Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9091, del 22-05-2021 (2021/5788)

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual es publica la Resolució de 19 de maig de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, que es dicta a conseqüència de Interlocutòria 195/2021, de la Sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, per al període comprés entre el 24 de maig de 2021 i el 7 de juny de 2021.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9091

Data del DOGV
:   22-05-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/5788


Data del document
:   22-05-2021

Organisme emissor
:   Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública
    * legislació
    * política sanitària
    * malaltia infecciosa

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual es publica la Resolució de 19 de maig de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, que es dicta a conseqüència de Interlocutòria 195/2021, de la Sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, per al període comprés entre el 24 de maig de 2021 i el 7 de juny de 2021. [2021/5788]  
  
La Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública va dictar la Resolució de 19 de maig de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual s'acorden mesures relatives a la circulació de persones, a la permanència de grups de persones en espais públics i privats i a la llibertat de culte, en matèria de salut pública, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, a conseqüència de la situació de crisi sanitària ocasionada per la Covid-19, durant el període comprés entre el 24 de maig de 2021 i el 7 de juny de 2021.  
En afectar drets fonamentals, en virtut del que es disposa en l'article 10.8 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, va ser sotmesa a autorització judicial. La Secció Quarta de la Sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, per Interlocutòria 195/2021, de 21 de maig, de 2021, acorda autoritzar les mesures adoptades en la referida resolució de 19 de maig de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, durant el període comprés entre el 24 de maig de 2021 i el 7 de juny de 2021.  
Una vegada autoritzada, mitjançant aquesta resolució es publica la resolució citada de 19 de maig de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, que es reprodueix a continuació:  
  
«RESOLUCIÓ de 19 de maig de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual s'acorden mesures relatives a la circulació de persones, a la permanència de grups de persones en espais públics i privats i a la llibertat de culte, en matèria de salut pública, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, a conseqüència de la situació de crisi sanitària ocasionada per la Covid-19, durant el període comprés entre el 24 de maig de 2021 i el 7 de juny de 2021.  
  
Antecedents de fet  
  
Després de la finalització del segon estat d'alarma, declarat per Reial decret 926/2020, de 25 d'octubre, pel qual es declara l'estat d'alarma per a contindre la propagació d'infeccions causades pel SARS-CoV-2, es va dictar en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, la Resolució de 7 de maig de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual es publica la Resolució de 6 de maig de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, que es dicta a conseqüència de la finalització de l'estat d'alarma, una vegada autoritzada per Interlocutòria 173/2021, de la Sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, per al període comprés entre el 9 de maig de 2021 i el 24 de maig de 2021.  
  
Aquesta resolució ha establit una sèrie de mesures de salut pública relatives a la restricció de la circulació de les persones, a la permanència de grups de persones en espais públics i privats i a la llibertat de culte en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, a conseqüència de la situació de crisi sanitària ocasionada per la Covid-19, durant el període comprés entre el 9 de maig de 2021 i el 24 de maig de 2021.  
  
Aquesta resolució, de conformitat amb l'article 10.8 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, va ser sotmesa a autorització judicial, dictant-se Interlocutòria 173/2021 per la Sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, que «... autoritza les mesures adoptades en la resolució de 6 de maig de 2021, de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual s'acorden mesures relatives a la circulació de persones, a la permanència de grups de persones en espais públics i privats i a la llibertat de culte, en matèria de salut pública, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, a conseqüència de la situació de crisi sanitària ocasionada per la Covid-19, durant el període comprés entre el 9 de maig de 2021 i el 30 de maig de 2021, això durant el període comprés entre el 9 de maig de 2021 i el 24 de maig de 2021».  
  
Transcorregut aquest període, la situació epidemiològica en la Comunitat Valenciana ha evolucionat favorablement, si bé es manté en nivell d'alerta 1 o risc baix, tal com reflecteix l'informe de la Subdirecció General d'Epidemiologia, Vigilància de la Salut i Sanitat Ambiental de 19 de maig de 2021, amb dades a data 18 de maig de 2021.  
No obstant això d'acord amb aquest informe «?. se situa a dos Departaments de Salut en nivell d'alerta 4 (enfront de quatre de l'informe anterior) i a set departament en nivell d'alerta 3 (enfront d'un de l'informe anterior) cosa que significa que en l'última setmana hi ha 9 zones geogràfiques amb corbes epidèmiques de tendència creixent i un risc elevat de continuar mantenint aquesta tendència si no s'arriben a tallar les cadenes de transmissió. Paral·lelament, en l'avaluació de risc a nivell municipal s'observen alguns municipis en nivell d'alerta 4 o alerta 3. Entre ells preocupen especialment aquells que tenen poblacions majors a 10.000 habitants i molt especialment aquells la població dels quals supera els 25.000 habitants puix que a major grandària, major és la probabilitat d'interacció social i, per tant, d'exposició».  
Fins hui, les mesures adoptades han sigut i estan sent eficaces, i ens impulsa a seguir amb la desescalada gradual iniciada, presidida sempre per criteris de precaució i prudència, amb revisió periòdica de les mateixes en funció de l'avanç i progressió de la situació epidemiològica. Això permetrà que no existisquen reculades que puguen impedir una evolució òptima en aquest itinerari de desescalada.  
No obstant això, el temps transcorregut des de la fi de l'estat d'alarma, amb el qual ha decaigut el tancament perimetral de la Comunitat Valenciana, permetent la lliure circulació de ciutadans entre Comunitats Autònomes, així com amb altres països, no és suficient per a valorar la incidència que aquesta situació puga tindre en l'evolució de la pandèmia, atés que la malaltia que l'ocasiona, no manifesta les seues conseqüències de manera immediata. Es precisa del transcurs d'un període de temps major per a avaluar la situació epidemiològica real. Seria prematur sense dades exactes de l'evolució de les conseqüències d'aquesta major obertura, prendre decisions que puguen provocar una desacceleració en l'avanç de la bona direcció en què ens trobem.  
  
D'acord amb l'informe epidemiològic «En analitzar l'evolució de la corba epidèmica, en l'informe de 4 de maig, s'assenyalava que s'havia observat un repunt en la incidència després de les vacances de setmana santa i que hi havia indicis d'estabilització. Després de catorze dies no sols s'ha estabilitzat sinó que la tendència ha sigut decreixent, en altres paraules les mesures han funcionat. En l'actualitat tornem a trobar signes d'estabilització ja que l'evolució del número reproductiu bàsic instantani en les dues últimes setmanes mostra un increment al voltant del valor 1. El temps transcorregut des de la finalització de l'estat d'alarma és insuficient per a valorar l'impacte que ha pogut tindre l'increment de la mobilitat després del cessament dels confinaments perimetrals, però si la flexibilització de les mesures en setmana santa van suposar un corba de tendència ascendent amb un ritme de creixement assossegat, és d'esperar que en la setmana vinent torne a observar-se un canvi en la tendència en el mateix sentit».  
  
Per això, les mesures adoptades i que s'estimen prudents mantindre, es continuen considerant necessàries fins que el procés de vacunació no abast a un major percentatge de població ja que encara no s'ha aconseguit una cobertura vacunal suficient que garantisca una protecció generalitzada. Són mesures adequades i proporcionades en el sentit de no conéixer-se altres més moderades per a la consecució del propòsit, i que entren dins de l'obligació dels poders públics del seu deure de «organitzar i tutelar la salut pública a través de mesures preventives i de les prestacions i serveis necessaris» establit en l'article 43.2 de la Constitució Espanyola per a garantir el dret a la protecció de la salut.  
No pot negar-se que la pandèmia, amb els seus innegables riscos per a la salut, ha sigut, és i continua sent, un risc per a la vida, és a dir, està en joc el dret fonamental a la vida reconegut en l'article 15 de la Constitució. Però tampoc pot negar-se que l'efectivitat de la deguda protecció d'aquest dret fonamental s'entrecreua amb altres drets fonamentals, com són la lliure circulació i la reunió. En la col·lisió d'eixos drets fonamentals, la qüestió és quin nivell de limitació cal implementar. I en aquest conflicte, a l'Administració li incumbeix observar el principi de proporcionalitat, és a dir, que la seua invasió respecte a un dret fonamental siga apropiada i necessària per a aconseguir la seua finalitat, devent aquesta ser constitucionalment legitima.  
Com ja es va invocar en anterior resolució d'aquesta Conselleria, és doctrina consolidada del Tribunal Constitucional la que, conforme a la STC 53/1985, el dret fonamental que es proclama en l'article 15 de la Constitució ha de caracteritzar-se de la següent manera:  
«Aquest dret a la vida, reconegut i garantit en la seua doble significació física i moral per l'art. 15 de la Constitució, és la projecció d'un valor superior de l'ordenament jurídic constitucional -la vida humana- i constitueix el dret fonamental essencial i troncal quan és el supòsit ontològic sense el qual els restants drets no tindrien existència possible».  
En aquest sentit, la reducció de la mobilitat i de la interacció social, particularment plasmat en la mobilitat nocturna i la limitació d'agrupació de persones, contribueixen, com s'ha pogut constatar, a rebaixar al màxim possible la transmissió del virus, és a dir compleixen l'objectiu últim de protecció de la vida i la salut, que justifiquen i emplenen el principi d'idoneïtat. I el seu manteniment és encara necessari fins que es puga avaluar la situació quan haja transcorregut un període de temps suficient que permeta conéixer de les conseqüències de decisions anteriorment adoptades. El fet de trobar-nos en un nivell de risc baix, no implica que s'hagen d'eliminar aquelles mesures que s'han demostrat eficaces. Al contrari, el sentit de prudència i responsabilitat aconsellen la seua conservació amb la deguda adaptació».  
  
L'informe de la subdirecció d'epidemiologia assenyala que «Es manté l'àmbit social com l'entorn on predominen els brots epidèmics, indicatiu que les activitats socials continuen sent el principal origen dels contagis. És cridaner el nivell de transmissibilitat en els brots. En els últims 14 dies crida l'atenció un brot a Castelló que afecta un centre escolar, s'estén entre famílies i amics i ja comptabilitza 73 casos».  
  
Són mesures que no suposen de cap manera la suspensió de drets, sinó que se cenyeixen a limitar-los durant períodes concrets de temps, amb eixa finalitat major de protecció assenyalada, mesures que compleixen amb el principi d'adequació. Com diu la pròpia Sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el seu Interlocutòria 173/2021 «?.. La suspensió té una connotació o caràcter absolut respecte de l'exercici d'un dret, en tant que el component propi de la limitació és la relativitat. Limitar, com el seu propi nom indica, és posar límits a alguna cosa, en aquest cas fixar l'extensió dels drets i facultats d'algú. La suspensió és la privació completa, encara que siga només per algun temps. Per això, la restricció de la circulació i deambulació en un horari determinat ?- i -a més- amb tot un elenc d'importants excepcions, suposa solament la limitació de la llibertat ambulatòria, però no la seua suspensió».  
  
Aquestes mesures que es pretenen mantindre, amb els matisos pertinents, ampliant en una hora la mobilitat, són mesures que, adoptades per l'autoritat competent en matèria de salut pública, persegueixen eixa fi constitucionalment legítima, ja al·ludit, com és la defensa de la salut pública, la integritat física i la salut de la població, i que continuen resultant indispensables en aquests moments fins que es puga arribar a una situació de normalitat i fins que es culmine en un percentatge suficient la vacunació de la població de la Comunitat Valenciana.  
  
Com és conegut, ja s'ha iniciat i accelerat el programa de vacunació. La població major de 80 anys té completada la seua vacunació i el 75,3 % de la població entre 70 i 79 anys. Les persones entre 60 a 69 anys estan en aquest procés, amb una dosi completa el 85,5 % i el 5,1 % amb la pauta completa. En data 17 de maig de 2021 s'ha iniciat la vacunació de les cohorts d'edat entre 50 i 59 i s'estima que a mitjan juny tots hagen rebut la primera dosi, prosseguint amb la població següent nascuda en 1972 i anys successius. Com s'ha indicat en els informes d'epidemiologia anteriors que han fonamentat altres mesures, que la població major de 50 anys estiga vacunada genera una important seguretat en ser aquesta un sector més vulnerable i de major risc. Les taxes de persones en eixes franges d'edats han sigut les més afectades per la pandèmia, amb un major número de morts i d'ingressos hospitalaris (el 98,56 % de les persones mortes han sigut de més de 50 anys) i això ens porta a considerar que un punt d'inflexió important per a poder arribar a un major nivell de desescalada és aconseguir eixa immunitat d'aquesta població.  
  
L'informe d'epidemiologia assenyala «Aquesta circumstància no suposarà encara haver aconseguit la immunitat de grup, però té molta rellevància atés que comportarà tindre protegida a la població més susceptible almenys amb una dosi, d'ací la importància de continuar amb les mesures no farmacològiques. El gran esforç realitzat al llarg de tant de temps per la població i pels sectors econòmics en general mereix continuar-ho, la interrupció de les citades mesures podria comportar una nova ona epidèmica que, encara que no s'espera que fora de les dimensions de les anteriors, comportaria novament a l'adopció de mesures dràstiques de contenció».  
  
Davant totes aquestes circumstàncies, ha de continuar prevalent el principi de precaució que aconsella a les autoritats sanitàries el manteniment de les mesures dictades que, encara que limitatives de llibertats, procuren amb el caràcter temporal que sempre s'ha adoptat, la protecció d'un bé major que és el de la protecció de la vida i la salut pública.  
Si aquestes mesures es deixaren sense efecte per a veure l'evolució de la situació, es correria el risc que es produïren unes conseqüències greus, que no es tradueixen en meres baixes mèdiques, sinó en ingressos hospitalaris, ingressos en UCI, intubacions i defuncions.  
L'informe de salut pública incideix en això, així assenyala en diferents moments d'aquest:  
«..., cal assenyalar que hi ha indicis de canvi en la tendència. En aquests moments hi ha ja nou departaments de salut amb excés significatiu de casos, indicatiu de creixement i la \*Rt és pròxima 1. A això cal afegir que el temps transcorregut és insuficient per a valorar l'impacte que pot estar tenint l'increment de la mobilitat territorial amb el cessament dels confinaments perimetrals».  
«El risc persisteix i, atés que l'únic instrument eficaç davant la pandèmia, fins que no s'aconseguisca la immunitat de grup, són les mesures no farmacològiques, considerem necessari continuar sent cautelosos i aplicar el principi de precaució i prudència per a contindre l'epidèmia. En la situació actual és lògic avançar en el procés de desescalada flexibilitzant les mesures, encara que és convenient continuar sent prudents, mantenint un ritme pausat que tan bons resultats ha donat fins al moment. Entenem que les mesures a adoptar han de buscar la proporcionalitat i la pertinència guardant un equilibri de manera que es protegisca la salut causant el menor mal possible al sector econòmic».  
  
«El nostre objectiu, com hem expressat en anteriors ocasions, és mantindre un nivell de circulació de virus baix mentre s'avança en el procés de vacunació de manera que es guanye temps per a vacunar a la major proporció possible de persones i amb això evitar hospitalitzacions i defuncions».  
«El consens científic actual assenyala la conveniència de limitar la interacció social per a frenar la transmissió del virus en les comunitats en absència immunitat generalitzada i d'un tractament efectiu per a la malaltia. Existeix evidència internacional que les activitats en locals d'oci, incloent restaurants i cafeteries, i les celebracions privades tenen un pes important en la transmissió del virus augmentant de manera estadísticament significativa la probabilitat de contagi i multiplicant l'efecte exposició comparat amb altres activitats de la vida quotidiana en comunitat».  
«Per això, amb la finalitat d'una acció de protecció de la salut i seguretat de la ciutadania, sembla pertinent continuar adoptant mesures que afavorisquen la disminució de les relacions socials com la limitació de l'horari nocturn, o la permanència de grups no majors de 10 persones en espais tant públics com privat. Si bé han de flexibilitzar-se altres mesures d'interacció social seguint els criteris establits per al nivell d'alerta 1 en la guia d'Actuacions de resposta coordinades per al control de la transmissió per Covid-19 del Ministeri de Sanitat (actualització de 26 de març), és convenient continuar amb el tancament de l'oci nocturn i la limitació d'horaris i agrupacions de persones en aquells establiments que, per la seua idiosincràsia, és impossible l'ús permanent de la màscara, com es va establir en els acords del Consell Interterritorial del Sistema Nacional de Salut el passat 14 d'agost».  
Tot això porta a l'autoritat sanitària a continuar considerant que a pesar que conflueixen drets fonamentals que aquesta autoritat evidentment respecta, és la nostra obligació preservar el dret fonamental a la vida i a la salut.   
  
Fonaments de dret  
  
1. La Generalitat, mitjançant la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, té competència exclusiva en matèria d'higiene, de conformitat amb l'article 49.1.11 a) de l'Estatut d'Autonomia, i competència exclusiva en matèria d'organització, administració i gestió de totes les institucions sanitàries públiques dins del territori de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb l'article 54.1 del mateix text legal.  
  
2. La Llei orgànica 3/1986, de 14 d'abril, de mesures especials en matèria de salut pública, estableix en l'article 1 que «amb la finalitat de protegir la salut pública i previndre la seua pèrdua o deterioració, les autoritats sanitàries de les diferents administracions públiques podran, dins de l'àmbit de les seues competències, adoptar les mesures previstes en la present llei quan així ho exigisquen raons sanitàries d'urgència o necessitat», i en l'article 3, més en concret, que «amb la finalitat de controlar les malalties transmissibles, l'autoritat sanitària, a més de realitzar les accions preventives generals, podrà adoptar les mesures oportunes per al control dels malalts, de les persones que estiguen o hagen estat en contacte amb aquests i del medi ambient immediat, així com les que es consideren necessàries en cas de risc de caràcter transmissible».  
  
3. L'article 26.1 de la Llei 14/1986, de 25 d'abril, general de sanitat, preveu: «En cas que existisca o se sospite raonablement l'existència d'un risc imminent i extraordinari per a la salut, les autoritats sanitàries adoptaran les mesures preventives que estimen pertinents, com la confiscació o immobilització de productes, suspensió de l'exercici d'activitats, tancaments d'empreses o les seues instal·lacions, intervenció de mitjans materials i personals i totes les altres que es consideren sanitàriament justificades».  
4. La Llei 33/2011, de 4 d'octubre, General de Salut Pública, per part seua, estableix en l'article 54.1 que «sense perjudici de les mesures previstes en la Llei orgànica 3/1986, de 14 d'abril, de mesures especials en matèria de salut pública, amb caràcter excepcional, i quan així ho requerisquen motius d'extraordinària gravetat o urgència, l'Administració general de l'Estat i les de les comunitats autònomes i ciutats de Ceuta i Melilla, en l'àmbit de les seues competències respectives, podran adoptar les mesures que siguen necessàries per a assegurar el compliment de la llei», i en l'apartat 2, que «en particular, sense perjudici del qual preveu la Llei 14/1986, de 25 d'abril, general de sanitat, l'autoritat competent podrà adoptar, mitjançant una resolució motivada, les següents mesures:  
a) La immobilització i, si és procedent, el decomís de productes i substàncies.  
b) La intervenció de mitjans materials o personals.  
c) El tancament preventiu de les instal·lacions, establiments, serveis i indústries.  
d) La suspensió de l'exercici d'activitats.  
e) La determinació de condicions prèvies en qualsevol fase de la fabricació o comercialització de productes i substàncies, així com del funcionament de les instal·lacions, establiments, serveis i indústries a què es refereix aquesta llei, amb la finalitat de corregir les deficiències detectades.  
f) Qualsevol altra mesura ajustada a la legalitat vigent si hi ha indicis racionals de risc per a la salut, inclosa la suspensió d'actuacions d'acord amb el que estableix el títol II d'aquesta llei».  
En l'apartat 3 de l'esmentat precepte s'estableix: «Les mesures s'adoptaran prèvia audiència dels interessats, excepte en cas de risc imminent i extraordinari per a la salut de la població, i la seua duració no excedirà del temps exigit per la situació de risc que les va motivar. Les despeses derivades de l'adopció de mesures cautelars previstes en el present article aniran a càrrec de la persona o empresa responsable».  
  
5. L'article 83.2 de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana, estableix: «Així mateix, les activitats públiques i privades que, directament o indirectament, puga derivar-se un risc per a la salut i seguretat de les persones, incloses les de promoció i publicitat, se sotmetran a les mesures d'intervenció que reglamentàriament s'establisquen».  
I l'article 86.2.b de l'esmentada Llei de Salut de la Comunitat Valenciana, de regulació de les mesures especials cautelars i definitives, assenyala: «Quan l'activitat exercida poguera tindre una repercussió excepcional i negativa en la salut, les autoritats públiques sanitàries, a través dels seus òrgans competents en cada cas, podran procedir a l'adopció de les mesures especials que siguen necessàries per a garantir la salut i seguretat de les persones, que tindran caràcter cautelar o, després del corresponent procediment contradictori, caràcter definitiu.  
Sense perjudici del que es disposa en la normativa bàsica estatal, les mesures que pot utilitzar l'Administració seran, entre altres, les següents:  
a) El tancament d'empreses o les seues instal·lacions.  
b) La suspensió de l'exercici d'activitats.  
(...)».  
  
6. La Llei 2/2021, de 29 de març, de mesures urgents de prevenció, contenció i coordinació per a fer front a la crisi sanitària ocasionada pel Covid-19, d'aplicació en tot el territori nacional, estableix aquestes mesures mentre no siga declarada oficialment la finalització de la situació de crisi sanitària i assenyala que correspon a les administracions competents assegurar les normes de prevenció, d'higiene, d'aforament, organitzatives i totes aquelles necessàries per a previndre els riscos de contagi i d'aglomeracions, tant en espais tancats com en la via pública a l'aire lliure, i el seu compliment per les persones i entitats titulars d'establiments comercials, d'allotjaments, d'hostaleria, restauració, d'equipaments culturals, activitats recreatives, instal·lacions esportives i d'altres equipaments, locals, centres i llocs d'altres sectors, així com la seua observança per les entitats organitzadores d'activitats i esdeveniments.  
7. L'Acord de 19 de juny de 2020, del Consell, sobre mesures de prevenció enfront de la Covid-19, que segueix en vigor fins a la finalització de la crisi sanitària ocasionada per la Covid-19, assenyala que cap l'adopció de mesures extraordinàries en salvaguarda de la salut pública a causa de la pandèmia per coronavirus SARS-CoV2 per part de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública. De manera exacta l'Acord disposa:  
«Seté. Seguiment  
Les mesures preventives recollides en aquest acord seran objecte de seguiment per a garantir la seua adequació a la situació epidemiològica i sanitària. A aquest efecte, podran ser modificades o suprimides mitjançant acord del Consell o resolució de la persona titular de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública.  
Així mateix, correspon a la persona titular de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública adoptar les mesures necessàries per a l'aplicació del present acord i establir, d'acord amb la normativa aplicable i a la vista de l'evolució de la situació sanitària, totes aquelles mesures addicionals o complementàries que siguen necessàries».  
  
Amb base en l'exposat i de conformitat amb l'article 81.1 b) de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Primer. Mesures relatives a la circulació de persones  
Queda limitada la llibertat de circulació de les persones en horari nocturn entre la 01.00 i les 06.00 hores en tot el territori de la Comunitat Valenciana, llevat que s'haja de realitzar alguna de les activitats següents:  
a) Adquisició de medicaments, productes sanitaris i altres béns de primera necessitat.  
b) Assistència a centres, serveis i establiments sanitaris.  
c) Assistència a centres d'atenció veterinària per motius d'urgència.  
d) Compliment d'obligacions laborals, professionals, empresarials, institucionals o legals.  
e) Retorn al lloc de residència habitual després de realitzar algunes de les activitats previstes en aquest apartat.  
f) Assistència i cura a majors, menors, dependents, persones amb discapacitat o persones especialment vulnerables.  
g) Desenvolupament d'activitats cinegètiques vinculades al control de la sobreabundància d'espècies cinegètiques que puguen causar danys als ecosistemes, en els cicles productius de l'agricultura i la ramaderia i en la seguretat viària.  
h) Per causa de força major o situació de necessitat.  
i) Qualsevol altra activitat d'anàloga naturalesa, degudament acreditada.  
j) Proveïment de carburant en gasolineres o estacions de servei, quan resulte necessari per a la realització de les activitats previstes en els paràgrafs anteriors.  
  
Segon. Mesures relatives a la permanència de grups de persones en espais privats i públics  
1. En espais d'ús públic, tant tancats com a l'aire lliure, no es podran formar grups de més de 10 persones, llevat que es tracte de persones convivents i sense perjudici de les excepcions previstes en els següents apartats d'aquesta resolució, així com en altres actes administratius que siguen aplicable.  
2. En domicilis i espais d'ús privat, tant a l'interior com en l'exterior, no es podran formar grups de més de 10 persones, llevat que es tracte de persones convivents o no més de dos nuclis de convivència, i sense perjudici de les excepcions previstes en els següents apartats d'aquesta resolució, així com en altres actes administratius que siguen aplicable.  
3. S'exceptuen de les limitacions establides en els apartats anteriors les següents situacions:  
a) Les activitats no professionals relacionades amb la criança i les cures, com l'atenció i acompanyament a persones menors d'edat, persones majors, en situació de dependència, amb diversitat funcional o en situació d'especial vulnerabilitat.  
b) La convivència alterna de fills i filles amb els seus progenitors o progenitores no convivents entre ells.  
c) L'acolliment familiar de persones menors d'edat en qualsevol de les seues tipologies.  
d) La reunió de persones amb vincle matrimonial o de parella que viuen en domicilis diferents.  
e) Les persones que viuen soles, que es podran incorporar, durant tot el període de vigència de la mesura, a una altra única unitat de convivència, sempre que en aquesta unitat de convivència només s'incorpore una única persona que viva sola.  
4. Tampoc estan incloses en les limitacions previstes en l'apartat anterior, les activitats laborals, les institucionals, les de transport i les dels centres docents que imparteixen els ensenyaments a les quals fa referència l'article 3 de la Llei orgànica d'Educació, inclosa l'ensenyament universitari, ni aquelles activitats per a les quals s'estableixen mesures específiques.  
  
Tercer. Mesures relatives a llocs de culte  
La permanència en llocs de culte, per a reunions, celebracions i trobades religioses, incloses les cerimònies nupcials o altres celebracions religioses específiques, no podrà superar el 75 % del seu aforament, sempre que la distància interpersonal respecte un mínim de 1,5 metres. L'aforament màxim haurà de publicar-se en lloc visible de l'espai destinat al culte i s'hauran de complir les mesures generals de seguretat i higiene establides per les autoritats sanitàries.  
  
Quart. Col·laboració  
Sol·licitar per al compliment de la present resolució, la col·laboració de la Delegació del Govern de la Comunitat Valenciana i dels Ajuntaments de la Comunitat Valenciana, a l'efecte de cooperació, en el seu cas, a través dels cossos i forces de seguretat i de la policia local, per al control i aplicació de les mesures adoptades.  
  
Cinqué. Règim sancionador  
L'incompliment de les mesures de la present resolució quedarà subjecte al procediment de l'activitat inspectora i al règim sancionador establit en el Decret llei 11/2020, de 24 de juliol, del Consell, de règim sancionador específic contra els incompliments de les disposicions reguladores de les mesures de prevenció davant la Covid-19.  
  
Sisé. Eficàcia i vigència  
1. Aquesta Resolució queda pendent de la seua publicació i eficàcia a la seua autorització pels òrgans judicials competents.  
2. Una vegada autoritzada, produirà efectes durant un període de 15 dies, des de les 00.00 hores del dia 24 de maig de 2021, fins a les 23.59 hores del dia 7 de juny de 2021.  
  
Seté. Autorització judicial.  
Notifique's a l'Advocacia de la Generalitat en ordre, en el seu cas, a sol·licitar l'autorització judicial prevista en article 10.8 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa».  
  
La present resolució posa fi a la via administrativa podent interposar-se recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos, comptats des de l'endemà de la seua notificació, davant la Sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que s'estableix en els articles 10.1 i 46.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, o recurs potestatiu de reposició davant el mateix òrgan que va dictar l'acte, en el termini d'un mes, de conformitat amb els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques. Tot això sense perjudici que puga interposar-se qualsevol altre recurs dels previstos en la legislació vigent.  
  
València, 22 de maig de 2021.- La consellera de Sanitat Universal i Salut Pública: Ana Barceló Chico.