Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3563, del 18-08-1999 (1999/7215)

RESOLUCIÓ de 6 de juliol de 1999, de la Direcció General de Treball, per la qual es disposa el registre i la publicació del XX Conveni Col·lectiu de la Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3563

Data del DOGV
:   18-08-1999

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - B) CONVENIS COL·LECTIUS

Número del document
:   1999/7215


Data del document
:   06-07-1999

Organisme emissor
:   Conselleria d'Ocupació, Indústria i Comerç

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * empresa privada
    * ciment
    * conveni col·lectiu

RESOLUCIÓ de 6 de juliol de 1999, de la Direcció General de Treball, per la qual es disposa el registre i la publicació del XX Conveni Col·lectiu de la Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA. [1999/S7215]
  
Vist el text articulat del XX Conveni Col·lectiu de la Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA, subscrit el dia 14 de juny de 1999, per les representacions de l'empresa i els treballadors, presentat davant esta Direcció General de Treball en data 22 de juny de 1999, i de conformitat amb el que s'ha disposat en l'article 90, apartats 2 i 3 del Reial Decret Legislatiu 1/1995, de 24 de març, de la Llei de l'Estatut dels Treballadors, i en els articles 2, 3 i 6 del Reial Decret 1.040/1981, de 22 de maig, sobre registre i depòsit de convenis col·lectius de treball, esta Direcció General de Treball, de conformitat amb les competències que té transferides segons el Reial Decret 4.105/1982, de 29 de desembre, resol:
  
Primer
  
Ordenar-ne la inscripció en el Registre de Convenis Col·lectius de Treball d'esta Direcció General, i el depòsit del text original del conveni, amb notificació a la Comissió Negociadora.
  
Segon
  
Disposar-ne la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 6 de juliol de 1999.- El director general de Treball: Román Ceballos Sancho.
  
XX Conveni Col·lectiu de la Compañía
  
 Valenciana de Cementos Portland, SA,
  
 (1999 € 2002)
  
Índex
  
Capítol I Condicions generals
  
Art. 1 Àmbit personal i territorial
  
Art. 2 Àmbit funcional
  
Art. 3 Àmbit temporal
  
Art. 4 Entrada en vigor
  
Art. 5 Denúncia del conveni
  
Art. 6 Compensació i absorció
  
Art. 7 Garantia ad personam
  
Art. 8 Comissió Paritària d'Interpretació i Vigilància
  
Capítol II Conceptes econòmics
  
Art. 9 Sou de conveni
  
Art. 10 Antiguitat
  
Art. 11 Gratificacions extraordinàries
  
Art. 12 Participació en beneficis
  
Art. 13 Plus nocturn
  
Art. 14 Plus dissabtes i dies festius, dominical i vespres festa
  
Art. 15 Plus d'interval per a menjar
  
Art. 15.1 Llocs de treball que meriten plus
  
 d'interval per a menjar
  
Art. 16 Plus dia festiu
  
Art. 17 Plus de borsa de treball
  
Art. 18 Plus de jornada partida
  
Art. 19 Plus d'horari fix de 6 a 14 i/o 14 a 22 hores
  
Art. 20 Plus ordinari
  
Art. 21 Plus de conveni
  
Art. 22 Hores extraordinàries
  
22.1 Classificació de les hores extres
  
22.2 Valoració de les hores extres
  
Art. 23 Dietes
  
Art. 24 Quilometratge
  
Art. 25 Gratificació de direcció
  
Art. 26 Fons d'Acció Social
  
26.1 Ajuda d'estudis
  
26.2 Complements de malaltia
  
26.3 Complements d'accidents
  
26.4 Complements personal passiu
  
26.5 Medicina d'empresa
  
26.6 Formació professional
  
26.7 Cultura i esports
  
26.8 Plus de transport
  
26.9 Lot de Nadal
  
26.10 Compensació quota supermercat oficines Vcia. .
  
26.11 Prima d'assegurança col·lectiva d'accidents i vida
  
26.12 Dia del jubilat
  
26.13 Fons de préstecs
  
26.14 Gratificació de jubilació
  
Art. 27 Increments salarials per a 1999-2002
  
Art. 28 Clàusules d'actualització per a 1999-2000
  
 i de revisió per a 2001-2002
  
Capítol III Jornada de treball
  
Art. 29 Jornada laboral
  
Art.30 Vacances
  
Art. 31 Retribució vacances personal que percep plus
  
 de llocs de treball
  
Art. 32 Festes
  
Art. 33 Permisos retribuïts
  
Capítol IV Assumptes sindicals
  
Art. 34 Hores Comité d'Empresa
  
Art. 35 Delegats de secció sindical
  
Art. 36 Quota sindical
  
Art. 37 Excedències sindicals o polítiques
  
Art. 38 Comité Intercentres
  
Art. 39 Reunions
  
Capítol V Assumptes diversos
  
Art. 40 Plantilles
  
Art. 41 Ingressos
  
Art. 42 Ascensos
  
Art. 43 Capacitat disminuïda
  
Art. 44 Retribucions
  
Art. 45 Pagament de nòmines
  
Art. 46 Medicina d'empresa
  
Art. 47 Seguretat i salut laboral
  
Art. 48 Roba de treball
  
Art. 49 Vacacioners
  
Art. 50 Cooperativa de Consum de Buñol
  
Art. 51 Bonificació preuo de ciment
  
Art. 52 Substitucions i treballs de diferent categoria
  
Art. 53 Acord amb el Comité d'Empresa fàbrica de Buñol
  
Art. 54 Horaris
  
Art. 55 Descripció dels grups de classificació,
  
 categories i llocs de treball
  
Clàusula addicional
  
Pacte empresa prestacions socials complementàries
  
Disposició addicional
  
Disposició final
  
Data i firma
  
Capítol I
  
Condicions generals
  
Article 1. Àmbit personal i territorial
  
El present conveni afectarà tot el personal que preste els seus serveis als centres de treball que a continuació s'indiquen, de la Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA i durant tot el temps de vigència:
  
a) Oficines de València. Codi compte cotització número 46/0000938-46.
  
b) Fàbrica de ciments de Sant Vicent del Raspeig (Alacant). Codi compte cotització número 03/0001870-11 .
  
c) Fàbrica de ciments de Buñol(València).Codi compte cotització número 46/0030519-42.
  
El present conveni d'empresa tindrà caràcter interprovincial dins de l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i és exclusivament aplicable al personal en plantilla de la Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA, directament relacionat amb l'activitat cimentera.
  
Article 2. Àmbit funcional
  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article anterior, queden subjectes al present conveni tots els treballadors afectes a llocs de treball, d'acord amb la classificació que es detalla en el capítol VI del present conveni.
  
Afectarà, així mateix, tots els treballadors que ingressen a l'empresa durant la seua vigència, excepte els contractes per a la formació i en pràctiques que es regiran pel contingut del seu contracte individual.
  
Se n'exceptua el personal directiu (directors i subdirectors) les condicions econòmiques del qual quedaran pactades al marge d'este conveni, i les seues relacions laborals es regularan per contractes individuals de treball. En allò que determine el Reglament d'Organització de l'Empresa, el personal directiu estarà subjecte a allò que estipule el dit reglament.
  
Als empleats inclosos en l'àmbit d'aplicació d'este conveni, que ocupen llocs de treball integrats en els grups de classificació I, II i III, quan pacten individualment i voluntàriament amb la direcció de l'empresa les seues condicions retributives brutes anuals, d'acord amb la seua especial capacitació, mèrits, responsabilitat, dedicació i particulars condicions de prestació de serveis, no se'ls aplicaran els conceptes salarials i extrasalarials del conveni. I tindran com a mínim garantides totes les condicions econòmiques del present conveni.
  
Article 3. Àmbit temporal
  
El conveni tindrà una vigència de dos anys, des de l'1 de gener de 1999 fins al 31 de desembre del 2002.
  
Article 4. Entrada en vigor
  
El present conveni començarà a regir a partir del dia que el firme la Comissió Negociadora. No obstant això, les condicions econòmiques tindran vigència a partir de l'1 de gener de 1999.
  
Article 5. Denúncia del conveni
  
Estan facultats per a denunciar el present conveni, en els 90 dies previs a la data d'extinció, els qui estan legitimats per a negociar-lo, d'acord amb l'article 87 de l'Estatut dels Treballadors.
  
Article 6. Compensació i absorció
  
Els augments salarials que pogueren sobrevindre per imperatiu legal, jurisprudencial, contenciós administratiu o pactes sindicals col·lectius de qualsevol tipus o gènere durant la vigència del present conveni, s'entendran absorbibles o compensables, en còmput global, en les condicions establides en este conveni.
  
Article 7. Garantia ad personam
  
Les situacions personals que amb caràcter global anual excedisquen de les condicions pactades en este conveni es respectaran, i es mantindran estrictament ad personam.
  
Article 8. Comissió paritària d'interpretació i vigilància
  
Es constitueix una comissió paritària d'interpretació i vigilància del conveni, integrada pels firmants.
  
Seran funcions generals de la comissió paritària les següents:
  
- La interpretació del present conveni com un tot orgànic.
  
- La mediació entre les parts, intervenint amb caràcter preceptiu i previ en els conflictes que puguen sorgir abans de la possible acció davant de l'ordre jurisdiccional competent. Correspondrà a la part que decidisca iniciar accions la convocatòria de la comissió paritària, per a plantejar el conflicte i les alternatives de solució, i caldrà que s'hi reunisca, com a màxim, dins dels 7 dies següents a la convocatòria. A estos efectes, i si totes les parts així ho sol·liciten, la comissió paritària podrà designar un àrbitre o àrbitres per a la solució de qualsevol conflicte per la via de l'arbitratge.
  
Perquè tinguen validesa, els acords de la comissió paritària han de ser adoptats pels vots de la majoria de cada una de les representacions, tenint a estos efectes el mateix nombre de vots la representació empresarial i la dels treballadors. La majoria de vots d'una de les representacions en favor d'un punt o interpretació de clàusules del conveni no vincularà l'altra part, si no hi ha també en esta majoria expressa de vots d'aprovació sobre el mateix punt de debat.
  
De cada reunió s'alçarà l'acta corresponent, que serà firmada per la representació de l'empresa i pels representants dels treballadors de cada un dels tres centres.
  
Capítol II
  
Conceptes econòmics
  
Article 9. Sou de conveni
  
D'acord amb els grups de classificació que s'establixen en el capítol VI del present conveni, es fixen els següents sous per a 1999:
  
 Sou mensual Salari dia Salari hora
  
Grup brut brut brut
  
I 467.043 10.783 1.926
  
II 992.268 9.704 1.733
  
III 378.236 8.842 1.579
  
IV 987.123 8.375 1.496
  
V 065.355 7.783 1.390
  
VI 740.403 6.915 1.235
  
VII 468.149 6.590 1.177
  
VIII 821.073 6.157 1.099
  
Els salaris diaris han sigut calculats multiplicant per dotze els salaris mensuals i dividint el resultat per 365 dies.
  
Els salaris hora s'obtenen multiplicant el salari dia per 320 (365 dies anuals ?vacances ?dies festius) i dividint per la jornada anual corresponent. El valor hora que s'obté és sense complements personals de venciment periòdic i lloc de treball.
  
Els pagaments es realitzaran per mensualitats completes, d'acord amb l'escala de sous mensuals establida en este article.
  
Article 10. Antiguitat
  
S'establixen els valors que es detallen a continuació per als biennis i quinquennis meritats pel personal de l'empresa, amb el límit màxim de dos biennis i sense límit per als quinquennis. Els valors que apareixen més avall són els vigents per a 1999.
  
L'antiguitat es comptarà des del dia d'ingrés a l'empresa, amb inclusió del període de prova o aprenentatge, o temps per contractes eventuals, baixa per incapacitat temporal o accident de treball, o bé per llicències o excedència que no tinguen caràcter voluntari.
  
 Valor bienni brut Valor quinquenni brut
  
Grup mensual mensual
  
I 6.620 9.314
  
II 5.382 7.544
  
III 4.394 6.155
  
IV 3.984 5.566
  
V 3.568 4.977
  
VI 3.277 4.574
  
VII 3.117 4.357
  
VIII 3.047 4.258
  
Els valors diari i horari de l'antiguitat s'obtindran pel mateix procediment ja indicat en l'article anterior.
  
Article 11. Gratificacions extraordinàries
  
El personal inclòs en el present conveni percebrà dues gratificacions extraordinàries: una al juliol i una altra al desembre.
  
Cada una de les gratificacions s'abonarà pels sous establits en l'article 9 més l'antiguitat i, si és el cas, la gratificació de direcció que corresponga a cada treballador.
  
La primera d'estes es pagarà abans del 15 de juliol i la segona abans del 15 de desembre.
  
Paga extra de tardor: amb independència de les anteriors, esta gratificació extraordinària, es pagarà fins al 15 de setembre de cada any i per a 1999 es fixa en la quantia de 269.770 pessetes brutes.
  
Per al personal de nou ingrés o que cause baixa a l'empresa esta paga serà prorratejable en dotzenes parts.
  
Article 12. Participació en beneficis
  
El personal inclòs en el present conveni percebrà per este concepte una gratificació que es pagarà per valor de l'1,30 de l'import unitari establit per a les gratificacions de juliol o Nadal. Esta gratificació es pagarà abans del 15 de març i serà prorratejable en dotzenes parts.
  
Article 13. Plus nocturn
  
Este plus s'abonarà pels imports que hi ha a continuació, per cada hora de treball que es realitze entre les 22 i les 6 hores, exclòs el plus nocturn de dissabtes, diumenges i vespres de festa, que es pagaran per l'article 14.
  
El mencionat plus és el resultat d'aplicar el 25% al salari-hora normal.
  
 Plus
  
Grup nocturn
  
I 482
  
II 433
  
III 395
  
IV 374
  
V 348
  
VI 309
  
VII 294
  
VIII 275
  
Per als torns que comencen a les 22.00 hores dels dies 24 i 31 de desembre i acaben a les 6 hores dels dies 25 de desembre i 1 de gener, el plus nocturn s'incrementarà en 10.552 pessetes per treballador que el realitze, sense distinció de categories. El cobrament d'esta gratificació del plus nocturn serà independent de la resta de les retribucions que en articles posteriors s'establixen per als dies festius.
  
Article 14. Plus de dissabtes i dies festius, dominical i vespres de festa
  
Este plus el 1999 es pagarà pels imports que apareixen a continuació, per cada hora de treball que es realitze en hores normals en els torns dels dissabtes i dies festius de 06.00 a 14.00 hores i de 14.00 a 22.00 hores, i també els diumenges de 06.00 a 14.00 hores i de 14.00 a 22.00 hores; i en dissabtes i vespres de festa de 22.00 a 06.00 hores. Es pagarà en cada cas pels valors de les columnes que es reflectixen a continuació.
  
Per a l'any 1999, de manera transitòria, s'establix una columna intermèdia amb les quanties que es pagaran al personal que preste els seues serveis en el torn de 22.00 a 06.00 hores del diumenge.
  
L'any 2000, esta columna intermèdia desapareix, i s'integra en la columna de dissabtes i vespres de festa de 22.00 a 6.00 hores i diumenges de 6.00/14.00, 14.00/22.00 i 22.00/6.00; i es pagarà pels valors de les columnes que es reflectixen a continuació:
  
Grup Plus dissabtes i dies Plus dissabtes i vespres festius de 6/14 i 14/22 festa de 22/6 i diumenges de 6/14, 14/22 i 22/6
  
I 619 1.237
  
II 501 1.001
  
III 434 867
  
IV 391 784
  
V 344 683
  
VI 319 633
  
VII 275 548
  
VIII 275 548
  
Article 15. Plus d'interval per a menjar
  
El personal que preste els seus serveis en règim de torn continuat i en els llocs que s'assenyalen en l'article 15.1, i el que, per les característiques del lloc, haja de menjar sense abandonar la vigilància del lloc de treball, percebrà, per cada dia en el qual es produïsca esta circumstància, els imports que s'indiquen a continuació, vigents per a l'any 1999:
  
L'anterior plus continuaran cobrant-lo ad personam tots els treballadors que el percebien de manera habitual fins a l'1 de gener de 1983. Només es perdrà este dret en cas de renúncia voluntària.
  
Article 15.1 Llocs de treball que meriten plus d'interval per a menjar
  
A continuació es detallen els llocs de treball el personal adscrit als quals cobrarà el plus d'interval per a menjar descrit en l'article 15.
  
Fàbrica de Sant Vicent del Raspeig (Alacant):
  
- Encarregats de pedrera.
  
- Maquinista trituració primària.
  
- Maquinista trituració secundària.
  
- Encarregat de fabricació.
  
- Caps de torn.
  
- Granulador.
  
- Panellistes.
  
- Vigilant torre Dopol.
  
- Operador 1a fabricació.
  
- Panellista auxiliar.
  
- Maquinista palista pont-grua.
  
- Càrrega granel Dopol.
  
- Bàscules sitges Dopol.
  
- Porteria Lepol.
  
- Bàscules Dopol.
  
- Bàscules Lepol.
  
- Operador rajos X.
  
- Palistes agregats Dopol.
  
- Tallers (només els de torn de guàrdia).
  
- Ajudant trituració secundària Babitles.
  
- Supervisor d'envàs.
  
- Operari d'envàs.
  
Fàbrica de Buñol (València):
  
- Encarregats pedrera.
  
- Càrrega pedrera (només en el supòsit que no es pare durant les 8 hores).
  
- Transports pedrera (el mateix que en càrrega).
  
- Caps de torn.
  
- Encarregats de fabricació.
  
- Supervisor d'envàs.
  
- Maquinistes pont-grua.
  
- Panellistes.
  
- Vigilants maquinista molí cru 3.
  
- Maquinista torre Dopol.
  
- Moliner de primera A.
  
- Ajudants forn Dopol.
  
- Vigilants maquinista molí ciment 3.
  
- Basculista.
  
- Operadors rajos X.
  
- Porters.
  
- Tallers (només els de torn que estiguen de guàrdia).
  
- Maquinistes trituració gris.
  
- Maquinistes trituració blanc.
  
- Ajudants trituració gris.
  
- Vigilant maq. cintes i presa de mostres.
  
- Operari de primera de fabricació.
  
- Ajudants forn Lepol.
  
- Granuladors.
  
- Vigilants maquinistes molí Lepol.
  
- Càrrega granel.
  
- Analista laboratori automàtic de processos.
  
- Maquinista trituració, classificació i llavada.
  
- Auxiliar de torn.
  
- Operari d'envàs.
  
- Palista maquinista trituració agregats.
  
Article 16. Plus dia festiu
  
Per al personal que pel seu sistema de treball a torn haja de treballar en dia festiu, s'establix un plus que es pagarà per cada hora de treball que es realitze en dia festiu i d'acord amb els imports que hi ha a continuació vigents per a 1999, i les hores treballades en el dit dia festiu es computaran per a la jornada anual.
  
Grup Valor plus dia festiu
  
I 3.370
  
II 3.034
  
III 2.763
  
IV 2.618
  
V 2.431
  
VI 2.160
  
VII 2.058
  
VIII 1.924
  
Els torns de 22.00 a 6.00 hores de les nits del 24 al 25 de desembre i del 31 de desembre a l'1 de gener meritaran este plus.
  
Article 17. Plus de borsa de treball
  
A les factories de Buñol i Sant Vicent del Raspeig i de conformitat amb allò que contenen els acords sobre borsa de treball firmats amb els representants sindicals d'estos centres, es pagarà als treballadors destinats a realitzar treballs en l'esmentada borsa, un plus de 448 pessetes el 1999, per cada dia de treball en esta i en les condicions de funcionament, compensació i absorció del dit plus que en els mencionats acords es contenen, els quals queden vinculats al present conveni a efectes de retribució i exigibilitat.
  
Article 18. Plus de jornada partida
  
Per als treballadors que d'octubre a juny, ambdós inclusivament, desenrotllen el seu treball en jornada de matí i vesprada, durant els 9 mesos d'esta jornada, i intensiva, la resta, se'ls abonarà el 1999 la quantitat de 8.526 pessetes per empleat i mes. Per a l'any 2000, este import serà de 9.580 pessetes per empleat i mes.
  
Així mateix, s'abonarà al mes de setembre a cada empleat un plus d'idèntica quantia com a mitjana de plus de vacances, que totalitzaran 10 plus anuals.
  
Per acord de les parts, la suma d'estos 10 plus (85.260 pessetes per al 1999, i 95.800 pessetes per al 2000), serà prorratejada en els 12 mesos de l'any.
  
Este plus deixarà de percebre's si el treballador passa a un règim de treball en què la seua jornada no siga partida en matí i vesprada.
  
Article 19. Plus d'horari fix de 6.00 a 14.00 i/o 14.00 a 22.00 hores
  
Els treballadors, quan presten servei en horari fix de 6.00 a 14.00 hores i/o de 14.00 a 22.00 hores, percebran un plus el valor del qual s'establix en 4.300 pessetes brutes mensuals per al 1999 i 5.127 pessetes per al 2000.
  
Quan els treballadors presten serveis en torn rigorós i horari de 6.00 a 14.00 hores, de 14.00 a 22.00 hores i de 22.00 a 6.00 hores, estaran exceptuats de l'abonament d'este plus.
  
Article 20. Plus ordinari
  
S'establix per a 1999 un plus de 3.140 pessetes mensuals per a tots els treballadors que integren l'àmbit personal d'este conveni.
  
Article 21. Plus de conveni
  
Tots els treballadors inclosos en l'àmbit d'aplicació d'este conveni, percebran en cada una de les dotze mensualitats un plus pels imports que s'indiquen a continuació:
  
 Import mensual Import anual
  
Any 1999 3.300 39.600
  
Any 2000 6.417 77.000
  
Any 2001 9.319 148.081
  
Any 2002 74.665 945.000
  
Article 22. Hores extraordinàries
  
22.1 Classificació de les hores extres
  
Als efectes d'allò que s'ha previst en les normes legals vigents, es pacta la següent classificació de les hores extraordinàries:
  
a) Hores de força major:
  
- Avaries en forns.
  
- Avaries en maquinària auxiliar de forns.
  
- Avaries en molins de ciment i maquinària auxiliar per falta de ciment i/o càrrega de vaixells.
  
- Avaries en maquinària de càrrega a granel i envasament per necessitats d'embarcaments.
  
- Avaries en centrals elèctriques i xarxa de distribució.
  
- Avaries en mòlta i alimentació de carbó a forns.
  
b) Hores extres estructurals:
  
- Càrrega a granel i envasament per necessitats d'embarcaments.
  
- Neteja de línia de 132 kV.
  
- Avaries de depòsit i xarxa de distribució d'aigua per necessitats del procés de fabricació.
  
- Avaries en filtres.
  
- Càrrega i explosió de voladures.
  
- Reparació de pales i/o camions per falta de matèries primeres.
  
- Càrrega i/o transport de pedra per falta de matèries primeres.
  
- Avaries en maquinàries de trituració, càrrega i transport per falta de matèries primeres.
  
- Avaries en ponts-grues i vies per necessitat d'alimentació de molins.
  
- Buidatge, repés o càrrega de boles de molins de cru i ciment per necessitats del procés de producció.
  
- Buidatge, repés o càrrega de boles de molins de cru i ciment per avaries greus.
  
- Transport i alimentació de cru per a alimentació de forns per avaries.
  
- Neteja d'anells i ciclons.
  
- Avaries en emmagatzemament i alimentació de fuel a forns sense combustible alternatiu.
  
- Avaries en parcs d'homogeneïtzació de carbó i cru per falta d'alimentació.
  
- Descàrrega de vaixells i/o ferrocarril de combustible i matèries primeres.
  
- Per falta de relleu en el seu torn.
  
- Per cobrir baixes per necessitats del procés de producció.
  
- Avaries de material mòbil i màquines auxiliars de fabricació per necessitats del procés de producció.
  
- Avaries en màquines eina de tallers per necessitats del procés de producció.
  
- Avaries en edificis i instal·lacions de fabricació per motius urgents.
  
- Avaries en bàscules de pes sense substitució alternativa.
  
- Control i pesada de càrrega i descàrrega de vaixells.
  
- Control de qualitat laboratoris per embarcaments.
  
- Neteges per necessitats urgents de manteniment.
  
- Reparacions urgents per serveis socials.
  
- Avaries molins de cru i maquinària auxiliar per falta d'alimentació de forn.
  
Als efectes dels apartats A i B, s'entén per avaria la parada d'una màquina o instal·lació provocada per una causa fortuïta.
  
c) Totes les altres hores extraordinàries no incloses en els dos apartats anteriors seran considerades, a tots els efectes, com a hores extraordinàries comunes.
  
Es realitzaran les hores extres imprescindibles per al normal procés de producció.
  
La direcció de l'empresa informarà mensualment el comité d'empresa i els delegats sindicals sobre el nombre d'hores extraordinàries realitzades, especificant-ne les causes i, si és procedent, la distribució per seccions.
  
Així mateix, d'acord amb esta informació i amb els criteris més amunt assenyalats, l'empresa i els representants legals dels treballadors determinaran el caràcter i la naturalesa de les hores extraordinàries, de conformitat amb allò que s'ha pactat en els convenis col·lectius, i ho notificaran mensualment a l'autoritat laboral als efectes de complir amb allò que s'ha establit en la normativa vigent sobre cotització a la Seguretat Social.
  
Qualsevol treballador que realitze hores extres, bé pel seu sistema de treball, com pel de lliure acceptació, podrà tindre l'opció de gaudi d'estes en descansos. L'equivalència de descansos per este motiu serà d'1,75 hores de descans per cada hora extraordinària treballada.
  
22.2 Valoració de les hores extres
  
Els valors de les hores extraordinàries per a l'any 1999, d'acord amb allò legalment establit, són les que es troben a continuació:
  
Grup Valor hora extra
  
I 3.220
  
II 2.899
  
III 2.641
  
IV 2.502
  
V 2.323
  
VI 2.063
  
VII 1.967
  
VIII 1.839
  
Article 23. Dietes
  
Queden establides per a 1999 en els següents imports les dietes per desplaçament:
  
A) Dia complet (dormir i dues menjades) 15.575
  
B) Dormir i una menjada 11.675
  
C) Dues menjades 7.500
  
D) Dormir 7.950
  
E) Una menjada 3.875
  
F) Desdejuni 725
  
Es podran percebre dietes per despeses que el treballador haja de realitzar, per trobar-se al servei de l'empresa, fora del seu domicili.
  
Es percebran dietes de dinar i sopar quan el treballador es trobe al servei de l'empresa i fora de la seua localitat de residència, després de les 14.00 hores per als dinars i de les 21.00 hores per al sopar, o bé que a causa de reunions convocades per l'empresa, estes acaben després de les dites hores, encara que siga a la localitat del domicili de l'empleat.
  
Es percebrà dieta de desdejuni quan un treballador, per haver de prestar serveis per compte de l'empresa en una localitat fora de la seua residència, isca del seu domicili abans de les 8.00 hores. També es percebrà cada dia que dure l'absència per treball per a l'empresa fora del seu domicili, juntament amb la dieta que corresponga.
  
En casos degudament justificats, els directors podran decidir que determinat personal, en viatges concrets, vagen a despeses justificades per a hostalatge en comptes de a dietes.
  
Article 24. Quilometratge
  
Amb efectes econòmics de l'1 de gener de 1999 les pessetes/quilòmetre queden establides com seguix:
  
Automòbils gasolina Automòbils gasoil
  
Ptes./km Ptes./km
  
35 33
  
El préstec destinat al personal de vendes per a adquirir un nou vehicle serà d'1.000.000 de pessetes que es tornarà en cinc anys, amb l'interés legal dels diners, a càrrec del sol·licitant, i amb el tractament fiscal que establisca la normativa vigent en esta matèria.
  
Article 25. Gratificació de direcció
  
Els empleats que ocupen llocs de treball inclosos en els grups I, II i III, que no hagen pactat individualment les seues condicions retributives brutes anuals, d'acord amb allò que s'ha establit en el paràgraf quart de l'article 2 del present conveni, independentment de les retribucions pactades en este, les quals es consideraran com a mínimes, la Direcció de la companyia d'acord amb l'especial capacitació, mèrits, responsabilitat i dedicació a la seua comesa, fixarà lliurement unes gratificacions de direcció que es pagaran juntament amb les retribucions mensuals i amb ocasió de les gratificacions extraordinàries de Nadal, juliol i beneficis. Tindran la mateixa consideració que el sou, amb a tots els efectes.
  
Article 26. Fons d'Acció Social
  
El Fons d'Acció Social (FAS) agrupa durant la vigència del present conveni els següents conceptes econòmics:
  
1. Ajuda d'estudis.
  
2. Complements de malaltia.
  
3. Complements d'accidents.
  
4. Complements personal passiu.
  
5. Medicina d'empresa.
  
6. Formació professional.
  
7. Cultura i esports.
  
8. Plus de transport.
  
9. Lot de Nadal.
  
10. Compensació quota supermercat oficines València i bo economat fàbrica de Sant Vicent del Raspeig.
  
11. Prima de l'assegurança col·lectiva d'accidents i vida.
  
12. Dia del Jubilat.
  
13. Fons de préstecs.
  
14. Gratificació per jubilació.
  
26.1 Ajuda d'estudis
  
L'import d'estes ajudes el 1999 serà el següent:
  
(Es considerarà la situació més favorable d'edat o curs a realitzar).
  
No serà possible obtindre ajuda, en un mateix curs acadèmic, per més d'una matrícula, i es podrà optar per la de major import.
  
Per a fills de treballadors en actiu o jubilats amb deficiències físiques o psíquiques o sensorials reconegudes per la Seguretat Social en grau superior al 33%, s'establix una ajuda de quantia mensual igual al complement mínim.
  
Les ajudes d'estudis s'abonaran després de convocades les sol·licituds i després de la presentació prèvia de la matrícula del curs que se seguirà.
  
No correspondrà el pagament d'una ajuda d'estudis per un curs sobre el qual ja haguera sigut concedida, llevat dels casos de l'ensenyament obligatori (de 3 a 16 anys, ambdós inclusivament) que amb la presentació de justificant que es cursen estudis, es pagarà l'ajuda encara que corresponga a un curs ja percebut.
  
Les anteriors ajudes estan establides per a treballadors i/o fills de treballadors. Independentment d'estes, l'empresa té establits uns premis d'estudis, només per a treballadors, que s'aplicaran, com en anys anteriors, amb l'augment corresponent a este conveni.
  
26.2 Complements de malaltia
  
En els casos d'incapacitat temporal, en la primera baixa de l'any, el treballador percebrà el 75% del salari de conveni, antiguitat i gratificació de direcció durant els tres primers dies.
  
Quan la mitjana d'absentisme anual dels tres centres afectats per este conveni el 31 de desembre de cada any, fora major al 5%, l'empresa abonarà al treballador des de l'onzé dia (11é) el complement necessari perquè, addicionat a la quantitat percebuda per incapacitat temporal de la Seguretat Social, este complete les seues retribucions totals de salari conveni, antiguitat, gratificació de direcció, plus, i retribucions ad personam, que haguera cobrat estant treballant normalment, tot això mentre mantinga els seus vincles laborals amb l'empresa.
  
Quan la mitjana d'absentisme és major al 4,5% i igual o menor al 5%, l'empresa abonarà al treballador des del cinqué dia de baixa el mencionat complement.
  
Quan la mitjana d'absentisme és igual o menor al 4,5%, l'empresa abonarà al treballador este complement des del primer dia de la baixa.
  
Sempre que es preveja que la mitjana d'absentisme de l'any serà igual o inferior al 4,5%, el complement s'abonarà des del mes de gener i des del primer dia de baixa, i es regularitzarà si esta mitjana superara el 4,5%, el 31 de desembre, en el rebut de nòmina del treballador del mes de gener de l'any següent.
  
En les situacions d'invalidesa temporal derivades d'accident no laboral o malaltia comuna per intervenció quirúrgica o amb un tractament que requerisca internament en centre hospitalari, el complement s'abonarà des del primer dia.
  
26.3 Complements d'accidents
  
L'empresa abonarà al treballador des del primer dia de la seua baixa per accident un complement necessari perquè addicionat a la quantitat que li corresponga percebre de la mútua d'accidents o de la Seguretat Social, el treballador complete les seues retribucions totals de salari conveni, antiguitat, gratificació de direcció, plus, i retribucions ad personam, que haguera cobrat treballant normalment, tot això mentre mantinga els seus vincles laborals amb l'empresa.
  
En ambdós complements, malaltia i accidents, es tindran en compte els increments de conveni col·lectiu sobre els conceptes salarials descrits i que repercutiran per al càlcul dels dits complements. Així mateix, qualsevol treballador de baixa per malaltia o accident i tenint en compte el que s'ha establit en els articles precedents, haurà de percebre la mateixa quantia que haguera percebut estant treballant.
  
26.4 Complements personal passiu
  
Els actuals complements de jubilació, invalidesa, viduïtat i orfandat que l'empresa paga mensualment al personal passiu, tindran des de l'1 de gener de 1999 un 1,8% d'increment, i s'hi actualitzaran amb efectes de l'1 de gener del 2000, si el IPC de 1999 excedira de l'1,8%, en la diferència entre ambdós paràmetres. En el cas que es produïra esta última circumstància, l'actualització no tindrà efectes retroactius. El complement mínim per a 1999 serà de 24.814 pessetes/mes (14 pagues any), i el complement màxim de 196.930 pessetes/mes (14 pagues any), i s'incrementarà anualment, a partir del 2000, ambdós límits en el mateix percentatge que s'aplique a estos complements.
  
A partir de l'1 de gener del 2000, les quantitats corresponents als dits complements s'incrementaran en un 1,8%. En el cas que el IPC del 2000 excedira de l'1,8%, s'aplicarà la mateixa clàusula d'actualització assenyalada en el paràgraf anterior.
  
Des de l'1 de gener de l'any 2001, estos complements s'incrementaran en un 1,8%. En el cas que el IPC del 2001 excedira de l'1,8%, s'efectuarà una revisió de les mencionades quantitats amb efectes de l'1 de gener del 2001, per la diferència entre els dos paràmetres, i s'abonaran les diferències que hi pogueren correspondre.
  
Igualment, amb efectes de l'1 de gener del 2002, estos complements s'incrementaran en un 1,8%. En el cas que el IPC del 2002 excedira de l'1,8%, s'efectuarà una revisió de les esmentades quantitats amb efectes de l'1 de gener del 2002, per la diferència entre els dos paràmetres, i es pagaran les diferències que pogueren correspondre.
  
La percepció dels complements de jubilació i invalidesa, serà incompatible amb la prestació de serveis, per compte propi o d'un altre, en relació laboral, mercantil o professional, i també formar part dels òrgans d'administració de societats mercantils, l'activitat dels quals concórrega amb la desenrotllada per Valenciana de Cementos, SA.
  
Per a l'assignació de nous complements de viduïtat i orfandat caldrà ajustar-se a allò que es regula en l'article 22.5 del XVI Conveni Col·lectiu el qual es transcriu a continuació:
  
«Article 101. Gratificacions a viudes i orfes
  
Les viudes dels productors que moren estant en actiu a l'empresa percebran una gratificació mensual del 45% del salari comprés en l'article 9 del present conveni, d'acord amb el grup de qualificació, més un 5% per cada fill menor de 18 anys que visca al seu càrrec, fins que complisquen l'esmentada edat.
  
En el cas que no hi haja cònjuge sobrevivent, però sí orfes menors de 18 anys, la pensió de viduïtat que corresponguera a la mare s'assignarà als orfes, que continuaran percebent-la juntament amb la d'orfandat, fins que complisquen l'edat de 18 anys.
  
El dret al cobrament d'estes gratificacions s'extingirà si així mateix s'extingix el dret al cobrament de la pensió de viduïtat o orfandat que assigne la mutualitat.
  
Les viudes de productors jubilats o pensionistes d'invalidesa percebran de l'empresa una gratificació del 60% del complement de jubilació o invalidesa que tinguera assignat el productor per l'empresa.
  
Les pensions de viduïtat assignada per l'empresa en este article, tindran, en tot cas, com a límit màxim el 75 per 100 del salari brut real anual que percebera el productor en actiu al moment de la seua mort, o bé de la quantitat que per pensió de la mutualitat i complement de l'empresa tinguera el jubilat o pensionista d'invalidesa.
  
Quan hi haja fills menors de 18 anys, el límit màxim del 75% del salari brut real anual a què es referix el paràgraf anterior, es considerarà ampliat en un 5% més per cada fill menor de la dita edat, i es deduirà progressivament este límit a mesura que els fills arriben als 18 anys. Este límit ampliat per fills menors tindrà, en tot cas, el límit màxim del 100% del salari brut real anual que el productor percebia de l'empresa.
  
En el cas que a la mort dels pares quede algun fill afecte d'anormalitat que li done dret a percebre pensió vitalícia de la Seguretat Social, l'empresa li continuarà abonant la gratificació d'orfandat, encara que siga major de 18 anys, i mentre continue tenint dret a aquella pensió de la Seguretat Social.
  
Estes pensions i els seus límits tindran efectivitat a partir de l'aprovació d'este reglament, i les pensions causades amb anterioritat continuaran regint-se per les normes que regularen la seua concessió.»-
  
Amb efectes des de l'1 de gener de 1999, els increments per fills menors de 18 anys, s'estendran fins als 21 anys, quan el fill no realitze treball remunerat, o quan, tot i realitzar-lo, els ingressos que obtinguen, en còmput anual, resulten inferiors al 75% del salari mínim, també en còmput anual; o fins als 23 anys si no sobrevisquera cap dels pares.
  
Per sentència número 183 del Jutjat Social número 7 d'Alacant, el 1989 es precisà que per al límit del 75% s'agafarien els ingressos que per viduïtat es perceberen de l'Institut Nacional de la Seguretat Social, per la qual cosa el complement de viduïtat de l'empresa seria la diferència entre les dites percepcions de l'Institut Nacional de la Seguretat Social i el 75% del salari brut real anual que percebia el productor actiu en el moment de la seua mort.
  
26.5 Medicina d'empresa
  
S'atendran a càrrec d'este apartat i dins del pressupost del Fons d'Ajuda Social les despeses extraordinàries dels serveis mèdics d'empresa dels tres centres.
  
26.6 Formació professional
  
S'inclouen en este apartat els imports dels contractes per a la formació i en pràctiques, a més a més dels diversos cursos i activitats de formació que es programen.
  
El Departament de Formació programarà els cursos i les accions formatives en les àrees i especialitats que desenrotllen el grau de qualificació necessari per al millor acompliment dels llocs de treball.
  
26.7 Cultura i esports
  
S'atendran a càrrec d'este apartat i dins del pressupost del Fons d'Ajuda Social les despeses de cultura i esports dels tres centres de treball.
  
26.8 Plus de transport
  
Oficines de València i fàbrica de Sant Vicent del Raspeig (Alacant): el plus corresponent a tots els treballadors d'oficines de València i fàbrica de Sant Vicent del Raspeig (Alacant), se'ls abonarà en rebut de salaris, en les dotze mensualitats de l'any, a raó de 5.817 pessetes.
  
Fàbrica de Buñol (València): l'empresa abonarà a la Cooperativa Valenciana de Consumo de Productores de Cemento de Buñol una quantitat mensual equivalent a multiplicar el mencionat plus de transport individual mensual de 5.817 pessetes per la plantilla mitjana mensual de fàbrica de Buñol.
  
La Cooperativa passarà a l'empresa un informe trimestral amb les despeses i amortitzacions d'este servei.
  
26.9 Lot de Nadal
  
L'empresa garantix el manteniment del lot actual quant a qualitat i quantitat del contingut, i es regirà per les normes d'anys anteriors. (13.075 pessetes).
  
Igualment, es mantindrà el lot per al personal passiu, amb els criteris actuals de qualitat i quantitat.
  
26.10 Compensació quota supermercat oficines de València i bo economat de la fàbrica de Sant Vicent del Raspeig
  
Com a conseqüència de la desaparició del supermercat amb què l'empresa tenia subscrit un contracte perquè el personal d'oficines de València adquirira productes a millor preu, s'establix, com a compensació per este fet, la quantitat de 1.222 pessetes per a 1999 per empleat i mes.
  
Com a substitució de la prestació de serveis de l'economat laboral de la fàbrica de Sant Vicent del Raspeig, s'establix un bo anual per a 1999, que per al personal actiu serà de 22.396 pessetes i es pagarà mitjançant xec al mes de desembre. Tot de conformitat amb les actes del dit acord de dates 31 de juliol de 1998 i 21 d'abril de 1999.
  
26.11 Prima de l'assegurança col·lectiva d'accidents i vida
  
La Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA té subscrita una pòlissa complementària de vida i accidents amb una companyia asseguradora, per a cobrir els riscos dels seus treballadors que més avall s'especifiquen i percebre les quantitats que per estos s'indiquen, la gestió i seguiment dels quals anirà a càrrec de la Comissió d'Assegurances, que està formada per un representant de l'empresa, dos representants per cada fàbrica i un d'oficines de València.
  
Els capitals seran els vigents en la data de la declaració d'incapacitat.
  
Les garanties i capitals a partir de la firma del conveni són els següents:
  
 Per pòlissa Per pòlissa
  
 d'accidents de vida
  
Mort:
  
Per accident laboral 7.051.475 1.540.635
  
Per accident de circulació 3.419.359 1.540.635
  
Per accid. no laboral 2.437.196 1.540.635
  
Per causes de malaltia.. 1.540.635
  
Invalideses:
  
gran invalidesa
  
Per accident laboral 90.351.702 1.426.499
  
Per accident de circulació 92.721.872 1.426.499
  
Per accident no laboral 6.313.421 1.426.499
  
Per causa de malaltia 1.426.499
  
Incapacitat permanent absoluta
  
Per accident laboral 54.850.137 1.426.499
  
Per accident de circulació 7.217.015 1.426.499
  
Per accident no laboral 3.078.759 1.426.499
  
Per causes de malaltia... 1.426.499
  
Incapacitat permanent total
  
Per a professió habitual
  
Per accident laboral 6.388.621 1.426.499
  
Per accident de circulació 4.524.545 1.426.499
  
Per accident no laboral 2.684.900 1.426.499
  
Per causa de malaltia.... 1.198.267
  
Incapacitat permanent parcial
  
Per accident laboral 29.107.723 La indemnització a cobrar per
  
Per accident de circulació 9.414.986 pòlissa d'accident serà igual a
  
Per accident no laboral 3.252.455 la quantitat reconeguda i pagada per la SS amb els límits
  
 màxims que s'indiquen.
  
Lesions permanents Límit La indemnització a cobrar
  
no invalidants màxim per lesions, mutilacions
  
Per qualsevol classe d'accidents 3.423.629 o deformacions que siguen
  
pagades per barem per
  
 la Seguretat Social - conseqüència d'accident
  
. serà igual a multiplicar
  
 per 10 la quantitat assignada per
  
 la SS, amb el límit que s'indica.
  
Les quantitats que per a cada contingència ací s'establixen, tant per a la pòlissa d'accidents com per a la de vida, es revaloraran els anys 2000, 2001 i 2002 en els percentatges d'increment salarial pactats per als dits anys.
  
L'empresa lliurarà el certificat individual de l'assegurança de vida emés per la companyia asseguradora en el primer trimestre de cada any.
  
Les especificacions i definicions dels graus d'invalidesa seran les contingudes en el Reial Decret 1/1994, de 20 de juny, i en l'article 8.5 de la Llei 24/1997.
  
Amb independència de les anteriors circumstàncies assegurades, l'empresa contractarà una pòlissa d'assegurança per accident de circulació en desplaçament diari al treball, per al personal que treballava en les antigues oficines centrals i que en l'actualitat presta els seus serveis a la fàbrica de Buñol.
  
Estes pòlisses només seran aplicables al personal de l'empresa mentre hi mantinga la seua vinculació laboral.
  
26.12 Dia del Jubilat
  
Es destina per a 1999 la quantitat de 6.522 pessetes per jubilat de cada centre de treball per a la celebració als esmentats centres d'este homenatge.
  
26.13 Fons de préstecs
  
El Fons de préstecs que té establit l'empresa per als seus empleats tindrà el 1999 els següents límits:
  
Oficines de València 2.000.000 PTA
  
Fàbrica de Sant Vicent del Raspeig (Alacant) 39.352.937 PTA
  
Fàbrica de Buñol (València) 22.784.730 PTA
  
S'establix que els préstecs individuals tindran una quantia màxima de 300.000 pessetes.
  
El comité de cada centre de treball informarà sobre les circumstàncies que concorren en cada cas per a la concessió d'estos préstecs, tenint en compte que entre l'acabament de la devolució d'un préstec i la sol·licitud d'un altre nou per un mateix treballador, ha de mitjançar un període no inferior a tres mesos.
  
26.14 Gratificació per jubilació
  
Qualsevol treballador que es jubile entre els 60 i 65 anys (ambdós inclusivament) percebrà en el moment de la seua baixa una gratificació de 433.292 pessetes.
  
27. Increments salarials per als anys 1999, 2000, 2001 i 2002
  
El 1999 l'increment salarial serà l'1,8% que s'aplicarà a tots els conceptes econòmics des de l'1-1-99, llevat d'aquells conceptes per als quals s'haja fixat un import específic.
  
Per als anys 2000, 2001 i 2002, tots els conceptes econòmics s'incrementaran en un 1,8% respecte dels imports de l'any precedent, actualitzats o revisats, si és el cas, exceptuant-ne aquells conceptes per als quals s'haja fixat un import específic.
  
28. Clàusules d'actualització per a 1999-2000 i de revisió per a 2001-2002
  
Any 1999: en el cas que l'increment anual del IPC registre el 31 de desembre de 1999 un creixement superior al 2%, s'efectuarà una actualització de tots els conceptes salarials i extrasalarials del present conveni, per la diferència entre ambdós paràmetres, amb efectes des de l'1 gener de l'any 2000.
  
Any 2000: en el cas que l'increment anual del IPC registre el 31 de desembre del 2000 un creixement superior al 2%, s'efectuarà una actualització de tots els conceptes salarials i extrasalarials del present conveni, per la diferència entre ambdós paràmetres, amb efectes des de l'1 de gener de l'any 2001.
  
Any 2001: en el cas que l'increment anual del IPC registre el 31 de desembre del 2001 un creixement superior al 2%, s'efectuarà una revisió salarial amb efectes de l'1 de gener del dit any, per la diferència entre ambdós paràmetres, que s'aplicarà a tots els conceptes salarials i extrasalarials del present conveni.
  
Any 2002: en el supòsit que l'increment anual del IPC registre el 31 de desembre del 2002 un creixement superior al 2%, s'efectuarà una revisió salarial amb efectes de l'1 de gener del dit any, per la diferència entre ambdós paràmetres, que s'aplicarà a tots els conceptes salarials i extrasalarials del present conveni.
  
Tant l'actualització com la revisió es portarà a cap, si és procedent, una vegada que l'Institut Nacional d'Ocupació constate oficialment el IPC de cadascun dels anys, i si és procedent abonar diferències salarials pels anys 2001 i 2002, s'abonaran en una sola paga, en el termini màxim d'un mes després que es coneguen els dits índexs.
  
Capítol III
  
Jornada de treball
  
Article 29. Jornada laboral
  
El 1999 s'establix una jornada laboral màxima de 1.792 hores, respectant-se aquelles jornades anuals inferiors que es realitzaven.
  
L'any 2000 la jornada laboral màxima serà de 1.784 hores.
  
Per a l'any 2001 la jornada laboral màxima serà de 1.776.
  
Per a l'any 2002 la jornada laboral màxima es fixa en 1.768 hores.
  
Per al personal que té distinta jornada laboral a l'estiu i que a l'hivern, es computarà durant la vigència d'este conveni una jornada anual màxima de treball de 1.934 hores, incloses en este còmput les vacances.
  
El personal que té jornada intensiva d'estiu en cada un dels tres centres, podrà efectuar durant els nou mesos de l'any en què no es gaudix de jornada intensiva, una jornada setmanal amb el nombre d'hores necessàries per a lliurar la vesprada de divendres. La jornada intensiva d'estiu abraça des del 15 de juny al 20 de setembre ambdós inclusivament. Per al còmput d'esta jornada, l'empresa abonarà en el comptador de temps de cada treballador 15 minuts per dia laborable, incloses les vacances.
  
En aquells departaments on l'organització del treball ho permeta, es podran pactar jornades continuades mitjançant acord amb el responsable del departament i autorització del director de la fàbrica o centre de treball.
  
Es consideraran dins de les indicades 1.792 hores anuals els intervals per a esmorzar, que s'establixen en 20 minuts per a jornades continuades de 8 hores i en 15 minuts per a jornades entre 5 i 8 hores.
  
L'inici i l'acabament de la jornada de treball, i també l'inici i el final dels 20 o 15 minuts d'interval per a esmorzar, es controlarà amb mitjans de control i/o avisos que fixarà l'empresa, adaptats a les seccions de treball corresponents.
  
Els períodes compensatoris de descans es gaudiran fora dels 5 mesos de període de vacances, i es podrà avançar en el primer quadrimestre de l'any part del descans compensatori que es preveja. No obstant això, en aquells casos en què per les circumstàncies d'organització de l'empresa es pogueren unir períodes compensatoris als períodes de vacances, es procurarà fer-ho així. Per als casos especials que haja de ser establit un servei fora dels horaris normals, es tractarà directament entre la direcció i el comité d'empresa de cada centre.
  
El control i còmput de la jornada es verificarà trimestralment en termes de mitjana.
  
Article 30. Vacances
  
Els dies de vacances laborables, per a tot el personal acollit a este conveni, s'establixen en 25 dies, de dilluns a dissabte, i es computarà un màxim de quatre dissabtes.
  
Les vacances es regiran per les següents normes:
  
1a. S'establixen cinc períodes obligatoris de vacances des del primer dia hàbil de maig a la primera setmana d'octubre, ambdós inclusivament, en els quals l'adscripció dels treballadors a cada un serà del següent manera:
  
a) S'intentarà atendre les peticions del personal dins de cada secció si hi ha acord entre els components de la secció amb el seu encarregat, el qual lliurarà les llistes corresponents, excloent-hi expressament concedir vacances en l'última quinzena de desembre a tot el personal que d'esta forma perjudique el seu corresponent vacacioner.
  
D'una altra manera:
  
b) El primer any li correspondrà triar al més antic dins de cada grup, el segon any triarà el que el seguisca en antiguitat, i així successivament de forma rotativa.
  
2a. Els grups de vacances per als restants mesos, des de l'1 de gener fins a l'última setmana d'abril, ambdós inclusivament, i des de la primera setmana d'octubre fins a l'últim dia hàbil de desembre, seran cobertes pels següents treballadors:
  
a) Pels treballadors de nou ingrés, en els contractes individuals dels quals s'acorde esta circumstància.
  
b) En cas de no cobrir-se els torns d'estos períodes amb el personal de nou ingrés, se sol·licitaran voluntaris fins a cobrir les necessitats dels torns, per a realitzar les seues vacances en els mencionats períodes.
  
c)Als treballadors voluntaris, quan gaudisquen les seues vacances als mesos indicats més avall, se'ls pagarà com a quantitat extra els següents imports:
  
Gener i febrer 46.084 PTA
  
Març i desembre 30.723 PTA
  
Abril 23.723 PTA
  
Queda ben entés, que este increment només correspon als voluntaris d'este apartat b), no als de nou ingrés especificats en l'apartat a) d'este mateix apartat 2n.
  
3a. En el cas que alguns treballadors dels que s'especifiquen en l'apartat 1r cobriren part de les seues vacances, amb l'aprovació de l'empresa, als mesos assignats en l'apartat 2n c), se'ls pagarà una quantitat extra proporcional als dies gaudits de vacances dins d'estos períodes i d'acord amb l'apartat anterior.
  
4a. Tots els treballadors inclosos en seccions que, per permetre-ho l'organització de l'empresa, planifiquen les seues vacances dins del període normal de l'apartat 1r, no tindran dret als augments establits en l'apartat 2n, llevat que l'empresa oferisca i el treballador accepte realitzar les seues vacances fora d'este període.
  
5a. Al mes de desembre de cada any i d'acord amb l'anterior, es confeccionaran les llistes de vacances, que es donaran a conéixer al comité de centre, i seran exposades als taulers d'anuncis.
  
6a. Si en algun departament o secció l'empresa necessitara organitzar les vacances en un període major al pactat en l'apartat 1r, serà necessari l'acord amb el comité d'empresa del centre de treball corresponent, i tot això amb la intenció que no supose increment de plantilla en el departament o secció en qüestió per motius de l'organització de les vacances anuals.
  
7a. Per a tot el personal que gaudisca les seues vacances en el període obligatori, en el cas que cause baixa per malaltia, accident o permisos retribuïts, interromprà les dites vacances i tornarà a gaudir-les als mesos en què no són d'obligatorietat. Este apartat serà d'aplicació sempre que la no interrupció de les seues vacances perjudique un company.
  
Article 31. Retribució de vacances del personal que percep plus de lloc de treball
  
En els supòsits de personal destinat a llocs de treball en què es perceben plus, a l'inici de les vacances se'ls calcularà la mitjana de les retribucions salarials percebudes en els tres mesos anteriors i la quantitat resultant se'ls abonarà en el rebut de salaris com a mitjana d'estos plus.
  
Article 32. Festes
  
Com en anys anteriors, l'empresa té establides 16 festes que corresponen al 1999:
  
- Les 12 festes corresponents a 10 de les festes nacionals publicades en el Boletín Oficial del Estado i a 2 festes establides per la Comunitat Autònoma Valenciana.
  
- Les 2 festes locals per a cada centre, aprovades per les delegacions de treball respectives.
  
- Les 2 festes que establix el conveni.
  
32.1 Les festes nacionals són les següents:
  
- 1 de gener. Any Nou.
  
- 6 de gener. Epifania del Senyor.
  
- 19 de març. Sant Josep.
  
- 2 d'abril. Divendres Sant.
  
- 1 de maig. Festa del Treball.
  
- 12 d'octubre. Festa Nacional d'Espanya.
  
- 1 de novembre. Tots Sants.
  
- 6 de desembre. Dia de la Constitució Espanyola.
  
- 8 de desembre. Immaculada Concepció.
  
- 25 de desembre. Nativitat del Senyor.
  
32.2 Les festes establides per la Comunitat Autònoma Valenciana per a 1999 són les següents:
  
- 5 d'abril. Dilluns de Pasqua.
  
- 9 d'octubre. Dia de la Comunitat Valenciana.
  
32.3 Les 2 festes locals per a cada centre de treball per a 1999 són les següents:
  
Oficines de València:
  
- 22 de gener. Sant Vicent Màrtir.
  
- 12 d'abril. Sant Vicent Ferrer.
  
Fàbrica de Sant Vicent del Raspeig:
  
- 12 d'abril. Sant Vicent Ferrer.
  
- 13 d'abril. Segon dia de Sant Vicent.
  
Fàbrica de Buñol:
  
- 25 d'agost. La Tomatina.
  
- 26 d'agost. Sant Lluís Bertran.
  
32.4 Les 2 festes per centre de treball que establix el conveni d'empresa seran les següents el 1999:
  
Oficines de València:
  
- 11 d'octubre.
  
- 7 de desembre.
  
Fàbrica de Sant Vicent del Raspeig:
  
- 24 de juny.
  
- 16 de juliol.
  
Fàbrica de Buñol:
  
- 18 de març.
  
- 27 de desembre.
  
32.5 Per al personal tècnic i administratiu es mantenen les set vesprades lliures en oficines de València (vesprada anterior a Reis, tres vesprades anteriors a Sant Josep i 24, 27 i 31 de desembre) i les tres vesprades lliures de fàbriques (vesprada anterior a Reis, vesprada del tercer dia de Pasqua i la vesprada del 27 de desembre per a fàbrica de Sant Vicent del Raspeig (Alacant), i les tres vesprades anteriors a Sant Josep per a la fàbrica de Buñol (València), i també les vesprades del 24 i 31 de desembre per als tres centres de treball i per a l'esmenat personal).
  
32.6 El personal que treballa a torns continus tindran els descansos setmanals que per la seua lletra els corresponguen. Per al personal de torn al qual coincidisca un dia festiu amb un dels seus dies de descans, l'empresa el compensarà donant-li un altre dia de descans, si és possible, en el seu cicle o en el seu lloc, addicionant-lo al seu període de vacances. S'incorpora al text d'este apartat la interpretació feta per les parts firmants del punt 9 de l'acta de data 2 de març de 1994 de la Comissió d'Interpretació i Vigilància.
  
32.7 Als anys 2000, 2001 i 2002, els dies festius per conveni es determinaran en reunió de la Comissió d'Interpretació i Vigilància del Conveni, que tindrà lloc el primer mes dels dits anys.
  
Article 33. Permisos retribuïts
  
Qualsevol productor tindrà dret a què se li concedisquen els dies naturals de permís que s'indiquen, per les causes que a continuació s'assenyalen, amb l'abonament de la total retribució, inclosos els plus ad personam que tinguen reconeguts, després de l'avís previ, en la mesura del possible, i la posterior justificació:
  
1. Matrimoni: quinze dies.
  
2. Naixement d'un fill: tres dies, dels quals, dos hauran de ser laborables i un d'estos dies es podrà utilitzar durant els 15 dies posteriors al naixement.
  
3. Malaltia greu de cònjuge, pares, fills i pares polítics: dos dies. En cas de continuar esta malaltia greu, fins a tres dies més, després de l'informe previ del metge d'empresa i la sol·licitud a la Direcció.
  
4. Malaltia greu de germans, iaios i néts: dos dies. En cas de continuar esta malaltia greu poden atorgar-se dos dies més, després de l'informe previ del metge d'empresa i la sol·licitud a la Direcció.
  
5. Mort de cònjuge, fills, pares i germans: tres dies. En cas d'ocórrer la mort fora de la localitat, podran atorgar-se fins a dos dies més.
  
6. Mort de iaios, néts, oncles o familiars polítics ?pares, germans o fills polítics-: dos dies. En cas que la mort siga fora de la localitat, podran atorgar-se fins a dos dies més.
  
Mort de iaios i oncles polítics, si la mort es produïx a la localitat: un dia de permís. Si la mort és fora de la localitat: dos dies de permís.
  
7. Exàmens oficials per a l'obtenció de títols oficials que milloren el nivell professional del treballador: el temps necessari per a efectuar-los, després de la justificació prèvia que es té normalitzada la matrícula dels estudis dels quals es tracte.
  
8. Pel temps indispensable per al compliment d'un deure inexcusable de caràcter públic i personal.
  
9. Permís de lactància per a fill menor de nou mesos, equivalent a una hora d'absència del treball, fraccionable en dos períodes, o reducció de la jornada de treball en mitja hora, per a atendre la mateixa finalitat. Este permís podrà ser gaudit indistintament per la mare o el pare, en el cas que ambdós treballen.
  
10.Matrimoni d'un fill: un dia. Fora de la província: dos dies.
  
11.Trasllat de domicili: un dia.
  
12. Els permisos sindicals que s'especifiquen en el capítol següent d'este conveni.
  
Capítol IV
  
Assumptes sindicals
  
Article 34. Hores comité d'empresa
  
Els membres dels distints comités d'empresa disposaran de 30 hores mensuals, com a màxim, en còmput anual, transvasables entre els membres del comité i els delegats sindicals dels tres centres de treball d'un mateix sindicat, sense cap límit.
  
Article 35. Delegats de secció sindical
  
En l'àmbit d'este conveni col·lectiu i als centres de treball d'este amb més de 200 treballadors, es reconeix un delegat de secció sindical per a cada sindicat amb representació en el comité d'empresa.
  
Els delegats de secció sindical tindran les mateixes garanties que les establides legalment per als membres del comité d'empresa.
  
A més a més de les funcions del delegat sindical que li són pròpies, podrà assistir a les reunions del comité d'empresa del seu centre i del comité intercentres, i també a les deliberacions del conveni col·lectiu, amb veu, però sense vot.
  
Al centre de treball d'oficines de València, les seccions sindicals legalment constituïdes i reconegudes per l'empresa, podran nomenar un delegat de Secció Sindical amb els drets que li atorga la llei. Estos podran disposar del crèdit horari que els cedisquen els membres del comité d'empresa del seu mateix sindicat.
  
Article 36. Quota sindical
  
Es descomptarà la quota sindical en nòmina, després de la sol·licitud prèvia per escrit de l'interessat, i l'import s'ingressarà en el compte bancari que el sindicat designe.
  
Article 37. Excedències sindicals o polítiques
  
Es concediran excedències en el cas que ho sol·licite l'interessat als treballadors en actiu que tinguen càrrecs sindicals o polítics, d'àmbit local, provincial o superior, ja siga per elecció o per designació, amb la consegüent reserva del lloc de treball, l'antiguitat i la categoria professional.
  
Qualsevol excedent podrà reingressar al seu lloc de treball abans que finalitze l'excedència, si així ho sol·licitara.
  
Es podran acollir al que s'ha establit en este article aquells treballadors que en l'actualitat es troben ja en situació d'excedència política o sindical.
  
Article 38. Comité intercentres
  
Hi ha establit un comité intercentres de 13 membres.
  
Per a l'atenció de despeses sindicals i com a fons econòmic del comité intercentres, s'assigna la quantitat de 3.00.000 de pessetes, que es dotarà per als anys 2000 al 2002, i que es documentaran mitjançant rebuts firmats pel president i el secretari d'este comité i amb el vistiplau del director de Recursos Humans, que seran abonats a càrrec d'este fons per l'empresa.
  
Article 39. Reunions
  
Els comités de centre realitzaran una reunió ordinària mensual amb l'empresa.
  
El comité d'intercentres realitzarà 4 reunions anuals, una cada trimestre, que no computarà per al crèdit d'hores sindicals establit en el present conveni.
  
Capítol V
  
Assumptes diversos
  
Article 40. Plantilles
  
L'empresa té llibertat per a la confecció de les corresponents plantilles d'acord amb les necessitats del personal fix que exigix el procés que constituïx l'objecte de la producció.
  
L'empresa podrà amortitzar lliurement les vacants que es produïsquen per qualsevol causa, sense perjudici de la promoció del personal existent per via d'ascens.
  
En cap cas es podrà obligar l'empresa a l'admissió de nous treballadors a títol del fet que hi haja places o llocs vacants en les seues plantilles.
  
No obstant això, quan es produïsquen necessitats de personal en llocs fixos que no es puguen cobrir d'acord amb allò que s'ha establit en l'article 41, apartat d), del present conveni col·lectiu, o necessitats temporals en el procés de producció, envasament i càrrega a granel, l'empresa es compromet a contractar les persones que s'estimen necessàries.
  
Les incorporacions s'efectuaran a l'empara de les modalitats contractuals existents en la legislació vigent i després del compliment previ de les condicions d'ingrés establides en el present conveni.
  
Qualsevol modificació de les plantilles es farà saber prèviament al comité d'empresa, als efectes corresponents.
  
Article 41. Ingressos
  
S'establixen les següents condicions per a l'ingrés de nou personal de l'empresa:
  
a) Tots aquells treballadors acollits a contractes temporals que hagueren causat baixa, o la causen per decisió de l'empresa, tindran prioritat per al reingrés en esta quan haja d'ingressar personal.
  
b) Els ingressos de nou personal es portaran a efecte per les categories inferiors dins de cada professió.
  
c) No tindran la consideració de fixos de plantilla els aprenents en període de formació professional que, estant inscrits en centres oficials, admeta l'empresa com a estudiants en formació, i les condicions econòmiques dels quals es regularan pel sistema de beca-salari establit per l'empresa.
  
d) Podrà ingressar personal de l'exterior en lloc de superior categoria en els casos en què no es dispose de personal d'interior amb aptituds de capacitat provada per a ocupar les places en qüestió.
  
e) Podrà ingressar personal de l'exterior en casos de necessitat d'una especialitat concreta.
  
f) L'ingrés dels sol·licitants el decidirà l'empresa d'acord amb el resultat dels exàmens, l'aptitud per al lloc i l'informe sobre les condicions personals i professionals de cada aspirant. El comité d'empresa podrà presentar el seu informe sobre els sol·licitants i enviar dos representants als exàmens que es realitzen, i es tindrà en compte el dit informe per a la valoració total.
  
Article 42. Ascensos
  
Els ascensos es portaran a efecte quan hi haja vacant de la categoria superior i sempre que dins del personal de la categoria inferior hi haja qui tinga provada suficient capacitat, sempre segons el parer de l'empresa i/o per mitjà d'exàmens o concursos.
  
En igualtat de condicions ascendirà el més antic de l'empresa.
  
Els ascensos a llocs de comandament seran sempre de lliure designació de l'empresa; no obstant això, es considerarà la possibilitat de poder ocupar la vacant de què es tracte amb personal pertanyent a l'empresa.
  
El comité d'empresa s'assabentarà prèviament dels ascensos, i podrà informar o participar en els exàmens en els mateixos termes de l'apartat f) de l'article anterior.
  
S'establix que un sisé dels treballadors de cada centre de treball, classificats en el grup VIII i que tinguen més de quinze anys d'antiguitat en l'empresa, percebran el salari del grup VII a partir de l'1 de gener de cada any, i assumiran les funcions dels llocs de treball del Grup VII, si és necessari. La promoció s'efectuarà per rigorós ordre d'antiguitat en l'empresa, començant l'1 gener del 1998 i finalitzant l'1 de gener del 2003 per al personal en plantilla el 31 d'octubre de 1997.
  
Article 43. Capacitat disminuïda
  
S'establix que el personal amb capacitat disminuïda declarat com a tal per l'empresa, després de l'informe previ corresponent del metge de l'empresa, podrà ser col·locat en uns altres llocs de treball aptes per a menor capacitat, tot respectant-se les seues percepcions fixes.
  
Article 44. Retribucions
  
Per retribució s'entén la totalitat de percepcions anuals que reben els treballadors. Estarà formada pels següents conceptes:
  
- Sou de conveni.
  
- Antiguitat.
  
- Gratificació de direcció.
  
- Gratificacions extraordinàries de juliol i Nadal.
  
- Paga de tardor.
  
- Paga de beneficis.
  
- Plus nocturn.
  
- Plus dominical. Article 14.
  
- Plus d'interval per a menjar.
  
- Plus dia festiu.
  
- Plus de borsa de treball.
  
- Plus de jornada partida.
  
- Plus d'horari fix
  
- Plus ordinari.
  
- Plus conveni.
  
- Plus transport.
  
Quan per necessitats d'organització del treball es canvie un treballador a un lloc de valoració inferior o de distintes condicions de treball, se li hauran de respectar els següents conceptes:
  
- Sou de conveni.
  
- Antiguitat.
  
- Gratificació de direcció.
  
- Gratificacions extraordinàries de juliol i Nadal.
  
- Paga de tardor.
  
- Paga de beneficis.
  
- Plus ordinari.
  
- Plus conveni
  
- Preu de l'hora extra.
  
- Plus de transport.
  
En canvi, els següents, que són característics de cada lloc de treball, s'ajustaran als corresponents al nou lloc:
  
- Plus nocturn.
  
- Plus dominical. Article 14.
  
- Plus d'Interval per a menjar.
  
- Plus de borsa de treball.
  
- Plus de jornada partida.
  
- Plus d'horari fix.
  
Article 45. Pagament de nòmines
  
El pagament de nòmines serà mensual per a tot el personal de l'empresa; este pagament es farà efectiu el primer dia de cada mes.
  
La nòmina, confeccionada pel sistema de mecanització establit a l'empresa, es pagarà per transferència bancària en el compte corrent que tindrà obert cada treballador en un banc de la localitat de residència.
  
S'enviarà a cada treballador el rebut de salaris corresponent.
  
Les caixes dels distints centres de treball només atendran bestretes i pagaments de talons fins a l'efectiu que disposen en cada moment. Es podrà sol·licitar bestretes a compte del salari, per quanties no superiors al 90% de les quantitats meritades.
  
Article 46. Medicina d'empresa
  
Les cartilles de reconeixement dels treballadors les entregaran als interessats els serveis mèdics de l'empresa. En el cas que un treballador extravie la seua cartilla, se li'n donarà una de nova en el següent reconeixement, però només hi constaran les dades de l'últim reconeixement.
  
Els serveis de medicina d'empresa procuraran estendre el servei de medicina preventiva a jubilats, cònjuges de treballadors i fills d'estos menors de 18 anys que no disposen d'este servei als seus centres escolars.
  
Article 47. Seguretat i salut laboral
  
Les hores que utilitzen els delegats de Prevenció que formen part dels comités de Seguretat i Salut Laboral, en reunions convocades per l'empresa, no computaran per al crèdit d'hores sindicals establit en el present conveni.
  
Article 48. Roba de treball
  
La roba de treball que lliurarà l'empresa serà de bona qualitat i adequada a les condicions de treball, i el Comité de Seguretat i Salut Laboral intervindrà en l'elecció de les peces de roba.
  
La roba de treball que actualment es lliura és la següent:
  
- Caps de servei, mestres de taller i oficina tècnica (de grups I, II i III) i delineants: un any rebran roba de primavera-estiu, i l'any següent roba d'hivern de les característiques i qualitats de les peces de roba lliurades fina ara.
  
- Personal administratiu: 1 americana o 2 pantalons o rebeca cada dos anys.
  
- Porteria i ordenances: un any rebran roba d'hivern composta d'americana, 2 camises i 2 pantalons i l'any següent 2 camises i 2 pantalons d'estiu. En ambdós lliuraments rebran un parell de sabates a complement de la uniformitat.
  
- Vigilants de control d'accessos: un any rebran un equip d'hivern compost de caçadora, 2 camises, 2 pantalons i sabates, i l'any següent un equip d'estiu, compost de 2 pantalons, 2 camises i sabates.
  
- Personal de pedreres, fabricació, envasos, magatzem i tallers fàbriques: a l'hivern caçadora, camisa, pantaló, botes de seguretat i tovalla de bany. A l'estiu camisa, pantaló i tovalla de bany. Totes estes peces de les mateixes qualitats i models que fins ara.
  
- Peça de reforç d'abric: en aquelles circumstàncies que ho requerisquen, el comité de seguretat i salut laboral, amb l'informe del tècnic corresponent, podrà proposar a la direcció de l'empresa que es facilite una peça complementària d'abric (jersei o semblant), que es lliurarà únicament a estos, a més a més de la roba anterior, cada dos hiverns.
  
- Personal de serveis mèdics: rebran dues bates blanques cada any.
  
- Laboratoris fàbriques: El personal que desenrotlle el seu treball en l'interior d'estes dependències rebrà en hivern una bata blanca, un pantaló i una camisa de mànega llarga color clar. En estiu una bata, un pantaló i una camisa de mànega curta color clar. Si algun d'aquests treballadors realitzen eixides freqüents per la fàbrica o fora d'esta rebran una caçadora igual a la del personal de fabricació.
  
El personal d'assajos de formigó rebrà igual roba que el personal de producció.
  
Article 49. Vacacioners
  
Els vacacioners adquiriran esta categoria als 90 dies d'exercir les funcions corresponents.
  
Article 50. Cooperativa de Consum de Buñol
  
Es concedirà un permís retribuït de quatre hores setmanals als membres de la Junta Rectora de la Cooperativa de Consum, hores transvasables entre l'un i l'altre membre de la Junta; i de 30 hores mensuals al president. Estos permisos es concedixen per a l'exercici de les funcions pròpies del seu càrrec.
  
L'empresa abonarà a l'esmentada cooperativa com a subvenció per punt de venda substitutiu d'economat laboral, una quantitat equivalent al cost de salaris i Seguretat Social dels dependents necessaris per a venda de productes a treballadors en actiu o jubilats de l'empresa. Igualment, abonarà cada any una quantitat per despeses de manteniment del local afecte a esta activitat social.
  
Estes quantitats les pagarà la caixa de fàbrica de Buñol a la cooperativa quan s'efectue la presentació dels oportuns rebuts.
  
Estes aportacions a la Cooperativa es regularan per l'acord firmat per l'empresa i la Junta Rectora el 31 de maig de 1991.
  
Article 51. Bonificació preu ciment
  
Als treballadors dels centres de treball de Buñol, Sant Vicent del Raspeig i oficines València que adquirisquen ciment per a ús propi, l'empresa els descomptarà el 20% del preu mitjà del ciment envasat facilitat mensualment a l'Institut Nacional d'estadística. A este preu bonificat se li sumarà el cost del sac.
  
Article 52. Substitucions i treballs de diferent categoria
  
En els casos de peremptòria necessitat i per un termini que no excedisca de tres mesos, el treballador podrà ser destinat a ocupar un lloc de superior categoria, i percebrà mentre es trobe en esta situació la remuneració corresponent a la funció que efectivament exercix.
  
Transcorregut este període el treballador podrà, a voluntat pròpia, continuar realitzant els treballs de categoria superior o tornar al lloc que ocupava amb anterioritat. En el primer cas, ascendirà automàticament a esta categoria, i hi percebrà les retribucions corresponents.
  
El que s'ha disposat en este article no serà aplicable als casos de substitució per servei militar, incapacitat temporal, permisos i excedències forçoses. En estos últims supòsits, la substitució comprendrà tot el temps que duren les circumstàncies que l'hagen motivada.
  
En el cas que la substitució no es realitze durant els tres mesos de manera continuada i sí que es realitze amb intermitències, la categoria superior s'aconseguirà quan es totalitzen més de sis mesos en este lloc, amb interrupcions, comptats durant un any.
  
S'exceptuen de tot el que s'ha disposat anteriorment els treballs de categoria superior que el treballador realitze, d'acord amb l'empresa, a fi de preparar-se per a l'ascens.
  
Article 53. Acord amb el comité d'empresa de la fàbrica de Buñol
  
Es fa constar que continua vigent l'acord firmat entre el comité d'empresa de la fàbrica de Buñol i la direcció d'esta en reunions de setembre i octubre de 1988.
  
Article 54. Horaris
  
Els horaris de cada centre de treball, secció i departament són els que estan en vigor i es troben implantats al moment actual.
  
Oficines de València
  
Horari d'hivern:
  
De dilluns a dijous Horari
  
Matí Flexibilitat Obligat
  
- Entrada 8.00 a 8.45 8.45 h
  
- Eixida 13.30 a 14.00 13.30 h
  
Vesprada
  
- Entrada 15.00 a 15.30 15.30 h
  
- Eixida 18.15 a 19.30 18.15 h
  
Divendres
  
- Entrada 7.45 a 8.30 8.30 h
  
- Eixida 14.00 a 14.15 14.00 h
  
Les hores que es treballaran diàriament són: 8,75 hores en horari de jornada partida d'hivern de dilluns a dijous; 6,25 hores els divendres, jornada intensiva d'estiu i matins de vesprades lliures que establix l'article 32.
  
Horari d'estiu (jornada intensiva):
  
De dilluns a divendres
  
- Entrada 7.30 a 8.30 8.30 h
  
- Eixida 14.00 a 15.00 14.00 h
  
L'excés anual d'hores que poguera produir-se per l'aplicació d'estos horaris, es compensarà amb dies de lliure disposició, que es gaudiran després de l'acord previ amb el cap del departament corresponent.
  
Planta de Buñol
  
A)Tècnics i administratius, oficina tècnica i laboratori(analistes i laborants)
  
Hivern:
  
- De dilluns a dijous Matí 7.45 a 14.00 h
  
 Vesprada 15.15 a 17.45 h
  
- Divendres Matí 7.45 a 14.00 h
  
Estiu:
  
- De dilluns a divendres Matí 7.45 a 14.00 h
  
L'excés anual d'hores que poguera produir-se per l'aplicació d'estos horaris, es compensarà amb dies de lliure disposició, que es gaudiran després de l'acord previ amb el cap de departament corresponent.
  
B)Pedrera
  
Trituració: torn únic de 6.00 a 14.00 hores durant tot l'any de dilluns a divendres.
  
En cas de necessitats de producció, la direcció de la planta després de les autoritzacions prèvies, podrà establir dos torns de treball de 6.00 a 14.00 i de 14.00 a 22.00 hores pel temps necessari per a atendre el procés de producció.
  
C)Fabricació
  
Torn rotatiu:
  
D'octubre a juny (5 torns):
  
5 dies de 6.00 a 14.00 hores i 1 dia de descans.
  
5 dies de 14.00 a 22.00 hores i 1 dia de descans.
  
5 dies de 22.00 a 6.00 hores i 8 dies de descans.
  
De juliol a setembre (4 torns treballant i 1 torn de vacances):
  
- 7 dies de 6.00 a 14.00 hores i 1 dia de descans
  
- 7 dies de 14.00 a 22.00 hores i 1 dia de descans
  
- 7 dies de 22.00 a 6.00 hores i 5 dies de descans.
  
Personal dos torns rotatius d'horari fix:
  
De dilluns a divendres:
  
Matí de 6.00 a 14.00 hores.
  
Vesprada de 14.00 a 22.00 hores.
  
D)Taller mecànic:
  
Torn rotatiu (6 torns):
  
 6 dies de 6.00 a 14.00 hores i 1 dia de descans.
  
6 dies de 14.00 a 22.00 hores i 1 dia de descans.
  
 6 dies de 22.00 a 6.00 hores i 1 dia de descans.
  
 9 dies lliures.
  
De dilluns a divendres:
  
Matins de 6.00 a 14.00 hores. Estos dies es descansen les festes compensades. Els 6 cicles de torn tenen 46 dies lliures de torns en què es treballa:
  
De dilluns a divendres:
  
Matins de 6.00 a 14.00 hores.
  
Personal dos torns rotatius d'horari fix:
  
De dilluns a divendres, 2 setmanes de 6.00 a 14.00 hores i 1 setmana de 14.00 a 22.00 hores.
  
E)Greixatge:
  
De dilluns a divendres:
  
Matins de 6.00 a 14.00 hores.
  
Vesprades de 14.00 a 22.00 hores.
  
Una guàrdia el dissabte i diumenge que es descansaran de dilluns a divendres.
  
F)Taller elèctric:
  
Torn rotatiu (5 torns):
  
- 6 dies de 6.00 a 14.00 hores i 1 dia de descans.
  
- 6 dies de 14.00 a 22.00 hores i 1 dia de descans.
  
- 6 dies de 22.00 a 6.00 hores i 1 dia de descans.
  
9 dies lliures:
  
De dilluns a divendres:
  
Matins de 6.00 a 14.00 hores.
  
Estos dies es descansen les festes compensades.
  
Personal dos torns d'horari fix:
  
De dilluns a divendres:
  
1 setmana de 6.00 a 14.00 hores i 1 setmana de 14.00 a 22.00 hores.
  
G)Obrers:
  
De dilluns a divendres de 6.00 a 14.00 hores.
  
En els apartats D), E) F) i G), en cas de necessitat, s'establirà el torn de nit de 22.00 a 6.00 hores segons el punt 3.3 de l'acord d'octubre de 1988.
  
H)Magatzem:
  
De dilluns a divendres:
  
2 setmanes de 6.00 a 14.00 hores.
  
1 setmana de 14.00 a 22.00 hores.
  
I)Expedició:
  
Envàs: de dilluns a divendres de 6.00 a 14.00 i 14.00 a 22.00 hores.
  
Bàscules: de dilluns a divendres de 6.00 a 14.00 i 14.00 a 22.00 hores.
  
Granel: torn rotatiu de lletra.
  
J)Serveis mèdics:
  
ATS: 2 setmanes a jornada partida i 2 setmanes en torn de 22.00 a 6.00
  
Metge: jornada partida.
  
K)Porteria:
  
De dilluns a divendres en horari de 6.00 a 14.00 i 14.00 a 22.00 hores.
  
PLANTA DE SANT VICENT DEL RASPEIG
  
A)Tècnics i administratius:
  
Hivern:
  
De dilluns a dijous(horari flexible)
  
Matí: de 8.00 a 14.00 hores.
  
Vesprada: de 15.30 a 18.15 hores.
  
Divendres:
  
Matí: de 8.00 a 14.15 hores.
  
Estiu:
  
De dilluns a divendres (horari flexible)
  
Matí: de 8.00 a 14.15 hores.
  
La flexibilitat en esta jornada és de 45 minuts al matí i 30 minuts a la vesprada.
  
Les hores que es treballaran diàriament són: 8,75 hores en horari de jornada partida d'hivern de dilluns a dijous; 6,25 hores els divendres, jornada intensiva d'estiu i matins de vesprades lliures que establix l'article 32.
  
L'excés anual d'hores que poguera produir-se per l'aplicació d'estos horaris, es compensarà amb dies de lliure disposició, que es gaudiran després de l'acord previ amb el cap del departament corresponent.
  
B) Servei mèdic:
  
De dilluns a dimecres: vesprada de 15.00 a 18.00 hores.
  
Dijous: descans.
  
Divendres: matí de 9.00 a 14.00 hores.
  
C)Servei ATS:
  
Hivern:
  
De dilluns a dijous (horari flexible)
  
Matí: de 6.30 a 12.15 hores.
  
Vesprada: de 15.00 a 18.15 hores.
  
Divendres (horari flexible)
  
Matí: de 6.15 a 12.15 hores.
  
Estiu:
  
De dilluns a divendres(horari flexible)
  
Matí: de 6.30 a 13.00 hores.
  
La flexibilitat en esta jornada és de 45 minuts al matí i 30 minuts a la vesprada.
  
D) Control de qualitat (analistes):
  
De dilluns a divendres:
  
Matí de 7.00 a 15.00 hores.
  
E) Control de qualitat (ajudants de Laboratori i analistes de físic):
  
De dilluns a divendres:
  
Matí: de 6.00 a 14.00 hores.
  
F) Control de qualitat (operadors RX - Lepol i Dopol):
  
De dilluns a divendres:
  
Tres torns rotatius de matí, vesprada i nit amb els descansos segons el calendari vigent.
  
Matí: de 6.00 a 14.00 hores.
  
Vesprada: de 14.00 a 22.00 hores.
  
Nit: de 22.00 a 6.00 hores.
  
G) Magatzem:
  
De dilluns a divendres:
  
Dos torns rotatius d'horari fix de matí i vesprada.
  
Matí: de 6.00 a 14.00 hores.
  
Vesprada: de 14.00 a 22.00 hores.
  
H) Envàs (Lepol i Dopol):
  
De dilluns a divendres:
  
Dos torns rotatius d'horari fix de matí i vesprada.
  
Matí: de 6.00 a 14.00 hores.
  
Vesprada: de 14.00 a 22.00 hores.
  
I) Bàscules:
  
De dilluns a divendres:
  
Dos torns rotatius d'horari fix de matí i vesprada.
  
Matí: de 6.00 a 14.00 hores.
  
Vesprada: de 14.00 a 22.00 hores.
  
J) Taller mecànic (Lepol i Dopol- Mestres de taller A):
  
Horari de tècnics i administratius.
  
K) Taller mecànic (Lepol i Dopol - Mestres de taller B i la resta de personal):
  
De dilluns a divendres:
  
Dos torns rotatius d'horari fix de matí i vesprada.
  
Matí: de 6.00 a 14.00 hores.
  
Vesprada: de 14.00 a 22.00 hores.
  
L) Taller mecànic (Lepol i Dopol. Personal de Guàrdies):
  
De dilluns a diumenges.
  
Tres torns rotatius de matí, vesprada i nit amb descans d'acord amb el calendari vigent.
  
Matí: de 6.00 a 14.00 hores.
  
Vesprada: de 14.00 a 22.00 hores.
  
Nit: de 22.00 a 6.00 hores.
  
Greixadors (Lepol-Dopol) de 16.00 a 14.00 hores de dilluns a divendres.
  
M) Taller elèctric (Lepol i Dopol - Mestres de taller A i B):
  
Horari de tècnics i administratius.
  
N) Taller elèctric (Lepol i Dopol - Personal a un torn):
  
De dilluns a divendres:
  
Matí: de 6.00 a 14.00 hores.
  
O) Taller elèctric (Lepol i Dopol - Personal a dos torns):
  
Dos torns rotatius d'horari fix de matí i vesprada:
  
Matí: de 6.00 a 14.00 hores.
  
Vesprada: de 14.00 a 22.00 hores.
  
P) Taller elèctric (Lepol i Dopol - Personal de guàrdies):
  
De dilluns a diumenges:
  
Tres torns rotatius de matí, vesprada i nit amb descans d'acord amb el calendari vigent.
  
Matí: de 6.00 a 14.00 hores.
  
Vesprada: de 14.00 a 22.00 hores.
  
Nit: de 22.00 a 6.00 hores.
  
Q) Fabricació (Lepol i Dopol- Caps de torn i resta del personal de fabricació):
  
De dilluns a divendres.
  
Tres torns rotatius de matí, vesprada i nit amb descansos d'acord amb el calendari vigent.
  
Matí: de 6.00 a 14.00 hores.
  
Vesprada: de 14.00 a 22.00 hores.
  
Nit: de 22.00 a 6.00 hores.
  
R) Fabricació (Lepol- Encarregats):
  
De dilluns a divendres.
  
Tres torns rotatius de matí, vesprada i nit amb descans d'acord amb el calendari vigent.
  
Matí: de 6.00 a 14.00 hores.
  
Vesprada: de 14.00 a 22.00 hores.
  
Nit: de 22.00 a 6.00 hores.
  
S) Neteja i operaris de suport:
  
Dilluns a divendres.
  
Dos torns rotatius d'horari fixo de matí i vesprada.
  
Matí: de 6.00 a 14.00 hores.
  
Vesprada: de 14.00 a 22.00 hores.
  
T) Pedrera:
  
De dilluns a divendres.
  
Dos torns rotatius d'horari fix de matí i vesprada.
  
Matí: de 6.00 a 14.00 hores.
  
Vesprada: de 14.00 a 22.00 hores.
  
U) Porters (Lepol):
  
De dilluns a divendres.
  
Dos torns rotatius d'horari fix de matí i vesprada.
  
Matí: de 6.00 a 14.00 hores.
  
Vesprada: de 14.00 a 22.00 hores.
  
La posterior modificació de qualsevol d'estos horaris comportarà l'aprovació dels representants sindicals del centre corresponent, a proposta de l'empresa, o bé l'aprovació per l'autoritat laboral.
  
Capítol VI
  
Article 55. Classificació i descripció dels grups de classificació, categories i llocs de treball (en lletres majúscules es reflectixen les categories i en lletres minúscules els llocs de treball).
  
Grup I
  
1 Cap de servei
  
2 Metge d'empresa
  
3 Titulat A
  
4 Administrador CDS
  
5 Responsable d'explotació tecnològica
  
Grup II
  
6 Ajudant tècnic sanitari
  
7 Cap administratiu A
  
8 Cap de torn
  
9 Mestre de taller A
  
10 Tècnic titulat
  
11 Analista desenrotllament de processos
  
Grup III
  
12 Delineant projectista
  
13 Inspector de vendes
  
14 Cap administratiu
  
15 Cap de secció
  
16 Mestre de taller
  
17 Titulat d'ingrés
  
18 Analista programador de processos
  
Grup IV
  
19 Delegat de vendes
  
20 Delineant de primera A
  
21 Encarregat
  
22 Oficial de primera administratiu A
  
23 Especialista desenrotllament de processos
  
GRUP V
  
Supervisor
  
24 Manteniment
  
25 Envàs
  
26 Obrers
  
Analista en cap
  
27 Analista en cap
  
28 Analista laboratori automàtic procés
  
29 Panellista
  
Especialista
  
30 Electrònica industrial
  
31 Delineant de primera
  
32 Dissenyador de programes
  
33 Operador de sistemes
  
34 Oficial de 1a administratiu
  
Grup VI
  
Operador de primera
  
35 Operari de primera de fabricació
  
36 Magatzemista principal
  
37 Basculista
  
Oficial de primera
  
38 Manteniment elèctric
  
39 Manteniment mecànic
  
40 Obrer
  
41 Analista de primera
  
42 Titulat en pràctiques
  
43 Operador d'ordinador
  
Grup VII
  
Operador de segona
  
44 Magatzemista
  
45 Conductor mecànic
  
46 Maquinista trit Babbitles secundària i terciària
  
47 Rajos X
  
48 Palista de primera
  
49 Panellista auxiliar
  
50 Palista maquinista trituració pont-grua
  
51 Operari d'envàs
  
52 Moliner de primera A
  
53 Maquinista trituració gris
  
54 Maquinista trituració blanc
  
Oficial 2a
  
55 Manteniment elèctric
  
56 Manteniment mecànic
  
57 Obrer
  
58 Delineant de segona
  
59 Analista de segona
  
60 Oficial de segona administratiu
  
61 Oficial de primera d'ofici
  
Serveis generals de primera
  
62 Vigilant control d'accessos
  
63 Telefonista
  
64 Ordenança
  
65 Jardiner
  
Grup VIII
  
Operador de tercera
  
66 Conductor camió
  
67 Granulador
  
68 Ajudant forn Lepol
  
69 Ajudant forn Dopol
  
70 Maquinista vigilant cintes i presa de mostres
  
71 Maquinista pont-grua
  
72 Maquinista trituració Babbitles primària
  
73 Maquinista trituració classificació i llavada
  
74 Ajudant maquinista trituració gris
  
75 Palista maquinista trituració agregats
  
76 Vigilant maquinista molí Lepol
  
77 Vigilant maquinista molí ciment 3
  
78 Vigilant maquinista molí cru 3
  
79 Maquinista servei aigua
  
80 Maquinista torre Dopol
  
81 Operari de suport
  
82 Auxiliar de torn
  
83 Ajudant de laboratori
  
Oficial tercera
  
84 Manteniment elèctric
  
85 Manteniment mecànic
  
86 Zelador de greixatge
  
87 Auxiliar administratiu
  
Serveis generals segona
  
88 Porter-telefonista
  
La modificació de la classificació professional pactada en el XIX Conveni Col·lectiu, no suposarà més mobilitat funcional que aquella que es practicava amb anterioritat. De la mateixa manera, no suposarà pèrdua de condicions econòmiques o drets reconeguts actualment com a conseqüència de l'anterior classificació.
  
En el supòsit que es tornara a crear algun dels llocs suprimits en esta reclassificació, la comissió d'interpretació i vigilància en definirà el contingut i la classificació, tenint en compte les seues característiques, i tindran prioritat per a estos llocs aquells treballadors que els van ocupar.
  
Clàusula addicional
  
L'empresa reconeix com a condició més beneficiosa, no absorbible ni compensable, ad personam, a tots i cada un dels treballadors vinculats amb ella l'1 de gener de 1985, les prestacions socials complementàries previstes en l'article 22.4 que gaudien a la terminació del XVI Conveni Col·lectiu, quedaran augmentades automàticament amb els increments que es pacten en successius convenis col·lectius. La limitació exposada en els paràgrafs anteriors només es referix als complements de jubilació, no així als complements d'invalidesa que seran d'aplicació a tot el personal de la plantilla de la Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA en els seus centres de treball de Buñol, Alacant i oficines de València.
  
Pacte d'empresa relatiu a les prestacions socials complementàries dels treballadors de la Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA.
  
La Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA i els seus treballadors representats en este acte pel comité d'empresa, acorden
  
Primer
  
Ratificar el contingut de la disposició addicional del XVII Conveni Col·lectiu, relativa al reconeixement per la Companyia de les prestacions socials complementàries previstes en l'article 22.4.
  
Segon
  
Estes tenen el caràcter de condició més favorable ad personam per a tots i cada un dels treballadors que estigueren vinculats a la Companyia amb data 1 de gener de 1985.
  
Tercer
  
La condició mencionada no serà compensable ni absorbible per les disposicions de futurs convenis col·lectius.
  
Les parts que intervenen declaren que els actuals nivells de protecció de l'article 22.4 del XVI Conveni Col·lectiu es consideraran com a mínimes en cas de promulgació de llei o disposició que afecte o regule els complements de jubilació i invalidesa del personal actiu de l'empresa.
  
Quart
  
Les prestacions socials i el seu àmbit de cobertura són els següents:
  
« Els complements de jubilació que es recollien en l'article 22.4 de l'anterior conveni col·lectiu, continuaran concedint-se a tots els treballadors en plantilla l'1 de gener de 1985, no així als que hagen ingressat amb posterioritat a l'1 de gener de 1985, ni a aquells que en un futur s'incorporen a la societat, bé per ingrés directe o com a conseqüència de processos de fusió o absorció amb altres empreses.
  
Estes prestacions són les que a continuació s'indiquen :
  
L'empresa abonarà a càrrec del Fons d'Assistència Social i com a complement de les pensions assignades per la mutualitat laboral, les següents quantitats:
  
a) Per al personal que tenint l'edat que requerisquen les normes vigents de la Seguretat Social sol·licite la jubilació a l'empresa i esta l'accepte, s'establix una gratificació mensual del 20% del salari que s'establix en l'article 47, respecte del grup de qualificació del productor al moment de jubilar-se.
  
b) Per al personal a qui l'empresa propose la jubilació per mitjà de carta de la Direcció Social i esta siga acceptada per l'interessat en el termini d'un mes, s'establixen els següents complements del salari que s'establix en l'article 47 d'este Reglament, i en relació al grup de qualificació del productor en el moment de rebre la proposta de jubilació:
  
1r Quan el sol·licitant tinga 60 anys complits, sense arribar als 61, el 32%.
  
2n Quan el sol·licitant tinga 61 anys complits, sense ultrapassar els 62, el 27%.
  
3r Quan el sol·licitant tinga 62 anys complits, sense arribar als 63, el 25%.
  
4t Quan el sol·licitant tinga 63 anys complits, sense ultrapassar els 64, el 23%.
  
5é Quan el sol·licitant tinga 64 anys complits, sense arribar als 65, el 22%.
  
6é Quan el sol·licitant tinga més de 65 anys, el 20%.
  
c) El personal major de 65 anys a qui l'empresa oferisca la jubilació i no siga acceptada per l'interessat en el termini d'un mes, perdrà el complement del 20% que s'establix en el punt 6é anterior.
  
d) El personal que cause baixa en l'empresa per invalidesa permanent derivada de malaltia o d'altres causes, cobrarà igualment este complement com si de jubilació es tractara, el qual es determinarà atenent l'edat i el grup de qualificació del productor en el moment de la baixa.
  
En el cas que el productor tinguera menys de 60 anys, el complement serà del 30% dels salaris de l'article 47. En el cas que tinga fills menors de 18 anys, i fins que complisquen esta edat, el complement s'incrementarà en un 5% per cada fill menor, quantitat que s'anirà descomptant a mesura que el fill o fills complisquen l'esmentada edat.
  
Estos complements d'invalidesa tindran igualment el límit màxim abans indicat, perquè sumats a la pensió que al productor li assigne la mutualitat en el moment de la seua baixa, no se sobrepasse el salari brut real anual que percebia el productor en el moment de la seua baixa.
  
No obstant això, fins que no es conega la quantitat exacta definitiva que al productor li haja de correspondre de la mutualitat, el complement mensual que perceba el productor de l'empresa des del moment de la baixa tindrà caràcter provisional, i es liquidaran posteriorment les diferències que hi haguera en més o en menys, segons la pensió assignada i el límit del salari brut anual.
  
I com a prova de conformitat, firmen el present document en cinc exemplars.
  
València, 2 d'agost de 1993.»
  
El salari del artícle 47 reflectit en aquest acord se enten referit al artícle 9 del conveni col·lectiu.
  
Disposició addicional
  
S'acorda la derogació en la totalitat del Reglament Intern de la Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA, segons expedient de l'antiga Direcció General de Treball núm. 2.152/74 de data 6 de març de 1975.
  
Disposició final
  
Per a tot el que no s'ha negociat en el present conveni col·lectiu, caldrà ajustar-se al que s'ha disposat en el Text Refós de la Llei de l'Estatut dels Treballadors, Reial Decret Legislatiu 1/1995, de 24 de març, i la resta de normes de desenrotllament, i al que s'ha disposat en l'acord estatal sobre cobertura de buits per al sector de ciments, publicat en el Boletín Oficial del Estado número 305, de 22 de desembre de 1998.
  
Realitzada la lectura del text del present conveni que comprén 55 articles, una clàusula addicional i una disposició final, en la reunió de la Comissió Negociadora realitzada el 14 de juny de 1999, l'aproven els components de les dues representacions, aconseguint-se la majoria exigida en l'article 89.3 de l'Estatut dels Treballadors i firmant l'acta de la reunió final, els representants que aproven este conveni, les firmes dels quals queden recollides al final d'este text.
  
Dins dels 15 dies següents a la firma del present conveni s'acomplirà allò que s'ha disposat en l'article 90.2 de l'Estatut dels Treballadors.
  
València, 14 de juny de 1999.- Per l'empresa: Emilio Rodera Jañez, Rafael González Mompó, Joan A. Mur Borràs, Ana M. Gracia Marzal, Francisco González Barroso i Juan José Álvaro Remiro.Pels treballadors: Miguel Fuentes Gálvez, Francisco A. García Canals, José A. Guijarro Sabater, Manuel Martínez Jiménez, Francisco Lebrón Cervantes, Arturo Sala Baño, Antonio Morán Grancha, Eduardo M. Espert Aldas. Vicente Celda Perelló, Rafael Ferrer Cusí, Manuel E. Sáez Carrascosa i Pascual Ramos Collado.
  
Annex al XX Conveni Col·lectiu de la Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA, per als anys 1999 a 2002.
  
A continuació es recullen els llocs de treball que es proposen per a incloure com annex dins del XX Conveni Col·lectiu.
  
Grup I
  
1. Cap de servei
  
És el titulat superior o mitjà que, designat per a este lloc per l'empresa, ocupa una direcció de departament, o bé depén d'un cap de departament i té la responsabilitat directa de la marxa del seu servei o la seua secció, i proposa al cap de departament de qui depén les modificacions que considere oportunes, distribuint les funcions i els treballs del seu personal i responent de la disciplina i seguretat en el treball, de la bona execució de les tasques encomanades i verificant els controls establits.
  
Per a tenir la categoria de cap de servei serà condició indispensable l'efectiu comandament sobre el personal d'un departament o d'una secció.
  
L'empresa podrà nomenar per a este lloc una persona no titulada, procedent de llocs de comandament, amb suficient experiència i dots per al lloc.
  
2. Metge d'empresa
  
És el llicenciat en Medicina que exercix la direcció dels serveis mèdics de l'empresa, de conformitat amb allò que s'ha disposat en la normativa aplicable.
  
3. Titulat A
  
És el titulat que, sense exercir càrrec amb comandament directe sobre un departament o servei, és promocionat per l'empresa a este lloc d'acord amb el seu treball i amb la importància i responsabilitat de la seua comesa.
  
4. Administrador CDS
  
És l'empleat que analitza, avalua, participa i decidix amb els usuaris les solucions informàtiques, col·laborant amb el responsable del departament en els plans de treball i fent el seguiment dels projectes que se li assignen.
  
5. Responsable explotació tecnològica
  
És l'empleat que estudia, aplica, manté i sosté la tecnologia de HW i les comunicacions, col·laborant amb el responsable del departament en els plans de treball i fent el seguiment dels projectes que se li assignen.
  
Grup II
  
6. Ajudant tècnic sanitari
  
És l'empleat que exercix les funcions pròpies de la seua titulació a les ordres del metge d'empresa.
  
En cas que hi haja més d'un ATS destinat a un centre de treball, el seu horari s'organitzarà per torns, a fi de tenir atesa la farmaciola durant el major temps possible en les hores de major assistència al treball.
  
7. Cap administratiu A
  
Promoció que s'atorga segons el criteri de l'empresa al cap administratiu, en consideració al seu treball i a la importància de la seua comesa.
  
8. Cap de torn
  
És l'empleat procedent del comandament intermedi, que depenent directament del cap de producció assumix la plena responsabilitat durant el seu torn de tot el que concernix a la fàbrica, perfecta conservació de les instal·lacions, proporciona dades de la producció i rendiments de tota la instal·lació i controla el personal del seu torn, i les qualitats dels productes fabricats durant el torn.
  
Sota les seues ordres estaran tots els treballadors afectes al Departament de Producció del seu torn, i en serà responsable de l'organització, la disciplina i la seguretat.
  
També portarà el comandament i control d'aquells treballs que durant el seu torn siguen efectuats pel personal d'altres departaments el cap de servei dels quals no es trobe present, i que controlarà a través dels mestres de taller o oficials supervisors, informant detalladament a este de la seua gestió.
  
9. Mestre de taller A
  
És l'empleat que, capacitat perfectament en allò que s'exigix al mestre de taller, segons el parer del superior de qui depenga, i en consideració als seus mèrits, formació professional i complexitat del treball de què és responsable directament, és proposat i elevat la indicada categoria.
  
10. Tècnic titulat
  
És el titulat que, exercint o no càrrec amb comandament sobre departament o secció, és promocionat per l'empresa a este lloc d'acord amb el seu treball i la importància i responsabilitat de la seua comesa.
  
11. Analista desenrotllament de processos
  
És l'empleat que analitza, participa i proposa el desenrotllament dels sistemes i processos d'informàtica.
  
Grup III
  
12. Delineant projectista
  
És el tècnic que projecta, detalla o realitza allò que personalment concep o se li encarrega, segons les dades o condicions tècnicament exigides per l'empresa o la naturalesa de l'obra o treball.
  
Ha d'estar capacitat per a dirigir muntatges d'instal·lacions fabrils pròpies de l'empresa. Sabrà alçar els plans topogràfics dels emplaçaments de les obres que hagen d'estudiar o muntar, i efectuar els replantejaments corresponents. Haurà de conéixer el càlcul de resistències de formigons i estructures metàl·liques, després del coneixement previ de les condicions de treball i els esforços a què hagen d'estar sotmesos.
  
13. Inspector de vendes
  
És l'empleat que, a les ordres del director comercial, atén la informació de distribució i venda dels productes fabricats de l'empresa, recull dades per a estudis de mercat, investiga la distribució dels productes de la competència i reunix la informació dels delegats de vendes de cada zona. Visita els clients en representació de l'empresa i realitza qualsevol altra comesa mercantil que li siga assignada pels seus superiors.
  
14. Cap administratiu
  
És l'empleat administratiu que està encarregat d'un departament o secció. Suggerix, dóna unitat i controla el treball que té encomanat i respon d'este davant els seus caps, distribuint el dit treball i sent responsable de la disciplina dels empleats a les seues ordres. També realitzarà els treballs administratius que li siguen encomanats pels seus superiors.
  
15. Cap de secció
  
És el comandament intermedi que, sota la dependència d'un cap de departament o servei, realitza en la seua secció o en el seu torn les tasques que estos li encomanen.
  
16. Mestre de taller
  
És el comandament intermedi que, procedint d'algunes categories professionals d'ofici i preferentment de supervisor o especialista, i a les ordres immediates dels superiors del seu departament i/o caps de torn, té comandament sobre la resta del personal del taller, havent de posseir i aplicar, si és el cas, els coneixements de la seua professió i respondre en la seua secció de la disciplina i seguretat del personal, distribució del treball i de la seua bona execució, ferramentes, etc., havent d'estar capacitat per a fer croquis, interpretar plans i realitzar càlculs inherents a la seua categoria.
  
17. Titulat d'ingrés
  
Lloc d'ingrés a l'empresa d'un titulat contractat en funció de la seua titulació. En el termini de tres anys, i d'acord amb la seua aptitud, se li assignarà una categoria d'acord amb les funcions realitzades en eixe moment.
  
18. Analista programador de processos
  
És l'empleat que confecciona, documenta, prova i instal·la totalment els processos al seu càrrec.
  
Grup IV
  
19. Delegat de vendes
  
És l'empleat que al servei exclusiu de l'empresa i depenent d'un inspector de vendes o de la direcció comercial directament, té assignada una zona de mercat en què desenrotlla missions de venda directa, prospecció dels productes fabricats de l'empresa, investigació de mercats, investigació comercial dels productes fabricats de la competència, ajuda clients i qualsevol altra missió que li siga encomanada pels seus superiors.
  
20. Delineant de primera A
  
És l'auxiliar tècnic que efectua el desenrotllament gràfic de tota classe de projectes i treballs d'estudi. Estarà capacitat per a realitzar plans topogràfics, i interpretar les dades que hagen sigut preses al terreny. Podran ser-li encomanats treballs complementaris que siguen precisos per a la preparació dels pressupostos d'obra.
  
21. Encarregat
  
És el comandament intermedi que, a les ordres d'un cap de servei, de torn o de secció, té al seu càrrec una secció o torn de treball, i és responsable del personal, de la bona execució del treball i seguretat i neteja d'esta. Ha de posseir dots de comandament, capacitat de relacions humanes i els coneixements inherents al seu càrrec, i també formació en seguretat en el treball.
  
22. Oficial de primera administratiu A
  
És l'oficial 1a administratiu que segons el parer de la direcció de qui depenga, i en consideració als seus mèrits, formació professional i complexitat del treball de què és responsable directament, és proposat i elevat a esta categoria de promoció.
  
23. Especialista desenrotllament de sistemes
  
És l'empleat que desenrotlla, controla, instal·la i assessora els usuaris en els processos bàsics de sistemes informàtics.
  
Grup V
  
24. Supervisor de manteniment mecànic
  
És l'operari que, amb coneixements d'oficial 1a de manteniment, durant el seu torn, a més del seu treball directe en la reparació que tinga assignada, és responsable d'altres operaris de categoria inferior del seu propi taller i de les reparacions que li assigna el seu cap immediat.
  
25. Supervisor d'envàs
  
És l'operari responsable de tot el personal de la secció d'envàs que realitza els treballs necessaris per a una perfecta marxa d'esta.
  
Supervisor d'obrers
  
És l'operari que, en la seua jornada, a més del seu treball directe de manteniment d'obra i refractari, és responsable d'altres operaris de categoria inferior. A més a més, supervisarà qualsevol treball que realitze de manteniment d'obra i refractari.
  
27. Analista en cap
  
És l'empleat que, en absència del seu cap immediat, assumix tota la responsabilitat relacionada amb el personal i funcionament normal del laboratori. Estarà capacitat per a realitzar, i realitzarà en el cas anterior, qualsevol treball que siga encomanat al departament.
  
28. Analista laboratori automàtic de processos
  
És l'empleat que realitza el manteniment preventiu del sistema actual de Polab, i també garantir el perfecte funcionament dels analitzadors inclosos en este, a més de les comprovacions i calibratges d'estos equips quan calga, sota la supervisió directa del cap immediat. Així mateix, en cas que hi haja qualsevol tipus d'avaria en l'actual sistema de Polab, que impedisca el seu funcionament en automàtic, entrarà a torn continu per a mantenir el control de qualitat de procés realitzant anàlisis per RX manualment, preparació manual de mostres, finors, etc., i també per a resoldre com més prompte millor els problemes existents en el sistema.
  
29. Panellista
  
És l'operari de fabricació que a les ordres del cap de torn o cap de departament o secció, i posseint els coneixements necessaris, controla i maneja des d'una sala de comandaments centralitzada les instal·lacions de fabricació els controls de les quals estan situats en ella.
  
30. Especialista en electrònica industrial
  
És l'operari del taller elèctric que depenent dels superiors del departament i/o cap de torn té coneixements teòrics i pràctics suficients per a exercir el lloc d'oficial electricista i que a més a més posseïx els següents coneixements:
  
- Estar capacitat i realitzar qualsevol reparació o diagnòstic en targetes de circuits impresos, bucles de regulació i equips de mesurament i control.
  
- A més del seu treball directe és responsable dels altres operaris de categoria inferior que treballen en el seu torn.
  
31. Delineant de primera
  
És l'auxiliar tècnic que, a més dels coneixements demanats al delineant de 2a, està capacitat per a desenrotllar gràficament projectes senzills, traçat de plans de conjunt o de detall, presa de dades i posades en net de croquis, trossejament de plans, interpretació d'estos i transportació a escales diverses de dades de distintes quanties.
  
32. Dissenyador de programes
  
És l'empleat que desenrotlla en un llenguatge, prova i assegura el funcionament de programes.
  
33. Operador de sistemes informàtics
  
És l'empleat que executa i controla els processos d'acord amb els CPD centrals. Dóna suport a la instal·lació de HW i SO als usuaris que el responsable immediat li assigne. Preveu l'estoc o disponibilitat de material, i també efectua les comandes i el control de consumibles i recanvis, per a això haurà de tenir els coneixements necessaris i especifitats dels materials seguint les directrius del responsable del departament.
  
34. Oficial de primera administratiu
  
És l'empleat que té al seu càrrec un servei determinat, dins del qual, amb iniciativa i responsabilitat, amb o sense altres empleats a les seues ordres, realitza treballs que requereixen càlcul, estudi, preparació i condicions adequades.
  
Grup VI
  
35. Operari 1a fabricació
  
És el qui està capacitat per a manejar uns o més forns Lepol.
  
36. Magatzemista principal
  
És l'empleat que té com a missions fonamentals:
  
- Supervisar la recepció de materials procedents de subministradors.
  
- Verificar la quantitat i qualitat d'estos amb les comandes, i també l'ordenació física als locals, anotant-hi les anomalies observades.
  
- Supervisar i/o despatxar els materials, rebent i verificant els talons amb la codificació.
  
- Traslladar tota la informació d'ambdues operacions al centre de dades corresponents.
  
- Iniciar, d'acord amb els moviments d'entrada i eixida, i sota la supervisió del cap de la secció, la generació de comandes.
  
- Portar el registre d'altes i baixes en la codificació general dels materials.
  
- Confeccionar la documentació necessària per a l'enviament o devolució de materials a l'exterior.
  
- Ajudar el cap de secció en les gestions pròpies d'esta secció.
  
Hi haurà un operari d'esta categoria per magatzem.
  
37. Basculista
  
És l'empleat que porta a cap, fonamentalment, les següents tasques:
  
- Pesada de camions, tant de clients com de proveïdors.
  
- Verificació de la càrrega (nre. de tn pes màxim, nre. de palets).
  
- Efectuar tot tipus de cobraments als clients, mitjançant qualsevol modalitat existent, i el seu posterior quadre i entrega al caixer, i també l'arqueig i part de caixa bàscula.
  
- Verificació d'albarans i quadre de tones i palets.
  
- Recollida de comandes telefòniques i de fax per a la formalització.
  
- Control de vehicles per a ús industrial que accedeixen al recinte d'ambdues fàbriques a través de les entrades de bàscules.
  
- Atenció expressa al Departament Comercial pel que fa a ordres referents a les expedicions de ciment.
  
- Càrrega i control de granels.
  
- Atendre als requeriments de fàbrica, en matèria de càrregues i descàrregues de vaixells, clinker, carbó, caolí, i també qualsevol tràfic de mercaderies que sorgisca.
  
38. Oficial 1a manteniment elèctric
  
És l'operari que posseint els més amplis coneixements de l'ofici elèctric, pot realitzar no sols els treballs generals d'este, sinó també aquells que requerisquen una major precisió; i, portar a cap amb suficient perfecció, tant en alta com en baixa, labors exteriors, com muntatge de noves instal·lacions, bobinatge de motors i transformadors, etc., havent de resoldre totes les incidències que ocórreguen en el seu torn.
  
39. Oficial 1a de manteniment mecànic
  
És l'operari d'ofici que posseint els més amplis coneixements exigits en la seua especialitat, té a més a més en tots i cada un dels altres oficis afins els suficients coneixements per a realitzar de forma acceptable els treballs propis de manteniment mecànic.
  
40. Oficial 1a obrer
  
És l'operari d'ofici que posseint els més amplis coneixements exigits en la seua especialitat, té a més a més en tots i cada un dels altres oficis afins els suficients coneixements per a realitzar de forma acceptable els treballs propis de manteniment d'obra.
  
41. Analista de 1a
  
És l'empleat que, a més de les funcions encomanades a l'analista de segona, té coneixements per a realitzar treballs fisicoquímics que, segons el parer de l'empresa, el facen creditor d'esta categoria. Haurà de conéixer el maneig de tots els aparells analítics de què dispose la seua secció.
  
42. Titulat en pràctiques
  
És el titulat/a que es contracta sota un programa de pràctiques per a adquirir coneixements en els distints departaments de l'empresa a què pot ser destinat i que estaran en relació amb el títol que posseïsca.
  
43. Operador d'ordinador
  
És l'empleat que executa i controla els processos d'acord amb els CPD centrals.
  
GRUP VII
  
44. Magatzemista
  
És l'empleat que té com a missions fonamentals la recepció de materials procedents de subministradors, efectuant la descàrrega, el paletitzat i l'ordenació física de peces i classificació i etiquetatge d'estes, segons codificació. Rebrà els vals, comprovant si el nombre i nom de codi que figuren en este són conformes amb la codificació i hi despatxarà les mercaderies sol·licitades. En el seu treball emprarà, si cal, material autopropulsat del tipus carretons elevadors o semblants.
  
45. Conductor mecànic
  
És l'operari que en possessió del carnet de primera, té coneixements de mecànica suficient per a conduir, i conduïx dumpers de qualsevol tipus, i sap a més a més realitzar totes les reparacions en què no calga emprar elements de taller, del vehicle que té al seu càrrec, i també dels controls i greixatge precisos del vehicle.
  
46. Maquinista de trituració Babbitles secundària i terciària
  
És l'operari que des d'un centre de comandament és responsable de la bona marxa d'una secció de trituració secundària i terciària, amb els seus garbells, cintes i trituradores, i també del transport de la pedra, fins a depositar-la a les plaques d'homogeneïtzació o hangars.
  
47. Operador de rajos X
  
És l'operari que està capacitat i realitza el control de procés mitjançant l'ús d'un equip de rajos X i màquines auxiliars de càlcul. Així mateix ha d'estar capacitat i realitzar el càlcul de les superfícies específiques amb l'aparell blaine manual o automàtic, operacions elementals d'anàlisi química, i també qualsevol altra tecnologia existent o que calga implantar.
  
48. Palista de primera
  
És l'operari capaç de manejar pales carregadores, tant de dièsel com elèctriques, amb capacitat i altura per a carregar qualsevol dumper. Estes pales carregadores hauran de ser en tot cas, d'una potència igual o superior als 300 CV.
  
Igual que el conductor de pedrera estarà capacitat, o podrà capacitar-se, per a la conducció de dumpers de qualsevol tonatge, maneig de perforadores autotransportables, etc.
  
49. Panellista auxiliar
  
És l'operari la missió fonamental del qual consistirà a ajudar al panellista principal en aquelles funcions que este li delegue dins de la secció de producció.
  
50. Palista-maquinista trituració pont-grua
  
És l'operari que maneja els ponts grua, pala carregadora de qualsevol potència i camions de pedrera, amb el fi de manipular el clinker i totes les matèries primeres necessàries per a la fabricació.
  
Haurà també de manejar les instal·lacions d'alimentació als molins de cru i ciment i, al seu torn, tenir un perfecte coneixement de les matèries primeres corresponents.
  
51.Operari d'envàs
  
És l'operari capacitat per a treballar amb ensacadores rotatives i els seus alimentadors. Conduïx carretons per a càrrega amb o sense palet. Ha de mantenir la neteja de les instal·lacions i l'alimentació de sacs i palets.
  
Omplirà els vals corresponents de palets i càrrega. Alimentarà l'ensacadora a mà si cal.
  
52. Moliner de primera A
  
És l'operari que porta quatre o més molins de circuit tancat, amb els seus compressors i bombes de transport pneumàtiques i llars de calfament. Està capacitat i realitza xicotets controls de qualitat, com per exemple, superfícies específiques, dosificació d'additius, càlcul de la calor d'assecat per a primeres matèries, etc.
  
Proporciona dades per al càlcul del rendiment de les instal·lacions i és responsable de la perfecta dosificació, tant en cru com en ciment. Estos molins sota el seu control hauran de ser de potències iguals o superiors als 2.000 CV cada un.
  
53. Maquinista trituració gris
  
És l'operari que maneja una instal·lació de trituració primària i secundària amb una producció major a 650 tn/hora des d'un lloc de comandament centralitzat.
  
54. Maquinista trituració blanc
  
És l'operari que maneja una instal·lació de trituració amb una producció de més de 300 tn/hores d'un lloc de comandament. Controla i vigila els apilaments de les descàrregues de matèries primeres i si les circumstàncies ho requerixen, prendrà les mostres de la pedra en l'entrada. A més a més portarà una trituració auxiliar de més de 50 tn/hora.
  
55. Oficial segona manteniment elèctric
  
És l'oficial elèctric que sense arribar a l'especialització exigida per als treballs d'oficial de 1a executa estos amb suficient correcció i eficàcia.
  
56. Oficial segona manteniment mecànic
  
És l'oficial mecànic que sense arribar a l'especialització exigida per als treballs d'oficial de 1a executa els mateixos amb suficient correcció i eficàcia.
  
57. Oficial segona obrer
  
És l'operari que amb els coneixements teoricopràctics de l'ofici, adquirits mitjançant aprenentatge sistemàtic o amb suficient pràctica d'este, realitza els treballs corrents de manteniment d'obra.
  
58. Delineant de segona
  
És l'auxiliar tècnic que executa plans de conjunt i detall, precisats i tancats, i també de posada en net de croquis de peces aïllades o elements senzills.
  
59. Analista de segona
  
És l'empleat de laboratori que té com a missió executar els treballs, tant d'assajos físics com químics, que li encomane el seu cap immediat.
  
Haurà de conéixer el maneig de tots els aparells analítics que necessite per al seu treball.
  
60. Oficial de segona administratiu
  
És l'empleat que amb iniciativa i responsabilitat restringides i sota la supervisió d'un cap o oficial de 1a, realitza treballs que només requerixen coneixements generals de la tècnica administrativa.
  
61. Oficial de primera d'ofici
  
És l'operari que, amb total domini del seu ofici i amb capacitat per a interpretar plans de detall, realitzen els treballs amb precisió i especialització.
  
62. Vigilant control accessos
  
És l'empleat amb funcions de control de trànsit o circulació en l'interior de les plantes i oficines, recepció, comprovació de visitants, i també control d'entrades, documents identificadors personals, amb els registres i controls que el lloc requerix.
  
63. Telefonista
  
És l'empleat que maneja una central telefònica, atén la recepció de visites, i la megafonia interna de fàbrica i altres serveis de comunicacions.
  
64. Ordenança
  
És l'empleat que atén el servei de qualsevol departament, fa còpies i enquadernacions de documents, recollida i distribució de la correspondència, i també realitza els encàrrecs que se li encomanen entre departaments i gestions en l'exterior. Haurà de tenir permís de conduir per a poder utilitzar vehicles de l'empresa.
  
65. Jardiner
  
És l'operari que cuida de mantenir en bon estat les zones enjardinades i limítrofes.
  
Grup VIII
  
66. Conductor de camió
  
És l'operari en possessió del carnet de primera que conduïx, en servei interior i exterior de fàbrica, un vehicle de la categoria corresponent.
  
Haurà de responsabilitzar-se de les revisions de nivells que asseguren el normal funcionament dels seus vehicles.
  
67. Granulador
  
És l'operari que atén els plats granuladors per a alimentar els forns rotatius.
  
68. Ajudant forn Lepol
  
És l'operari de forn Lepol que vigila el bon funcionament de la secció i està en contacte directe amb el plafó per a realitzar les operacions que calga.
  
També podrà, quan l'ocasió ho requerisca, moure els comandaments locals que hi haja en la secció.
  
69. Ajudant forn Dopol
  
És l'operari de forn Dopol que vigila el bon funcionament de la secció i està en contacte amb el plafó per a realitzar les operacions que calga. També podrà, quan l'ocasió ho requerisca, moure els comandaments locals que hi haja en la secció.
  
70. Maquinista vigilant cintes i presa mostres
  
És l'operari que vigila les instal·lacions de les cintes de trituració de gris i blanc i l'aparell de presa de mostres.
  
71. Maquinista de pont-grua
  
És l'operari que maneja el pont-grua de cru i clinker. Haurà d'ocupar-se de l'atenció i vigilància de la maquinària de la grua, i també de la neteja i el greixatge d'esta. Tindrà al seu càrrec, si és procedent, el transport de clinker dins de la nau.
  
72. Maquinista de trituració babbitles primària
  
És l'operari que maneja una instal·lació de trituració primària amb una producció superior a 650 tn/hora, amb instal·lació de transport per cintes a sitges d'emmagatzemament.
  
73. Maquinista de trituració, classificació i llavada
  
És l'operari que porta una instal·lació de trituració en diverses etapes de producció menor a 350 tn/hora i amb instal·lació de classificació i llavada.
  
74. Ajudant maquinista trituració gris
  
És l'operari que ajuda en la secció de trituració al maquinista, en totes les seues comeses, i té al seu càrrec els treballs auxiliars d'esta.
  
75. Palista-Maquinista trituració agregats
  
És l'operari que maneja pales carregadores superiors a 90 CV i inferiors a 300 CV, i està en possessió del carnet de 1a i conduïx camions i vehicles de la categoria corresponent, sent responsable de la vigilància de nivells i bon funcionament de la màquina.
  
Realitzarà els treballs de transports de materials, càrrega i descàrrega de materials diversos, responsabilitzant-se del funcionament de les instal·lacions de trituració agregats, tant en ciment com en mòlta de cru, amb produccions no inferiors a 100 tn hora cada una.
  
76. Vigilant maquinista molí Lepol
  
És l'operari de molins Lepol blanc, que vigila el bon funcionament de la secció i està en contacte directe amb el plafó per a realitzar les operacions que calga. També podrà, quan l'ocasió ho requerisca, moure els comandaments locals que hi ha en la secció.
  
77. Vigilant maquinista molí ciment 3
  
És l'operari del molí de ciment 3 que vigila el bon funcionament de la secció i està en contacte directe amb el plafó per a realitzar les operacions que calga. També podrà, quan l'ocasió ho requerisca, moure els comandaments locals que hi haja en la secció.
  
78. Vigilant maquinista molí cru 3
  
És l'operari de molí cru 3 que vigila el bon funcionament de la secció i està en contacte directe amb el plafó per a realitzar les operacions que siguen necessàries. També podrà, quan l'ocasió ho requerisca, moure els comandaments locals que hi haja en la secció.
  
79. Maquinista servei d'aigua
  
És l'operari que té al seu càrrec una instal·lació d'extracció d'aigua amb bombes submergides i la vigilància de la xarxa general d'aigua de fàbrica, incloent-hi torres de refrigeració i depòsits.
  
80. Maquinista de torre Dopol
  
És l'operari de fabricació que té al seu càrrec la vigilància i neteja d'una torre d'intercanvi pertanyent a un forn rotatiu, d'una producció nominal superior a 2.000 tn/dia de clinker. Tindrà com a obligació primordial mantenir al panellista informat en tot moment de qualsevol anomalia que observe en la seua secció.
  
81. Operari de suport
  
És l'operari que exercix diferents treballs de suport als llocs dels departaments o seccions a què és assignat complint els torns i horaris establits per a dits llocs.
  
Estaran inclosos en este lloc aquells treballadors que provenen dels diferents llocs amortitzats com a conseqüència de reorganitzacions anteriors.
  
82. Auxiliar de torn
  
És l'operari a torn continuat que exercix diferents treballs de suport als llocs de fabricació a què és assignat, complint el torn on estiga destinat.
  
83. Ajudant de laboratori
  
És l'operari que realitza senzills assajos físics i/o químics sota les instruccions d'un analista, i també els treballs auxiliars del laboratori.
  
84. Oficial de tercera de manteniment elèctric
  
És aquell oficial que havent realitzat la seua formació en l'ofici elèctric no ha aconseguit encara els coneixements i pràctica indispensables per a efectuar els treballs amb la correcció exigida a un oficial de segona electricista. Servix d'ajuda als oficials de primera i segona electricistes, i efectua aïlladament tasques de menor importància.
  
85. Oficial de tercera de manteniment mecànic
  
És aquell oficial que havent realitzat la seua formació en l'ofici mecànic no ha aconseguit encara els coneixements i pràctica indispensables per a efectuar els treballs amb la correcció exigida a un oficial de segona mecànic. Servix d'ajuda els oficials de primera i segona mecànics, i efectua aïlladament tasques de menor importància.
  
86. Zelador de greixatge
  
És l'operari que fonamentalment greixa, actua com a tasca preventiva d'avaries i realitza xicotetes operacions mecàniques necessàries i afins a la seua tasca de greixatge. Realitza part del seu treball per mitjà de gamma de greixatge.
  
87. Auxiliar administratiu
  
És l'empleat que dedica les seues activitats a operacions elementals administratives i, en general, a les purament mecàniques inherents al treball de l'oficina general.
  
88. Porter-telefonista