evolucionen. Açò permet, ja des del principi, que l'equip directiu del Departament de Salut puga començar a pactar, amb les unitats funcionals que en depenen, les línies de millora sobre les quals estes unitats han d'orientar els seus esforços al llarg de l'any.
  
Els valors definitius que s'establisquen com a objectius per al Departament de Salut es comunicaran a l'equip directiu una vegada estiguen disponibles les dades de l'exercici anterior i en siga factible el càlcul. La metodologia per a la determinació és la que ja es va proposar per a l'any 2004 i que recull l'annex. Sobre la base dels valors obtinguts per este procediment es pacta amb l'equip directiu de cada Departament de Salut el valor definitiu que es fixa com a objectiu per a l'any 2005. L'equip directiu ha de justificar i documentar les eventuals modificacions a la proposta inicial.
  
Des de l'Agència Valenciana de la Salut s'han d'establir els mecanismes per a, segons la disponibilitat de les dades procedents dels sistemes d'informació centralitzats, poder facilitar a cada Departament de Salut al llarg de l'any, i de forma periòdica, el grau en què es van aproximant als objectius pactats. Es poden establir les mesures correctores adequades abans de finalitzar l'exercici.
  
5.3. Determinació d'objectius de les unitats funcionals
  
L'equip directiu del Departament de Salut és el responsable de definir les unitats funcionals en què s'estructura, a fi d'establir objectius propis per a cada una que permeten fer efectiu el pagament de la productivitat variable d'acord amb el model recollit en este document. També és l'equip directiu del Departament de Salut el que ha de reunir-se amb el responsable de cada una d'estes unitats funcionals i pactar els objectius que serviran per a avaluar-la. Encara que cada equip directiu té llibertat per a definir la seua estratègia i aplicar el criteri propi a l'hora de fixar els objectius esmentats, ha de tindre's en compte que estos objectius han de pretendre que cada unitat funcional contribuïsca en la major mesura possible a maximitzar l'èxit del Departament de Salut en conjunt. En el cas contrari, i d'acord amb els criteris de distribució de l'assignació econòmica proposats, l'esforç de la unitat pot acabar no traduint-se en una productivitat alta per als components.
  
Des del moment en què l'equip directiu del Departament de Salut conega les línies estratègiques i els indicadors amb què s'hi mesura l'avanç, ja pot pactar amb cada unitat funcional els objectius, bé en termes genèrics o bé sobre valors concrets que poden ajustar-se, si és necessari, una vegada coneguts els valors definitius que s'exigixen al Departament de Salut. D'esta manera, es minva l'efecte que té el desfasament inevitable entre la disponibilitat de la informació en els sistemes centrals i la repercussió en el càlcul exacte dels objectius.
  
En qualsevol cas, i com a garantia d'objectivitat de tot el procés, els objectius pactats amb les unitats funcionals de cada Departament de Salut s'han de comunicar per escrit a la comissió central de seguiment dels Acords de Gestió de 2005 i han de ser firmats pel responsable de la unitat com a prova d'acceptació. El responsable esmentat certifica, al mateix temps, que els objectius de la unitat són coneguts per tots els components.
  
5.4. Determinació d'objectius individuals
  
En el cas que el responsable d'una unitat funcional decidisca pactar objectius individuals per a cada professional s'han de respectar les exigències següents:
  
- La possibilitat de pactar objectius individuals s'oferix a tots els professionals inclosos, pel que fa a productivitat, en la unitat funcional.
  
- Els objectius són pactats individualment i firmats pel treballador com a prova d'acceptació.
  
En este cas, el mecanisme és el mateix que en fixar objectius a les unitats respecte al Departament de Salut. És a dir, encara que hi ha llibertat de criteris, és lògic es busque amb els objectius individuals maximitzar l'èxit de la unitat.
  
Els objectius individuals han de ser comunicats per escrit a la comissió de seguiment del Departament de Salut, amb la signatura del professional com a prova d'acceptació.
  
6. Avaluació del compliment d'objectius
  
L'avaluació del compliment d'objectius, per a un indicador donat, es fa d'acord amb l'expressió (1), i la proporció de compliment no pot ser inferior a 0 ni superior a 1.
  
L'avaluació del grau de compliment dels objectius del Departament de Salut la fa la comissió central de seguiment i es documenta bé. S'inclou per a cada indicador:
  
- valor de referència.
  
- valor de l'objectiu pactat.
  
- resultat obtingut pel departament de salut.
  
- percentatge de compliment de l'objectiu, d'acord amb l'expressió (1).
  
- pes de l'indicador.
  
- punts obtinguts (producte d'estos dos últims valors).
  
- comentaris pertinents.
  
L'avaluació del grau de compliment dels objectius d'una unitat funcional la fa la comissió departamental de seguiment, i és documentada igualment. S'inclouen necessàriament les dades indicades en la llista anterior.
  
L'avaluació del compliment individual la fa el responsable de la unitat amb documents i basada sempre en criteris objectius. La comissió departamental de seguiment ha de rebre una còpia d'esta documentació i supervisa que s'adeqüe al que disposa este text.
  
Cada unitat funcional té un personal equivalent que és el resultat de l'expressió:
  
Personal equivalent UF = (nombre grup A) + 0,65(nombre grup B) + 0,4(nombre grup C) + 0,3(nombre grup D) + 0,15(nombre grup E) (3)
  
On el personal de cada grup és el resultat de l'expressió (4) sumada per a tots els treballadors del grup que hagen prestat els seus servicis en la unitat funcional i tinguen dret a participar en el programa de productivitat variable d'acord amb el que establix l'apartat 4.2:
  
Nº grup = S (Dies treballats pel professional i en la UF durant 2005) (4)
  
 365
  
Els punts totals obtinguts per una unitat funcional seran el resultat de multiplicar els punts obtinguts per la unitat en avaluar el compliment d'objectius, pel personal equivalent.
  
Punts totals UF = (punts UF)(personal equivalent UF) (5)
  
Els punts obtinguts per un professional que tinga assignats indicadors individuals són el resultat de l'expressió:
  
Punts totals treballador = [0,6(punts treballador) + 0.4(punts UF)](dies efectius treballats)/365 (6)
  
On Punts treballador representa els punts que el treballador ha obtingut sobre els objectius individuals. Lògicament, tant punts UF com punts treballador han de tindre un valor entre 0 i 100.
  
En el cas de treballadors que no tinguen objectius individuals, els punts totals coincidiran amb els punts de la unitat funcional a què pertanyen, multiplicats pels dies efectius treballats i dividits per 365 en ambdós casos.
  
Punts totals treballador = (punts UF)(dies efectius treballats)/365 (7)
  
L'avaluació del compliment d'objectius de cada Departament de Salut la fa la comissió central de seguiment de l'acord. El nombre de punts obtinguts pel Departament de Salut és el resultat de l'expressió (2), sumada per a tots els indicadors sobre els quals s'han establit objectius. Este valor és el que servix de referència per a avaluar l'equip directiu, que obté els punts següents:
  
Punts totals directius = (punts departament)(personal directiu equivalent) (8)
  
On el personal directiu equivalent és el determinat per les expressions (3) i (4) aplicades a l'equip directiu.
  
7. Distribució de l'assignació econòmica
  
Els diners disponibles per a repartir en el Departament de Salut en concepte de productivitat variable són el resultat dels punts totals obtinguts pel Departament de Salut i també del total de tots els departaments de salut. Així, per a un departament i, la quantitat disponible és:
  
(9)
  
De la mateixa manera, la quantitat que ha de percebre un treballador(j) del departament i és:
  
(8)
  
On els factors de grup són els coeficients de proporcionalitat utilitzats en l'expressió (3).
  
Els treballadors que obtinguen menys de 30 punts no reben complement de productivitat, per la qual cosa la suma de l'expressió (8) s'estén només sobre els que tenen 30 o més punts.
  
Annex I
  
Metodologia per a la determinació d'objectius
  
La definició d'objectius concrets per a cada un dels departaments de salut es fa, excepte en casos excepcionals, de manera individualitzada. Cada Departament de Salut té un objectiu propi per a cada indicador i és, generalment, diferent del de la resta de departaments de salut. La determinació té en compte tant la trajectòria històrica del Departament de Salut, pel que fa a l'indicador en qüestió, com la situació relativa respecte a la resta de departaments de salut en el moment actual. L'objectiu es definix partint d'esta informació i amb l'aplicació d'unes regles bàsiques que són les següents:
  
1. Tot el que ha empitjorat he de recuperar, almenys, el que perd.
  
2. Millora contínua delimitada: el que ha millorat ha de mantindre, almenys, el 50% de la taxa de millora. Si hi ha un valor òptim, no cal sobrepassar-lo.
  
3. Cap Departament de Salut ha de tindre un objectiu inferior a la mitjana de la situació de partida.
  
4. Als que estan millor se'ls exigix un menor esforç de millora i els que estan pitjor han de fer un major esforç de millora.
  
L'aplicació d'este model fa que els objectius de tots els departaments de salut de la mateixa especialitat convergisquen a un mateix valor en molt pocs anys. Este requisit de convergència fa que el grau d'esforç siga menor per als que estan millor situats i major per als que partixen d'una situació més desfavorable (regla 4). No obstant això, no se'ls penalitza amb ?objectius impossibles- que poden dissuadir de l'esforç per la consecució ja que, en el pitjor dels casos, la referència per a la millora la constituïx o bé una posició que el Departament de Salut ja ha demostrat ser capaç d'aconseguir (regla 1) o bé una situació que han sigut capaços d'aconseguir, almenys, la meitat dels centres (regla 3).
  
La seqüència d'operacions que determinen el valor de l'objectiu assignat a un Departament de Salut per a un indicador determinat es descriu esquemàticament a continuació:
  
1. Es definix el sentit de l'indicador. Si és un indicador negatiu, s'ha de buscar com a objectiu reduir-ne el valor; si és positiu, el que es desitja és que s'incremente. Es pot donar també el cas que l'objectiu siga l'aproximació a un valor de referència, de manera que els que estan per damunt d'eixe valor han de disminuir i els que estan per davall han d'augmentar. També es determina si hi ha un valor òptim per a l'indicador, de manera que als departaments de salut que el complixen només se'ls exigix mantindre-s'hi.
  
2. Es calcula el valor de l'indicador per a cada un dels departaments de salut que es consideren inclosos en el mateix grup. Açò es fa per als dos últims anys de què es disposa d'informació completa i fiable.
  
3. Es calcula l'increment interanual per a cada un dels departaments de salut, a partir dels valors obtinguts en el pas anterior.
  
4. Es determina quina és la mitjana de les dades de l'últim any.
  
5. Es busca quin és el Departament de Salut millor situat en les dades de l'últim any i s'establix, amb l'aplicació de les regles detallades en l'apartat 2.3.1, quin és el seu objectiu.
  
6. Es determina, pel mateix procediment, quin és l'objectiu per al Departament de Salut pitjor situat.
  
7. S'establix l'objectiu per a la resta de departaments de salut de forma lineal, segons els objectius fixats per al millor i el pitjor situats.
  
ANNEX II
  
Indicadors
  
1. Millora dels sistemes d'informació
  
Objectiu: els sistemes d'informació sanitaris s'han convertit en un element estratègic de gran valor per la rellevància en la gestió i planificació. L'Agència Valenciana de la Salut està fermament compromesa amb la implantació i millora d'estos sistemes, i està al capdavant dels servicis de salut en este àmbit, per la qual cosa es considera fonamental reforçar el bon ús dels sistemes d'informació actuals i potenciar la implantació dels nous.
  
1.1. Qualitat de la informació enregistrada
  
Objectiu: millorar el nivell de qualitat de les dades que es capturen a través dels sistemes d'informació, amb la finalitat de millorar la fiabilitat de l'anàlisi i d'augmentar la capacitat per a prendre decisions que s'hi basen.
  
Indicador de qualitat de la informació en el CMBD
  
Objectiu: millorar el nivell de codificació del CMBD i reduir la presència de GRD inespecífics.
  
Indicador de qualitat de la informació en ACTIQUI
  
Objectiu: millorar el nivell de codificació de diagnòstics i procediments per a poder utilitzar sistemes d'ajust de rendiments en l'activitat quirúrgica. Millorar també el nivell de codificació del número SIP com a identificador clau del pacient que permeta fer l'anàlisi de la informació agregada de tots els departaments de salut.
  
Indicador de qualitat de la informació en LEQ
  
Objectiu: millorar el nivell de codificació de procediments i del número SIP com a identificador clau del pacient que permeta fer el seguiment de la informació agregada de tots els departaments de salut.
  
Indicador de la qualitat del diagnòstic en SIA
  
Objectiu: la codificació de les malalties i procediments en els contactes de SIA és imprescindible per al càlcul de la morbiditat, actuacions i l'assistència automàtica en les decisions clíniques, i facilita la gestió clínica.
  
Indicador de tractaments farmacològics amb codi CIM associat
  
Objectiu: la relació del diagnòstic amb la indicació terapèutica és bàsica per a poder fer un ús racional del medicament.
  
Indicador de l'associació correcta talonari de receptes - prescriptor en Gaia
  
Objectiu: és imprescindible una assignació correcta al CLA (codi de lloc assistencial) i facultatiu per a conéixer on es produïx una prescripció.
  
1.2. Implantació de sistemes d'informació estratègics
  
Objectiu: potenciar la implantació de sistemes d'informació estratègics, reforçar-ne la utilització des del principi i crear-ne bons hàbits d'ús.
  
Índex d'utilització de SIA-CIT
  
Objectiu: conéixer la usabilitat i la freqüència d'utilització del sistema d'informació ambulatòria.
  
Índex d'utilització de la història clínica electrònica
  
Objectiu: conéixer el grau d'utilització de la història clínica electrònica ambulatòria.
  
Índex de planificació personal de contactes
  
Objectiu: la planificació per part del facultatiu de contactes concertats i successius és un aspecte clau en la qualitat de la gestió de l'agenda. La cita realitzada des del contacte simplifica l'accés del pacient als servicis del sistema sanitari.
  
Índex d'interconsultes citades des d'Atenció Primària
  
Objectiu: millorar l'accessibilitat del ciutadà a l'assistència especialitzada ambulatòria.
  
Índex d'interconsultes citades des del contacte d'Atenció Primària
  
Objectiu: involucrar el metge com a agent sanitari capaç de racionalitzar les cites mèdiques pendents del pacient en especialitzada.
  
Indicador de mecanització d'informes d'IT
  
Objectiu: facilitar la desburocratització de la consulta mèdica i garantir la qualitat de la informació.
  
Indicador d'ús de receptes electròniques
  
Objectiu: facilitar la desburocratització de la consulta mèdica i garantir la qualitat de la informació.
  
Indicador d'ús de receptes electròniques planificades:
  
Objectiu: facilitar la desburocratització de la consulta mèdica i l'accés dels pacients als tractaments farmacològics.
  
Visita mèdica
  
Objectiu: monitoritzar el compliment de la normativa sobre visita mèdica.
  
Visat electrònic
  
Objectiu: facilitar la desburocratització de la consulta mèdica, l'accés dels pacients als tractaments farmacològics i la qualitat de la informació sanitària.
  
Registre Nominal de Vacunes
  
Objectiu: millorar la qualitat de la informació sobre l'estat vacunal de la població. Es valora el percentatge de cobertura vacunal enregistrat en els sistema d'informació RVN i Siapwin.
  
Indicador d'implantació del sistema de compensació intercentres (Compàs)
  
Objectiu: garantir la puntualitat i la cobertura de la informació que servix de base a la captura de dades per al sistema de compensació intercentres.
  
Indicador de cobertura de l'entrega de la Nota informativa
  
Objectiu: ampliar la cobertura de l'entrega de la Nota Informativa als pacients sobre el cost de l'assistència hospitalària.
  
2. Millora de l'accessibilitat de l'assistència
  
Objectiu: l'accessibilitat de l'assistència sanitària és una de les dimensions de la qualitat assistencial que més influïxen en la percepció que tenen els ciutadans del funcionament del sistema sanitari. Qualsevol estratègia capaç de millorar l'accessibilitat té un gran impacte en eixa percepció i en la satisfacció dels pacients, per la qual cosa l'Agència Valenciana de la Salut inclou les actuacions en este sentit com una de les línies estratègiques més prioritàries.
  
Les definicions que s'utilitzen en els indicadors s'ajusten al que recull l'annex I del Reial Decret 605/2003, de 23 de maig, que establix mesures per al tractament homogeni de la informació sobre les llistes d'espera en el Sistema Nacional de Salut.
  
2.1. Disminució de demores en consultes
  
Demora mitjana en primeres consultes d'Atenció Especialitzada
  
Objectiu: reduir el temps de mitjana, expressat en dies, que porten esperant tots els pacients amb sol·licitud de cita a primera data disponible i que estan pendents de ser vistos en Atenció Especialitzada. S'entén com a temps d'espera la diferència, en dies naturals, entre la data de registre de la sol·licitud i la data de tall. El càlcul de l'indicador és:
  
Espera mitjana en primeres consultes d'Atenció Especialitzada
  
Objectiu: reduir el temps de mitjana, expressat en dies, que han esperat els pacients procedents del registre fins que els atén l'especialista. Per als pacients atesos en la primera data disponible, el temps d'espera es calcula, en dies naturals, a partir de la diferència entre la data d'entrada en el registre i la data de la visita. Per als pacients atesos en una data proposada pel metge responsable o pel propi pacient, el temps d'espera es calcula a partir de la diferència entre la data de cita sol·licitada i la data de la visita.
  
Temps de mitjana de citació d'interconsultes per mitjà de SIA
  
Objectiu: millorar els temps de resposta de les interconsultes realitzades des d'Atenció Primària a Especialitzada. L'indicador s'obté de SIA contra agendes d'Iris/Higia i és un excel·lent aproximador de la demora en primeres visites.
  
Percentatge de pacients que esperen més de 90 dies per a una primera visita en Atenció Especialitzada
  
Objectiu: millorar l'accessibilitat en les consultes d'Atenció Especialitzada com un component de la qualitat assistencial evitant que hi haja demores per damunt de 90 dies.
  
Percentatge de pacients que esperen més de 2 dies per a una visita en Atenció Primària
  
Objectiu: millorar l'accessibilitat en les consultes d'Atenció Primària com un component de la qualitat assistencial.
  
2.2. Disminució de demores en proves i exploracions
  
Demora mitjana en proves i exploracions
  
Objectiu: reduir el temps de mitjana, expressat en dies, que porten esperant tots els pacients amb sol·licitud de cita en la primera data disponible i que estan pendents d'una prova o exploració de les que inclou el Reial Decret 605/2003, de 23 de maig. S'entén com a temps d'espera la diferència, en dies naturals, entre la data de registre de la sol·licitud i la data de tall. El càlcul de l'indicador és:
  
Espera mitjana en proves i exploracions
  
Objectiu: reduir el temps de mitjana, expressat en dies, que han esperat els pacients procedents del registre fins a la realització d'una prova o exploració de les que inclou el Reial Decret 605/2003, de 23 de maig. Per als pacients atesos en la primera data disponible, el temps d'espera es calcula, en dies naturals, a partir de la diferència entre la data d'entrada en el registre i la data de la visita. Per als pacients atesos en una data proposada pel metge responsable o pel propi pacient, el temps d'espera es calcula a partir de la diferència entre la data de cita sol·licitada i la data de la visita.
  
Percentatge de pacients que esperen més de 90 dies per a una prova o exploració
  
Objectiu: millorar l'accessibilitat en les proves o exploracions que inclou el Reial Decret 605/2003, de 23 de maig, com un component de la qualitat assistencial, evitant que hi haja demores per damunt de 90 dies.
  
2.3. Disminució de demores en intervencions quirúrgiques
  
Demora mitjana en intervencions quirúrgiques
  
Objectiu: reduir el temps mitjana, expressat en dies, que porten esperant tots els pacients que estan pendents d'una intervenció quirúrgica. S'entén com a temps d'espera la diferència, en dies naturals, entre la data de registre de la sol·licitud i la data de tall. El càlcul de l'indicador és:
  
Espera mitjana en intervencions quirúrgiques
  
Objectiu: reduir el temps de mitjana, expressat en dies, que han esperat els pacients intervinguts de forma programada. El temps d'espera es calcula, en dies naturals, a partir de la diferència entre la data d'entrada en el registre de llista d'espera i la data de la visita.
  
Percentatge de pacients que esperen més de 90 dies per a una intervenció quirúrgica
  
Objectiu: millorar l'accessibilitat en les intervencions quirúrgiques com un component de la qualitat assistencial, evitant que hi haja demores per damunt de 90 dies.
  
Relació entre l'espera mitjana i la demora mitjana quirúrgica
  
Objectiu: garantir la millora en la gestió de la llista d'espera, aconseguint que s'intervinga abans els pacients amb majors demores.
  
Variabilitat dels temps d'espera en intervencions quirúrgiques, ajustats per patologies o procediments
  
Objectiu: garantir la millora en la gestió de la llista d'espera, minimitzant la diferència entre les esperes dels pacients.
  
3. Millora de la seguretat de l'assistència
  
3.1 Reducció d'esdeveniments adversos
  
Taxa de reingressos a 3 dies
  
Objectiu: monitorització i reducció de la recurrència d'hospitalitzacions per resolució insuficient durant episodis previs.
  
Úlceres de decúbit
  
Objectiu: reduir episodis de complicacions nosocomials evitables.
  
Fracàs en el rescat
  
Objectiu: reduir la mortalitat en pacients que desenvolupen determinats tipus de complicacions greus.
  
Pneumotòrax iatrogènic
  
Objectiu: reduir el nombre de casos de pneumotòrax iatrogènic.
  
Exitus en GRD de baixa mortalitat
  
Objectiu: extremar el zel en la monitorització i reducció dels esdeveniments adversos que no són esperables per les característiques dels pacients o els procediments.
  
3.2. Implantació d'iniciatives de garantia de seguretat
  
Iniciatives documentades de garantia de seguretat assistencial
  
Objectiu: incrementar l'existència documentada i monitorizable dels centres i servicis sanitaris en estratègies de control i garantia de la qualitat i seguretat assistencial.
  
4. Millora de l'atenció específica de la dona i el xiquet
  
Taxa de cesàries
  
Objectiu: incentivar l'ús apropiat de les cesàries.
  
Taxa de parts vaginals amb anestèsia epidural
  
Estada mitjana en part eutòcic
  
Objectiu: reduir el nombre d'estades inapropiades en el part.
  
Embarassos amb seguiment en SIA des d'Atenció Primària
  
Objectiu: millorar el seguiment protocol·litzat de l'embaràs en Atenció Primària com a element per a l'increment de la salut maternoinfantil.
  
Xiquets amb seguiment de l'examen de salut en SIA per Atenció Primària
  
Objectiu: millorar el seguiment protocol·litzat del xiquet en Atenció Primària com a element per a l'increment de la salut maternoinfantil.
  
Temps total des del cribratge fins a l'inici del tractament en càncer de mama
  
Objectiu: millorar els temps de resposta del sistema sanitari en la patologia oncològica de mama.
  
5. Increment de l'ús d'alternatives a l'hospitalització tradicional
  
5.1. Increment de l'ambulatorització de processos
  
Índex ajustat d'ambulatorització
  
Objectiu: incentivar la resolució de processos per mitjà de l'ús apropiat de la cirurgia major ambulatòria.
  
5.2. Hospital de dia
  
Objectiu: incrementar l'activitat d'hospitalització a domicili.
  
Nombre de visites totals
  
Índex de rotació de llocs
  
5.3. Hospitalització a domicili
  
Objectiu: incrementar l'activitat d'hospitalització a domicili.
  
Nombre de visites totals per estada
  
Índex d'ocupació
  
6. Millora dels resultats econòmics
  
Variació de la despesa corrent per unitat de producció
  
Objectiu: desaccelerar el creixement de la despesa i millorar la productivitat real.
  
Facturació intercentres prevista en el compte de resultats a l'inici de l'exercici
  
Objectiu: incentivar el registre de l'activitat en els sistemes d'informació i mesurar els fluxos de pacients exclosos de la càpita que han de ser objecte de facturació intercentres.
  
Millora de la despesa farmacèutica per estada hospitalària
  
Objectiu: racionalitzar el consum farmacèutic en l'àmbit hospitalari i, amb això, desaccelerar el creixement de la despesa.
  
7. Millora de l'adequació de la prescripció farmacèutica
  
7.1. Indicadors de qualitat de la prescripció
  
Objectiu: la utilització d'indicadors de qualitat de prescripció, en el marc de la millora de la qualitat assistencial i l'ús racional del medicament, ocupa un lloc destacat. En esta línia estratègica de l'Agència Valenciana de Salut, la bateria d'indicadors es conforma al voltant dels grups terapèutics de major pes en la prestació farmacèutica. En determinats grups terapèutics, els departaments podran proposar l'indicador de millora de qualitat.
  
1. Racionalització del consum d'antibiòtics
  
Objectiu: l'objectiu bàsic de la inclusió d'este indicador és intentar minimitzar el desplegament de resistències antibiòtiques en el nostre entorn, atés que la bibliografia posa de manifest l'alt nivell d'ús d'este grup de fàrmacs en comparació amb altres països del nostre entorn. Així, l'OMS recomana nivells d'ús per al grup terapèutic per davall de 21 DHD.
  
DHD J01 (dosi habitant dia d'antibacterians sistèmics)
  
DDD antibiòtics de primer nivell / DDD d'antibacterians sistèmics
  
2. Racionalització del consum d'antiinflamatoris
  
Objectiu: es pretén abordar la minimització del risc de complicacions per consum d'antiinflamatoris i la maximització de la utilitzant dels principis actius que presenten menor risc d'hemorràgia digestiva (especialment ibuprofé).
  
DHD M01A (dosi habitant dia de productes antiinflamatoris i antireumàtics no esteroides)
  
DDD principis actius d'elecció / DDD M01A
  
3. Racionalització del consum d'antihipertensius
  
Objectiu: en este grup es pretén potenciar la utilització, segons les últimes recomanacions internacionals, dels fàrmacs de primera elecció (beta blocadors i diürètics), i també la utilització d'IECA com a fàrmacs de segona línia.
  
DDD diürètics i betablocadors / DDD de tots els antihipertensius
  
DDD IECA / DDD ARA II + DDD IECA
  
4. Racionalització de la utilització d'inhibidors de la bomba de protons
  
Objectiu: potenciar la utilització de l'omeprazol sobre altres principis actius del mateix grup pels nivells d'evidència i eficiència que mostra la bibliografia.
  
DHD d'inhibidors de la bomba de protons
  
DDD omeprazol / DDD inhibidors bomba de protons
  
5. Racionalització de la utilització d'estatines
  
Objectiu: el control de la hipercolesterolèmia és una de les principals estratègies per al control de les malalties cardiovasculars. Una dieta adequada i un estil de vida saludable poden reduir el risc de malaltia coronària i cerebrovascular. Segons els resultats dels assajos clínics publicats fins a la data, es pot afirmar que les estatines no han demostrat proporcionar un benefici global en prevenció primària, és a dir, en els pacients que no han patit o patixen en l'actualitat una malaltia cardiovascular. Les recomanacions de la utilització han de fer-se basades en els resultats dels estudis realitzats i tenint en compte el cost del tractament.
  
Indicador d'ús relatiu proposat pel departament
  
6. Racionalització de la utilització d'antiasmàtics
  
Objectiu: l'abordatge terapèutic de l'asma residix en el tractament simptomatològic per mitjà de l'ús de broncodilatadors i etiològic amb fàrmacs antiinflamatoris, si els primers no són suficients per a controlar la malaltia. Les recomanacions s'han de fer basades en els resultats dels estudis i tenint en compte el cost del tractament.
  
Indicador d'ús relatiu proposat pel departament
  
7. Racionalització de la utilització de tranquil·litzants, hipnòtics i antidepressius
  
Objectiu: el nivell de prescripció elevat en Atenció Primària i els problemes derivats de l'abús determinen l'interés de fer-ne el seguiment.
  
DHD tranquil·litzants i hipnòtics
  
DHD N06A
  
Indicador d'ús relatiu proposat pel departament
  
8. Utilització de fàrmacs nous sense aportació rellevant (potencial C)
  
Objectiu: disminuir la utilització de novetats terapèutiques, dels últims 5 anys, que no aporten cap avantatge terapèutic segons l'evidència. Els principis actius inclosos per al càlcul del valor inicial es mantindran en el numerador durant tot el període d'avaluació
  
DDD potencial C (últims 5 anys) / total DDD d'especialitats farmacèutiques
  
9. Utilització de genèrics
  
Objectiu: l'ocupació d'indicadors d'utilització de medicaments genèrics es justifica perquè usar-ne comporta, a més d'una millora en l'eficiència, un augment de la qualitat de prescripció associada a la prescripció per principi actiu.
  
Despesa farmacèutica per habitant estandarditzat
  
8. Millora de l'adequació de la utilització de recursos
  
Estada mitjana ajustada per casuística
  
Objectiu: millorar l'adequació de les estades hospitalàries, evitant-ne les innecessàries.
  
Consultes d'infermeria en Atenció Primària a domicili
  
Objectiu: adequar les actuacions d'infermeria a les necessitats de salut de la població en relació a l'atenció domiciliària.
  
Derivacions a urgències d'hospital des de Punts d'Atenció Continuada
  
Objectiu: racionalitzar l'accés a les urgències hospitalàries.
  
Oferta de consultes en horari vespertí en Atenció Primària
  
Objectiu: augmentar l'oferta de consultes en horari vespertí en Atenció Primària.
  
Relació primeres/segones visites
  
Objectiu: reduir el nombre de consultes innecessàries.
  
9. Millora de la continuïtat d'atencions
  
Nombre de receptes a l'alta hospitalària
  
Objectiu: facilitar l'accessibilitat als tractaments farmacològics després de l'alta hospitalària.. Este indicador es valora amb l'assignació de talonaris de receptes a CLA tipificats d'alta.
  
Prescripcions electròniques des de l'àmbit de l'Atenció Especialitzada
  
Objectiu: facilitar l'accessibilitat als tractaments farmacològics després de la consulta d'Atenció Especialitzada.
  
Índexs de derivació a l'especialista
  
Objectiu: valorar el nivell de resolució en Atenció Primària.
  
Índex d'ompliment d'interconsultes
  
Objectiu: garantir la continuïtat de la informació clínica dels pacients entre nivells assistencials.
  
Índex de recepció d'interconsultes
  
Objectiu: garantir la continuïtat de la informació clínica dels pacients entre nivells assistencials.
  
10. Disseny de processos i gestió clínica
  
Implantació d'unitats de gestió clínica
  
Disseny i implantació de guies clíniques
  
Implantació de processos i trajectòries per a una assistència integral
  
11. Millora de la satisfacció dels pacients
  
Índex de satisfacció
  
Objectiu: millorar la satisfacció percebuda pels pacients en relació amb el funcionament dels servicis sanitaris. Es mesura a partir del valor normalitzat del resultat de satisfacció global, referit al conjunt del departament, obtingut en les enquestes de satisfacció que es fan en el marc del plans d'humanització i és el resultat de l'expressió:
  
Taxa de variació interanual del nombre de reclamacions presentades contra el departament
  
Objectiu: reduir el nombre de reclamacions.
  
Proporció de reclamacions tramitades en el termini
  
Objectiu: millorar els temps de resposta en la tramitació de reclamacions.
  
12. Millora dels índexs d'absentisme
  
Objectiu: disminuir l'impacte de l'absentisme de caràcter no laboral o professional.
  
Índex d'absentisme per incapacitat temporal de caràcter no professional.