Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6059, del 17-07-2009 (2009/8387)

RESOLUCIÓ de 2 de juliol de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de l'Alcora, la Pobla del Duc i Monforte del Cid.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6059

Data del DOGV
:   17-07-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/8387


Data del document
:   02-07-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alcora, l'
    * Monforte del Cid
    * Pobla del Duc, la
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 2 de juliol de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de l'Alcora, la Pobla del Duc i Monforte del Cid. [2009/8387]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:   
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 129/06-AIA l'Alcora, 279/06-AIA la Pobla del Duc i 059/07-AIA Monforte del Cid.  
València, 2 de juliol de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 129/2990-JXS.  
Títol: Autorització ambiental integrada per a una indústria de frites i esmalts ceràmics.  
Promotor: Esmaltes, SA.  
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: carrete Castelló-Terol, km 22,5 de l'Alcora (12086 Castelló).  
Descripció del projecte  
Introducció  
L'activitat industrial d'Esmaltes, SA, és la fabricació de frites i esmalts ceràmics, i són els seus productes acabats frites i esmalts, micronitzats, granulats i serigrafies que s'empren en la fabricació de paviments i revestiments ceràmics.  
Les frites fabricades, de composició química complexa, s'obtenen per fusió a elevades temperatures (al voltant de 1.500º C) de materials vitris combinats en proporció adequada i que donen lloc, després de les pertinents descomposicions i les reaccions en els forns i després d'un brusc refredament del material fos en aigua, al vidre denominat frita amb la composició desitjada. Aquestes frites s'empren soles o mesclades amb altres matèries primeres no fritades amb l'objecte d'aconseguir les característiques desitjades en el vidriat final denominat esmalt ceràmic.   
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada de la instal·lació industrial de fabricació de frites i esmalts ceràmics promoguda per Esmaltes, SA, d'acord amb la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
Així mateix, el projecte examinat constitueix un dels supòsits sotmesos a avaluació d'impacte ambiental d'acord al Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i les modificacions d'aquest.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
La indústria es localitza al terme municipal de l'Alcora, partida Serradora, polígon 4, parcel·les núm. 068-341-264 a la carretera Castelló-Terol, km 22,5. D'acord amb la documentació que consta en l'expedient, les parcel·les ocupen una superfície aproximada de 30.773 m² i la superfície edificada és de 12.249 m², al voltant del 40% de la superfície total i el sòl es qualifica com a urbà industrial.  
Els accessos a les instal·lacions industrials es realitzen per mitjà de la intersecció que connecten les carreteres locals CV-232 (ctra. Castelló-Terol) i CV-21 (ctra. l'Alcora-Onda).  
Pel que fa al procés industrial d'Esmaltes, SA, es descriu una activitat de fabricació de frites i esmalts ceràmics que inclou l'emmagatzemament de les matèries primeres, la dosificació i mescla en funció del producte que s'ha de fabricar, l'elaboració de frita en forns i el posterior refredament del material fos sobre un llit d'aigua freda. Finalment, es realitzen els processos de preparació d'esmalts mitjançant addicció d'altres matèries primeres, mòlta, atomització, granulació i serigrafies.  
D'acord amb el projecte, l'aigua utilitzada en les instal·lacions i processos industrials procedeix, bàsicament, de subministrament propi a través de dos pous amb autorització administrativa de l'organisme de conca, encara que també és utilitzada una xicoteta quantitat procedent de la xarxa municipal de subministrament. Les fonts d'energia utilitzades o consumides en el procés productiu i en el funcionament bàsic de la resta d'instal·lacions de l'empresa corresponen a gas natural i electricitat. A més, es consumeix oxigen per a la millora dels rendiments dels forns (oxicombustió).  
Així mateix, s'exposa l'existència d'una estació depuradora fisicoquímica per a les aigües residuals industrials procedents de processos de fabricació i instal·lacions. Aquestes aigües residuals industrials depurades s'emmagatzemen en una bassa per a la posterior reutilització d'aquestes en les operacions de neteja de molins i per a omplir el circuit de refrigeració de les frites. Les suspensions aquoses de llots procedents de la depuradora fisicoquímica són lliurades a un gestor autoritzat, tal com es recull en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 28 de març de 2007.   
Respecte a les aigües residuals sanitàries tenen dos orígens: les procedents de lavabos i vestidors i les procedents dels laboratoris i oficines. Cada una d'aquestes s'emmagatzemen en una bassa estanca que disposen de depuradores biològiques tipus Biotrit. Els llots procedents de la neteja de les depuradores es lliuren a una empresa gestora autoritzada i s'aboquen directament en a l'EDAR de l'Alcora, d'acord amb l'autorització de l'entitat de Sanejament d'Aigües, de 28/03/2000, per a un volum de 118 m³/any, tal com indica l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 26 de setembre de 2006. Aquestes aigües residuals sanitàries depurades biològicament, són canalitzades fins a la mateixa depuradora fisicoquímica d'aigües residuals industrials i tractades juntament amb aquestes, després de la depuració física de les quals s'emmagatzemen en una bassa per a reutilitzar-se, posteriorment, en les operacions de neteja de molins i reompliment del circuit de refrigeració de frites.  
Respecte a les aigües pluvials, es justifica la neteja diària de les esplanades de l'empresa mitjançant una màquina agranadora que retira els sòlids en suspensió, olis i greixos que poden haver-hi. Es localitzen set punts de recollida d'aigües en la totalitat de la superfície de les parcel·les que desguassen les pluvials directament mitjançant el corresponent baixant d'aquestes al barranc, molt pròxim a l'empresa. Per no aconseguir-se la quantitat límit d'1 m³/s de cabal de recollida de pluvials, aspecte que recull l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 27 de setembre de 2005, en el projecte s'indica que no hi ha risc d'erosió del terreny i, per tant, justifica la no-necessitat d'efectuar obres conduents a la laminació de l'abocament de pluvials.  
Es detallen dènou focus d'emissió de substàncies contaminants a l'atmosfera, dels quals, dotze pertanyen als forns de fusió existents per al procés de fabricació de frites, un altre corresponent al filtre de mànegues de sis d'aquests i, els altres sis, corresponents a les xemeneies de l'atomitzador, granulador, filtre de mànegues de mesclat, filtre mànegues de preparació de compostos i filtre de mànegues d'aspiració de neteja. Es preveu la instal·lació d'un filtre de mànegues per als altres sis forns Baccino.  
Respecte als residus generats per l'activitat, es descriuen tant els perillosos com els no perillosos i es realitza lliurament a diversos gestors autoritzats. Es destaca una sèrie d'actuacions tendents a la prevenció i reducció dels residus generats, i se cita el reciclatge de frita defectuosa i de les agranades, la reutilització de contenidors flexibles bruts després de la llavada d'aquests per un gestor autoritzat, i l'enviament de llots de depuradora a empreses atomitzadores gestores de residus per a l'ús d'aquests en la fabricació de material atomitzat del sector ceràmic. Els residus perillosos s'emmagatzemen en una àrea específica, temporalment, fins a fer efectiu el lliurament al gestor autoritzat.  
Tramitació administrativa  
En data 26 d'abril de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge remet nota interna en què sol·licita declaració d'impacte ambiental per al projecte que ens ocupa, i es remet la documentació següent:  
- Estudi d'impacte ambiental, annexos 1 i 2 a aquest i el document de síntesi.  
- Memòria tècnica per a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada (projecte bàsic) i annex 1.  
- Taula resum sobre consums.  
- Annex sobre tractament de legionel·losi.  
- Documentació complementària relativa a emissions.  
- Documentació complementària relativa a residus.  
- Documentació complementària relativa a aigües.  
- Còpia de la publicació de l'anunci d'informació pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
- Còpia de l'edicte de l'ajuntament de l'Alcora, sobre l'exposició al públic de l'expedient i resultat de la informació pública.  
- Còpia de l'informe de residus urbans, de 26 de novembre de 2006, en relació amb la legislació sobre sòls contaminats.  
El 5 d'abril de 2006 es requereix des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental a l'òrgan substantiu en control integrat de la Contaminació la remissió dels informes de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a l'abocament d'aigües i l'informe del servei de Protecció de Medi Ambient Atmosfèric respecte al soroll. Com a resposta, es reben mitjançant nota interna els informes següents:  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 27 de setembre de 2005.  
- Informe núm. 2 de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 26 de setembre de 2006.  
- Informe núm. 3 de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 28 de març de 2007.  
- Informe del Servei de Protecció del Medi ambient Atmosfèric respecte a la contaminació acústica, de 4 d'abril de 2007.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada constitueix un dels supòsits recollits en l'annex de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i resulta preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Identificació, descripció i valoració dels impactes  
La relació d'impactes ambientals identificats més significatius descrits en l'estudi d'impacte ambiental són els següents:  
- Emissions a l'atmosfera derivades de les operacions de descàrrega, preparació, dosificació de matèries primeres per dispersió de materials fins en forma de pols a l'ambient i les emissions a l'atmosfera derivades del procés de fusió en els forns per a la fabricació de frites. L'impacte es valora com a moderat.  
- Impactes sobre el sòl derivats d'obres per al manteniment de les instal·lacions o de labors de neteja de pols i partícules, especialment per la proximitat del barranc del Regatell. L'impacte es valora com a compatible.  
- Es considera l'efecte barrera que puguen comportar les instal·lacions de la indústria sobre les aigües d'escorriment que limiten amb el barranc del Regatell. Així mateix, la possibilitat d'abocaments accidentals de substàncies perilloses o residus perillosos, en cas d'accident, es considera com a sever.  
- L'afecció sobre la flora i la fauna es considera com a compatible, i és de poca rellevància a causa de la presència del polígon industrial. L'únic aspecte que s'ha de destacar es la funció del barranc del Regatell com a corredor de fauna a causa de la cobertura vegetal que presenta.  
- La ubicació de l'empresa dins d'un polígon industrial del sector ceràmic considera les afeccions sobre el paisatge com un impacte compatible.  
Consideracions sobre les mesures protectores i correctores.   
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en l'estudi d'impacte ambiental s'inclouen:  
- Es disposaran filtres de mànegues en tots els focus d'emissions dels forns de frites.  
- Reducció dels residus generats per l'activitat industrial consistents en el reciclatge de frita defectuosa i agranades, reutilització de contenidors flexibes bruts mitjançant llavada per un gestor extern, enviament de llots de depuració a empreses atomitzadores gestores de residus.  
- Reubicació correcta de les matèries primeres que hi ha per a evitar el risc de contaminació del sòl per accidents.  
- No es realitza cap abocament d'aigües residuals, i hi ha tractament biològic d'aigües residuals sanitàries que al seu torn es tractaran en la planta depuradora fisicoquímica juntament amb les aigües residuals industrials, i s'incorpora l'aigua tractada al procés productiu i els excedents a un gestor autoritzat.  
- Es disposaran contenidors adequats per a l'emmagatzematge temporal dels residus, i se situaran els perillosos a cobert fins al moment del lliurament d'aquests a un gestor autoritzat.  
Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental  
Respecte al programa de vigilància ambiental recollit en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclou:  
- Es realitzaran els mesuraments d'emissions dins dels terminis exigits legalment per al control dels focus d'emissió a l'atmosfera.  
- S'elaborarà un pla d'emergència per a l'establiment d'una sèrie de protocols que permeten actuar d'una manera ràpida en cas d'accident (incendi, abocaments, etc.).  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat s'inclou en l'epígraf j) del grup 4 de l'annex I del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i les modificacions d'aquest, pel que resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 4t del citat Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3.c, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'autorització ambiental integrada per a una indústria de frites i esmalts ceràmics, promogut per Esmaltes, SA, ctra. Castelló-Terol, km 22,5 al terme municipal de l'Alcora (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constitueix l'expedient avaluat.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Les esplanades exteriors i el sòl de la zona d'abassegament de restes de fabricació a la intempèrie s'han de mantenir netes de materials susceptibles de ser arrossegats per escorriment de les aigües pluvials. Quan les restes de fabricació s'emmagatzemen en sacs, aquests han d'estar en perfecte estat, ben tancats i s'ha de recollir qualsevol resta escampada pel sòl en el moment de produir-se.  
2. S'han de prendre les mesures de protecció necessàries per a assegurar el compliment, en l'entorn de l'activitat, dels nivells acústics exigits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
3. En els focus d'emissió a l'atmosfera s'han d'instal·lar filtres de mànegues o altres mesures correctores equivalents, quan siga necessari, de manera que s'assegure el compliment dels límits establits per l'autorització ambiental integrada o, si no n'hi ha, els que estableix el Decret 833/1975, de 6 de febrer, de Protecció del Medi Ambient Atmosfèric i la disposició addicional primera del Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.   
4. S'ha de dur registre documental del programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental que permeta verificar-ne el compliment. A aquest programa de vigilància ambiental s'ha d'incorporar la inspecció mensual de la zona d'abassegament a la intempèrie de restes de materials de fabricació, i comprovar que els sacs i contenidors flexibles no estiguen oberts ni presenten ruptures o el contingut d'aquest s'haja escampat pel sòl.   
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient, la qual establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
València, 24 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 279/4928-GTN.  
Títol: Homologació i pla parcial sector el Tossal.  
Promotor: Ajuntament de la Pobla del Duc.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge.  
Localització: la Pobla del Duc (València).  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El projecte proposa la requalificació de 37,6 ha de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable industrial, per a la implantació d'un nou polígon industrial.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
La zona d'estudi se situa al terme municipal de la Pobla del Duc, localitzat en l'extrem meridional de la província de València, pròxim al límit provincial amb Alacant, a la comarca de la Vall d'Albaida.  
Dins del municipi, el sector s'ubica al sud del nucli urbà de la Pobla del Duc, a uns 500 m d'aquest, en una zona agrícola situada entre el nucli de població i la carretera CV-60.  
- Delimitació del sector  
El sector té una superfície total de 373.668 m² i els límits d'aquest són els següents:  
- Nord: sòl no urbanitzable comú i pròxim a SNU de protecció agrícola.  
- Sud: barranc de Benialis.  
- Est: camí de Ràfol i sòl no urbanitzable comú.  
- Oest: la carretera CV-611 i la zona de protecció d'aquesta.  
- Zonificació del sector i usos  
Les característiques de l'ordenació urbanística detallada:  
- Industrial: 197.110 m².  
- Zona verda: 38.648 m².  
- Equipaments: 6.772 m².  
- Xarxa viària: 106.638 m².  
- Aparcaments: 24.500 m².  
L'ús dominant és l'industrial.  
Els usos compatibles són: magatzematge, terciari en totes les seues variants i l'esportiu.  
Qualsevol ús que no estiga inclòs en els usos expressament prohibits, llevat que manifestament siguen incompatibles amb el dominant en la zona.  
Podran situar-se tanatoris i altres serveis funeraris.  
Els usos prohibits:   
a) El residencial (R). Excepte habitatge de l'encarregat de vigilància de la indústria quan aquesta siga, major de 1.500 m² sòl, i el màxim de superfície útil d'habitatge siga 90 m² sostre.  
b) Equipament col·lectiu en les seues categories d'administratiu, educatiu, cultural i assistencial.  
- Planejament vigent i proposat  
El planejament vigent de la Pobla del Duc va ser aprovat definitivament el 6 de març de 1996 per la Comissió Territorial d'Urbanisme, i es tractà d'una revisió de normes subsidiàries.  
Aquest planejament recull com a sòl urbà residencial el nucli urbà de la Pobla del Duc (50,13 ha) i considera únicament dues àrees possibles de creixement, una xicoteta parcel·la al sud-est del nucli qualificat com a sòl apte per a urbanitzar, amb una superfície d'1,41 ha, i una altra zona a l'oest del nucli urbà qualificada com a sòl no urbanitzable comú de tolerància industrial, amb una superfície de 9,68 hectàrees. La resta del municipi està qualificat com a sòl no urbanitzable, comú o d'especial protecció.  
El sector s'assenta sobre actual sòl no urbanitzable comú i es preveu la reclassificació a sòl urbanitzable industrial.  
La classificació com a SNU comú de tolerància industrial en el document de normes subsidiàries preveia la revisió quan:  
- La ubicació de qualsevol activitat industrial comporte la implantació de més de 50 llocs de treball.  
- La petició d'ubicació d'activitats industrials no s'ajuste als màxims permesos en les ordenances.  
- Quan l'ocupació de sòl amb implantació industrial o de magatzems agrícoles supere el 90% del total previst.  
Segons estableix l'estudi d'impacte ambiental, la zona qualificada com a sòl amb tolerància industrial en el planejament vigent es troba saturada d'indústries; l'Ajuntament remet un certificat en què assegura que l'ocupació actual del sòl industrial al municipi de la Pobla del Duc supera el 90% del total de sòl industrial disponible.  
Alternatives  
Analitza els factors que condicionen la ubicació de la zona industrial, però no estudia altres alternatives possibles. La solució queda condicionada per:  
- Bona accessibilitat: afronta amb la carretera CV-611, l'única via que permet un bon accés sense creuar el nucli urbà.  
- Una determinada proximitat al nucli urbà, però sense afrontar-hi.  
- No-existència de valors naturals o culturals singulars: tota la zona és agrícola.  
- Possibilitat d'evacuar les aigües depurades i pluvials: al barranc de Benialis, al sud de la parcel·la.  
Tramitació administrativa  
En data 11 de novembre de 2005, el Ple de l'Ajuntament de la Pobla del Duc acorda aprovar provisionalment l'homologació i Pla parcial del sector el Tossal.  
En data 19 de juliol de 2006 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació remesa per l'Ajuntament de la Pobla del Duc, on se sol·licita que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.   
Informació pública  
La documentació es va exposar al públic en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5037, de 28 de juny de 2005, i mitjançant un anunci publicat en el diari El Mundo del dia 26 de juny de 2005.  
Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació al públic es presenten dos al·legacions de caràcter urbanístic.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
Es realitza requeriment de documentació en data 22 de setembre de 2006, i se sol·liciten els punts següents:  
1. A més del sòl forestal i la vegetació del barranc, s'adoptaran mesures de protecció per a evitar una possible afecció a la carrasca o alzina situada al cantó sud-oest del sector, tant en la fase de construcció com en la de funcionament.  
2. Còpia de l'apartat de les normes subsidiàries, on defineix el sòl no urbanitzable de tolerància industrial i totes les característiques d'aquest.  
3. Justificació que l'ocupació de l'actual sòl industrial supera el 90% del total previst.  
4. Al barranc de Benialis, li és d'aplicació el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
S'haurà de mantenir lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat del llit del barranc afectat.  
Així mateix, s'haurà de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el projecte en la zona de policia de llits del barranc afectat, com estableix el Reglament del domini públic hidràulic.  
5. La Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, introdueix modificacions en els apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de carreteres de la Comunitat Valenciana, amb la qual cosa s'augmenta la zona de protecció de carreteres. S'ha d'ampliar a 25 m la zona de protecció de la CV-661.  
6. Certificat de suficiència de recursos hídrics emés per l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, per a poder satisfer les necessitats d'aigua potable del sector, en quantitat i qualitat suficients.  
7. Justificació del tipus de planta depuradora i la capacitat per a assumir la totalitat del volum d'aigua residual generada pel polígon industrial.  
La depuradora garantirà que la qualitat de les aigües siga idònia per a la protecció de la vida piscícola, per a evitar una possible afecció a l'embassament de Bellús.  
S'haurà de complir l'ordenança d'abocament d'aigües residuals industrials a la xarxa municipal de clavegueram inclosa en les normes subsidiàries vigents.  
Haurà d'obtenir els permisos pertinents tant de l'organisme de conca com de qualsevol altre organisme afectat.  
8. La xarxa de sanejament serà separativa de la xarxa de pluvials, i serà completament estanca, i connectada a la corresponent estació depuradora.  
Per a l'abocament de les aigües pluvials recollides en el sector a llit públic, s'haurà d'obtenir l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Previ al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
9. Previsió dels residus sòlids urbans generats pel sector i certificat en què l'entitat gestora assumisca la gestió dels esmentats residus.  
10. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
11. Estudi acústic segons l'article 25 de la Llei de protecció contra la contaminació acústica 7/2002, de 3 de desembre de 2002, o informe sobre aquest realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria.  
12. Informe favorable sobre l'estudi de paisatge emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
13. Zonificació numèrica del polígon industrial, a l'efecte de compatibilitzar i harmonitzar les esmentades activitats amb el planejament urbanístic i d'acord amb les categories i graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.  
En data 21 de febrer de 2007 es realitza el requeriment de documentació següent:  
1. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
2. Certificat de suficiència de recursos hídrics emés per l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, per a poder satisfer les necessitats d'aigua potable del sector, en quantitat i qualitat suficients.  
3. S'haurà de mantenir lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat del llit del barranc afectat.  
Així mateix, s'haurà de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el projecte a la zona de policia de llits del barranc afectat, com estableix el Reglament del domini públic hidràulic.  
4. Per a l'abocament de les aigües pluvials recollides en el sector a llit públic, s'haurà d'obtenir l'autorització corresponent de l'organisme de conca.   
5. Esmena dels aspectes mencionats en l'informe sobre l'estudi de paisatge emés en data 5 de desembre de 2006, per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial. S'hi adjunta còpia d'aquest informe.  
6. D'acord amb l'informe de la Secció de Planificació de carreteres, de data 13 de març de 2006, la zona de protecció de la CV-611 ha de ser de 25 m des de la vora exterior de la calçada.  
Documentació complementària  
Es rep informe favorable de l'estudi acústic en data 23 d'octubre de 2006.  
En data 9 de novembre de 2006 es presenta documentació addicional, en resposta al requeriment realitzat:  
- Mesures de protecció per a la carrasca.  
- Còpia de les normes subsidiàries on defineix el sòl no urbanitzable de tolerància industrial.  
- Certificat de l'Ajuntament de la Pobla del Duc en el qual s'assegura que l'ocupació actual del sòl industrial supera el 90% del total de sòl industrial disponible.  
- Full de registre de sol·licitud de justificació de la no-obligatorietat de modificar la zona de protecció de la CV-661.  
- Documentació presentada en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per al certificat de suficiència de recursos hídrics, per a l'autorització per al nou ús proposat en la zona de policia del barranc i per a abocament d'aigües pluvials.  
- Certificat de l'Ajuntament en què realitza la previsió de residus sòlids urbans.  
- Certificat de l'empresa Recisa en el qual assumeix la gestió dels residus sòlids urbans.  
- Certificat de la mancomunitat de municipis de la Vall d'Albaida que garanteix el servei de gestió de residus sòlids urbans.  
- Full de registre de la presentació de documentació en la Direcció General de Patrimoni Artístic.   
- Respecte a la sol·licitud de l'informe sobre estudi de paisatge, contesten que estan preparant una addenda a l'estudi de paisatge que serà presentada tan ràpidament com siga possible.  
- Cap imposició de cap restricció a les activitats que s'han d'implantar en funció dels seus nivells pel que fa a molestes, insalubres, nocives o perilloses.  
En data 27 de febrer de 2007 es rep la documentació següent:  
- Informe de suficiència de recursos hídrics emesos pels serveis tècnics de l'Ajuntament de la Pobla del Duc.  
- Certificat com a organisme subministrador d'aigua potable a tot el terme municipal.  
En data 28 de març de 2007 es rep informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 27 de març de 2007.  
En data 10 d'abril de 2007 es rep informe favorable sobre l'estudi de paisatge.  
En data 8 de maig de 2007 es rep l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus.  
Informes sectorials  
Informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus  
De data 30 d'abril de 2007, emet informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià l'estudi d'impacte ambiental polígon industrial el Tossal Pobla del Duc (València) de data desembre de 2006.  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
De data 27 de març de 2007, aquest informe versa sobre els aspectes següents:  
1. Afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les zones de servitud i de policia d'aquest  
S'aprecia en els plànols aportats que es respecta la franja de 5 metres. La zona de policia estarà ocupada per vials, zones verdes i una EDAR que quedarà a una distància mínima de 13,5 metres del llit i amb un desnivell mínim sobre la cota dels marges de 8 metres, tal com s'indica en la documentació rebuda.  
2. Disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda d'aigua que implique l'actuació informada.  
No s'ha acreditat l'origen de l'aigua que s'ha de subministrar per a l'actuació.  
3. Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
S'ha justificat la no-incidència en el règim de corrents dels abocaments d'aigües residuals i pluvials, per la diferència de cota entre el llit del barranc de Benialis i els marges superior a 8 metres. D'altra banda, la zona no apareix com a inundable segons el Patricova.  
Certificat de l'Ajuntament de la Pobla del Duc  
Certifica, en data 23 de febrer de 2007, que l'Ajuntament de la Pobla del Duc és l'organisme subministrador d'aigües potables al municipi.  
Informe de suficiència de recursos hídrics emés pels serveis tècnics de l'Ajuntament de la Pobla del Duc  
De data 20 de febrer de 2007, en aquest informe estima la demanda de cabal i determina els recursos hídrics disponibles, i conclou que el municipi té una disponibilitat de cabal de 85 l/s, i la demanda que s'ha d'extraure és de 53 l/s, inferior a la capacitat disponible.  
Informe de l'enginyer tècnic de l'Ajuntament de la Pobla del Duc  
De data 26 d'abril de 2006, certifica que:  
1. Proveïment d'aigua potable  
La solució proposada d'executar un nou dipòsit de 7.000 m³ com a ampliació al que hi ha de la Penyeta, substituir la canalització des del sondeig de Las Cuevas al dipòsit de Yesares, connectar la canonada que hi ha des de Yesares a la Penyeta al nou dipòsit i substituir el tram de 75 mm des de l'entroncament del camí del cementeri fins a la rotonda per una conducció de 200 mm, juntament amb els recursos hídrics de què disposa el municipi, que són de 133 l/s, garanteixen un cabal suficient de proveïment d'aigua per a ambdós sectors.  
2. Depuració i abocament d'aigües residuals.  
En ambdós casos es proposa l'execució d'una estació depuradora pròpia, apropiada a l'ús i volum d'abocament d'aquesta, i el seu posterior abocament d'aigües a depurades al barranc corresponent, Benialis i Alger, respectivament. Queden garantits, així, la depuració i el seu posterior abocament controlat de totes les aigües residuals produïdes per l'ús previst en cada un dels nous sectors.  
Informe sobre l'estudi acústic en l'àmbit del polígon industrial el Tossal de la Pobla del Duc (València)  
De data 15 de setembre de 2006, versa sobre l'estudi acústic realitzat per P i G estructures ambientals.  
L'objecte de l'estudi acústic és avaluar l'impacte acústic del projecte en compliment de l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
D'acord amb la taula I de l'annex II de la Llei, s'estableix que en l'ambient exterior, serà un objectiu de la qualitat que no se superen els nivells sonors de recepció, que en funció de l'ús dominant de cada zona s'hi indiquen a continuació:  
  
La zona d'estudi comprén una superfície total de 373.668 m² i està situada al sud del nucli urbà, i està limitada per zones de sòl no urbanitzable comú. S'identifiquen les següents fonts sonores: la carretera CV-611 i la carretera CV-60.  
En l'estudi acústic s'han considerat tres punts d'emissió:  
- Punt 1. Veí a la CV-611.  
- Punt 2. En el límit nord-oest del sector, a les proximitats d'un habitatge veí als sòls de l'àmbit.  
- Punt 3. Al nord del sector, a les proximitats del cementeri.  
L'estudi es realitza basant-se en les tècniques predictives indicades en l'adreça 2002/49/CE del Parlament Europeu i del Consell de 25 de juny de 2002 sobre avaluació i gestió del soroll ambiental, i la posterior recomanació de la Comissió de 6 d'agost de 2003, relativa a les orientacions sobre els mètodes de càlcul provisionals revisats.  
S'utilitzen els mètodes següents:  
Per a l'estudi s'han considerat les fases següents:  
- Situació preoperacional. Es realitzen diferents mesures en distintes franges horàries. Els resultats obtinguts estan per sota del que marquen els objectius de qualitat.  
- Situació postperacional. La predicció se centra sobre el trànsit rodat associat a l'actuació. Els valors obtinguts no superen els límits legalment establits. Suposen que les activitats industrials es desenvoluparan a l'interior de les edificacions i no es generen noves fonts de soroll a l'ambient exterior.  
Els resultats obtinguts es mostren amb mapes de soroll mitjançant corbes isofòniques.  
Amb aquestes observacions, tenint en compte les mesures preventives del punt 10.6 de l'estudi i condicionat que el soroll de les activitats industrials no supere els límits de qualitat regulats en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, el tècnic que subscriu considera acceptables les esmentades mesures i emet informe favorable l'expedient només als efectes pel que fa a acústica.   
- Certificat de l'Ajuntament de la Pobla del Duc sobre l'ocupació actual del sòl industrial  
En data 18 d'octubre de 2006, el secretari interventor de l'Ajuntament de la Pobla del Duc certifica que segons informe redactat per l'arquitecte municipal de la Pobla del Duc, en relació al requeriment de documentació, per al procediment d'avaluació d'impacte ambiental relatiu a l'expedient 279/7461-KNZ, es desprén el següent:  
Que tenint en compte l'edificació que hi ha, l'edificació en fase d'execució i les llicències que s'estan tramitant, l'ocupació actual del sòl industrial al municipi de la Pobla del Duc supera el 90% del total de sòl industrial disponible.  
- Certificat de l'Ajuntament de la Pobla del Duc sobre la previsió de residus sòlids urbans  
De data 18 d'octubre de 2006, el secretari interventor de l'Ajuntament certifica que:  
La previsió de residus urbans generats pel sector s'estima de 2.646 kg/dia basant-se en els paràmetres següents:  
Partint de la base que:  
- La mitjana de RSU per habitant/dia és de 15 kg.  
- La superfície edificable del sector és de 197.109,82 m².  
- L'ocupació màxima s'estima en 1 persona/40 m².  
- El règim de funcionament del sector és d'un torn diari (8 h).  
La mitjana de RSU per ocupant/dia s'estima en 1,5 kg X 8 h/24 h = 0,5 kg.  
L'ocupació màxima del sector serà de 197.109,82 / 40 = 2.464 kg/dia.  
- Certificat de l'empresa Recisa sobre la gestió de residus sòlids urbans  
De data 18 d'octubre de 2006, certifica que l'empresa Recisa, Reciclados Integrales, SA, adjudicatària del servei públic de recollida domiciliària de residus sòlids urbans als municipis de la Vall d'Albaida, segons expedient resolt per la mancomunitat de municipis de la Vall d'Albaida, actualment disposa dels recursos humans i tècnics suficients per a atendre el creixement en la demanda del servei que puga derivar-se, en matèria de residus sòlids urbans del nou pla d'actuació integrat el Tossal, a la Pobla del Duc, d'acord amb les previsions i justificacions disposades en la seua documentació, això és, un augment de 4.928 habitants de la seua població residencial, a raó de 2.464 kg diaris de residus sòlids urbans.  
- Certificat de la mancomunitat de municipis de la Vall d'Albaida  
De data 23 d'octubre de 2006, certifica que:  
Que el municipi de la Pobla del Duc està integrat en la mancomunitat de municipis de la Vall d'Alba.  
Que el servei de gestió dels residus sòlids urbans és un servei mancomunat, que és presta als 34 municipis que formen part de la mancomunitat, entre els quals es troba el municipi de la Pobla del Duc.  
Que l'execució d'aquest servei, dins del marc d'alló establit en el Pla de minimització de residus de la Vall d'Albaida, aprovat per la mancomunitat, en la sessió plenària de 25 de maig de 1999, està adjudicada a l'empresa Reciclados Integrales, SA.   
Que d'acord amb l'informe elaborat pel gerent de Reciclados Integrales, SA, en relació al programa d'actuació integrada anomenat el Tossal, que l'Ajuntament de la Pobla del Duc tramita actualment, el municipi esmentat té garantit el servei de gestió integral dels residus sòlids urbans.  
- Informe desfavorable del Servei de l'Oficina del Pla de Carreteres  
Aquest informe es rep en data 17 de novembre de 2006, i diu el següent:  
Analitzada la documentació aportada, aquest Servei emet un informe desfavorable, ja que no s'ha respectat la zona de protecció de la carretera CV-611 que és de 25 metres des de la vora exterior de la calçada. A més, es requerirà un estudi acústic i un estudi de trànsit que garantisca el planejament viari proposat. Firmat en data 13 de març de 2006.  
- Informe desfavorable sobre l'estudi de paisatge de l'homologació i pla parcial del sector industrial el Tossal del terme municipal de la Pobla del Duc (València)  
De data 5 de desembre de 2006, sol·licita l'esmena d'aspectes enunciats en l'informe per a poder valorar la integració paisatgística de l'actuació de conformitat amb la LOTPP  
- Informe favorable sobre l'estudi de paisatge de l'homologació i pla parcial del sector industrial el Tossal del terme municipal de la Pobla del Duc (València)  
De data 21 de març de 2007, informa favorable, condicionat a la presentació d'un text refós que integre el document de l'estudi de paisatge i la documentació complementària aportada, i que continga les normes d'integració paisatgística d'acord amb allò que s'ha recollit en l'apartat corresponent d'aquest informe, i que integra.  
Afeccions legals  
1. Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits a la Comunitat Valenciana  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, s'ha constatat l'existència prop de l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000. Es tracta del lloc d'importància comunitària (LIC) Curs Mitjá del Riu Albaida, proposat per la Conselleria de Territori i Habitatge, i que està situat a uns 1.000 m del sector.  
Encara que l'actuació no afecta de manera directa aquest LIC, que queda allunyat, es tracta d'un espai fluvial, que engloba l'embassament de Bellús, per la qual cosa la xarxa de drenatge de la zona estudiada desguassa en última instància en el LIC. En concret, el barranc de Benialis, rierol de caràcter estacional, tributa les seues aigües al barranc de la Xara i aquest al riu Rafalgani, el cabal del qual desemboca en l'embassament de Bellús.  
2. Forests  
No hi ha forests d'utilitat pública a la zona d'actuació.  
3. Domini públic hidràulic  
Molt pròxim a la vora meridional del sector es troba el barranc de Benialis. Aquest barranc discorre amb direcció est cap al barranc de la Xara, que es forma per la unió dels barrancs de Benialis i Castelló just abans de l'encreuament amb la carretera CV-611, al sud-oest del sector.  
El barranc de la Xara discorre en direcció nord-oest cap al barranc de Rafalgani, que aboca les aigües a l'embassament de Bellús.  
Els barrancs de Benialis, de la Xara i de Castelló de Rugat resulten afectats en la zona de policia d'aquests per l'actuació.  
S'aporta informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual s'especifica que es respecta la franja de 5 metres de la zona de servitud. Així mateix, respecte a l'afecció a la zona de policia, s'indica que estaran ocupades per vials, zones verdes i una EDAR que quedarà a una distància mínima de 13,5 metres del llit i amb un desnivell mínim sobre la cota dels marges de 8 metres.   
S'ha d'obtenir, com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'execució de les obres a la zona de policia, a banda de respectar la servitud de pas mínima de 5 metres.   
4. Camins ramaders  
No hi ha cap camí ramader que travesse la zona d'estudi.  
5. Patrimoni cultural  
Segons estableix l'estudi d'impacte ambiental, a la zona objecte d'estudi no es té constància de l'existència de cap jaciment catalogat com a part del patrimoni arqueològic o paleontològic nacional o de la Comunitat Valenciana.  
A la Pobla del Duc hi ha dos jaciments arqueològics, la Casa Alta i Micena, que es troben lluny de l'àrea d'estudi, a més de 1000 m al sud-oest d'aquesta.  
La Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport emet informe favorable vinculant sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
6. Carreteres  
El sector limita al costat oest d'aquest amb la carretera CV-661.  
Segons la Llei 6/1991, de carreteres, de la Comunitat Valenciana, a la zona de domini públic no es permet la realització d'altres activitats que les directament relacionades amb la construcció, conservació o explotació de la via.  
A les zones de protecció no podran realitzar-se obres ni es permeten més usos que aquells que siguen compatibles amb la seguretat viària, amb l'autorització prèvia, en tot cas, de l'administració titular de la via. No s'admet en aquesta zona la nova construcció de cap edificació.  
La Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, introdueix modificacions en els apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de carreteres de la Comunitat Valenciana, amb la qual cosa augmenta la zona de protecció de carreteres.  
La zona de protecció ha de ser de 25 m i en la documentació l'estableixen en 18 m. En el primer requeriment de documentació se li sol·licita que han d'ampliar a 25 m la zona de protecció de la CV-611. A més hi ha un informe desfavorable de Direcció General Obres Públiques, Divisió de Carreteres, ja que no s'ha respectat la zona de protecció de la carretera CV-661 que és de 25 m des de la vora exterior de la calçada.  
En data 17 de novembre de 2006, es rep un escrit de l'Ajuntament de la Pobla del Duc a la Secció de Planificació de Carreteres, on se sol·licita una modificació dels informes de la Secció de Planificació de Carreteres, i s'estima que ha de ser 18 m i no 25 la zona de protecció de la carretera CV-661.  
7. Sòl forestal  
Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000), no hi ha sòl forestal a l'àmbit d'estudi. Al sud del sector, coincidint amb llit del barranc de la Xara, hi ha sòl forestal, però està fora del sector.  
8. Incendis forestals  
No hi ha incendis registrats al sector.  
9. Risc d'Inundació  
El sector no està afectat per risc d'inundació.  
Consideracions ambientals  
1. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades mitjançant la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació: la zona d'estudi se situa en una àrea on la vulnerabilitat dels aqüífers a la contaminació és baixa.  
- Risc de lliscament-despreniment: no està afectat per aquest risc.  
- Risc d'erosió actual: és molt baix en tot el sector.  
- Risc d'erosió potencial: és baix, excepte a l'extrem sud-oest, on és moderat.  
2. Vegetació  
En el cantó sud-oest del sector, fora del sector, hi ha un exemplar de gran port de carrasca. En el requeriment de documentació se'ls sol·licita que adopten mesures preventives per a evitar una possible afecció a la carrasca.  
L'Ajuntament respon que la carrasca queda ubicada fora de la zona d'actuació, no obstant això atesa la proximitat d'aquesta a la zona de treballs, aquesta s'abalisarà durant la fase de construcció per a evitar qualsevol colp de maquinària o semblant que poguera posar en perill la integritat de la carrasca. Durant la fase de funcionament la carrasca quedarà separada de la zona industrial mitjançant una xicoteta zona verda que se situa al cantó sud-oest del sector.  
També hi ha un rodal de pi blanc que afronta pel sud amb el sector, però que se situa fora d'aquest. En l'estudi d'impacte ambiental s'estableix com a mesura de precaució protegir durant les obres el rodal de pi blanc que hi ha al sud de la parcel·la i la vegetació de barranc de Benialis.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no hi ha a la zona cap espècie vegetal amenaçada ni protegida segons la legislació comunitària de l'Estat ni en l'àmbit de la Comunitat Autònoma.  
3. Fauna  
En l'entorn de la zona estudiada es localitzen dos espècies vulnerables, la tórtora comuna i la rata penada gran de ferradura.  
En atendre el catàleg regional d'espècies amenaçades, hi ha una espècie vulnerable, la rata penada gran de ferradura, i una espècie tutelada, el teuladí. A més hi ha 4 espècies protegides: el gripau, el cruixidell, la musaranya comuna i la mostela.  
D'altra banda, a la zona no hi ha cap espècie de les incloses en l'annex I de la Directiva 79/409/CE. Hi ha una espècie inclosa en l'annex II de la Directiva 92/43/CE, la rata penada gran de ferradura), i dos espècies incloses en l'annex IV (la serp de ferradura i la rata penada gran de ferradura).  
4. Explotació dels recursos naturals  
Proveïment d'aigua potable  
L'actual xarxa de proveïment d'aigua potable del municipi està formada per una sèrie de conduccions de polietilé d'alta densitat de 75 i 200 mm. El proveïment del sector partirà d'aquesta xarxa existent.  
En l'estudi d'impacte ambiental calcula el consum previsible en el sector en 2.164 m³/dia. Per a obtenir aquesta xifra parteix d'uns consums bàsics de 0,00225 m³/m²s/dia en ús industrial, comercial o dotacional i 0,006 m³/m²s/dia en zones verdes.  
Es presenta un informe de l'Ajuntament de la Pobla del Duc, de data 26 d'abril de 2006, en el qual garanteix un cabal suficient de proveÏment d'aigua per al sector industrial el Tossal i el residencial Benifumet. També aporten certificat de l'Ajuntament en què afirmen que aquest és l'organisme subministrador d'aigua potable a tot el terme municipal, i informe en què asseguren la disponibilitat de recursos hídrics.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe desfavorable en el sentit que no s'ha acreditat l'origen de l'aigua que s'ha de subministrar per a l'actuació, pel fet que el sondeig Las Cuevas es troba en estat de tràmit d'inspecció, sense dades de registre, per la qual cosa no està justificat el dret sobre l'ús de l'aigua amb què es pretén abastir les demandes exposades.  
Serà necessari acreditar la disponibilitat de recursos hídrics a partir del pou Las Cuevas, i el cabal concedit d'aquest, acreditat mitjançant la corresponent concessió de l'organisme de conca per a l'ús previst.  
Aigües residuals  
A la Pobla del Duc hi ha una depuradora que es troba al màxim de la seua capacitat, i fins i tot sobrepassada.  
Per al tractament de les aigües residuals generades pel sector es preveu la construcció d'una nova EDAR, secundària respecte a la que hi ha al municipi.  
Proposen una EDAR específica per a residus industrials, amb desbast i tamisat, decantació lamel·lar, flotació per aire dissolt, aireig amb turbines i filtre d'arena i carbó actiu. No obstant això, per a no gravar-ne el manteniment, es proposa que siga de tipus lleuger, per a residus poc agressius, de tal manera que si s'implanta una activitat que genere residus molt agressius, siga aquesta activitat la que exercisca la seua depuració prèvia a l'abocament a la xarxa municipal.  
Aquesta depuradora se situarà a la zona sud del sector, a la vora del barranc de Benialis, on abocarà les aigües després de la depuració d'aquestes, havent-se reservat una parcel·la de 2.700 m².  
Per a calcular el volum d'aigües residuals es parteix d'unes dades d'abocament de 0,0069 m³/m²/dia en usos industrials, comercials i dotacionals. S'obté un volum de 1.543 m³/dia.  
La xarxa de clavegueram serà separativa, totalment independent de les que hi ha en l'actualitat. La xarxa de residuals ha de recollir els abocaments de totes les parcel·les de la urbanització que s'ha d'efectuar i els traslladarà per gravetat fins a la depuradora EDAR.  
S'haurà de complir l'ordenança d'abocament d'aigües residuals industrials a la xarxa municipal de clavegueram inclosa en les normes subsidiàries vigents. A més, l'aigua abocada per la depuradora haurà de complir els requisits de qualitat exigibles per a aigües piscícoles, ja que hi haurà una circulació de les aigües cap a l'embassament de Bellús, de manera que no afecte la vida animal de l'embassament.  
Cal destacar la mesura establida en l'estudi d'impacte ambiental d'utilitzar les aigües residuals depurades per a regar les zones verdes.  
La xarxa de pluvials recollirà l'aigua d'escorriment en aquells punts on comença a acumular-se i les conduirà, també per gravetat, fins al barranc. L'estudi d'impacte ambiental estableix com a mesura protectora necessària la construcció d'una bassa per a desbast i decantació de les aigües pluvials abans de l'abocament d'aquestes al barranc.  
Segons informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 27 de març de 2007, s'ha justificat la no-incidència en el règim de corrents dels abocaments d'aigües residuals i pluvials, per la diferència de cota entre el llit del barranc de Benialis i els marges superiors a 8 metres.  
Residus sòlids urbans  
La Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, estableix una zonificació del territori de la Comunitat per a una adequada gestió dels residus. La comarca en què s'integra el municipi de la Pobla del Duc, la Vall d'Albaida, pertany a la zona XII. La gestió dels residus en aquesta zona es regula segons el que estableix el pla zonal de residus.  
En l'actualització de 2004 d'aquest pla s'estableix, per a aquest mateix any, una estimació dels residus produïts en tot l'àmbit zonal. El volum de residus sòlids urbans generats al municipi se situa al voltant de1.205 tones/any.  
Presenten certificat de l'Ajuntament, en el qual estimen la previsió de residus sòlids urbans generats pel sector en 2.464 kg/dia.  
També presenten certificat de l'empresa Recisa, adjudicatària del servei públic de recollida domiciliària de residus sòlids urbans, en el qual assumeix la gestió dels esmentats residus; i certificat de la mancomunitat de municipis de la Vall d'Albaida, en el qual garanteix el servei integral de residus sòlids urbans i informa que Recisa és l'empresa adjudicatària d'aquest servei  
5. Ocupació del sòl  
L'actuació comporta la requalificació de 37 ha de sòl no urbanitzable comú, que passen a ser sòl urbanitzable industrial.  
La zona situada al sud del nucli urbà es dedica, en l'actualitat, a l'activitat agrícola en la seua totalitat, amb una mescla de cultius on dominen els fruiters, les vinyes i l'olivera.   
El tipus de cultiu és en bancals, amb una modificació total del relleu, i creixen alguns herbassars i espècies disperses de matoll als talussos.  
Al sector hi ha un important desnivell, i oscil·len les cotes del terreny entre la 233, en el límit nord-est de la parcel·la, i la 186 en l'extrem sud-oest. La cota del terreny en el punt més pròxima al llit és la 189.  
Els principals impactes estan causats per la pèrdua de superfície agrícola del municipi, l'increment de consum de recursos, la generació d'aigües residuals i la contaminació acústica i atmosfèrica.  
6. Proximitat al nucli urbà  
El sector se situa al sud del nucli urbà de la Pobla del Duc, a uns 500 m d'aquest.  
Segons estableix el Reglament d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, en l'article 4 d'aquest, les indústries fabrils que hagen de ser considerades com a perilloses o insalubres, només podran emplaçar-se, com a regla general, a una distància superior a 2.000 metres, comptadors des del nucli més pròxim de població agrupada.  
Segons estableix l'article 58 de les normes urbanístiques, a les illes situades al límit nord de l'actuació es prohibeixen expressament les activitats:  
a) Nocives i insalubres de grau 4 o 5 per risc de contaminació de l'ambient atmosfèric o possibilitat d'emetre radiacions ionitzants.  
b) Les qualificades com a perilloses grau 4 o 5 quan la qualificació provinga del tipus de productes de combustió, emissió accidental de substàncies tòxiques o radiacions ionitzants.  
A causa del fet que la distància al nucli urbà és menor de 2.000 m, a la zona industrial no es podran desenvolupar les activitats d'indústries que es qualifiquen com a activitats no compatibles amb l'ús residencial, segons el Reglament d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.  
7. Contaminació acústica  
En l'estudi d'impacte ambiental planteja mesures per a reduir la contaminació acústica:   
- Evitar la implantació d'indústries sorolloses, i en especial aquelles que generen sorolls en el període nocturn.  
- Exigir un correcte aïllament acústic de totes les naus industrials.  
- Exigir que la maquinària sorollosa funcione en recintes aïllats acústicament i tancats.  
- Exigir sistemes de climatització homologats i que complisquen la normativa vigent sobre emissió de sorolls.  
- Limitar la velocitat de circulació dels vehicles en tot el sector a un màxim de 50 km/h, i col·locar-hi, si fóra necessari, ressalts.  
- Regular el trànsit a les hores punta d'entrada i eixida del treball, per a evitar congestions. En aquestes hores s'hauria d'evitar la circulació de vehicles pesants.  
S'aporta informe favorable de l'estudi acústic emés per la Unitat d'Activitats Qualificades, només quant a l'acústica. En aquest indica que s'han de tenir en compte les mesures preventives de l'estudi acústic, i el soroll de les activitats industrials no ha de superar els límits de qualitat regulats en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.   
8. Paisatge  
Les principals fites paisatgístiques que apareixen en l'àmbit d'estudi són l'embassament de Bellús, que representa una massa d'aigua singular en la zona, i els llits i fons de barrancs amb la vegetació associada d'aquests, els quals es distribueixen al llarg de tot el territori i hi apareixen les escasses formacions boscoses de la zona com són omedes i alguns vestigis de pi blanc.  
Es defineixen tres unitats de paisatge: cultius agrícoles; cursos i masses d'aigua i fons de barranc, i urbà i infraestructures. L'àmbit d'actuació es desenvolupa íntegrament sobre la unitat denominada cultius agrícoles.  
Presenten un estudi de paisatge, en el qual s'estableix que el disseny de la urbanització s'intenta adaptar a la morfologia actual del terreny i amb la disposició de vials i parcel·les manteninti la successió de bancals i corbes de nivell.  
El Servei de Suport Tècnic emet un informe favorable sobre l'estudi de paisatge presentat, condicionat a la presentació d'un text refós que integre el document de l'estudi de paisatge i la documentació complementària aportada, i que continga les normes d'integració paisatgística.  
9. Mesures correctores  
L'estudi d'impacte ambiental estableix mesures protectores i correctores relatives a reduir el consum d'aigua i energia elèctrica, la contaminació atmosfèrica i acústica, la generació de residus sòlids, la generació d'aigües residuals i la contaminació acústica, i per a protegir el paisatge i la diversitat biològica.  
Totes aquestes mesures i les de la documentació addicional s'hauran de complir en la mesura que no afecten cap de les mesures preventives i correctores que s'establisquen en aquesta declaració.  
 Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i Pla parcial del sector el Tossal, a la Pobla del Duc (València), el promotor del qual és l'Ajuntament de la Pobla del Duc, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Cal acreditar la disponibilitat de recursos hídrics a partir del pou Las Cuevas, i el cabal concedit d'aquest, mitjançant la corresponent concessió de l'organisme de conca per a l'ús previst.  
En el cas que l'esmentat informe siga desfavorable, així ha d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. A causa que la distància al nucli urbà és menor de 2.000 m, al sector industrial no es pot desenvolupar l'activitat d'indústries que es qualifiquen com a activitats no compatibles amb l'ús residencial, segons el Reglament d'ativitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.  
3. S'han de complir les cauteles establides en l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de data 30 d'abril de 2007, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
4. D'acord amb l'informe de la Secció de Planificació de Carreteres, de data 13 de març de 2006, la zona de protecció de la CV-611 és de 25 m des de la vora exterior de la calçada.  
5. La zona de servitud del barranc de Benialis ha de quedar expedita, i quedar supeditada l'execució de l'actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció de l'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com estableix l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic (RD 849/1986).  
6. S'han d'aplicar les mesures preventives de l'estudi acústic, i el soroll de les activitats industrials no ha de superar els límits de qualitat regulats en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
7. Respecte a les aigües residuals de les indústries que s'instal·len al sector industrial, tal com estableix l'article 52 de les normes urbanístiques, s'ha de comprovar, amb caràcter previ a la llicència d'activitat, la compatibilitat de les aigües residuals que genera amb l'EDAR prevista en el projecte. En cas que no siguen compatibles, les esmentades indústries han de disposar d'un sistema previ de tractament d'aigües residuals individual apropiat, abans de l'abocament a la xarxa municipal.  
A més, s'ha de complir l'ordenança d'abocament d'aigües residuals industrials a la xarxa municipal de clavegueram inclosa en les normes subsidiàries vigents  
8. Abans del final d'obra de cada instal·lació o edificació industrial, ha de comprovar-se la previsió o existència d'arquetes de registre de lliure accés des de l'exterior per a la presa de mostres i control dels paràmetres d'abocament de totes les indústries que s'instal·len al sector.   
9. L'EDAR del sector ha d'estar dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals generades pel sector, i ha de presentar totes les autoritzacions pertinents de prèviament a la construcció d'aquesta.   
La depuradora ha de garantir que la qualitat de les aigües depurades siga idònia per a la protecció de la vida piscícola, per a evitar una possible afecció a l'embassament de Bellús.  
En qualsevol dels casos, els abocaments d'aigües residuals i pluvials han d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
10. La xarxa de sanejament ha de ser separativa de la xarxa de pluvials, i ser completament estanca, i connectada a la corresponent estació depuradora.  
Per a l'abocament de les aigües pluvials i residuals, s'ha d'obtenir l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Prèviament al punt d'abocament de les aigües pluvials cal disposar, tal com estableix l'estudi d'impacte ambiental, d'una bassa per a desbast i decantació de les aigües pluvials abans de l'abocament d'aquestes al barranc.  
11. Per al reg de zones verdes s'ha d'utilitzar l'aigua residual depurada de l'EDAR del sector, i addicionalment, aigües pluvials. Amb aquesta finalitat s'ha d'instal·lar una bassa de captació de les aigües pluvials.   
No s'han de regar les zones verdes fins que no es dispose d'aigua residual depurada o aigua pluvial acumulada.   
12. La construcció de l'EDAR del sector ha de ser anterior al final de l'obra d'urbanització, i en tot cas, abans de la concessió de llicència d'activitat a qualsevol indústria que es vulga instal·lar al sector.  
13. S'ha d'evitar, en la mesura que siga possible, la realització de grans desmunts, i intentar adaptar-se a la morfologia actual del terreny, amb la disposició de vials i parcel·les, i tractar de mantenir la successió de bancals i corbes de nivell.  
14. S'han de complir les observacions establides en l'informe sobre l'estudi de paisatge realitzat per l'Àrea d'Urbanisme, de data 21 de març de 2007.  
15. En relació amb l'enllumenat urbà, s'han de triar llums de vapor de sodi de baixa pressió, a fi de reduir la contaminació lumínica.  
16. S'ha de garantir la reposició i continuïtat de tots els serveis i infraestructures de reg que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions ha de disposar de l'autorització de la comunitat de regants corresponent o de l'òrgan amb competència substantiva, qui determinarà la manera en què es desenvolupen les actuacions proposades.   
17. L'Ajuntament ha de vetlar per la legalitat de totes les activitats instal·lades al polígon industrial, i comprovar que les activitats disposen de les autoritzacions pertinents i es compleixen les condicions imposades, si s'escau, en la declaració d'impacte ambiental corresponent.   
18. Han de preveure's, al polígon industrial, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al pla integral de residus.  
19. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector ha de provenir d'una pedrera o zona de préstec autoritzada, i ha de disposar del certificat en què s'especifique l'origen dels materials, s'hi justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Ha de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
20. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'ha de mantenir en condicions agrícoles adequades i s'ha de destinar al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
21. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental de l'homologació i Pla parcial del sector el Tossal, en la documentació addicional per a completar l'estudi d'impacte ambiental, i en els informes sectorials i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el programa de vigilància ambiental, s'han d'incorporar al preceptiu projecte d'urbanització i s'han de valorar i proveir pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 59-AIA/2007.  
Títol: Camp de golf 18 forats Puma Golf Resort.  
Promotor: Ajuntament de Monforte del Cid.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge.  
Localització: Monforte del Cid, Alacant.  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
En data 21 de desembre de 2004 s'emet declaració d'impacte ambiental positiva de l'homologació i pla parcial del sector UBZ-9 Font del Llop, de Monforte del Cid. En aquesta actuació es reclassificava sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable, a fi de crear una zona residencial amb camp de golf al sud del terme municipal de Monforte del Cid.  
En aquesta declaració d'impacte ambiental s'assenyala com un dels seus condicionants la necessitat de sotmetre a un nou procediment d'avaluació d'impacte ambiental el projecte tècnic del camp de golf.   
L'objecte d'aquest projecte és l'avaluació d'impacte ambiental del projecte tècnic del camp de golf.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. L'ocupació del sòl de l'actuació se situa al sud del terme municipal. Es tracta d'uns terrenys de cultiu en estat de semiabandó situats al límit amb els termes municipals d'Elx i Aspe.  
II. Dins de l'àmbit d'actuació, el camp de golf ocupa una superfície de 52,34 ha, distribuïdes entre superfícies de joc (greens, tees, búnquers, carrers, roughs, outroughs i llacs), queden excloses les àrees ocupades per la casa club i les instal·lacions annexes complementàries, com l'àrea de manteniment.   
III. S'ha projectat un camp de golf de 18 forats amb 4 o 5 tees d'eixida diferents per a cada un d'aquests.  
IV. En el projecte inicial s'havien previst tres llacs, amb una superfície total de 15.784 m². Posteriorment presenten una addenda en què amplia la grandària dels llacs que hi ha i se'n creen dos de nous.  
Hi ha un total de cinc llacs, amb un volum total de 127.754 m³ i una autonomia de reg de 64 dies.  
V. Amb l'addenda, l'àrea de manteniment es proposa al centre del projecte, i el camp de pràctiques s'ha reorientat cap a la dreta i s'ha allotjat topogràficament a la vall que hi ha.  
VI. L'optimització del disseny ha permés aconseguir una major longitud total, i ha passat el camp a la categoria de camp d'alta competició.  
- Planejament vigent i proposat  
En les normes subsidiàries de Monforte del Cid els terrenys es trobaven qualificats com a sòl no urbanitzable comú.  
Amb l'homologació i pla parcial del sector UBZ-9 Font del Llop, es reclassifica sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable.   
Alternatives  
Durant la tramitació de l'avaluació d'impacte ambiental de l'homologació i pla parcial del sector UBZ-9 Font del Llop, va ser realitzat un estudi d'alternatives.  
En aquest estudi d'alternatives, i respecte a la ubicació, es descarten les zones amb elevada qualitat ambiental i els terrenys amb una elevada o molt elevada capacitat d'ús agrari.  
Per a l'elecció de l'ordenació, es van analitzar tres alternatives distintes a fi de realitzar una correcta ubicació de la zona esportiva i els habitatges, i s'optà per la finalment triada ja que minimitza els moviments de terra i situa els vials a la vora de les zones forestals per a actuar com a tallafocs.  
Tramitació administrativa  
En data 19 d'agost de 2003, el Ple de l'Ajuntament de Monforte del Cid acorda aprovar provisionalment el pla parcial del sector 9 Font del Llop, que inclou el camp de golf de 18 forats Puma Golf Resort.  
En data 20 de febrer de 2007 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació remesa per la Direcció Territorial d'Alacant, que sol·licita que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.   
Informació pública  
Per Resolució de l'Alcaldia de data 11 d'octubre de 2006 va ser sotmés a informació pública l'estudi d'impacte ambiental del projecte camp de golf de 18 forats Puma Golf Resort.  
La documentació es va exposar al públic en el DOGV núm. 5385 de 10 de novembre de 2006 i mitjançant un anunci publicat en el diari Información del dia 21 d'octubre de 2006.  
Resum d'al·legacions  
En el període d'informació pública ha sigut presentada, amb data 18 de desembre de 2006, una al·legació.  
L'esmentada al·legació versa sobre els aspectes següents de caràcter ambiental:  
- Falta d'aportació de l'informe previst en l'article 19.2 de la LOTPP  
- Necessitat d'incorporar el compromís de no destinar cabals previstos a ús agrícola o a consum humà al reg de camp de golf.  
- Inexistència de l'EDAR Novelda-Monforte del Cid.  
- Afecció de la conca vessant del pantà d'Elx inclosa dins del catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
- Necessitat d'acompanyar un estudi hidrològic d'ocupació de llits i barrancs.  
- Necessitat d'acompanyar un estudi de paisatge.  
- Necessitat de complir a la nova llei de camps de golf.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
Es realitza consulta al Servei de Conservació de la Biodiversitat en data 19 d'abril de 2007 i al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi sobre l'afecció a la zona humida l'embassament d'Elx en data 20 d'abril de 2007.  
Es realitza consulta al Servei de Gestió Forestal en data 24 d'abril de 2007.  
En data 24 d'abril de 2007 es realitza el requeriment de documentació següent:  
1. Per al reg del camp de golf s'ha d'utilitzar aigua depurada en terciari. En el cas que aquest no complisca els criteris de qualitat sanitaris, s'haurà de completar el tractament de l'aigua residual depurada de la comunitat de regants, amb un tractament terciari.  
A aquest efecte, s'ha de considerar la instal·lació d'un tractament terciari de les aigües residuals depurades per a aconseguir els paràmetres mínims de qualitat sanitaris, segons estableix l'article 18.2 de la Llei 9/2006, de 5 de desembre, reguladora de camps de golf a la CV.  
2. En relació article 18.3. de la Llei 9/2006, de 5 de desembre, reguladora de camps de golf a la CV, s'ha d'aportar l'autorització de canvi d'ús, de reg agrícola a reg de camp de golf, de l'organisme de conca competent.   
3. Els llits dels barrancs han de mantenir la qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
4. S'ha de presentar un estudi hidrològic d'ocupació de barrancs i tàlvegs.  
5.La informació respecte a les obres projectades als voltants dels barrancs és confusa. S'ha d'aclarir quin tractament reben els barrancs i ampliar la documentació respecte d'això: plànols, memòria i projecte de l'actuació.  
6. S'ha d'aportar l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a totes les obres previstes en els llits dels barrancs afectats.  
7. La zona de servitud dels barrancs afectats ha de quedar expedita, i queda supeditada l'execució de l'actuació prevista a la zona de policia a l'obtenció de l'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com estableix en l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic (RD 849/1986).  
8. Igualment s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües tant residuals com pluvials.  
9. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
10. S'haurà de presentar informe favorable relatiu al tractament del camí ramader del camp de golf del Servei Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
11. S'ha de mantenir i preservar el terreny classificat com a forestal que està inclòs en el camp de golf, segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana.   
12. El sector limita amb sòl forestal, per la qual cosa s'han d'aplicar mesures de prevenció incendis forestals.  
13. S'han d'augmentar les mesures d'emmagatzemament d'aigua:  
- Seria interessant recollir totes les aigües pluvials per a la reutilització d'aquestes, i no abocar-les al barranc.  
- Seria convenient assegurar que tots els green tinguen un drenatge efectiu per al reciclatge de l'aigua.  
- També el reciclatge de l'aigua utilitzada per a la neteja de maquinària i utensilis de jardineria.  
- Instal·lació de paviments permeables.  
14. S'ha de justificar l'elecció de la varietat de gespa. S'han de triar espècies apropiades per al clima i sòl, i que necessiten poca quantitat d'aigua.  
15. En l'edificació per al manteniment del camp de golf, s'ha d'habilitar una estança independent i els drenatges de la qual es recullen en un dipòsit impermeable, per a l'emmagatzemament de productes fitosanitaris i de fertilitzants i dels envasos usats d'aquests (considerats residus perillosos).   
La recollida serà efectuada per un gestor de residus perillosos. S'ha de presentar certificat d'empresa autoritzada, en el qual assumisca la recollida d'aquests residus perillosos.  
16. Respecte a les instal·lacions complementàries (club de golf, instal·lacions de manteniment...), s'ha d'indicar:  
- La previsió dels residus sòlids urbans generats i presentar certificat en què l'entitat gestora assumisca la gestió dels esmentats residus.  
- Respecte a les aigües residuals generades, s'ha d'indicar la seua destinació, és a dir, si van a EDAR pròpia o a la municipal. S'ha de presentar certificat de l'esmentada EDAR en el qual assumisca les esmentades aigües residuals.  
- Les necessitats d'aigua potable i presentar certificat de suficiència de recursos hídrics de l'empresa autoritzada per al subministrament.  
Documentació complementària  
En data 8 de maig de 2007, adjunten documentació complementària i aclaridora referent a les qüestions requerides. En aquesta documentació s'inclou:  
- Aclariments relatius al projecte.  
- Annex 1. Espècies de sembra.  
- Annex 2. Climatologia i consums d'aigua.  
- Annex 3. Sol·licitud a Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En data 10 de maig de 2007 es rep la còpia de la sol·licitud d'autorització d'obres en la zona de policia del domini públic hidràulic remesa per correu certificat a l'organisme de conca.  
Informes sectorials  
Informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals  
De data 8 de maig de 2007, l'informe es refereix, exclusivament, a la possible afecció que el projecte poguera tenir sobre la zona humida catalogada de la Comunitat Valenciana núm. 8 Embassament d'Elx, aprovada mitjançant un acord de 10 de setembre de 2002 del Govern Valencià.  
Revisada la documentació relativa al projecte tècnic i els plànols de situació d'aquest s'informa que, el camp de golf de 18 forats Puma Golf Resort es localitza al sud-oest del terme municipal de Monforte del Cid i s'emplaça fora de la zona humida Embassament d'Elx i del perímetre d'afecció d'aquesta, per la qual cosa es considera que no és probable que el desenvolupament del projecte tinga afecció negativa sobre aquesta.  
Informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat  
De data 26 d'abril de 2007, informa que no es té constància de l'existència de cap espècie amenaçada de flora o fauna que poguera veure's afectada pel projecte.  
D'altra banda, sembla situar-se, en la pràctica totalitat d'aquest, sobre bancals agrícoles abandonats pel que no ha de produir-se afecció sobre l'hàbitat prioritari que se situa als voltants d'aquest.  
Únicament cal recomanar que els accessos i infraestructures associades no afecten zona forestal.  
Informe sobre l'efluent de l'EDAR de la Vall del Vinalopó durant l'any 2005 (Elda)  
Presenta els resultats mitjans mensuals de les anàlisis realitzades diàriament en l'aigua tractada de l'EDAR i es compara amb els valors que exigeix la Directiva Europea 91/271/CEE de 21 de maig de 1995 per a una aigua depurada.  
Certificat de la comunitat de regants de Monforte del Cid, acreditatiu de la disponibilitat d'aigües depurades per a reg i justificant de pagament de l'esmentada adquisició.  
De data 15 de novembre de 2005, informa que en relació amb la sol·licitud dels drets d'aigües residuals depurades, per una quantia de 400.000 m³ la Junta de Govern de la Comunitat va acordar, per unanimitat, accedir a allò que s'ha sol·licitat d'acord amb les condicions següents:  
a) L'aigua subministrada serà únicament residual depurada, procedent de les estacions depuradores de què aquesta Comunitat se subministra.  
b) L'aigua els serà subministrada en una arqueta propietat de la Comunitat, sent del seu propi compte el transport des de l'esmentada arqueta fins al punt de destinació d'aquesta.  
c) Els drets de què disposa la Comunitat en aquests moments, segons acord de la Junta General, són de 590 tafulles (1 tafulla 1.078 m²)  
d) L'aigua que correspon a aquestes 590 tafulles és el resultat de multiplicar-les per 2 hores, que és el límit màxim establit en Junta General i a aquest resultat multiplicar-les per 216 m³ que són els m³ que porta una hora d'aigua, la qual cosa fa un total de 254.880 m³.  
e) Si a l'esmentada quantitat, li sumem els drets de què disposen actualment, que són de 88.344 m³, obtindrem uns drets totals de 343.224 m³.  
f) Els drets d'aigua s'entenen en un pla teòric, i depenen de les disponibilitats de la Comunitat.  
Informe d'afecció a camins ramaders   
De data 20 de setembre de 2006, el tècnic de la demarcació sud informa que els trams d'intersecció dels vials del sector amb el camí ramader assegador del Cid hauran de quedar senyalitzats convenientment de manera que quede clar la condició de camí ramader d'aquest. Així mateix, haurà d'assegurar-se la continuïtat preferent del trànsit ramader i la resta d'usos compatibles i complementaris definits per la Llei.  
En la senyalització s'utilitzarà el senyal Pas d'animals domèstics, P-23 i la R-100 amb la llegenda Excepte vehicles agrícoles o autoritzats. Hauran de ser complementada amb el corresponent senyal de limitació de velocitat.  
Informe de la Direcció Territorial de Patrimoni Cultural Valencià  
De data 26 d'abril de 2004, emet informe favorable a l'efecte patrimonial del programa d'actuació integrada del sector UBZ 9 Font del Llop, de Monforte del Cid, dins del qual està inclòs el camp de golf objecte d'estudi.  
Afeccions legals  
1. Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits a la Comunitat Valenciana  
L'àmbit del sector, la porció nord-oest, està molt prop de la conca d'afecció de la zona humida Embassament d'Elx, inclosa dins del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
L'element de drenatge natural de l'àrea és el barranc d'Espillas, que desemboca al riu Vinalopó a l'altura de la cua de l'embassament d'Elx.  
L'Àrea de Conservació d'Espais Naturals emet un informe respecte d'això, i conclou que s'emplaça fora de la zona humida Embassament d'Elx i del perímetre d'afecció d'aquesta, per la qual cosa es considera que no és probable que el desenvolupament del projecte tinga afecció negativa sobre aquesta.  
2. Forests  
Al sud de l'actuació es troba la forest gestionada per l'Ajuntament d'Elx, denominada Tabayá, que limita amb el sector.   
L'àmbit de l'homologació del PAI Font del Llop tenia una superfície de 143,8 ha, de les quals 40,8 estan classificades com a sòl no urbanitzable d'especial protecció i 103 ha ho estan com a sòl no urbanitzable comú. Un condicionant de la declaració d'impacte ambiental estableix que es manté la qualificació de les 40,8 ha de sòl no urbanitzable d'especial protecció, i aquest sòl s'haurà de cedir a l'Ajuntament i sol·licitar-ne la catalogació com a forest d'utilitat pública.   
3. Domini públic hidràulic  
Per raó del que estableix l'article 132 de la Constitució Espanyola i els articles 2 i 4 del Text refós de la llei d'aigües, tot sòl pertanyent a domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable i, com a tal, ha de quedar al marge de tot procés d'urbanització, i classificar-se com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (article 4 de la Llei 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del sòl no urbanitzable).  
En la zona d'estudi es troba el barranc d'Espillas, en el qual actualment hi ha un xicotet represament del llit, utilitzat com a abeurador per la fauna cinegètica de la zona. Aquest barranc desemboca en el riu Vinalopó. En l'addenda del projecte es preveu un emmagatzemament d'aigua mitjançant el represament de l'escorriment superficial del barranc d'Espillas.  
Segons l'article 5 de la Reial Decret 1/2001, en el cas que els llits foren de domini privat, el domini privatiu d'aquests llits no autoritza a fer en aquests labors ni construir obres que puguen fer variar el curs natural de les aigües o alterar-ne la qualitat en perjudici de l'interés públic o de tercer, o la destrucció d'aquests per la força de les avingudes puga ocasionar danys a persones o coses.  
Segons l'informe d'aclariments relatius al projecte, s'afirma que les obres del camp de golf no afecten el llit del barranc, ni tan sols els talussos d'aquest, no se n'afecta el llit amb cap obstacle que puga comportar un canvi o deteriorament en la dinàmica hidràulica d'aquest. Conclouen que, pel que fa al camp de golf, el projecte no afecta la morfologia original dels barrancs de la finca, ben al contrari, s'adapta a aquests per a aconseguir una bona integració i els incorpora com un element natural que aporten qualitat al camp.  
Presenten la sol·licitud d'autorització d'obres en la zona de policia, ja que queden inclosos en la zona de policia la pràctica totalitat del clot 14 de golf, part dels tees del clot 15. Les obres que s'han de realitzar en aquesta zona comporten xicotets moviments de terres per a adaptar la topografia original a la superfície definitiva dels elements del camp de golf i, posteriorment la instal·lació de la xarxa de reg i sembra de superfícies.  
4. Camins ramaders  
L'àmbit és recorregut per l'extrem est, en direcció NO-SE pel camí ramader denominat assegador de Pilar Alto per la serra del Cid amb una amplària legal de 20,89 m. Dins de l'àmbit, la longitud aproximada d'aquest és de 750 m.   
En l'expedient d'estudi d'impacte ambiental del pla parcial Font del Llop, es va tenir en compte l'ordenació del sector de manera que es fera coincidir un vial amb el pas del camí ramader.  
Es presenta informe del Servei Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge, en el qual s'indica que els trams d'intersecció dels vials amb el camí ramader hauran de quedar senyalitzats de manera que quede clara la condició de camí ramader, d'aquest.  
5. Patrimoni cultural  
Es presenta l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, del programa d'actuació integrada Font del Llop, dins del qual està inclòs el camp de golf objecte d'estudi.  
6. Carreteres  
Al nord del sector es troba la carretera CV-847, però el camp de golf està fora de la zona d'afecció. La realització d'actuacions de qualsevol classe, excepte la que disposa l'article 33.4 a les zones de protecció de les vies del sistema viari haurà de ser objecte d'autorització expressa per part de l'administració titular de la via.  
7. Sòl forestal  
L'àmbit del sector, al cantó nord-oest d'aquest, conté sòl forestal, segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana. Però segons article 3 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la GV, forestal de la Comunitat Valenciana: no tindran la consideració legal de terrenys forestals els sòls classificats legalment com a urbans o aptes per a urbanitzar, des de l'aprovació definitiva del programa d'actuació integrada.  
És rellevant destacar que el camp de golf limita amb sòl forestal, per tant s'hauran de complir les condicions establides en l'informe del Servei de Prevenció d'Incendis Forestals.  
8. Incendis forestals  
No hi ha incendis forestals registrats dins del sector.  
9. Risc d'Inundació  
El sector no està afectat per risc d'inundació, però al sud-oest hi ha risc d'inundació de nivell 1.  
Consideracions ambientals  
1. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades mitjançant la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació: la zona oriental es qualifica de vulnerabilitat mitjana; així mateix hi ha una zona la litologia impermeable de la qual la converteix en molt poc vulnerables.  
- Risc de lliscament-despreniment: està afectat per risc de lliscament mitjà i baix.  
- Risc d'erosió actual: és baix a l'extrem oriental de l'actuació i molt alt en l'extrem occidental.  
- Risc d'erosió potencial: és moderat a l'extrem oriental i molt alt a l'extrem occidental.  
2. Vegetació  
Segons estableix l'estudi d'impacte ambiental es troben dos ambients ben diferenciats en la flora. En primer lloc, hi ha una zona colonitzada per espècies nitròfiles i ruderals, i en segon lloc, la vegetació que hi ha a les àrees de matoll espartar que voregen l'actuació, que s'hi podrà afectada indirectament.  
3. Fauna  
La zona d'actuació està ocupada fonamentalment per cultius de secà envoltats de matoll-espartar. La fauna que hi ha a la zona és la típica d'aquests dos ambients.  
Segons estableix l'estudi d'impacte ambiental la fauna més interessant que hi ha a la zona són les xicotetes rapaces que normalment habiten a les zones de matoll-espartar i en menor grau als arbres forestals que hi ha als cultius.  
Cal tenir en compte que el barranc d'Espillas desemboca aigües amunt de l'embassament d'Elx inclòs en el catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, per la important fauna que l'habita entre les espècies del qual destaquen el xitxarrot, la xitxarra de canyar, el trist, el cabussonet, la camallarga, la polla d'aigua, la fotja, el rascló, el corriolet, l'agró blau o l'ànec collverd.  
El Servei de Conservació de la Biodiversitat emet un informe en data 26 d'abril de 2007, que afirma que no es té constància de l'existència de cap espècie amenaçada de flora o fauna que poguera veure's afectada pel projecte.  
4. Es minimitzarà l'afecció al medi físic utilitzant productes fitosanitaris poc contaminants, que no siguen nocius per a la fauna. Aquest factor exigeix un control periòdic, durant la vida de les instal·lacions, de la possible afecció d'aquest al sòl, als aqüífers i a la fauna que hi ha.  
S'han de complir les pràctiques següents: s'han d'emmagatzemar i manipular les substàncies químiques d'acord amb tots els requisits legals i estipulats en les etiquetes corresponents, garantir instal·lacions d'emmagatzemament adequades per a contenir vessaments i fuites, han d'haver-hi aparells per a fregar/recollir i equip de seguretat a mà...  
En l'edificació per al manteniment del camp de golf, s'ha d'habilitar una estança independent (els drenatges d'aquesta s'han de recollir en un dipòsit impermeable), per a l'emmagatzemament de productes fitosanitaris i de fertilitzants i dels envasos usats d'aquests (considerats residus perillosos). La recollida serà efectuada per un gestor de residus perillosos.  
5. Varietat de gespa del camp de golf  
S'ha de triar espècies apropiades per al clima i sòl, i que necessiten poca quantitat d'aigua. En els aclariments relatius al requeriment, adjunten com a annex, les espècies de sembra del camp de golf.  
S'han estudiat i valorat les espècies de plantes cespitoses més adequades per a cada una de les àrees de joc del camp tenint en compte els requeriments específics d'aquest pel que fa a necessitats de reg, alçària de tall, trànsit que han de suportar, etc. L'elecció definitiva d'espècies és la següent:  
- Tees:Cynodon dactylon híbrid.  
- Greens: Agrostis stolonifera.  
- Avantgreens: Agrostis stolonifera.  
- Carrers: Cynodon dactylon híbrid.  
- Rough: Cynodon dactylon híbrid.  
6. Drenatge: prèviament a la instal·lació del sistema de reg, s'executarà el sistema de drenatge.  
Les aigües de drenatge seran dirigides cap als llacs d'emmagatzemament, o bé cap a la xarxa d'aigües pluvials de la zona residencial annexa.  
El camp de golf recull, canalitza i emmagatzema als llacs totes les aigües d'escorriment que es generen en l'àmbit d'aquest, a excepció de les recollides als forats 7, 8, una part del forat 14 i tee del 15 per dificultat de cota geomètrica en tots aquests.  
La resta dels escorriments produïts al camp es canalitzen fins als llacs més pròxims on, mitjançant el sistema de comunicació i recirculació dels llacs, poden aprofitar-se en el reg.  
Amb tot això s'evacua fora del camp de golf només un 7% del total de l'escorriment generat a l'àmbit d'aquest, i la quantitat emmagatzemada en els llacs i aprofitable en el reg puja al 93%.  
S'ha renunciat a la recollida del 100% de l'escorriment generat al camp de golf, ja que per a fer-ho possible seria necessari un moviment de terres tal que afectaria la dinàmica natural dels escorriments de l'entorn del barranc.  
De la mateixa manera es procedeix amb les aigües pluvials recollides en vials i parcel·les d'urbanització abocades sobre l'àmbit del camp de golf. Aquests cabals s'integren a la xarxa de drenatge del camp de golf i es condueixen igualment als llacs on passen a incrementar les reserves de reg.  
Tots els greens i búnquers del camp de golf presenten un drenatge especial mitjançant capes d'arena, grava i canonada porosa que, igual que el de la resta del camp, és conduït als llacs.  
S'han d'aplicar mesures per a augmentar la capacitat d'emmagatzemament d'aigua al camp: el reciclatge de l'aigua utilitzada per a la neteja de maquinària i utensilis de jardineria i instal·lació de paviments permeables.  
7. Aigua destinada al reg de camp de golf  
El sistema de reg constarà d'una trama d'aspersors espaiats en marcs de plantació en tot el camp, agrupats per estacions de reg. L'automatisme del sistema de reg permet l'optimització en el consum d'aigua. Aquest s'activa durant les hores nocturnes.   
Durant tot el dia un dels llacs del camp de golf rep l'aigua procedent de depuradora, des del qual es distribuirà cap al llac on se situe la caseta de bombament. Durant la nit des d'aquest llac es rega el camp de golf.  
En l'addenda al projecte inicial, s'augmenta el nombre de llacs i la superfície d'aquests per a elevar les reserves d'aigua en més de 80.000 m³ respecte al disseny inicial, amb la qual cosa s'incrementa l'autonomia d'aigua, que passa a ser de 64 dies.  
Segons estableix l'estudi d'impacte ambiental, el funcionament de l'actuació comportarà un consum estimat en 342.801 m³/any d'aigua, que procedirà d'aigües depurades excedents dels cabals disposats per la Comunitat de Regants de Monforte del Cid.  
En l'actualitat la finca on s'ha de desenvolupar el camp de golf disposa d'una concessió d'aigua de reg de la Comunitat de Regants de Monforte del Cid: 343.224 m³/any (aigua residual depurada). S'aporta document que ho justifica.   
La Comunitat de Regants de Monforte del Cid és titular d'una concessió administrativa d'1.500.000 m³, atorgada a favor seu per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en data 22 d'abril de 1991, incrementada amb un altre mateix cabal (1.500.000 m³) per resolució de primer d'agost de 2002, a prendre de l'EDAR de la mancomunitat, en la conca del Vinalopó. En la tercera clàusula del conveni estableix que: l'ús de l'aprofitament serà responsabilitat de la Comunitat de Regants de Monforte del Cid, que ho destinarà a reg. En cap cas podrà ser destinat al consum humà.  
S'ha d'aportar l'autorització de canvi d'ús de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. En la resposta a aquest requeriment, justifiquen que en la modificació del conveni subscrit entre la Mancomunitat Intermunicipal de la Vall del Vinalopó i la Comunitat de Regants de Monforte del Cid per a regular l'aprofitament de 3.153.600 metres cúbics anuals d'aigua depurada procedent de l'EDAR de la mancomunitat de data 3 de desembre de 2004, s'establia com a destinació d'aquest aprofitament el reg, excloent únicament el de consum humà.  
A més de justificar-se la quantitat d'aigua depurada, s'ha d'assegurar la qualitat de l'aigua utilitzada, per la qual cosa hauran de presentar-se anàlisis fisicoquímiques que garantisquen l'adequada qualitat de l'aigua per a aquest ús. En l'estudi d'impacte ambiental s'especifiquen els criteris de qualitat sanitària exigida en el Pla Hidrològic del Xúquer per a la reutilització d'aigües residuals depurades en usos recreatius, transposició de les normes de l'Organització Mundial de la Salut.  
És necessari un tractament de desinfecció eficaç per a aconseguir els requisits de qualitat exposats. Per al reg s'ha d'utilitzar aigua depurada en terciari. S'haurà de completar el tractament de l'aigua residual depurada de la comunitat de regants, amb un tractament terciari.  
A aquest efecte, adjunten informe sobre la qualitat de l'efluent de l'EDAR de la Vall de Vinalopó durant l'any 2005, emés pel cap de planta de la referida EDAR.  
Davant de l'absència d'anàlisis microbiològiques actualitzades de l'efluent de l'EDAR d'Elda es recomana la realització d'aquestes analítiques i la implementació, en cas necessari, d'un tractament necessari de desinfecció eficaç per a aconseguir els requisits de qualitat imposats pel Pla hidrològic del Xúquer per a la reutilització d'aigües residuals depurades en usos recreatius.  
8. Residus vegetals  
Haurà d'estar prevista la gestió dels residus vegetals que es produïsquen durant la construcció de la instal·lació i durant el funcionament d'aquesta, i serà preferible la valorització a l'eliminació.  
Segons estableix l'estudi d'impacte ambiental, durant la fase d'obres, es preveu l'eliminació de part de la vegetació que hi ha, a les zones de carrers, tees, greens i bunkers. Recomanen que tots els residus vegetals, no reutilitzables en la restauració paisatgística del mateix camp de golf, siguen remesos a alguna de les plantes de compostatge que hi ha a la província.  
Durant la fase de manteniment del camp de golf, es produirà el programa següent de segues:  
  
Un altre residu semblant, però produït en moments molt puntuals, són les restes de podes de les zones enjardinades del camp. Aquestes hauran de ser recollides, triturades i compostades per a la posterior incorporació d'aquestes al sòl de les zones enjardinades.  
9. Residus tòxics i perillosos  
Es preveu la generació de diverses tipologies de residus d'aquesta classe, encara que en xicotetes quantitats. Aquests són els envasos de productes fitosanitaris utilitzats per al manteniment del camp de golf, residus de composts perillosos utilitzats en la maquinària del camp i en el manteniment de l'esmentada maquinària.  
La recollida ha de ser d'efectuada per un gestor de residus perillosos. En la fase d'explotació, el gestor del camp haurà d'assegurar, mitjançant contracte de recollida, amb un gestor de residus autoritzat la recollida de tots aquells considerats com tòxics o perillosos.  
10. Integració paisatgística  
En el projecte inclou actuacions de paisatgisme i jardineria del camp. S'ha dissenyat el camp de golf respectant la vegetació que pot haver-hi a la finca. A més s'estima la plantació d'uns 1.440 exemplars d'arbres. Són espècies resistents a l'ús d'aigua depurada, alhora que el reg d'aquests només serà necessari en els primers anys de plantació del camp.  
Les noves espècies introduïdes requeriran poc manteniment, pel que fa a reg, adob i tractaments fitosanitaris, la qual cosa comporta un gran estalvi de manteniment.  
El moviment de terres del golf s'adapta al barranc per a aconseguir una bona integració i l'incorpora com un element natural que aporta qualitat al camp. Aquestes adaptacions de la topografia no comporten cap canvi en les conques d'escorriment que tributen al barranc que continuen abocant per on ho feien.   
11. Instal·lacions complementàries  
Segons el pressupost de partides complementàries, les instal·lacions complementàries del camp de golf són:  
- Casa club.  
- Nau i àrea de manteniment.  
Segons estableix l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat, els accessos i infraestructures associades al camp de golf no han d'afectar zona forestal.  
Proveïment d'aigua potable: per al proveïment a les instal·lacions complementàries al camp de golf, com ara el club de golf. L'empresa Aguas Municipalizadas de Alicante emet un certificat, en data 21 d'octubre de 2004, en el qual declara disposar de cabals per al subministrament d'aigua a diversos sectors de Monforte del Cid, entre aquests el de UBZ-9, en el qual està inclòs el camp de golf objecte d'estudi.  
Aigües residuals: l'abocament d'aigües residuals s'enviaran a la depuradora que, actualment, s'hi construeix. L'entitat de Sanejament d'Aigües Residuals emet un informe favorable de data 28 de setembre de 2004, en el qual posa de manifest la viabilitat del tractament de la futura EDAR de Novelda-Monforte del Cid de les aigües residuals que es generen pel Pla parcial del sector UBZ-9, en el qual està inclòs aquest camp de golf.  
Residus sòlids urbans: no es realitza una previsió dels residus sòlids urbans generats ni es presenta certificat en què l'entitat gestora assumisca la gestió dels esmentats residus.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2.En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, Camp de golf 18 forats Puma Golf Resort, a Monforte del Cid (Alacant), el promotor del qual és l'Ajuntament de Monforte del Cid, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. L'aigua utilitzada per al reg del camp de golf ha de ser únicament i exclusivament aigua residual depurada amb tractament terciari.  
Davant de l'absència d'anàlisis microbiològiques actualitzades de l'efluent de l'EDAR de la Vall del Vinalopó, es considera necessari reservar una superfície en l'àmbit del projecte per a la construcció d'un sistema de depuració terciària autònom i propi del camp de golf, per a l'efluent depurat demandat per al reg del camp de golf, per a aconseguir els paràmetres mínims de qualitat sanitaris.  
2. En cap cas s'han de detraure cabals destinats a l'ús agrícola que no hagen sigut alliberats de l'esmentat ús, d'acord amb els procediments i garanties establits per la legislació vigent.  
3. Respecte al camí ramader assegador del Cid, que discorre per l'extrem est del camp de golf, en direcció NO-SE, s'han de complir els condicionants següents:  
- Els trams d'intersecció dels vials del sector amb el camí ramader assegador del Cid han de quedar senyalitzats convenientment de manera que quede clara la condició de camí ramader. Així mateix, s'ha d'assegurar la continuïtat preferent del trànsit ramader i la resta d'usos compatibles i complementaris definits per la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
- En la senyalització s'ha d'utilitzar el senyal Pas d'animals domèstics, P-23 i la R-100 amb la llegenda Excepte vehicles agrícoles o autoritzats. Ha de ser complementada amb el corresponent senyal de limitació de velocitat.  
- De manera coherent amb la condició de domini públic del camí ramader, la superfície d'aquest no pot computar-se a l'efecte de compliment d'estàndards urbanístics.  
4. Els llits dels barrancs mantenen la qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
5. La zona de servitud dels barrancs haurà de mantenir-se expedita, i quedar supeditada a l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com s'estableix en l'article 9 del Reglament de domini públic hidràulic, (RD 849/1986).  
6. Per a l'abocament d'aigües pluvials al barranc, s'ha d'obtenir la corresponent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i s'ha d'instal·lar una arqueta de registre normalitzada que permeta realitzar mesuraments periòdics sobre la qualitat de les aigües abocades. Prèviament al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'ha de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
7. El desenvolupament de les instal·lacions complementàries al camp de golf, com són la casa club i la nau i àrea de manteniment, queda condicionat a la posada en funcionament de l'EDAR Novelda-Monforte del Cid. A més, s'ha de dur-se a terme la xarxa de sanejament que impulse les aigües residuals fins a la referida EDAR, com també les conduccions d'aigua residual depurada per al reg del camp de golf.  
En el cas que no estiga en funcionament l'esmentada EDAR, d'acord amb l'informe emés per l'entitat de Sanejament, s'han de tenir previstes les instal·lacions de depuració necessàries que garantisquen el correcte tractament de les residuals generades, com també les autoritzacions d'abocament de l'òrgan competent, si és procedent.   
8. Tal com estableix l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat, de data 26 d'abril de 2007, els accessos i les infraestructures associades al camp de golf no han d'afectar zona forestal.  
9. A les zones del camp de golf que limiten amb sòl forestal, ha d'haver-hi una franja de 25 metres d'amplària que separe la zona edificada de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si escau, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària total de cada peu, com també un camí perimetral de 5 metres d'amplària.  
La referida franja de protecció com també el camí perimetral que han de separar la zona edificada o industrial de la forestal s'han d'integrar en el planejament urbanístic i no han d'afectar sòl classificat com a forestal.  
10. L'estudi d'impacte ambiental ha de reflectir en el programa de vigilància ambiental d'aquest mesures que complisquen el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als voltants d'aquest.  
11. S'ha de destinar un 20 per 100 de la superfície total del camp de golf a la creació de masses forestals, el manteniment de les quals ha d'anar a càrrec de l'actuació.  
12. En la construcció de vials interiors i places d'aparcament queden prohibits els materials de tipus asfàltic. Cal utilitzar materials com el llast natural o la grava de picament.  
13. En l'edificació per al manteniment del camp de golf, s'ha d'habilitar una estança independent, els drenatges de la qual es recullen en un dipòsit impermeable, per a l'emmagatzemament de productes fitosanitaris i de fertilitzants i dels envasos usats d'aquests, considerats residus perillosos. Un gestor de residus perillosos n'ha d'efectuar la recollida.  
14. Els residus que s'hi generen de qualsevol tipologia han de ser gestionats d'acord amb la seua legislació sectorial i, si és procedent, amb la planificació que en desplegament del Pla Integral de Residus establisca la Generalitat Valenciana.  
15. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector ha de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, i ha de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Ha de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
16. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'ha de mantenir en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització.  
17. S'han de complir totes i cada una de les mesures preventives i correctores especificades en l'estudi d'impacte ambiental.  
18. Amb caràcter anual, i com a complement al programa de vigilància ambiental, s'ha de realitzar un informe, que es remetrà l'últim mes de l'any a aquesta Secretaria Autonòmica que preveja els aspectes següents:  
- Consums mensuals d'aigua depurada utilitzada per al reg del camp de golf.  
- Resultats de les característiques fisicoquímiques de les analítiques realitzades de l'aigua depurada utilitzada per al reg del camp de golf, amb periocitat mensual.  
- Caracterització tant qualitativa com quantitativa dels adobs i productes fitosanitaris utilitzats.  
19. L'Ajuntament de Monforte del Cid, en qualitat d'òrgan substantiu, ha de verificar el compliment dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental. L'Ajuntament ha de remetre una còpia dels informes i certificats requerits a la secretària autonòmica de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 25 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.