Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4948, del 17-02-2005 (2005/1180)

RESOLUCIÓ de 20 de gener de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4948

Data del DOGV
:   17-02-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/1180


Data del document
:   20-01-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Segorbe
    * Castellnovo
    * Benifaió
    * Teulada
    * Dos Aguas
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 de gener de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X1180]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 218/03-AIA, 305/02-AIA, 308/02-AIA, 347/02-AIA i 374/02-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 20 de gener de 2005.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 218/03-AIA
  
Títol: Millora de la CV-426 des de Dos Aguas fins a l'encreuament amb la CV-425
  
Promotor: Diputació Provincial de València
  
Autoritat substantiva: Diputació Provincial de València
  
Objecte: Millora de l'accés a l'abocador de Dos Aguas
  
Localització: Terme municipal de Dos Aguas
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la millora del traçat i ferm del tram X corresponent al projecte de millora d'accessos a l'abocador de Dos Aguas. Carreteres VP-3031, VV-3085, VV-3046, CV-435 i CV-426. (B-200).
  
L'esmentat tram presenta un ferm en mal estat amb existència de flonjalls i irregularitats que redueixen la seguretat i incrementen la incomoditat al trànsit.
  
Es proposa mantenir el traçat en planta actual amb la corresponent ampliació de calçada a 6 metres, a excepció del tram entre PK 3+100 i 3+220 que s'executaran en variant. En el tram final, a partir del PK 6+100 es proposa el terraplenament del gual inundable.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 23 de juny de 2003 la Diputació Provincial de València va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte millora de la CV-426 des de Dos Aguas fins a l'encreuament amb la CV-425.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de millora de la CV-426 des de Dos Aguas fins a l'encreuament amb la CV-425, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de sengles anuncis publicats en el BOP núm. 86, de data 12 d'abril de 1997, i en el DOGV núm. 3015, de data 17 de juny de 1997, sense que s'hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a:
  
- Segons l'art. 2 del Reial Decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, hi ha afecció al:
  
- Barranc de la Llosa, PK 0+500.
  
- Barranc del Bosc, PK 1+000.
  
- Barranc de la Murta, PK 4+000.
  
Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, el traçat afecta:
  
- Assagador Reial de Castella.
  
- Assagador de Socaña i alt de Don Pedro.
  
- Segons el que especifica la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2000), per a formar part de la Xarxa Natura 2000 de la Directiva Hàbitats (92/43/CEE), afecta el llocs d'interés comunitari (LIC), denominats serres de Martés i el Ave.
  
- La zona afectada per l'actuació va ser declarada zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) per acord del Govern Valencià.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important per l'actuació
  
És evident que a part de l'afecció a la qualitat de l'aire per l'emissió de partícules i l'increment del nivell sonor a causa del moviment de terres, la fauna i la vegetació es voran afectades per l'execució de desmunts i terraplens, espècies com el coscoll, el romer o l'albada seran arrancades com a conseqüència de les operacions de desbrossament.
  
Les aus rapaces, entre les quals destaca l'àguila de panxa blanca, l'àguila daurada i el falcó pelegrí, espècies pròpies d'aquesta zona poden vore's afectades pels sorolls que es produïsquen durant les voladures i el moviment de terra.
  
També la hidrologia superficial es vorà afectada per la possible acumulació d'abocaments procedents dels desmunts en zones d'afecció dels barrancs.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretenen recalcar els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància. Entre els impactes més significatius estan:
  
- Contaminació acústica ocasionada pel moviment de terres (voladures).
  
- Augment dels riscos de lliscament a causa del moviment de terres i a la implantació de la zona de descans.
  
- Alteració dels cicles de reproducció de la fauna ocasionada pel moviment de terres.
  
- Intrusió visual en el paisatge durant el moviment de terres.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha contemplat les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i l'explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.
  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.
  
- Les operacions molestes per a l'avifauna (moviment de terres, estructures i drenatges) es realitzaran fora del període comprés entre abril i juny (cicle reproductiu).
  
- En els trams on existisca risc de lliscament s'instal·laran malles de retenció en els desmunts que siguen superiors a 3 metres.
  
- Se regeneraran tots els talussos creats durant les fases de construcció, per mitjà de l'estesa de terra vegetal i plantació d'espècies arbòries i arbustives, seleccionades entre la vegetació autòctona existent en la zona en funció de la seua adequació al pendent dels terrenys i condicions edàfiques.
  
- Limitar el moviment de la maquinària d'obra als camins existents o estrictament necessaris, i de menor valor ambiental, per a l'accés als talls d'obra.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental ha de tindre per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Control del reg diari d'explanacions i superfícies susceptibles de produir pols. Inspecció visual setmanal de pols dipositada sobre la vegetació en un radi de 200 m al voltant de la localització de les obres.
  
- Control de la recollida, abassegament i tractament de la terra vegetal per a la seua posterior utilització en la restauració de préstecs, abocadors i zones de carretera abandonada.
  
- Control de la maquinària d'obra, que ha de limitar-se, sempre que siga possible, als camins existents.
  
- Control de l'execució acurada dels moviments de terres en l'entorn dels llits fluvials interceptats, per a evitar la contaminació de sòlids i nutrients en les aigües.
  
- Control de la recollida i gestió de residus perillosos d'obra (olis i greixos).
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental ha de fixar amb una certa periodicitat la realització d'informes en els quals s'adonarà del compliment del programa com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de millora de la CV-426 des de Dos Aguas fins a l'encreuament amb la CV-425, promogut per la Diputació Provincial de València, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes que concernen a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han de realitzar.
  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. Els materials de farciment i els de rebliment que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures s'han de sotmetre aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o escombrera, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
3. Es prohibeix, durant el període de major sensibilitat per a les aus, és a dir de gener a juliol aquests dos inclusivament, l'execució de voladures o moviments de terra amb maquinària pesada, especialment l'excavació utilitzant martell picador o destrossador, com també l'ús de corrons compactadors, etc.
  
4. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i resta de restes d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
També es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat a la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
5. La direcció d'obra ha d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental, per a això s'han d'establir en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
6. Per l'afecció a camins ramaders, ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació o reposició de pas davant la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
7. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 19 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 305/1750-BBE
  
Títol: Homologació sectorial modificativa del sector SAU-2 i Pla parcial del sector 2.1
  
Promotor: Ajuntament de Benifaió
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: A la zona sud del nucli urbà, a la partida del Rajolar
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La redelimitació i l'ampliació del sòl apte per a urbanitzar sector 2, classificat per les normes subsidiàries vigents, per mitjà de la reclassificació de sòl no urbanitzable. Se redissenya la trama viària estructural i s'ordena detalladament el sector 2.1 d'ús residencial.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I- L'ampliació de la superfície inicial del sector 2 es motiva per la necessitat d'adaptar la dita delimitació als sectors 1 i 3, articulant entre ells els distints sectors que conformen la zona de creixement del municipi.
  
II- Dins del sector 2 definit pel planejament vigent es delimiten els sectors 2.1 i 2.2, d'ús principal residencial i industrial respectivament.
  
III- L'ordenació del sector 2.1, d'ús residencial, es planteja com a expansió de la trama urbana, es recolza en els vials existents que estructuren l'ordenació. El sector 2.2, d'ús industrial, abraça la totalitat de les naus existents i s'emplaça entre la zona residencial i la zona esportiva inclosa en el SAU-3. Es projecta una zona verda que pertany a la xarxa primària com a tancament d'illa de la zona esportiva i com a element separador de la zona industrial. En l'extrem del sector 2.1 confrontant al SAU-1 es projecta una illa per a equipament d'ús educatiu i cultural, al costat de la qual es disposen diverses zones verdes.
  
IV- Superfície SAU 2 segons les normes subsidiàries vigents: 175.031: m²
  
Superfície final: 194.480,8 m²
  
Superfície sector 2.1: 109.766,9 m²
  
Superfície sector 2.2: 84.713,9 m²
  
Superfície de sòl no urbanitzable que se reclassifica: 21.946,5 m²
  
V- Nombre màxim d'habitatges a la zona residencial: 433
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental no presenta alternatives de projecte. La reclassificació de sòl no urbanitzable es justifica per la necessitat d'articular el sector classificat pel planejament vigent amb la resta de sectors que conformen la zona de creixement de la població, destacant que es tracta d'un sòl que no presenta valors mereixedors de protecció i que a més es troba en la zona d'influència de creixement de la ciutat.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 5 d'agost de 2002 l'Ajuntament de Benifaió va remetre els documents tècnics, estudi d'impacte ambiental i l'expedient administratiu relatius al projecte homologació sectorial modificativa del SAU-2 i pla parcial del SAU-2.1, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante-EMV, de dates 13 de març i 4 d'abril de 2002 i en el DOGV núm. 4221, de 4 d'abril de 2002.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar tres al·legacions a l'homologació modificativa i al pla parcial, i no es van presentar al·legacions a l'estudi d'impacte ambiental, segons consta en el certificat emés per la Secretaria de l'Ajuntament de Benifaió. Cap de les al·legacions presentades a l'homologació modificativa i pla parcial és de caràcter ambiental.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 17 de febrer de 2003, es remet a l'Ajuntament de Benifaió un ofici pel qual es comunica la necessitat de presentar distints certificats acreditatius sobre l'existència de recursos hídrics suficients, depuració d'aigües residuals, gestió de residus, i informe favorable emés per la Conselleria de Cultura i Educació sobre l'afecció del projecte al patrimoni cultural.
  
En data 25 de febrer de 2003, es rep part de la documentació requerida.
  
En data 19 de maig de 2003, l'Ajuntament de Benifaió remet un ofici pel qual sol·licita l'emissió de la declaració d'impacte ambiental condicionada a l'obtenció de l'informe favorable emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
En data 11 de juny de 2003, la Conselleria de Cultura, Educació i Esport emet informe desfavorable sobre el projecte de referència, i fa constar la necessitat de realitzar una prospecció arqueològica prèvia.
  
En data 18 de juny de 2003, es comunica a l'Ajuntament de Benifaió el sentit de l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, i la necessitat de completar i de justificar diversos aspectes de caràcter ambiental relacionats amb el contingut de la documentació presentada.
  
En data 9 de juliol de 2003, se remet un informe a la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial sobre la situació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental del projecte referenciat.
  
En data 1 d'agost de 2003, l'Ajuntament de Benifaió presenta la documentació requerida i sol·licita, prèvia presentació de la prospecció arqueològica realitzada, l'emissió de la declaració d'impacte ambiental.
  
En data 2 d'octubre de 2003, l'Ajuntament de Benifaió remet informe emés per EGEVASA sobre l'abastiment d'aigua potable a les indústries existents.
  
En data 4 de novembre de 2003, l'Ajuntament de Benifaió remet per fax, una còpia de l'informe emés per la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Historicoartístic de la Direcció Territorial de Cultura, Educació i Esports de València, on es conclou que el projecte tramitat és compatible i autoritzable.
  
Informes sectorials
  
En data 11 de juny de 2003, de conformitat amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, la Conselleria de Cultura, Educació i Esport remet una còpia de l'informe emés sobre l'afecció del projecte al patrimoni cultural valencià. L'esmentat informe, emés en sentit desfavorable, expressa que no es té documentat cap jaciment que puga vore's afectat per l'actuació proposada, no obstant això, a causa del gran moviment de terres que s'ha de realitzar durant l'execució de les obres com també a causa de l'afecció del projecte al subsòl, la Direcció General de Patrimoni Artístic considera imprescindible la realització d'una prospecció arqueològica que garantisca la correcta salvaguarda dels jaciments desconeguts. També s'informa que, consultat l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric i artístic de la província de València, no hi ha elements arquitectònics que puguen vore's afectats per la present actuació. Es destaca el caràcter preventiu de la prospecció arqueològica per a evitar la paralització de les obres en el cas d'aparició de restes o elements mereixedors de protecció durant l'execució de les obres, i es recorda que les troballes d'índole arqueològica o paleontològica durant l'execució de les obres han de ser comunicats a l'administració protectora. D'igual forma, es recorda que qualsevol remoció de terres que puga afectar zones amb restes arqueològiques o paleontològiques ha de comptar amb la corresponent autorització per la Direcció General de Patrimoni Artístic. Aquest informe conclou que per a poder informar favorablement sobre el projecte és necessari realitzar una prospecció arqueològica de tota la zona afectada, per tal de garantir que no hi ha afecció al patrimoni arqueològic o etnològic.
  
En data 4 de novembre de 2003, l'Ajuntament de Benifaió remet via fax una còpia de l'informe tècnic emés per la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Historicoartístic de la Direcció Territorial de Cultura, Educació i Esport de València sobre el projecte de referència. L'esmentat informe expressa que la prospecció arqueològica realitzada no ha localitzades restes de cultura material antiga ni de jaciments arqueològics a l'àrea d'explotació. També es recorda que qualsevol troballa produïda durant les obres ha de ser comunicada a l'administració competent. Finalment, l'esmentat informe conclou que el projecte de referència es considera compatible i autoritzable.
  
Afeccions legals
  
1. L'estudi d'impacte ambiental indica que no hi ha camins ramaders afectats per l'actuació proposada.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que no hi ha llits que es veuen afectats per la present actuació, i fa referència a la presència a la zona de la Séquia Reial del Xúquer.
  
La cartografia temàtica publicada per la COPUT assenyala l'existència d'un barranc al nord del sector 2, als voltants del qual hi ha risc d'inundació, encara que no afecta el sector referenciat.
  
3. Quant a l'afecció al patrimoni historicoartístic i cultural s'assenyala que, una vegada revisats els inventaris de jaciments arqueològics, paleontològics i etnològics de la Comunitat Valenciana, no es té constància que existisca afecció a aquests per l'actuació proposada. S'adjunten les fitxes i plànols dels distints jaciments existents en el terme municipal.
  
Com a mesura preventiva, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que si durant els moviments de terra apareixen restes arqueològiques, l'empresa adjudicatària queda obligada a notificar la troballa a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació, i a adoptar les mesures de conservació oportunes fins que l'esmentada Direcció General emeta informe respecte d'això. Es fa al·lusió al compliment de la legislació sectorial vigent.
  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental compta amb dos informes emesos per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. El contingut d'aquests ha sigut exposat en l'apartat anterior relatiu als informes sectorials.
  
4. Les línies elèctriques existents a la zona d'actuació passaran a ser soterrades amb les obres d'urbanització.
  
Consideracions ambientals
  
1. La situació actual del sector SAU-2 es troba molt condicionada per la seua proximitat al nucli urbà de Benifaió. A la zona confrontant amb el nucli urbà el sòl es troba transformat. Es tracta d'esplanades de terreny amb diverses construccions en l'interior. També s'ha de destacar l'existència de diverses naus industrials a la zona sud del sector, al costat de la zona esportiva del SAU-3, que ocupen una àmplia superfície de terreny. La resta dels terrenys inclosos en l'àmbit del projecte es troben destinats a l'activitat agrícola, principalment al cultiu de cítrics i hortalisses.
  
2. Pel que fa a les característiques geològiques de l'àrea d'actuació, l'estudi d'impacte ambiental indica que aquesta respon a dipòsits quaternaris identificats com glacis d'acumulació. També s'indica que la zona objecte del projecte està constituïda per llims argilosos rojos prou calcaris, entre els quals s'intercalen nivells de cantells de calcària angulosos.
  
Els terrenys afectats presenten un relleu pla.
  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala que la zona objecte d'estudi pertany a la unitat hidrogeològica de la plana de València sud. S'indica que es tracta d'un aqüífer multicapa, amb dos trams permeables separats entre ells per un aqüitard format per margues i argiles. També s'indica que l'esmentat aqüífer és excedentari.
  
Pel que fa a la vulnerabilitat de les aigües subterrànies, l'estudi d'impacte ambiental expressa, de conformitat amb allò que s'ha disposat per la cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, que la zona d'objecte de projecte presenta un risc de grau mitjà a la contaminació de les aigües subterrànies.
  
3. La vegetació existent en els camps inclosos en l'àmbit de l'actuació és la pròpia dels cultius de regadiu, destacant principalment els cítrics i els hortícoles.
  
No s'ha definit la vegetació potencial de la zona. No obstant això, després de la visita de camp es constata la inexistència de restes de vegetació natural en l'àmbit del projecte.
  
4. Pel que fa a la fauna present a la zona, l'estudi d'impacte ambiental assenyala algunes de les aus representatives del medi constituït per camps de cultiu, especialment per fruiters. També s'indica que l'alta influència antròpica a causa de la proximitat al nucli de població i a les vies de comunicació limita la presència de nombroses espècies a la zona.
  
5. S'indica en l'estudi d'impacte ambiental que el clima a Benifaió és mediterrani, caracteritzat per hiverns suaus i estius calorosos. Així mateix s'indica que la major part de les precipitacions es produeixen a la primavera i a la tardor. Es realitza una classificació climàtica basant-se en diferents paràmetres i es conclou que el clima de Benifaió és temperat, típic de la planura litoral valenciana.
  
En relació amb els vents dominants en l'àmbit d'actuació, no s'ha analitzat com poden afectar les possibles emissions atmosfèriques i acústiques generades en la zona industrial sobre la zona residencial pròxima.
  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala que, de conformitat amb allò que s'ha disposat per la cartografia temàtica publicada per la COPUT i pel pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, PATRICOVA, no hi ha risc d'inundació en la zona objecte del projecte. Si que hi ha risc d'inundació en els marges i zones confrontants al barranc que discorre al nord de l'actuació.
  
6. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el paisatge de la zona està marcat per una àmplia superfície horitzontal, sense presència de relleus muntanyosos, i amb una conca visual de gran amplitud. Cal destacar la continuïtat del paisatge agrícola en aquelles àrees no urbanitzades. També es fa insistència en la proximitat de l'actuació al nucli urbà i en els usos i infraestructures existents, i conclou que es tracta d'una zona periurbana amb un nivell alt d'antropització.
  
7. Quant al medi socioeconòmic, l'estudi d'impacte ambiental exposa la situació actual d'estancament que viu el municipi, entre altres, per la inexistència de sòl per a ampliar les àrees residencials i industrials. El sector econòmic dominant és el dedicat als serveis, encara que l'activitat agrícola també té importància.
  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala que les poblacions d'Alginet, Benifaió, Almussafes, Sollana, i el centre penitenciari València II disposen d'un abastiment d'aigua mancomunat a partir d'aigües subterrànies de l'embassament aqüífer del massís del Caroig. Els dos pous origen del subministrament es troben emplaçats en la zona del barranc Fondo en el terme municipal de Picassent, i el dipòsit de capçalera té una capacitat de 1.000 m³. Es realitza un estudi sobre les necessitats hídriques de la població abastida pels citats pous a mitjà i llarg termini. Finalment es conclou que l'any horitzó 2.016 el consum diari serà de 22.377,6 m³/dia, per la qual cosa amb un dipòsit de volum 5.000 m³ quedaria garantida la dotació.
  
L'existència d'un dipòsit amb la capacitat descrita no garanteix la disponibilitat d'un cabal suficient d'abastiment a l'esmentat dipòsit. Per aquest motiu, es va sol·licitar a l'Ajuntament de Benifaió un certificat emés per l'entitat gestora de l'abastiment d'aigua potable al municipi, en el qual s'acreditara l'existència de recursos hídrics en qualitat i quantitat suficients per a abastir la totalitat del sector 2. L'Ajuntament de Benifaió remet un informe emés per Carlos Soriano Galicia, en qualitat de delegat del Servei d'Aigua Potable de la població de Benifaió de l'Empresa General Valenciana del Agua, EGEVASA, en el qual s'indica que si es mantenen les condicions de l'actual abastiment a la població, per als 433 habitatges previstos i considerant que el nou abastiment suposaria un increment del 10% de la demanda, es podria assumir el creixement previst. Posteriorment, l'Ajuntament de Benifaió remet un informe emés per EGEVASA sobre els consums d'aigua potable en els últims mesos de les empreses situades en l'àmbit d'actuació. A aquest respecte, l'estudi d'impacte ambiental indica que no es produirà increment de consum d'aigua potable per l'ús industrial.
  
9. Pel que fa a la depuració de les aigües residuals generades en la totalitat del sector 2, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que es troba en construcció l'estació depuradora d'aigües residuals mancomunada finançada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, que donarà servei amb capacitat suficient al municipi de Benifaió. També es manifesta que la posada en marxa d'aquesta es portarà a terme prèviament a les obres d'urbanització del sector SAU-2.
  
En la documentació remesa amb posterioritat per l'Ajuntament de Benifaió s'afirma que l'evacuació i la depuració de les aigües residuals generades es realitzarà a través de l'EDAR de l'Albufera sud i la seua xarxa de col·lectors de depuració integral. Així mateix, s'apunta que en l'actualitat s'instrueix el projecte constructiu d'aquesta, i ha de modificar l'esmentat projecte i sotmesa a informació pública l'esmentada modificació. Les dades aportades indiquen que el disseny de planta, amb 34.100 m³/dia, i la població servida, 199.000 habitants equivalents, resultarien suficients per a admetre les aigües residuals generades amb la nova urbanització.
  
La xarxa de sanejament es projectarà separativa. L'abocament de la xarxa de pluvials es realitzarà a la xarxa de séquies de la comunitat de regants prèvia obtenció de la corresponent autorització per l'òrgan competent.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que aquelles activitats industrials que puguen manipular olis i greixos han de construir una arqueta separadora de les esmentades substàncies prèvia al punt de connexió amb la xarxa de clavegueram.
  
10. Quant a la gestió de residus en el terme municipal de Benifaió, s'adjunta un informe emés per l'assessora municipal de medi ambient respecte d'això, com també un fragment de l'auditoria ambiental realitzada a l'Ajuntament Benifaió realitza una recollida selectiva de residus, diferencia entre residus no selectius, paper i cartó, vidre, envasos lleugers, objectes voluminosos i roba usada. S'expressa una relació dels gestors dels distints tipus de residus. Quant als residus generats durant les obres d'urbanització i edificació, l'estudi d'impacte ambiental expressa que aquells d'origen vegetal seran gestionats de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la crema d'aquests. De la mateixa manera, s'ha d'exigir el justificant d'acceptació dels residus d'obra per part del centre de tractament d'aquests.
  
11. En relació amb tot allò expressat en els punts anteriors, en el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte de les infraestructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada, (abastiment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport). No obstant això a aquest respecte en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la necessària reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les seues funcions i competència.
  
12. En l'apartat d'identificació d'impactes, l'estudi d'impacte ambiental exposa les accions del projecte, tant en fase de construcció com de funcionament, que provocaran impactes sobre els distints factors del medi que es veuen afectats. No obstant això, dins de la fase de funcionament, no se diferencia entre els impactes produïts per la zona residencial dels generats per la zona industrial.
  
13. Es proposen mesures correctores per a minimitzar els impactes ambientals produïts sobre els distints elements del medi. Pel que fa als impactes produïts sobre el sòl es proposa, bàsicament, la reutilització de les terres afectades per les obres i es fixen les condicions d'emmagatzematge dels materials emprats i residus generats. Per a minimitzar l'impacte sobre l'atmosfera es proposa el manteniment de la maquinària i vehicles utilitzats en les obres, realitzar regs en camins i dipòsits de materials, i el compliment dels valors màxims establerts en el model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions) editada per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Quant als impactes ambientals sobre les aigües subterrànies i superficials, es proposen com a mesures correctores, l'adopció de mesures generals d'estalvi d'aigua, optant les empreses per la reutilització o recuperació de les aigües del procés, i la prohibició d'abocaments fora de la xarxa de clavegueram. També es fixen les condicions i concentracions en què han de realitzar-se els abocaments a la xarxa de clavegueram. Respecte dels impactes sobre els factors biòtics, es proposa un control exhaustiu per a evitar que s'afecte els terrenys confrontants, com també la conservació en la mesura que es puga de l'arbratge existent, la correcta gestió dels residus vegetals i la plantació d'espècies frondoses de port arbori per tal de dotar una millora estètica al polígon.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte d'homologació modificativa del sector 2 i pla parcial del sector 2.1 del sòl apte per a urbanitzar de les normes subsidiàries de Planejament de Benifaió (València), promogut per l'Ajuntament de Benifaió, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I- Pel que fa a l'afecció al patrimoni cultural valencià, l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental compta amb un informe favorable de la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric i Artístic de la Direcció Territorial de Cultura, Educació i Esport de València, que modifica el sentit de l'informe desfavorable emés amb anterioritat per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. Ara bé, tenint en compte que ha de ser la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià qui emeta l'informe favorable a què fa referència l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la necessària reserva a favor dels criteris que l'esmentat departament puga establir en el marc de les seues funcions i competència en la Comissió Territorial d'Urbanisme de València.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 308/02-AIA
  
Títol: Projecte d'actuació integrada del sector núm. 9
  
Promotor: Ajuntament de Segorbe
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Segorbe
  
Objecte: Reclassificació del sector industrial l'Artelina de sòl no urbanitzable a urbanitzable industrial
  
Localització: Partida Artelina del terme municipal de Segorbe (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la urbanització d'una superfície de 122.827 m², per mitjà del tràmit d'homologació modificativa, pel qual es pretén reclassificar part del sector núm. 9, classificat com a no urbanitzable actualment pel Pla general de Segorbe en urbanitzable industrial.
  
Actualment la zona es troba ocupada per una antiga fàbrica de ceràmica i la seua pedrera d'argila denominada l'Artelina, les quals es troben tancades des de fa més de trenta anys. L'empresa Bamesa Aceros, SL és propietària del terreny, i pretén ubicar-se per a desenvolupar la seua activitat de tractament i tall de bobines d'acer.
  
La qualificació detallada del sòl, que resulta de l'ordenació efectuada per mitjà del Pla parcial, és la següent:
  
- Parcel·les industrials: 73.696 m²
  
- Vials i aparcament: 24.647 m²
  
- Zones verdes: 24.484 m²
  
L'ordenació interior es planteja amb un únic vial perimetral. La zona verda se situarà a la part sud i est, amb la qual cosa es pretén la regeneració de la part del tossal que recau a la parcel·la.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 23 d'agost de 2002 l'Ajuntament de Segorbe va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'actuació integrada del sector núm. 9.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte d'actuació integrada del sector núm. 9, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el DOGV núm. 4265 de data 6 de juny de 2002, sense que s'hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a:
  
- Segons el que especifica la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2000), per a formar part de la Xarxa Natura 2000 de la Directiva hàbitats (92/43/CEE), afecta el lloc d'interés comunitari denominat Curs mitjà del riu Palància.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important per l'actuació
  
Pel fet que al terreny objecte d'estudi s'ubica una antiga fàbrica de ceràmica, abandonada fa 30 anys, i l'explotació d'una antiga pedrera d'argila, la zona no presenta cap tipus de fauna autòctona que poguera vore's amenaçada, i la vegetació només representa el 5% de l'actuació formada principalment per ametllers i oliveres, que s'han d'intentar incorporar a les zones enjardinades.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Els impactes més rellevants són els produïts per l'explanació a causa de la creació de desmunts i terraplens, com també les zones de recollides, fet que provocarà una modificació de la topografia de la zona.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més significatives que s'han incorporat en l'estudi són:
  
- S'han de realitzar regs periòdics per a evitar l'emissió de pols a l'atmosfera.
  
- El sòl arrancat que siga de bona qualitat, s'ha d'estendre a les zones verdes.
  
- Tots els residus d'obres s'han de transportar a abocador controlat d'inerts.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental ha de tenir per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Control de pols, fums, sorolls, vibracions i abocaments. Comprovar la pràctica de regs freqüents en els treballs amb terres o runes.
  
- Control de residus i líquids abocats al terreny.
  
- Control de l'erosió hídrica per mitjà d'inspeccions visuals.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental ha de fixar amb una certa periodicitat la realització d'informes en els quals s'informe del compliment del programa com també dels efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 1-g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte d'actuació integrada del sector núm. 9, promogut per l'Ajuntament de Segorbe, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. El projecte d'urbanització ha d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte d'urbanització ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han de realitzar.
  
També s'han de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. El projecte de construcció ha d'incorporar un estudi específic d'integració paisatgística on s'han d'incloure les mesures correctores sobre restauració i revegetació de les àrees que queden despullades, com també dels talussos generats, en els quals, a més, cal fixar-se molt especialment perquè les mesures, o altres addicionals que hagueren de prendre's, siguen efectives contra l'erosió d'aquests.
  
Una vegada finalitzada l'obra, i dins dels sis primers mesos següents, s'ha de presentar davant d'aquesta Direcció General, com a part del programa de vigilància ambiental, informe acompanyat de reportatge fotogràfic sobre l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació executades d'acord amb l'esmentat estudi d'integració paisatgística.
  
3. Durant l'execució de les obres no es poden desenvolupar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
4. La xarxa d'evacuació d'aigües pluvials dissenyada ha d'ampliar-se a la resta de l'actuació (explanació i talussos), i no només quedar-se en la construcció d'un col·lector perimetral, sinó en el disseny d'una extensa xarxa de drenatge, que reculla tota l'aigua superficial que afecte la pedrera, a causa de l'alt risc d'inundabilitat dels terrenys per tractar-se d'un sòl argilós i per tant poc permeable.
  
Aquesta aigua de pluja ha de ser canalitzada a través de la xarxa separativa d'aigües pluvials i abocada al llit més pròxim.
  
5. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, ha d'incorporar campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassen els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part de l'esmentat programa de vigilància ambiental s'ha de presentar, davant d'aquesta Direcció General, informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat dels primers mesuraments efectuats.
  
6. La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut dipositades, abocades o abandonades en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
També es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
7. La direcció d'obra ha d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental.
  
8. En el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte de les infraestructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada, (abastiment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport), no obstant això, a aquest respecte en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la necessària reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les seues funcions i competència.
  
9. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 347/02-AIA
  
Títol: Projecte d'actuació integrada del sector industrial l'Artelina
  
Promotor: Ajuntament de Castellnovo
  
Autoritat substantiva Ajuntament de Castellnovo
  
Objecte: Reclassificació del sector industrial l'Artelina de sòl no urbanitzable a urbanitzable industrial
  
Localització: Partida l'Alt del terme municipal de Castellnovo (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la urbanització d'una superfície de 76.156 m², per mitjà del tràmit d'homologació modificativa pel qual es pretén reclassificar el sector industrial l'Artelina, classificat com a no urbanitzable actualment per les normes subsidiàries de planejament de Castellnovo, en urbanitzable industrial.
  
Actualment la zona es troba ocupada per una antiga fàbrica de ceràmica i la seua pedrera d'argila denominada l'Artelina, les quals es troben tancades des de fa més de trenta anys. L'empresa propietària del terreny és Bamesa Aceros, SL i qui pretén ubicar-se per a desenvolupar la seua activitat de tractament i tall de bobines d'acer.
  
La qualificació detallada del sòl, que resulta de l'ordenació detallada efectuada per mitjà del pla parcial, és la següent:
  
- Parcel·les Industrials: 45.694 m²
  
- Vials i aparcament: 11.464 m²
  
- Zones verdes: 18.998 m²
  
L'ordenació interior es planteja amb un únic vial perimetral ubicat al nord de l'actuació. Pel que fa a la zona verda se situarà en la part sud i est, amb la qual cosa es pretén la regeneració de la part del tossal que recau a la parcel·la.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 1 d'octubre de 2002 l'Ajuntament de Castellnovo va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'actuació integrada del sector industrial l'Artelina.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte d'actuació integrada del sector industrial l'Artelina, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de sengles anuncis publicats en el DOGV núm. 14485 de data 29 de maig de 2002, i en el BOP de data 1 de juny, sense que s'hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a
  
- Segons el que especifica la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2000), per a formar part de la Xarxa Natura 2000 de la Directiva hàbitats (92/43/CEE), afecta el lloc d'interés comunitari denominats ?Curs mitjà del riu Palància?.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important per l'actuació
  
Pel fet que en el terreny objecte d'estudi s'ubica una antiga fàbrica de ceràmica, abandonada fa 30 anys, i l'explotació d'una antiga pedrera d'argila, la zona no presenta cap tipus de fauna autòctona que poguera vore's amenaçada, i la vegetació només representa el 1% de l'actuació.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Els impactes més rellevants són els produïts durant la construcció de l'explanació a causa de la formació de desmunts i terraplens, com també zones de recollides, fet que provocarà una modificació de la topografia de la zona.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més significatives que s'han contemplat en l'estudi són:
  
- S'han de realitzar regs periòdics per a evitar l'emissió de pols a l'atmosfera.
  
- El sòl arrancat que siga de bona qualitat, s'ha d'estendre en les zones verdes.
  
- Tots els residus d'obres s'han de transportar a abocador controlat d'inerts.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental ha de tenir per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Control de pols, fums, sorolls, vibracions i abocaments. Comprovar la pràctica de regs freqüents en els treballs amb terres o runes.
  
- Control de residus i líquids abocats al terreny.
  
- Control de l'erosió hídrica per mitjà d'inspeccions visuals.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental ha de fixar amb una certa periodicitat la realització d'informes en els quals s'ha d'informar del compliment del programa com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat està tipificat en l'apartat 1-g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que lsiguen d'aplicació, el projecte d'actuació integrada del sector industrial l'Artelina, promogut per l'Ajuntament de Castellnovo, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. El projecte d'urbanització ha d'incorporar tots els aspectes que concernen a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. De manera que el pressupost del projecte d'urbanització ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han de realitzar.
  
També s'han de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. El projecte de construcció ha d'incorporar un estudi específic d'integració paisatgística en el qual s'incloguen les mesures correctores sobre restauració i revegetació de les àrees que es queden despullades, com també dels talussos generats, en els quals, a més, ha de fixar-se molt especialment que les mesures, o altres addicionals que hagueren de prendre's, siguen efectives contra l'erosió d'aquests.
  
Una vegada finalitzada l'obra, i dins dels sis primers mesos següents, s'ha de presentar davant d'aquesta Direcció General, com a part del programa de vigilància ambiental, informe acompanyat de reportatge fotogràfic sobre l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació executades d'acord amb l'esmentat estudi d'integració paisatgística.
  
3. Durant l'execució de les obres no es poden realitzar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
4. La xarxa d'evacuació d'aigües pluvials dissenyada ha d'ampliar-se a la resta de l'actuació (explanació i talussos), i no només quedar-se en la construcció d'un col·lector perimetral, sinó en el disseny d'una extensa xarxa de drenatge que recollira tota l'aigua superficial que afecte la pedrera, a causa de l'alt risc d'inundabilitat dels terrenys per tractar-se d'un sòl argilós i per tant poc permeable.
  
Aquesta aigua de pluja ha de ser canalitzada a través de la xarxa separativa d'aigües pluvials i abocada al llit més pròxim.
  
5. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, ha d'incorporar campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassen els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part de l'esmentat programa de vigilància ambiental s'ha de presentar, davant d'aquesta Direcció General, informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat de els primers mesuraments efectuats.
  
6. La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut dipositades, abocades o abandonades en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
De la mateixa manera es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat a la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
7. La direcció d'obra ha d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental.
  
8. En el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte de les infraestructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada, (abastiment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport), no obstant això, a aquest respecte en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la reserva necessària a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les seues funcions i competència.
  
9. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents en orde a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb les disposicions de l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 374/5747-OQB
  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana
  
Promotor: Ajuntament de Teulada
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: Terme municipal de Teulada (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La revisió del vigent instrument de planejament, el Pla General d'Ordenació Urbana aprovat en data 9 de juliol de 1986.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I- El planejament proposat reconeix que el vigent no es troba esgotat des del moment en què no s'ha materialitzat ni l'ampliació dels cascos urbans ni el desenvolupament del sòl urbanitzable no programat, a més de presentar un escàs desenvolupament del sòl no urbanitzable.
  
II- S'identifica el creixement desordenat com el principal problema del nucli urbà de Teulada que ha derivat en el col·lapse de l'estructura viària interior i la degradació de determinats espais urbans que necessiten recuperar-se. Per al cas de Moraira, es destaquen problemes com per exemple la falta de comunicació amb la resta de la Ciutat jardí i el port esportiu.
  
III- La conseqüència principal de l'anàlisi del vigent planejament no és una altra que la reducció sistemàtica del sòl urbanitzable no desenvolupat o programat i la valoració del sòl no urbanitzable amb la introducció de distintes categories com a resposta a les seues característiques ambientals i potencialitat d'ús.
  
IV- Les carències detectades en relació amb les infraestructures viàries (falta de comunicació entre els nuclis de Teulada i Moraira a més de amb les urbanitzacions de segona residència), de depuració (les urbanitzacions es van desenvolupar sense la construcció de xarxes de sanejament) i d'abastiment d'aigua (amb traçats i seccions que provoquen errors de funcionament) són altres dels aspectes sobre els quals es fonamenta el planejament proposat.
  
3. Alternatives
  
No s'han presentat alternatives, així enteses.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 30 de juliol de 2002 l'Ajuntament de Teulada va remetre projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla General d'Ordenació Urbana, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic posteriorment, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Información d'Alacant, de data 31 de juliol de 2002, en el periòdic Las Provincias, de 22 de juliol de 2002 i en el DOGV núm. 4315, de 16 d'agost de 2002. Es va rebre còpia de la documentació exposada al públic en data 11 de juliol de 2003.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar 398 al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de Teulada, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i una menció de les al·legacions presentades.
  
2. Resum de les al·legacions
  
Les al·legacions presentades s'estructuren segons distints criteris comuns, recollits a continuació. De tots aquests criteris només es recullen aquells que s'han basat o afecten valors ambientals.
  
Sobre el sòl no urbanitzable d'especial protecció per paisatge agrícola i etnogràfic:
  
- El contingut generalitzat fa referència a l'oposició dels propietaris de les parcel·les afectades a la seua qualificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció per paisatge agrícola i etnogràfic, sol·licitant la seua consideració com a sòl no urbanitzable comú, circumstància aquesta que va estimar l'ajuntament en base a una sèrie de consideracions que es reflectiran més endavant en aquest document.
  
Sobre el sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola i paisatgística:
  
- La pràctica totalitat de les al·legacions presentades en aquest sentit fan relació a la disconformitat dels propietaris amb la classificació i la qualificació proposada sobre distints barrancs i la zona de les Sorts. Se sol·licita bé la consideració dels sòls com a urbans o urbanitzables, bé com a sòls no urbanitzables de categoria comuna o agrícola però sense cap nivell especial de protecció. El consistori va resoldre acceptar part de les al·legacions per tal d'establir un major grau de definició en els límits de les distintes categories de sòl però va denegar una altra gran part, ja que va considerar els barrancs i la zona de les Sorts com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.
  
- Altres al·legacions mostren la seua disconformitat amb els usos no agrícoles a la zona de les Sorts. L'Ajuntament les va desestimar per entendre que la resta d'usos proposats no són incompatibles amb el manteniment dels valors que han motivat la qualificació d'especial protecció en aquell sòl.
  
Sobre el sòl no urbanitzable d'especial protecció àrea d'interés arqueològic:
  
- Les al·legacions mostren la seua disconformitat amb l'esmentada qualificació, i l'ajuntament les ha desestimades.
  
Sobre els camins ramaders:
  
- Els al·legants no comparteixen el traçat de determinats camins ramaders. L'ajuntament va desestimar les al·legacions relacionades amb aquests béns de domini públic.
  
De caràcter general:
  
- Es fa referència a un conjunt de factors diversos com ara aspectes normatius relacionats principalment amb els usos, repercussió del sector les Moraires i control de masses forestals a sòl no urbanitzable. L'ajuntament va resoldre estimar parcialment excepte allò que s'ha relacionat amb matèries que escapen a l'àmbit del document urbanístic en tramitació i amb els usos permesos en el sòl no urbanitzable per la legislació vigent.
  
- Se sol·licita la protecció de les masses forestals incloses en els sòls urbans i urbanitzables, circumstància acceptada per l'ajuntament ja que es considera com una de les pretensions inicials del document.
  
Cal fer constar que cap de les al·legacions presentades fa referència explícita a l'estudi d'impacte ambiental.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 20 de febrer de 2003 es va sol·licitar l'ampliació de la documentació remesa inicialment, a més, es va indicar la necessitat de remetre còpia de la documentació degudament diligenciada després de l'aprovació provisional, incloent les al·legacions presentades durant el tràmit d'exposició al públic.
  
Els aspectes del projecte arreplegats en l'informe d'ampliació es resumeixen a continuació:
  
- No s'havia informat, ni valorat en conseqüència, l'existència de microreserves i de llocs d'interés comunitari en l'àmbit del terme municipal.
  
- No s'havien inclòs els llits i els barrancs en la categoria de sòl corresponent a aquests béns de domini públic hidràulic.
  
- Resultava convenient la revisió dels límits del sòl no urbanitzable d'especial protecció ecològica i paisatgística segons les característiques ambientals del medi, una cosa semblant a allò que ocorria amb els terrenys situats al paratge les Sorts amb el sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola i paisatgística. Tampoc es considerava com a alternativa adequada la classificació com urbanitzable del sector UZO-4 per l'afecció a zones d'interés arqueològic i per les limitacions derivades dels acusats pendents.
  
- No s'havien considerat les afeccions del PATRICOVA en el pla general d'ordenació urbana.
  
- El desenvolupament dels sòls urbanitzables hauria de supeditar-se a l'existència de recursos hídrics. Per a això s'hauria d'obtenir concessió de l'organisme de Conca o certificat d'empresa concessionària sobre el volum necessari per a satisfer la demanda.
  
- El tractament dels camins ramaders no assegurava el compliment de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- No s'arreplegaven adequadament les possibles interaccions entre els sòls urbans o urbanitzables amb els jaciments arqueològics.
  
- No es trobava degudament resolta la problemàtica de la depuració de les aigües residuals.
  
Informes sectorials
  
Durant el període de tramitació de l'expedient es va rebre informe de la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient, on s'indicava que no s'havien arreplegat una sèrie d'observacions que van ser realitzades al setembre de 1999. Per tot això, s'instava el consistori a remetre la documentació completa, corregida i degudament diligenciada amb caràcter previ a l'aprovació definitiva per a l'emissió del corresponent informe, i es procedia a notificar a l'ajuntament l'esmentada circumstància.
  
Afeccions legals
  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, en el municipi de Teulada s'han designat els llocs d'interés comunitari o LIC denominats Penya-segats de la Marina i Ifac, àrees eminentment marines que inclouen els penya-segats costers i les coves, destacant hàbitats com els de posidònia, Cymodocea, esculls, prats anuals, Limonium endèmics, coves marines submergides i pendents rocosos, principalment. A nivell d'espècies, destaquen algunes vegetals com Diplotaxis ibicensis, Helianthemum caput-felis i Silene hifacensis i animals, especialment rates penades.
  
En la documentació aportada només es fa referència a l'existència d'aquests llocs d'interés comunitari després de la requerida ampliació, però no es valora en cap cas la incidència del planejament sobre aquests.
  
Atés que d'aquests dos llocs, el conegut com Ifac té un grau d'afecció per superposició respecte del terme municipal de Teulada merament anecdòtic, concorrent a més edificacions a les àrees que no són, evidentment, penya-segats ni zona marina, s'entén que la major valoració respecte de la possible afecció del planejament als llocs d'interés comunitari es va haver de realitzar respecte del denominat Penya-segats de la Marina, almenys pel que fa a classificació i qualificació de sòl.
  
D'aquesta manera es pot comprovar com la totalitat de l'esmentat lloc d'interés comunitari es correspon amb sòl no urbanitzable d'especial protecció ecològica i paisatgística i amb el domini públic maritimoterrestre, de forma que els usos permesos i compatibles són coherents amb el manteniment i conservació dels valors ambientals que han motivat la inclusió de determinades àrees sota d'aquesta delimitació.
  
No obstant això, cal considerar que, els valors més importants del lloc d'interés comunitari conegut com Ifac són els corresponents amb les praderies de posidònia, en magnífic estat de conservació, l'afecció del planejament general de Teulada sobre aquell radicaria majoritàriament en els abocaments que pogueren produir-se al mar i en la qualitat d'aquests, circumstància aquesta que no s'ha valorat adequadament.
  
2. També amb caràcter coster s'han identificat dues microreserves. La primera d'elles, de major superfície, es localitza sobre bona part del lloc d'interés comunitari Penya-segats de la Marina. La segona, de dimensions més xicotetes, es localitza al costat de l'entrada del port esportiu, al nord d'aquesta.
  
Sense que, de nou, es valore aquesta circumstància en la documentació remesa, ambdós microreserves es localitzen bé sobre el sòl no urbanitzable d'especial protecció ecològica i paisatgística, bé sobre el domini públic maritimoterrestre, de manera que, igual que ocorre amb els llocs d'interés comunitari, els usos permesos i compatibles són coherents amb el manteniment i conservació dels valors ambientals que han motivat la creació de les microreserves.
  
3. Tres són els camins ramaders classificats al terme municipal: l'assagador de Fanadix (10 m), i els assagadors de la Torre (de 2 a 10 m) i de Canor (5 m).
  
Després de les modificacions realitzades en el projecte s'ha recollit no només el seu desenvolupament sinó les seues amplàries legals, si bé no s'ha reconegut l'existència ni s'han proposat mesures d'integració en totes les fitxes de planejament dels sectors afectats.
  
4. Si bé no existeixen classificades forests d'utilitat pública en l'àmbit del terme municipal de Teulada, sí que apareix catalogada d'aquesta manera una superfície localitzada a Benissa, en el límit nord-occidental de Teulada.
  
De manera coherent amb la classificació i la qualificació que ha d'abundar en una forest d'utilitat pública, al terme municipal de Teulada, per confrontament i manteniment de les característiques naturals del medi, s'ha proposat la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció ecològica i paisatgística. Es corregeixen així els errors de delimitació d'aquest sòl que es van posar de manifest durant la tramitació de l'expedient a través dels informes corresponents.
  
5. Les rambles i els llits que travessaven el terme municipal no es van arreplegar adequadament en primera instància, de manera que es va motivar la seua inclusió en una nova categoria de sòl no urbanitzable d'especial protecció (per rambles) després de la revisió de la documentació.
  
S'exclouen, d'aquesta manera, diverses àrees que formen part d'alguns dels sectors de sòl urbanitzable. Així s'adequa a la legislació vigent i contribueix a reduir els riscos d'inundació en determinats punts.
  
6. Els jaciments arqueològics s'han grafiat com a àrees d'interés arqueològic dins de les zones d'especial protecció del sòl no urbanitzable. No obstant això, en ocasions hi ha superposició d'aquest tipus de protecció amb sectors de sòl urbanitzable.
  
Si bé no hi ha informe relatiu a la possible afecció del projecte als béns patrimonials relacionats amb les competències de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en les fitxes de planejament, com ja es va indicar durant la tramitació de l'expedient, s'inclou un articulat relacionat amb la gestió i el tractament d'aquest tipus de sòls. No obstant això, de la interpretació de l'esmentat articulat no acaba de quedar clara la gestió del sòl ni la preservació dels valors arqueològics.
  
Consideracions ambientals
  
1. En general la superfície del terme municipal presenta un bon comportament enfront de la contaminació dels aqüífers, per la qual cosa únicament existirien certes limitacions a aquest respecte en el desenvolupament de part dels sòls industrials que es localitzen a l'oest del nucli urbà de Teulada i a la zona en què en l'actualitat es desenvolupa una activitat extractiva, concretament segons el mode en què es preveuen portar a terme les labors de restauració dels talls.
  
El punt anterior no és obstacle, no obstant, perquè es millore la poc adequada situació, pel que fa al medi ambient, que caracteritza els sistemes de sanejament dels nuclis urbans de la costa.
  
Pel que fa als riscos geològics, en general, aquests apareixen coincidint amb sòls no urbanitzables d'especial protecció en què els usos es troben molt limitats. Puntualment poden arribar a afectar sòls urbans i urbanitzables així classificats segons el vigent instrument de planejament, de manera que en les labors d'urbanització han d'extremar-se les mesures de contenció de l'erosió, com també les fonamentacions de les construccions.
  
2. Des del punt de vista agrari, el municipi no destaca per les qualitats del sòl. No obstant això, cal valorar positivament la reducció del sòl urbanitzable respecte de les previsions del vigent instrument de planejament sobre àrees que presenten propietats acceptables en aquest sentit i la consideració com a sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola i paisatgística la zona de les Sorts, coincidint amb la de major valor agrari del terme municipal.
  
Sobre aquesta última zona, el PATRICOVA reconeix un risc d'inundació de grau 4 la repercussió del qual amb la classificació i la qualificació del sòl no s'analitza adequadament en el document dins del marc establert pel mencionat pla d'acció territorial.
  
Segons la normativa urbanística d'aquesta categoria de sòl, es permet la substitució dels usos agrícoles per usos esportius a l'aire lliure i en terreny de propietat municipal sempre que això contribuïsca al manteniment de les característiques paisatgístiques tradicionals del terreny i a preservar-lo del procés urbanitzador amb utilització econòmica alternativa que permeta mantenir-lo sense urbanitzar, amb superfície mínima de parcel·la de 500.000 m², han de realitzar-se en termes ambientalment sostenibles segons acredite la corresponent avaluació d'impacte ambiental. Es permetria, igualment, la inclusió d'usos hotelers i hostalers complementaris en una porció mai superior al 5% del terreny sobre el qual es desenvolupe l'actuació.
  
En aquest sentit, podria resultar contradictòria, i per tant incompatible, la transformació dels cultius actuals amb el manteniment de les característiques paisatgístiques tradicionals que motiven la protecció elegida, tot això en funció dels usos que es pretengueren implantar, amb l'augment, segons el cas, de la vessament superficial producte de la construcció d'edificacions i amb la consegüent disminució de la capacitat de retenció del terreny. La principal conseqüència és l'augment del risc d'inundació a la zona, especialment en la part més baixa, precisament on es localitzen construccions que limiten l'evacuació de les aigües.
  
3. La vegetació predominant, per extensió, al terme municipal està constituïda per cultius de secà de vinya, ametlla i oliva que atorguen a les àrees poc urbanitzades, en conjunció amb la morfologia del terreny, un elevat atractiu visual i paisatgístic. Aquesta vegetació s'estén al nord del nucli urbà, d'una banda, i al sud d'aquest fins a arribar a les urbanitzacions de la costa, per un altre.
  
Amb menor superfície relativa però amb molta més importància des d'un punt de vista ambiental destaca el matoll termomediterrani amb presència d'exemplars arboris de pi blanc que domina les elevacions septentrionals del terme municipal. També està present aquest tipus de vegetació, pròxima a la potencial, en el límit oriental que constitueix Punta Moraira i que separa Teulada del terme municipal de El Poble Nou de Benitatxell. El planejament, de manera encertada, ha considerat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció aquestes àrees.
  
Idèntic tractament reben aquelles àrees on la presència d'hàbitats prioritaris i espècies protegides o de singular importància no fan sinó augmentar el valor ambiental del municipi, coincidint generalment amb entorns marins o penya-segats.
  
Finalment, la vegetació de barrancs i llits ha de ser objecte de preservació de complir-se les limitacions d'ús que s'estableixen en la categoria de sòl en què s'emmarquen.
  
S'aprecia, per tant, una gran transformació del medi que ha donat pas, allí on no han proliferat les urbanitzacions, al predomini de zones el valor ambiental de les quals se sustenta, principalment, en la qualitat del paisatge que li atorguen els cultius de secà, la morfologia del terreny i les construccions tradicionals que des del planejament es pretenen fomentar i recuperar. Resulta molt positiva la reducció de sòl urbanitzable no desenvolupat i no és excessivament necessària la protecció específica enfront d'habitatges unifamiliars aïllats que s'havia proposat en una primera fase de tramitació per l'estructura de parcel·les existent, on dominen de forma massiva les parcel·les inferiors a 10.000 m².
  
Resulta igualment interessant la conservació de les llengües cultivades que s'introdueixen en les urbanitzacions de la costa ja que poden funcionar com a corredors ambientals, si bé l'esmentada circumstància no s'ha tractat amb massa profunditat en la documentació remesa.
  
Tal com ja s'ha comentat, a les àrees de major interés s'han proposat figures com ara llocs d'interés comunitari o microreserves que no fan sinó certificar d'algun mode el valor ambiental de determinades zones del terme municipal.
  
4. Si bé la reducció del sòl urbanitzable que es proposa respecte de les consideracions del vigent instrument de planejament afavorirà en tots els casos la reducció potencial de la demanda d'aigua potable per a l'abastiment de la població i dels usos complementaris, no s'han aportat els certificats requerits de l'organisme de conca o de l'empresa concessionària sobre aquest aspecte, la qual cosa constitueix una limitació de cara a l'execució dels sectors de sòl urbanitzable.
  
En relació amb les xarxes de sanejament i sistemes de depuració, de la documentació remesa i disponible es desprén l'existència de grans carències estructurals tant a nivell de distribució com de funcionament i capacitat de les estacions depuradores d'aigües residuals que operen en l'actualitat. És important destacar que entre la documentació remesa no s'han inclòs certificats emesos per empreses competents en la matèria que indiquen el contrari en aquest sentit.
  
No obstant això, en les directrius de l'estratègia i l'evolució del territori, concretament en el punt quart de l'article únic, s'indica, com a solució als esmentats problemes, que l'ajuntament, durant els primers deu anys de vigència del pla general d'ordenació urbana ha de realitzar i fomentar el desenvolupament de la xarxa viària primària de les infraestructures bàsiques que sobre ella es desenvolupen segons el Pla Especial d'Infraestructures de Sanejament de Moraira - Teulada, aprovat per al Comissió Territorial d'Urbanisme en data 28 de juliol de 1997, i ha d'iniciar en el primer any de vigència de l'esmentat pla general, el pla especial d'infraestructures d'abastiment d'aigua tot això per al correcte funcionament de la zona d'habitatge aïllat, sense perjudici d'altres plans integrals d'infraestructura que foren complementaris. A aquest respecte, les fitxes de gestió de cadascun dels sectors de sòl urbans i urbanitzables pendents de desenvolupament inclouen les pertinents condicions de connexió a les distintes xarxes d'infraestructures.
  
D'altra banda, no s'ha indicat la gestió que sobre els residus sòlids inerts es porta a terme o es pretén desenvolupar al municipi.
  
5. Un dels principals impactes paisatgístics que caracteritzen el terme municipal de Teulada és l'activitat extractiva que es localitza al nord d'aquest, confrontant amb el terme municipal de Dénia. Durant la tramitació del pla general d'ordenació urbana s'han succeït distintes delimitacions del sòl apte o orientat a l'ampliació de l'esmentada activitat. El resultat és que de l'anàlisi de l'última documentació remesa, datada el 10 de novembre de 2003 i inclosa en l'expedient corresponent a l'explotació de la pedrera, s'observa que alguns dels fronts proposats resulten extremadament complicats de restaurar per la morfologia del terreny i que alguns dels talls ja realitzats, i sobre els quals s'han d'efectuar labors de restauració, queden fora de la categoria de sòl d'acord amb la seua destinació.
  
Cal indicar, en relació amb aquesta activitat extractiva, que es troba en tramitació un abocador de residus sòlids inerts com a part de la restauració dels talls, circumstància aquesta que donaria resposta a les necessitats del municipi.
  
6. Segons l'última documentació remesa per l'ajuntament, com ja es va suggerir en els informes emesos durant la tramitació, s'ha eliminat el sector UZO-4 de sòl urbanitzable que, anteriorment, es localitzava a l'est del nucli urbà en una àrea afectada pràcticament per complet per un jaciment arqueològic i amb una morfologia de pendents molt acusades que no feia sinó augmentar els impactes derivats del seu desenvolupament pel que fa a edificis, circumstància aquesta que ha de valorar-se positivament.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte sobre el Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Teulada (Alacant), promogut per l'ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I- Els camins ramaders han de ser considerats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció o, en última instància, com béns de domini públic adscrits a la xarxa primària. En qualsevol cas, s'ha de respectar el seu traçat i amplària legal. S'han d'extraure de la superfície dels sòls urbanitzables que les afecten, sobre els quals no computaran a efectes de càlcul i aplicació dels estàndards urbanístics.
  
II- Amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del pla general d'ordenació urbana es requerirà informe, en relació amb els béns patrimonials de la seua competència, especialment per a aquells jaciments catalogats afectats per sòls urbanitzable, a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
III- L'aprovació definitiva del document ha de posposar-se igualment a la comprovació, per part de l'òrgan competent, que el pla general d'ordenació urbana s'adequa als criteris i consideracions recollits en el Pla d'Acció Territorial sobre Riscos d'Inundació a la Comunitat Valenciana.
  
IV- La concessió de cèdules d'habitabilitat en els sectors de sòl urbanitzable ha de quedar condicionada a la posada en marxa dels plans especials d'infraestructures d'abastiment i depuració i a l'existència prèvia de connexions i cabal suficient d'aigua potable com també de xarxes de sanejament i infraestructures de depuració amb capacitat suficient per a assegurar un abocament d'aigües al mar a través de l'emissari submarí existent amb característiques físiques i químiques que no minven els valors ambientals dels fons marins que rodegen la costa del terme municipal.
  
V- La delimitació del sòl apte per a activitats extractives ha d'ajustar-se al plànol annex a aquesta resolució, que exclou àrees de molt difícil restauració i inclou altres degradades com a conseqüència de l'activitat extractiva. Les labors d'extracció han de superposar-se en el temps amb la construcció i posada en marxa de les labors de restauració que inclouen, en part, la construcció d'un abocador de residus sòlids inerts que donarà servei al municipi. La urbanització dels sectors de sòl urbanitzable ha de supeditar-se a la posada en marxa de l'esmentada infraestructura o bé s'acreditarà l'adopció de mesures alternatives que asseguren el correcte tractament dels mencionats residus a través de gestors degudament autoritzats.
  
VI- S'han de soterrar totes aquelles línies elèctriques afectades per sòls urbans o urbanitzables almenys en la longitud del seu traçat que se superpose amb aquests, tot això a càrrec dels sectors afectats.
  
VII- Ha d'eliminar-se dels usos característics del sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola i paisatgística la possibilitat de substituir l'ús agrícola per l'esportiu a l'aire lliure, incloent les dotacions hoteleres i hostaleres, atenent les consideracions ambientals contingudes en aquest document. Per a la realització de qualsevol dels usos no acceptats ha de modificar-se, segons el tràmit urbanístic corresponent, la qualificació del sòl motivant i raonant la pèrdua dels valors ambientals que suggereixen la seua protecció, tot això prèvia avaluació ambiental en aplicació de la vigent legislació.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.