Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7995, del 08-03-2017 (2017/1761)

Aprovació de l'informe ambiental i territorial estratègic en l'expedient de modificació puntual de l'article 95 de les normes del Pla general municipal d'ordenació urbana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7995

Data del DOGV
:   08-03-2017

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2017/1761


Data del document
:   22-02-2017

Organisme emissor
:   Ajuntament d'Alacant

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * Alacant
    * pla d'urbanisme
    * administració local

Aprovació de l'informe ambiental i territorial estratègic en l'expedient de modificació puntual de l'article 95 de les normes del Pla general municipal d'ordenació urbana. [2017/1761]  
Decret sobre aprovació de l'informe ambiental i territorial estratègic en l'expedient de modificació puntual de l'article 95 de les normes del Pla general municipla d'ordenació (PGMO).  
Títol: modificació puntual de l'article 95 de les normes del Pla general d'Alacant.  
Promotor: Consell Local de Comerç. Regidoria de Comerç de l'Ajuntament d'Alacant.  
Òrgan ambiental: Regidoria d'Urbanisme.  
Autoritat substantiva: Ple de l'Ajuntament.  
Número d'expedient: PLA2016000017.  
Per a la tramitació de la present modificació puntual del Pla general, s'ha tingut en compte la Guia d'avaluació ambiental per òrgan ambiental municipal, elaborada per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental i la Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, amb motiu de tractar-se d'un instrument de planejament que afecta únicament i exclusivament l'ordenació detallada del sòl urbà i, per tant, subsumible en l'article 48.c.1 de la LOTUP.  
  
Documentació presentada  
El procediment s'ha iniciat amb l'elaboració de l'esborrany de la modificació de planejament i del document inicial estratègic, que consta d'una memòria i justificació de la modificació, l'objecte d'aquesta, els continguts del Pla general a què afecta, l'anterior modificació puntual número 31 i el contingut de la modificació puntual que es proposa.  
  
La documentació presentada per a la seua avaluació ambiental i territorial estratègica reuneix el contingut referit en l'article 50 de la LOTUP.  
Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi és el Pla general municipal d'ordenació de 27 de març de 1987.  
Objecte i justificació  
El vigent Pla general s'està executant de forma bastant satisfactòria. Això no obsta per a reconèixer que, amb el transcurs del temps, determinats aspectes han quedat desfasats, han aparegut problemes inicialment no previstos, o s'ha considerat convenient adoptar solucions diferents de les inicialment plantejades, que convé incorporar al Pla general, corregint les propostes actualment vigents. Això fa que l'Ajuntament haja plantejat, periòdicament, modificacions del Pla general a fi de donar resposta als problemes que van sorgint.  
  
Fins a aquest moment, encara que s'ha iniciat la tramitació de 34 modificacions puntuals -algunes d'elles incloent, al seu torn, diverses modificacions simultànies- se n'han aprovat definitivament un total de 32: MP 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 13, 14, 15, 15-bis, 16, 17, 18, 20, 21, 22, 23 €inclou 7 MP- 24, 25, 27 €inclou 6 MP- 28 €inclou 4 MP- 30, 31, 32 i 34. El seu abast és molt variat, comprenent des de modificacions d'escassa entitat, fins a altres en què es variava de manera significativa alguns aspectes del contingut global del Pla general.  
  
L'any 2000, l'Ajuntament va iniciar la tramitació de la revisió del vigent Pla general, arribant a acordar-ne dues aprovacions provisionals, l'última en la sessió plenària de 31 de maig de 2010. No obstant això, després de diverses incidències, el 6 de febrer de 2015, el Ple de l'Ajuntament va desistir del procediment, per la qual cosa l'expedient va ser arxivat, després de l'acceptació expressa del desistiment per la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
En aquestes circumstàncies, i atés que a curt termini no es disposarà d'un nou document revisat, s'ha considerat necessari escometre noves modificacions puntuals, principalment en aquells aspectes que tenen una important incidència territorial o socioeconòmica al municipi.  
  
Així doncs, es planteja ara la conveniència d'una modificació al Pla general dirigida a rectificar aspectes que s'han revelat inadequats. En concret, es tracta de modificar l'article 95 Comerç. El precepte ja ha sigut objecte de cinc modificacions puntuals (MP 5, MP 9, MP 24, MP 30 i MP 31), fet que és un indicatiu de la necessitat d'anar adaptant la normativa a les demandes i a l'evolució d'un sector tan dinàmic i de tanta importància en l'activitat econòmica d'una ciutat com és el comerç en les seues múltiples variants.  
La Regidoria de Comerç va sol·licitar a la Regidoria d'Urbanisme que elaborara la modificació puntual de l'article 95 del PGMO, juntament amb un informe que havia sigut aprovat favorablement pel Consell Local de Comerç en la sessió celebrada el 21 d'octubre de 2015.  
Aquest informe descrivia la problemàtica a què s'enfrontava la demanda comercial actual i la impossibilitat de solucionar-la com a conseqüència de les exigències que estableix el planejament municipal vigent.  
En síntesi, l'acord del Consell Local de Comerç de 21 d'octubre de 2015, va proposar millorar la distribució espacial del comerç al municipi, possibilitant la implantació en la trama urbana de determinats formats comercials amb major necessitat de superfície de venda i ampliant-ne les possibilitats d'implantació als viaris de gran capacitat que han sigut assimilats a la xarxa primària que determina la normativa autonòmica.  
L'informe de la Regidoria de Comerç que justifica la modificació puntual indica els objectius següents:  
- Potenciació del desenvolupament i creixement de l'activitat comercial.  
- Modernització i adequació dels equipaments i les estructures comercials del municipi.  
- Ocupació de locals buits.  
- Millora de la competitivitat i noves oportunitats de generació d'ocupació i riquesa.  
Per a dur a terme la reforma, i atés que el PGMO de 1987 no defineix la xarxa viària primària, s'ha optat per situar el comerç amb frontal als viaris que formen el que podríem denominar la xarxa urbana bàsica. Per a això, a fi d'establir un criteri diferent d'implantació comercial basat a admetre els formats comercials amb frontal als viaris de major capacitat, s'ha elaborat un pla ?adjunt a la modificació puntual número 35?, en el qual s'identifiquen els viaris que poden tindre tal caràcter per la seua importància jeràrquica: s'han denominat «viaris estructurants», i la seua funció és, únicament i exclusivament, regular la implantació de determinats formats comercials en l'article 95 de les NNUU del PGMO. La proposta consisteix a possibilitar que aquests comerços s'ubiquen als viaris de major capacitat per al trànsit rodat i major jerarquia dins de la trama urbana, de manera que l'activitat comercial es distribuïsca de forma més homogènia en el teixit urbà, apostant per un model de ciutat compacta i complexa funcionalment, circumstància que les condicions actuals del PGMO no han aconseguit. Es tracta d'equilibrar, de manera equitativa, la implantació dels comerços de mitjanes i grans mides en la trama urbana pel fet que, a més de l'anterior, hi ha una distinta regulació en els plans especials que s'han aprovat al centre urbà com el Pla especial del centre tradicional i el Pla especial del nucli antic d'Alacant, la normativa dels quals permet major llibertat d'implantació que en altres àrees urbanes.  
  
La proposta, que es considera essencial enfront del criteri d'ubicació actual, es complementa amb un ajust de les superfícies de venda dels mitjans i grans comerços, a fi d'adaptar-les a les demandes del sector de la distribució comercial, amb noves necessitats d'espai, diferents de les establides en la redacció actual de l'article 95. D'aquesta manera, la limitació de la superfície de venda dels supermercats estaria compresa entre 400 m² i 1.699 m²; la dels grans supermercats, entre 1.700 i 2.499 m²; la del mitjà comerç de productes de consum ocasional, entre 200 i 1.199 m²; i la de grans comerços, major de 1.200 m².  
  
La nova redacció, per fi, millora substancialment la continguda en les vigents normes del PGMO en aspectes com ara l'exigència de dependències d'emmagatzematge, dàrsenes de càrrega i descàrrega, i incidència del trànsit en la implantació comercial. Així, s'exigirà que «els locals comercials disposen d'un magatzem o rebotiga per a la guarda o conservació dels productes, degudament preparat, i amb una superfície equivalent al 10 % de la superfície de venda»; un nombre ?amb unes dimensions determinades- de dàrsenes en funció de la superfície comercial a què servisquen; i un estudi de mobilitat, regulat detalladament en el precepte, la superació del qual condicionarà la implantació de l'establiment comercial de què es tracte.  
Sense perjudici de tot això, la norma ha introduït una certa dosi de flexibilitat. L'Ajuntament, amb un informe previ dels serveis municipals competents, podrà eximir o reduir l'obligació de disposar de la dotació d'aparcament o de dàrsenes en edificis existents en què es pretenga instal·lar un ús comercial i concórreguen circumstàncies objectives que impossibiliten o desaconsellen la seua aplicació. Circumstàncies que només podran referir-se a les característiques físiques de l'edifici, l'afecció a elements catalogats de l'immoble, la dificultat d'accés de vehicles, les característiques dels viaris a què recau el local i/o la proximitat de punts conflictius des del punt de vista d'ordenació viària.  
  
En tot cas, el projecte inclourà un estudi sobre l'impacte generat per la inexistència o disminució de la dotació de servei d'aparcament o de les dàrsenes de càrrega i descàrrega.  
Consultes  
Amb data 22 de juliol de 2016, la Regidoria d'Urbanisme va admetre a tràmit la documentació remesa als efectes d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica i la va sotmetre a consulta de:  
- Regidoria de Comerç.  
- Consell Local de Comerç.  
- Regidoria de Trànsit.  
- Conselleria de Comerç.  
S'han pronunciat expressament en l'expedient: la Direcció General de Comerç i Consum, el 24 d'octubre de 2016; la Regidoria de Comerç, el 29 de novembre de 2016; la Regidoria de Trànsit, el 9 de desembre de 2016. Els informes són favorables, si bé proposen determinades modificacions puntuals que han sigut acceptades i incorporades a la nova redacció de l'article 95.  
Identificació i valoració dels efectes sobre el medi ambient  
Evacuades les consultes, s'ha elaborat el present informe, tenint en compte els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, als efectes de determinar si és procedent una avaluació ambiental i territorial ordinària o simplificada.  
a) La modificació de l'article 95 de les normes del Pla general, relativa a l'ús comercial, constitueix evidentment el marc per a l'autorització de futurs projectes, en particular aquells relatius a la construcció i/o instal·lació d'establiments comercials al sòl urbà del municipi, i ho fa en relació amb la seua ubicació, dimensions i condicions de funcionament, afectant, únicament i exclusivament, l'ordenació detallada. Es tracta, a més, d'activitats no sotmeses a impacte ambiental, per la qual cosa no són subsumibles en cap dels apartats de l'article 46.1 de la LOTUP; abans, ho serien en l'apartat 3.c, relatiu als «plans... que, establint un marc per a l'autorització en el futur de projectes, no complisquen els altres requisits mencionats en l'apartat 1». Dit d'una altra manera, es tracta d'una modificació que no té efectes significatius sobre el medi ambient i el territori.  
  
b) Sense perjudici d'això, s'ha procedit a estudiar la incidència de la modificació en l'àmbit del PATRICOVA, Pativel, Patfor, Pla D'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures, i Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, amb el resultat següent:  
  
b.1) PATRICOVA ?Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre la prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana?:  
Analitzada la incidència del PATRICOVA en l'àmbit d'influència de la modificació puntual que es proposa, s'adverteix que hi ha dues zones amb risc d'inundació:  
- Zona de la platja de Sant Joan: es distingeixen dues zones diferenciades: els sòls contigus a l'avinguda de la Costa Blanca i l'avinguda d'Oviedo, amb un risc d'inundació mitjà; i el denominat PAU 5, amb una zona de risc baix, que assoleix un nivell alt en algunes parcel·les del sector 2, amb rasants situades en zones lleugerament deprimides respecte a la rasant del carrer.  
- Zona de Sant Gabriel: el risc d'inundació es localitza a l'entorn de la desembocadura del barranc de les Ovelles, on el seu costat nord presenta risc d'inundació baix, i el seu costat sud, risc d'inundació mitjà.  
  
Cabria destacar, per tant, tres situacions diferenciades en relació a l'aplicació dels criteris establits en la modificació puntual que es planteja:  
El sòl urbà consolidat de la platja de Sant Joan, amb un risc d'inundació mitjà, on la totalitat de les parcel·les compten amb la seua edificabilitat materialitzada i, per tant, els nous usos comercials que es pogueren implantar en els edificis ja existents, d'acord amb la modificació de planejament elaborada, serien conseqüència d'un canvi d'ús actuals. Per tant, no hi ha modificacions respecte a la situació present.  
  
El sòl que comprén part del Sector 1 del PAU 5 ?actualment amb un procés edificatori intens?, que compta amb la urbanització ja executada, en la qual s'ha tingut en compte i es resolen els problemes d'inundabilitat que descriu el PATRICOVA, amb un risc d'inundació baix: en aquest àmbit no hi hauria cap tipus de restricció en la implantació dels usos comercials des del punt de vista del risc d'inundació que planteja la modificació puntual.  
La zona de risc d'inundació alt es concentra en el sector 2 del PAU 5, el sòl del qual no s'ha desenvolupat, encara que hi ha edificacions construïdes anteriors al planejament vigent. En aquest àmbit, no seria possible implantar els usos comercials a què fa referència la modificació puntual plantejada, mentre no es desenvolupe urbanísticament, ja que no té encara la consideració de sòl urbà.  
  
b.2) Pativel ?Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral?:  
L'objectiu d'aquest pla és definir la infraestructura verda de la Comunitat Valenciana com una xarxa interconnectada formada pels paisatges de major valor mediambiental, cultural i visual. Per tant, aquest pla no tindria incidència en la modificació puntual que es planteja l'aplicació de la qual es limita a les parcel·les edificables que formen el sòl urbà.  
b.3) Patfor ?Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana?:  
És l'instrument d'ordenació territorial i de planificació forestal que articula i programa en el temps, i sobre el territori, les actuacions de la conselleria competent en matèria de medi ambient, en l'àmbit de la política forestal: aspectes que no es veuen afectats per la modificació de les determinacions del planejament en l'àmbit comercial.  
  
b.4) Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures:  
L'objecte d'aquest pla és mantindre la base territorial per la qual discorre el traçat del projecte de transferències de recursos hídrics des de la conca de l'Ebre fins a diverses conques, entre les quals es troben les del Xúquer i Segura, per la qual cosa no tindria cap influència en la modificació proposada de les normes urbanístiques del PGMO.  
b.5) Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana:  
Cap de les zones humides que componen el catàleg se situen al sòl urbà, per la qual cosa no es trobarien afectades per la modificació puntual de planejament que es proposa.  
c) El comerç és el punt de trobada entre la producció i el consum, la qual cosa li atorga un paper estratègic en la qualitat de vida dels ciutadans. Aquesta qualitat de vida passa per combinar factors com la mobilitat i la proximitat. Aquest resultat és el que es pretén aconseguir amb la modificació de planejament que es proposa, que consisteix fonamentalment a potenciar el comerç de proximitat, sense que per això els consumidors no puguen assumir, si ho desitgen, costos superiors de desplaçament per a accedir a millors condicions de mercat en preu, qualitat o assortiment.  
S'aposta per una idea de ciutat compacta amb complexitat d'usos on la distribució del comerç siga homogènia i es done cabuda als nous formats comercials. Açò implica una previsió de menor consum del sòl en potenciar la situació del comerç als vials de major capacitat que s'han assimilat als de la xarxa primària que exigeix la normativa autonòmica vigent. Aquesta limitació en el creixement dispers es posa de manifest en considerar que la capacitat d'albergar nous centres comercials de tercera categoria ja ha quedat coberta amb els existents. Es considera que la creació de macro illes monofuncionals tancades a l'exterior, que és la tipologia més comuna en aquest format comercial, ha impedit l'existència d'usos i de locals comercials i la creació de nous eixos comercials, la qual cosa no ha contribuït a crear una trama comercial equilibrada.  
  
Aquesta aposta per una redistribució uniforme del comerç en la trama urbana existent, afavoriria la rehabilitació i/o el manteniment dels edificis catalogats, als quals es podria dotar d'un ús de manera que se n'evitara el deteriorament i, a més, suposaria la posada en el mercat de molts locals buits que actualment suposen un impacte negatiu per a la imatge urbana.  
Pel que fa a la incidència en el medi ambient que suposaria l'elecció d'un model de ciutat compacta amb complexitat d'usos, cabria destacar la conseqüència immediata d'una disminució de desplaçaments motoritzats. Aquesta mobilitat, associada a l'activitat comercial, comprendria des del transport per a la distribució de mercaderies fins als desplaçaments, tant dels empleats com dels consumidors. Aquest model territorial té menor incidència mediambiental en reduir l'emissió de gasos, en disminuir les necessitats de xarxes d'infraestructures (electricitat, aigua, telecomunicacions, etc) i com ja s'ha citat en els paràgrafs anteriors, en reduir el consum de sòl.  
Com ha quedat exposat en l'apartat sobre «objecte i justificació» de la modificació, s'ha aprofundit especialment en la necessitat d'un estudi de mobilitat previ a la implantació de determinades superfícies comercials, dirigit a evitar qualsevol tipus de congestió viària ?derivada dels desplaçaments i de les operacions de càrrega i descàrrega?, la superació de la qual condicionarà l'autorització municipal.  
  
d) És particularment explícit en la matèria l'informe de la Regidoria de Trànsit en què s'afirma:  
«Els fonaments exposats per a la modificació són plenament compartits pel tècnic que subscriu, perquè els conceptes de ciutat compacta i distribució heterogènia d'usos representen la clau per a la consecució d'un patró de mobilitat urbana sostenible. No obstant això, com s'ha exposat en l'informe, es considera que els criteris de mobilitat i l'enginyeria associada a ella, han de jugar un paper rellevant en la planificació urbanística i l'ordenació del territori. Per això, la seua consideració resulta més eficaç en les fases prèvies o inicials... la modificació de l'article 95 de les NNUU es considera necessària i convenient per atendre, entre d'altres, els preceptes següents:  
- Model de ciutat compacta i heterogènia, que fomenta els desplaçaments curts per motius comercials.  
- Regulació de les condicions per a la millora de les operacions de càrrega i descàrrega lligades als establiments comercials, a fi de reduir la problemàtica de trànsit associada a la distribució de mercaderies.  
  
- Coherència amb els objectius fixats en el Pla de mobilitat urbana sostenible, per aconseguir un sistema de mobilitat sostenible, en consonància amb els objectius fixats per l'Estratègia 2020 de la Unió Europea Una estratègia intel·ligent per a un creixement sostenible, intel·ligent i integrador, de la qual destaquen:  
La reducció d'emissions de carboni de la nostra economia.  
Deslligar el creixement econòmic i l'ús de recursos.»  
Consideracions jurídiques  
1. L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva es va incorporar al dret intern mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei del sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental.  
La LOTUP estableix en l'article 48 que en l'avaluació ambiental i territorial estratègica de plans i programes participen les persones i institucions següents:  
«a) Òrgan promotor: òrgan d'una administració pública, estatal, autonòmica o local, que inicia el procediment per a l'elaboració i adopció d'un pla o programa i, en conseqüència, ha d'integrar els aspectes ambientals i territorials en el seu contingut a través d'un procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
Els plans i programes d'iniciativa privada es tramitaran per l'òrgan promotor públic competent.  
b) Òrgan substantiu: òrgan de l'administració pública que ostenta les competències per a adoptar o aprovar un pla o programa.  
c) Òrgan ambiental i territorial: és l'òrgan autonòmic, dependent de la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i medi ambient que realitza l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i territorial, formula les declaracions ambientals i territorials estratègiques, i en col·laboració amb l'òrgan promotor i substantiu, vetla per la integració dels aspectes ambientals, juntament amb els territorials i funcionals, en l'elaboració del pla o del programa. L'òrgan ambiental i territorial serà l'ajuntament del terme municipal de l'àmbit del planejament objecte de l'avaluació ambiental, sense perjudici de l'assistència i la cooperació de les diputacions provincials d'acord amb la legislació de règim local, en els casos següents:  
  
1. En els instruments de planejament urbanístic que afecten únicament i exclusivament l'ordenació detallada del sòl urbà definida en la present llei.  
[?/...]»  
2. A la vista de tot açò i considerant que, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, la modificació del pla avaluat no influeix en altres plans o programes, ja que afecta, únicament, el sòl urbà; el sistema d'implantació de superfícies que proposa acosta el comerç al ciutadà, amb el consegüent estalvi, sistemàtic, de desplaçaments motoritzats al terme municipal; i no suposa cap afecció sobre elements del patrimoni natural i cultural, podem concloure que és d'aplicació el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificat, i que, en conseqüència, és suficient el present informe ambiental i territorial estratègic, a fi de prosseguir la tramitació prevista en els articles 50, 51 i 57 de la LOTUP. Per tot això, és procedent emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment de modificació puntual número 35, relatiu a l'article 95 de les normes del Pla general municipal d'ordenació d'Alacant, per considerar que no té efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
3. Tal com estableix l'article 57 de la LOTUP, després de la comunicació de l'informe ambiental, territorial i estratègic a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu, se sotmetrà l'expedient a informació pública per un període de 45 dies, assegurant les mesures mínimes de publicitat exigides per l'article 53.2), també de la LOTUP.  
Òrgan competent  
És l'alcalde, per aplicació de l'article 124.4.ñ) de la LRBRL, i, per delegació de data 17 de juny de 2015, el regidor delegat d'Urbanisme.  
  
Tenint en compte tot açò, el regidor delegat d'Urbanisme, resol:  
  
  
Primer  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat tramitat per a la modificació de l'article 95 de les normes del vigent Pla general municipal d'ordenació urbana d'Alacant, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
  
  
Segon  
Publicar el present informe en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels seus efectes si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera aprovat la modificació proposada en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, hauria d'iniciar-se novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
Tercer  
Comunicar la present resolució a l'òrgan promotor i al Ple de l'Ajuntament ?òrgan substantiu?, als efectes de continuar el procediment d'aprovació de la modificació de l'article 95 de les normes del PGMO, de conformitat amb el que estableix l'article 57 de la LOTUP.  
  
  
Alacant, 22 de febrer de 2017.- El regidor d'Urbanisme: Miguel Ángel Pavón García. El vicesecretari: Germán Pascual Ruiz-Valdepeñas.