Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9820, del 03-04-2024 (2024/2378)

RESOLUCIÓ de 18 de desembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte d'explotació recursos miners de la secció D (torbes). Concessió minera San Enrique núm. 1989, terme municipal Torreblanca. Expedient: (3273864) 137/2023/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9820

Data del DOGV
:   03-04-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/2378


Data del document
:   18-12-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 18 de desembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte d'explotació recursos miners de la secció D (torbes). Concessió minera San Enrique núm. 1989, terme municipal Torreblanca. Expedient: (3273864) 137/2023/AIA. [2024/2378]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (3273864) 137/2023/AIA.  
Títol: Explotació recursos miners de la secció D (torbes). Concessió minera San Enrique núm. 1.989.  
Promotor: Herederos de Enrique Climent Mingol, CB ( INFERTOSA).  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Torreblanca.  
Ref. Òrgan substantiu: 1211/2020.  
Localització: terme municipal Torreblanca núm.32 - 022. TM.   
1. Objecte i descripció del projecte.   
a) Objecte del projecte.  
El projecte té com a objecte l'obtenció de la llicència ambiental per a l'obertura de nova zona d'explotació restauració per a l'extracció de recursos minerals secció D (torbes) dins dels límits de la concessió minera San Enrique núm. 1.989 i les seues demesies.  
b) Descripció del projecte.   
La concessió minera San Enrique núm. 1.989 comprén 309 ha dels termes municipals de Cabanes i Torreblanca, si bé la zona de treball proposada afecta la parcel·la 1 a 90 del polígon 6 del TM de Torreblanca i ocupa una superfície de 25 ha amb els vèrtexs següents:  
  
  
 COORDENADES UTM   
ETRS 89 FUS 30  
 X Y  
A1 185761.7286 9114201.0930  
A2 207502.4707 2184966.1806  
A3 580524.5267 2011909.1925  
A4 287119.0967 5656864.1994  
  
  
El volum total de tot un beneficiable en l'àrea a explotar s'estima en 705.282 m³, i s'estima el volum de mineral aprofitable en 585.384 m³. La vida útil de l'explotació s'estima en 15 anys.  
La superfície d'explotació es troba a una distància aproximada de 14 km del nucli urbà de Cabanes i a 1.500 metres del nucli urbà de platja de Torrenostra. L'accés a l'explotació es realitza des de la carretera local CV-1430 i de la xarxa de camins rurals existent.  
  
Les parcel·les a ocupar afronten amb el límit exterior i se situen dins de l'àrea d'amortiment d'impactes del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, declarat paratge natural en virtut del Decret 188/1988, de 12 de desembre, del Consell i es troba inclòs en la llista d'aiguamolls d'importància internacional (conveni Ramsar). Sobre este, resulta d'aplicació el Decret 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals i rector d'ús i gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, segons el qual l'activitat proposada és compatible amb els usos permesos.  
  
Quant al procés d'explotació, se seguirà la mateixa metodologia portada fins al moment en les parcel·les explotades pel mateix promotor dins dels límits del parc natural, i que acompleixen les llicències ambientals atorgades, els criteris d'explotació recollits en el Decret 4/2003 i els acords establits amb l'òrgan de gestió del parc natural.   
El jaciment s'explota a cel obert utilitzant únicament mitjans mecànics per a l'extracció. El procediment s'inicia amb la preparació de plataforma de treball segura, mitjançant la col·locació de planxes metàl·liques, que des del camí d'accés arriben fins a la zona a explotar, disposades aproximadament al llarg de 200 metres lineals, amb una amplària de 5 m. Una vegada la maquinària ha accedit a la plataforma de treball es procedix en primer lloc a la retirada de la coberta vegetal, que és utilitzada, sense apilaments intermedis, en la restauració dels talussos creats en la zona anterior. Posteriorment s'inicia el procés d'explotació mitjançant cullera bivalva, en una radi d'uns 10 metres aproximadament al voltant de les planxes. Una vegada esgotat el carrer, es recullen les planxes i s'extrau la torba que n'hi ha davall, actuant-se en total sobre uns 2.000 m² que amb una potència mitjana de 4 m suposen uns 8.000 m³ extrets. La càrrega del material pot realitzar-se de dos formes segons la competència del substrat sobre el qual es treballa:  
  
  
- Quan el substrat pot suportar el pes d'un camió, tant la retroexcavadora com el camió se situen sobre les planxes metàl·liques i depositen el material directament sobre el camió, que marxa arrere sobre les planxes metàl·liques arriba fins al camí.  
- Quan el substrat de torba no és competent, es col·loquen dos files de planxes metàl·liques per a augmentar l'estabilitat de la màquina excavadora i ,en este cas, es treballa amb un sistema de cintes transportadores i tremuja per a portar el material des de la zona d'explotació a la zona de càrrega directa sobre camió, situat en una zona segura. Las cintes transportadores són de 25 metres de llarg amb un ample d'1 metre de banda i es recolzen sobre les planxes. La tremuja té una longitud de 9 metres de llarg i descàrrega sobre la primera de les cintes transportadores. Totes les cintes transportadores poden arribar a una distància de 150 m lineals.  
Periòdicament la retroexcavadora anirà deixant illots sense explotar amb el seu recobriment vegetal sense afectar, amb superfícies mínimes de 50 m².  
Es preveu un únic banc d'explotació restauració; l'explotació en una o diverses capes es valorarà en funció de si el material es disposa en estrats ben definits. L'alçària del banc variarà segons l'abast de la màquina, i presentarà una mitjana de 3-4 m, amb angles d'explotació de 30° i de restauració de 45°.   
Las tasques es repetixen homogèniament en àrees més o menys rectangulars, on es van excavant els carrers fins a esgotar el mineral.  
Els camions carregats transporten la torba fins a les eres d'assecatge situades en les proximitats de l'explotació, que pertanyen a l'establiment de benefici que l'empresa utilitza habitualment, situat fora de l'àrea d'amortiment d'impacte del parc natural, en el terme municipal de Torreblanca a una distància de 2.700 m de la zona d'explotació, i que no s'inclou en el projecte avaluat. En este, hi ha tots els servicis d'oficines, vestuaris i lavabos, per la qual cosa no és necessària la disposició de noves instal·lacions en la zona extractiva.  
Es realitzarà el tancament perimetral dels límits de l'àrea extractiva amb tancament metàl·lic de dos metres d'alçària i portes d'accés, a fi de restringir l'accés no autoritzat a les zones de treball.   
El procés de restauració dut a terme permet establir llacunes costaneres augmentant la diversitat d'hàbitats del parc natural i per tant la biodiversitat d'este.  
2. Tramitació administrativa  
La concessió minera San Enrique i les seues demesies va ser atorgada l'any 1964, i va ser consolidada segons s'indica en projecte, per resolució del Ministeri d'Indústria de 6 de maig de 1983 per un període de 30 anys prorrogables fins a un màxim de 90 anys.  
Amb data de 23 d'agost de 2023 l'Ajuntament de Torreblanca registra una sol·licitud d'inici del procediment d'avaluació ambiental relativa a la petició d'Herederos de Enrique Climent Mingol, CB per a l'obtenció de la llicència ambiental de l'explotació de recursos minerals de la secció D (torbes) en la concessió minera San Enrique núm. 1.989 conforme al que es disposa en la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana. Per a la qual cosa s'aporta en primera instància projecte i documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental, estudi d'integració paisatgística, documentació complementària, al·legacions i informes sectorials.   
Amb data de registre 8 de setembre de 2023 l'Ajuntament de Torreblanca remet un certificat d'informació pública del projecte.  
a) Informació pública i al·legacions.  
- L'Ajuntament de Torreblanca va sotmetre en primera instància l'expedient a informació pública i consultes en el tauler d'edictes i seu electrònica del consistori per un període de 40 dies el 29 de juny de 2022, en el BOP el 28 de juny de 2022, i en el BOE de 27 setembre de 2022.  
Durant el procediment es reben al·legacions de particulars a les quals el promotor dona contestació. Els al·legants insten a valorar l'impacte ambiental que suposa l'extracció de torba, l'execució de llacunes excessivament profundes, el possible assentament estructural dels terrenys i la salinització de les aigües per la intrusió marina i la producció de pols.   
b) Consultes a administracions i informes rebuts  
En l'expedient s'han considerat els següents informes i autoritzacions que formen part de l'expedient remés per l'Ajuntament de Torreblanca.  
- Informe del Servei Territorial d'Urbanisme de data 12.04.2019 en el qual s'informa favorablement la compatibilitat urbanística de l'actuació projectada condicionada a l'obtenció d'informe favorable dels servicis competents en agricultura, territori i medi ambient.  
  
- Informe sobre la sol·licitud de llicència urbanística per a l'extracció de torba en l'àmbit del Parc Natural Prat de Cabanes-Torreblanca emés per la Direcció del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca de data 03.05.2019, en què s'indica:  
«trobant-se la zona proposada en zona d'amortiment d'impactes del parc, es recomana complir les mateixes condicions establides per a l'explotació minera en la zona de protecció segons es recull en el Decret 4/2003 pel qual es va aprovar el Pla d'ordenació del parc. En este s'especifica que serà necessari aportar en l'estudi d'impacte ambiental:  
  
• Ubicació de l'hàbitat prioritari 7210 Torberes calcàries de Cladium mariscus, en la zona a explotar.  
• Disseny final de l'explotació, amb indicació de camins, llacunes, illes i zones a preservar, que hi inclou les poblacions de Ceratophylum submersum.  
• Mesures a tindre en compte durant l'explotació de la torba, en relació amb el comportament hidràulic de la zona, ja que en tot moment s'haurà d'assegurar la connectivitat dels canals i l'evacuació de les aigües cap als canals principals que desguassen en la gola del Trench.»  
  
- Resolució sobre la valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emesa per la Direcció Territorial del Medi Ambient de data 21.04.2023 en la qual s'indica que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, per això, no requerirà el sotmetiment a avaluació detallada.   
- Informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló de data 21.04.2023 en el qual sobre la base de la legislació agropecuària i mediambiental aplicable resol que no s'oposa a l'actuació sol·licitada.  
  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 14 d'agost de 2023 en el qual s'indica que l'activitat és compatible amb la infraestructura verda regional, i és la competència per a la tramitació de l'estudi d'integració paisatgística i per tant el seu informe correspon a l'ajuntament.  
3. Consideracions ambientals  
El promotor ha presentat successius projectes d'explotació de parcel·les pertanyents a l'àrea de la concessió San Enrique núm. 1.989 al llarg d'estos anys. Des de l'aprovació del Decret 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals i rector de l'ús i gestió del Parc Natural del Parc de Cabanes-Torreblanca, els projectes que afectaven l'àmbit del parc han acomplit el condicionat ambiental imposat pel PORN -PRUG del parc, resultant en una metodologia de treball estandarditzada amb afeccions ambientals i mesures correctores comunes a tots ells. Les avaluacions ambientals realitzades als successius projectes han resultat favorables, establint-se en les diferents resolucions condicions i mesures correctores anàlogues (DIA exp.: 063/2021/AIA, DIA exp.: 108/8458-KPT).  
  
El Parc Natural del Prat de Cabanes -Torreblanca és la zona humida més important de la província de Castelló. Es tracta d'un prat pantanós separat de la mar per una restinga de graves, exemple singular d'aiguamoll en avançat estat de rebliment natural. Les seues especials característiques paisatgístiques, geològiques i ecològiques li conferixen un gran valor en el context del patrimoni natural valencià. El parc natural figura en la llista de llocs d'interés comunitari (LIC) de la Comunitat Valenciana, aprovada per l'Acord de 10 de juliol de 2001, del Consell de la Generalitat, en virtut de la Directiva 92/43CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres. El Prat està inclòs en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, aprovat per l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell de la Generalitat, i en la llista d'aiguamolls d'importància internacional, establida en virtut de la convenció sobre els aiguamolls (Ramsar, 1971). L'espai també està declarat zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA), d'acord amb la Directiva 79/409/CEE, relativa a la conservació de les aus silvestres. Sobre este resulta aplicable el Decret 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals i rector d'ús i gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca.  
  
En l'exposició de motius del Decret 188/1988, de 12 de desembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, de declaració del paratge natural de la Comunitat Valenciana del Prat de Cabanes-Torreblanca s'exposa el següent: d'altra banda, les tolles generades per l'extracció de torba han contribuït a diversificar notablement l'ecosistema (…). Este règim preveurà l'ordenació de les activitats que es desenvolupen en l'àrea (pasturatge, extracció de torba, agricultura, etc.) amb l'objectiu de fer-les compatibles amb la conservació dels valors ecològics de l'espai. Igualment s'indica que: es permetrà el manteniment, en els àmbits i característiques que determine el Pla rector d'ús i gestió, de les activitats relacionades amb l'extracció de torba.   
  
El Decret 4/2003 pel qual s'aprova el PORN-PRUG del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca establix la compatibilitat de les concessions mineres degudament autoritzades en el moment d'entrada en vigor, sotmeses estes al condicionat que s'hi ha exposat. En el mateix decret es fa referència al fet que l'activitat minera centrada en l'extracció de torba es practica de forma ordenada i compatible amb la conservació del patrimoni natural i contribuïx a la diversificació de l'ecosistema i augment de la biodiversitat.  
  
La selecció de la zona d'explotació plantejada en projecte es justifica sobre la base de criteris geològics, presència suficient del recurs; criteris extractius; criteris ambientals, compatibilitat amb la conservació i normativa del parc natural i la no afecció a espècies protegides de flora i fauna.   
Al situar-se en la zona d'amortiment d'impactes, i tal com s'indica en l'informe de la direcció del parc i en el projecte, l'explotació acomplirà els requisits de l'article 15.1 del Decret 4/2003. Això implica que es preservaran entre altres els hàbitats prioritaris presents en el parc:  
  
1150 Llacunes costaneres.  
2250 Dunes litorals amb Juniperus spp.  
3170 Estanys temporals mediterranis.  
7210 Torberes calcàries de Cladium mariscus.  
L'explotació projectada no afecta les dunes litorals ja que es respecta la franja de 200 m a la línia de costa. Las àrees on es troba l'espècie Cladium mariscus amb una cobertura del 20% no s'exploten, estes apareixen representades gràficament com a resultat dels estudis botànics presentats pel promotor. Respecte de les llacunes costaneres i estanys temporals, estos són conseqüència directa de l'extracció de torba generats per la mateixa activitat.  
L' emplaçament es troba qualificat com a sòl no urbanitzable protegit, compatible amb l'activitat i amb el planejament vigent d'acord amb l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme. I els certificats de compatibilitat urbanística que ha emés l'Ajuntament de Torreblanca referent a l'activitat.  
La parcel·la està qualificada com a sòl no urbanitzable de reforç del litoral segons el Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la CV (PATIVEL). Segons l'article 11 de l'esmentat pla, estaran permesos els usos miners quan estos estiguen previstos en un instrument d'ordenació i gestió ambiental.  
L'actuació afecta terreny qualificat com a forestal segons la cartografia del PATFOR , i coincidix esta amb la parcel·la núm. 2. La vegetació present en la zona no diferix de la present en la resta de les parcel·les incloses en el perímetre d'explotació.  
Las mesures per a la disminució de l'impacte previstes en l'EsIA se centren en les labors d'explotació i restauració ambiental de les parcel·les, tal com es realitzen fins a l'actualitat, dins dels límits del parc responent als criteris i limitacions exposades en el Decret 4/2003. S'utilitzaran espècies autòctones existents en l'àrea, amb la finalitat de no provocar fenòmens de competència entre estes, ni varietats de textura o tonalitat en la qualitat paisatgística de l'àrea. Hi ha espècies catalogades com a espècies d'interés comunitari com és el cas dels hàbitats prioritaris Torberes calcàries de Cladium mariscus i les espècies Odontites kaliformis, Thalictrum maritimum i Caricion davallinae. El perímetre proposat respecta en tot moment estes àrees protegides i hàbitats, que no resulten alterades per l'activitat extractiva, identificades en una superfície total de 10,4 ha, la qual cosa deixa una superfície explotable dins del perímetre de 53,9 ha.  
  
L'informe de la direcció del parc natural indica la que en un dels canals que delimiten la zona d'explotació proposada, el que discorre paral·lel al camí denominat Monet de Baix, s'ha prospectat la presència de Ceratophylum submersum, espècie en perill d'extinció.  
En l'àmbit del parc s'alberguen espècies d'especial interés faunístic o catalogades com ara l'arpella (Circus aeruginosus) i esparver cendrós (Circus pygargus).  
Segons l'EsIA, en la zona on es pretén dur a terme l'activitat no s'han identificat hàbitats ni espècies protegides, i indica que, en cas d'aparéixer, en qualsevol moment de la vida de l'activitat, es respectarien i es deixarien sense explotar en forma d'illes o de superfície no alterada.  
Las illes que es deixaran sense afectar es constituiran en descansadors i possibles zones de nidificació.   
L'extensió de terreny proposada garantix que l'activitat puga dur-se a terme amb garanties d'aconseguir la restauració esperada, duent a terme una explotació del mineral de manera racional i rendible i integrada dins dels criteris de conservació del parc natural.  
La restauració ambiental és simultània amb l'explotació mitjançant el mètode de mineria de transferència, que afavorix una ràpida recuperació del mitjà afectat, sense que arriben a produir-se processos erosius o d'estabilitat en els talussos formats sota la làmina d'aigua resultant, estos presentaran una alçària màxima de 4 m. D'igual manera no es generen residus ni apilaments intermedis del material extret no beneficiable, que s'utilitzaran directament en la restauració.  
Las zones d'apilament previstes són les mateixes que utilitza l'empresa en els últims anys pel que no es causarà impacte addicional.   
  
No s'executen noves vies d'accés, actuant la promotora en el reforç dels vials que servixen de recorregut entre la zona d'explotació fins a la planta de benefici miner.   
En l'estudi d'impacte ambiental s'identifiquen les afeccions ambientals que l'activitat comporta i les mesures correctores que s'implementaran.  
L'augment del trànsit en la zona provoca un augment de la contaminació acústica i qualitat atmosfèrica. Sobre això, la torba per l'alt grau d'humitat que el material posseïx durant tot el procés no requerix mesures concretes per a minimitzar les emissions pulverulentes, no obstant això, es realitzaran regs periòdics sobre els camins i zones d'apilament a fi de reduir possibles emissions sobretot en els mesos d'estiu. Es limitarà la velocitat de circulació i el manteniment de maquinària es realitzarà en tallers autoritzats. S'utilitzarà maquinària amb silenciadors quan el seu nivell sonor excedisca de 80 dBA. S'utilitzaran aquelles rutes més allunyades de les zones habitades i els treballs es limitaran a la franja horària diürna. L'estudi acústic presentat pel promotor conclou que el nivell de soroll transmés per l'activitat d'extracció a 500 m és de 22,99 dB, per la qual cosa complix amb la reglamentació vigent.  
  
La qualitat de les aigües i sòls no es veu afectada més enllà de possibles abocaments accidentals, com a mesures preventives es realitzarà manteniment preventiu de la maquinària, els materials combustibles s'emmagatzemaran fora de la zona d'explotació, les operacions de neteja i manteniment de maquinària es realitzarà en centres autoritzats. En la zona a explotar la vulnerabilitat de l'aqüífer és en gran part de nivell mitjà segons les dades del visor de la GVA.  
L'activitat no requerix el consum d'aigua, en cas de ser necessària se subministrarà mitjançant camions cisterna d'origen extern a la concessió  
Si es generaren, els residus perillosos s'entregaran a gestor autoritzat, el seu apilament temporal es realitzarà en zones adequades per a això.  
La restauració paisatgística és immediata després de l'abandó de l'explotació, i es veu exclusivament alterada per la presència de la maquinària extractiva. La visibilitat de l'actuació és baixa tenint en compte l'orografia de la zona.  
El límit oest de la zona d'explotació el constituïx la colada de la Ratlla, via pecuària de domini públic de la Generalitat segons l'article 3 de la Llei 3/2014, amb amplària de protecció de 15 m, la qual no es veurà ocupada per les labors extractives i es garantirà la seua continuïtat.  
En relació amb les al·legacions presentades durant el període d'informació pública: referent a l'augment de la salinitat de l'aqüífer per possible intrusió marina derivada de l'extracció de la capa torba; tal com s'exposava en les declaracions d'impacte ambiental emeses amb anterioritat en relació a la concessió en les quals es valorava la situació a partir dels informes de tècnics aportats pel promotor, documentació tècnica consultada i informes de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, l'existència d'una làmina lliure d'aigua en el Prat es deu a la intersecció de la superfície topogràfica i la cota piezomètrica de l'aqüífer Orpesa-Torreblanca (DT. sub 080.110), no es tracta d'una zona inundable ni en rigor d'una zona inundada sinó d'una zona humida en sentit estricte. Els materials presents en el terreny, inclosa la torba, tenint en compte la seua permeabilitat permeten la circulació de fluxos d'aigua, i no se li poden atribuir la condició de barrera front la intrusió marina. Es conclou que no existix evidència que les activitats extractives incidisquen en els nivells de salinitat de l'aqüífer; la qual respon majorment als processos d'explotació i recàrrega de l'aqüífer i als processos d'evapotranspiració, al seu torn, s'indica que des de 2001 la intrusió marina en la zona està en retrocés.   
Des del punt de vista social, l'activitat genera al voltant de 35-50 ocupacions directes i contribuïx en el teixit econòmic i social de la zona de manera indirecta.  
a) Pla de vigilància ambiental.  
Durant la posada en marxa de l'activitat s'assignarà un responsable mediambiental que s'encarregarà de registrar les incidències sorgides.  
  
El Pla de vigilància ambiental d'EsIA disposa les pautes establides a seguir, efectuant els controls, els mesuraments i l'anàlisi dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la seua periodicitat corresponent. El pla comprendrà la vida de l'explotació més un període de dos anys amb posterioritat a la seua clausura.  
Totes les actuacions i/o mesuraments que es realitzen en l'aplicació del pla de vigilància tindran constància escrita en informes ordinaris i especials, i es presentaran en forma d'informe anual, de manera que permeta comprovar la correcta execució i respecte dels treballs a les condicions establides en la normativa vigent que li siga aplicable. Esta documentació recollirà totes les dades des de l'inici de l'activitat i estarà a la disposició dels òrgans d'inspecció i vigilància.  
  
Si s'observara alguna desviació significativa respecte de les previsions descrites en l'EsIA durant la realització dels controls esmentats, el promotor ho comunicarà a l'administració substantiva competent, perquè s'apliquen les mesures correctores necessàries.  
  
4. Consideracions jurídiques  
El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària segons: annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental, grup 3, c) Extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per trituració, algeps, roques ornamentals). I en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en el seu annex 1, grup 2, a) Explotacions i fronts d'una mateixa autorització o concessió a cel obert de jaciments minerals i altres recursos geològics de les seccions A, B, C i D l'aprofitament dels quals està regulat per la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines i normativa complementària; a.5. Explotacions visibles des d'autopistes, autovies, carreteres nacionals i comarcals, espais naturals protegits, nuclis urbans superiors a 1.000 habitants o situades a distàncies inferiors a 2 km de tals nuclis.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
De conformitat amb l'article 10 del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, s'assignen a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori les competències en matèria de medi ambient, caça, recursos hídrics, benestar animal, urbanisme i vertebració del territori, obres públiques, i transports, ports i aeroports.  
 L'article 119 del Decret 112/2023, de 25 de juliol, del Consell, pel qual s'establix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, la competència d'avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, que hi inclou els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
Per tot el que s'hi ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc,  
  
Primer  
En relació al Projecte ampliació de llicència ambiental explotació recursos miners de la secció D (torbes). Concessió minera San Enrique núm. 1.989, promogut per Herederos de Enrique Climent Mingol, CB (INFERTOSA) en les parcel·les 1 a 90 del polígon 6 del terme municipal Torreblanca ( Castelló), es resol estimar-lo acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, i sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, projecte de restauració integral i altra documentació aportada, així com els condicionants que s'indiquen a continuació:  
  
1. En el perímetre d'explotació s'aplicarà el condicionat establit en l'article 15 del Decret 4/2003, de 21 de gener, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals i rector d'ús i gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca: com a mínim s'haurà de deixar sense explotar un 30% de la superfície, i es respectarà, en tot cas, l'hàbitat prioritari 7210 Torberes calcàries de Cladium mariscus en bon estat de conservació. Las illes a crear presentaran una superfície mínima de cinquanta metres quadrats, s'haurà de deixar una àmplia zona sense explotar que circumde les basses resultants de l'extracció, la qual no serà inferior a vint metres, en aquells sectors que limiten amb camins transitats o terrenys cultivats.  
2. Prèviament a l'inici dels treballs i amb la presència de personal del parc natural es realitzarà prospecció botànica per a identificar i delimitar l'hàbitat prioritari 7210 Torberes calcàries de Cladium mariscus, així com de poblacions de Ceratophylum submersus o altres espècies protegides, a fi d'establir mesures correctores per a evitar la seua afecció.  
3. Igualment, es realitzarà prospecció per a detectar la presència d'espècies d'especial interés faunístic o catalogades com ara l'arpella (Circus aeruginosus) i esparver cendrós (Circus pygargus), i es notificarà al servici competent en matèria d'espais naturals protegits, a fi d'establir mesures correctores per a evitar la seua afecció.  
  
4. Es garantirà la continuïtat dels canals que travessen i circumden la zona d'explotació, assegurant la seua connectivitat i evacuació de les aigües cap als canals principals que desguassen en la gola del Trench . Las labors de neteja dels canals no provocaran el dragatge dels llits ni marges d'estos .  
5. Anualment se signarà un protocol entre l'empresa i el servei competent en matèria d'espais naturals protegits, que determinarà els períodes i les condicions de l'explotació.  
6. Els accessos a la zona d'explotació seran únics i s'ajustaran als vials actualment existents. S'hauran de mantindre en bon estat els camins pels quals transite la maquinària i vehicles pesants de manera que no es produïsquen molèsties a la resta d'usuaris d'estos.  
7. En cas d'instal·lar-se tancament perimetral este serà permeable a les espècies d'herpetofauna identificada en l'àrea del parc natural, especialment a la tortuga d'estany, i se senyalitzarà prou per a evitar la col·lisió de l'avifauna.  
8. En cas de magatzematge de residus perillosos previs al seu lliurament a gestor autoritzat, estos s'hauran de disposar en la zona de benefici del promotor, la qual es dotarà d'un espai impermeabilitzat i teulada per a l'apilament.  
9. S'aplicaran mesures de control d'emissions pulverulentes: els camions que transporten la torba des de les eres d'assecatge a la instal·lació de benefici hauran de transitar coberts, especialment, en condicions ventoses i mesos d'estiu.  
10. S'hauran de complir les prescripcions del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca i en qualsevol cas el que es disposa en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
11. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar-ho en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, que adoptarà les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.   
12. Es presentarà anualment com a part del programa de vigilància ambiental informe acompanyat de la corresponent planimetria i reportatge fotogràfic en el qual es detallarà superfície d'àrea afectada, longitud de riba creada així com tipologia d'esta, superfície i disseny de les illes creades, canals o zones de connectivitat de llacunes.  
13. Una vegada finalitzada l'activitat extractiva en la zona, s'haurà de retirar tot tipus de restes relacionades amb l'activitat i aliens a l'ecosistema natural, tant materials com infraestructura utilitzada.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 18 de desembre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»