Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5748, del 23-04-2008 (2008/4831)

RESOLUCIÓ de 3 d'abril de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Benifaió, Orihuela, Almassora, Catí, Betxí, San Antonio de Requena i Villena.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5748

Data del DOGV
:   23-04-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/4831


Data del document
:   03-04-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Benifaió
    * Catí
    * Orihuela
    * Villena
    * Requena
    * Almassora
    * Betxí
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 3 d'abril de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Benifaió, Orihuela, Almassora, Catí, Betxí, San Antonio de Requena i Villena. [2008/4831]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 193/05-AIA Benifaió, 094/06-AIA Orihuela, 124/05-AIA Almassora, 102/05-AIA Catí, 108/05-AIA Betxí, 169/05-AIA San Antonio de Requena, i 119/06-AIA Villena, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 3 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 193/2052 EHN  
Títol: Pla parcial i homologació modificativa del sector-13  
Promotor: Ajuntament de Benifaió-IVVSA  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Benifaió, València.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
En data 7 de juliol de 2004 s'estableix un conveni de col·laboració entre l'Institut Valencià de l'Habitatge SA i l'Ajuntament de Benifaió per a la realització concertada de les actuacions encaminades a la reclassificació com a sòl urbanitzable, mitjançant homologació definitiva amb pla parcial, d'un àmbit de sòl no urbanitzable de les normes subsidiàries aprovades el 28 de febrer de 1991. Sent la finalitat primordial d'aquest conveni la que el sector públic oferisca parcel·les urbanitzades a preu taxat, destinades fonamentalment a la construcció d'habitatges subjectes a algun règim de protecció pública en l'àmbit d'actuació assenyalat.  
D'acord amb les previsions del conveni de col·laboració entre l'Institut Valencià de l'Habitatge, SA i l'Ajuntament de Benifaió per a la gestió i actuació en àrees de sòl, es planteja el desenvolupament del sector 13 com a gestió directa autonòmica, a fi de dotar el municipi de Benifaió de sòl urbanitzat apte per a desenvolupar habitatge protegit.  
La Generalitat Valenciana, a través de l'Institut Valencià de l'Habitatge, SA, realitzarà la gestió directa de l'àmbit, sent l'adjudicatària de la urbanització de la unitat d'execució unica que es defineix en el pla parcial. Tot això permetrà que es puga desenvolupar i gestionar aquest sòl amb major agilitat.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. Localització  
L'àmbit d'actuació té una superfície de 42.545,40 m², i es troba situat a l'est del nucli urbà de Benifaió, a la vora del Camí de la Marcelina.  
Aquest municipi es troba situat a la província de València, aproximadament a 25 km al sud de la capital.  
El seu terme municipal presenta un paisatge molt homogeni per les diverses unitats que inclou, i el sector se situa en una zona agrícola, amb un entorn residencial, en desenvolupament.  
II. Identificació de l'àmbit d'actuació  
Els límits del sector són:  
- Nord: sòl urbanitzable residencial consolidat i desenvolupat (SAU4).  
- Oest: sòl urbanitzable residencial en desenvolupament UE-2.11 del SAU2.  
- Sud: sòl no urbanitzable.  
- Est: sòl no urbanitzable.  
Es troba ubicat limítrof al nucli urbà consolidat al costat de vies de comunicació. Els terrenys es troben cultivats quasi en la seua totalitat per tarongers o horta, excepte les activitats tipus assecador d'arròs que componen una zona consolidada per instal·lacions de formigó tipus solera.  
Es troben algunes construccions rurals típiques disseminades.  
III. Zonificació del sector  
El sector té una superfície total de 42.545,40 m², els quals, i a la vista del pla parcial, s'estructuren segons una malla viària paral·lela i ortogonal a la ronda urbana que circumval·la el nucli urbà.  
Se situen en el centre del sector les zones verdes amb funció de nucli urbà a nivell de barri i l'equipament se situa en una posició de transició amb el sòl desenvolupat del SAU-4 i pròxim a la piscina coberta a fi de crear una localització esportiva alternativa i complementària al poliesportiu municipal.  
S'introdueix una ronda viària de connexió a la zona sud del nucli, alternativa als actuals viaris. Amb aquesta solució es garanteix la comunicació en l'àmbit municipal, tant de vianants com rodada.  
 Reserva mínima  
Zona verda 5.870,00 m²  
Equipaments 7.611,30 m²  
Xarxa viària i aparcaments 13.913,70 m²  
IV. Planejament vigent  
L'instrument de planejament i ordenació vigent al municipi de Benifaió el constitueix les normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme, en sessió celebrada amb data 14 de maig de 1991.  
Les normes subsidiàries estableixen com a classe de sòl, el sòl urbà i l'apte per a urbanitzar i la resta del terme municipal, majoritàriament, com a sòl no urbanitzable de règim comú i algunes zones com a sòl no urbanitzable protegit.  
El sòl urbà està format per dos usos bàsics, el residencial i industrial, definint diferents tipologies per a la consolidació d'aquest, com també en les diverses àrees de sòl apte per a urbanitzar, en total 11, de les quals es destinen 6 a usos exclusius residencials, 3 a usos industrials i 2 a ús mixt residencial-industrial.  
La proposta d'ordenació incorpora sòls no urbanitzables no protegits, per la qual cosa és necessària una homologació de caràcter modificatiu.  
L'ús principal serà el residencial. Els usos compatibles són: magatzem compatible amb habitatge, aparcament vinculat a habitatge, residencial comunitari, terciari i hoteler.  
Els usos incompatibles són: dotacionals no vinculats a l'ús residencial, industrial-magatzem i recreatiu.  
El sector de sòl urbanitzable residencial, constitueix un àmbit que pretén ser una ampliació del nucli urbà consolidat, segons les previsions del document del concert previ, amb usos i tipologies residencials de qualitat.  
V. Accessos  
A l'oest del sector està la principal via de comunicació, que el connecta amb el nucli de població i la carretera CV-42 i que serveix també d'accés als nous desenvolupaments residencials del nucli.  
També al nord discorre la ronda urbana de tancament del nucli, com a límit del sector.  
VI. Vials  
Per a garantir l'adequada integració del sector de què es tracta amb la resta de la trama urbana prevista en el concert previ i, en particular, amb l'entorn, s'incorpora a la proposta la ubicació del viari com una prolongació del previst en els desenvolupaments urbanístics limítrofs i també la ronda amb una adequada secció de via.  
S'introdueix una ronda viària de connexió a la zona sud del nucli, alternativa als actuals viaris. Amb aquesta solució es garanteix la comunicació en àmbit municipal, tant de vianants com viària.  
VII. Subministrament d'aigua potable.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, Benifaió es proveeix d'aigües potables canalitzades des del terme de Picassent, del pou del barranc Fondo.  
L'empresa gestora de l'esmentat subministrament és Egevasa. L'empresa s'encarrega també de realitzar les pertinents anàlisis químiques de qualitat d'aigües, i assegura el compliment de les normatives sanitàries existents.  
L'àmbit queda situat amb una proximitat a la xarxa de proveïment d'entre zero i cinc-cents metres.  
VIII. Xarxa d'aigües residuals  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el sanejament de les aigües urbanes de Benifaió, en l'actualitat, es troba pendent de la finalització de la xarxa de col·lectors a què s'annexarà el projecte.  
L'esmentada xarxa de col·lectors arribarà a una depuradora (Albufera Sud) mancomunada per als municipis d'Alginet, Almussafes, Benifaió i Sollana, servei tramitat per l'empresa Egevasa.  
IX. Residus sòlids urbans  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, l'empresa Rafael Sánchez Fernández és l'encarregada de la recollida domiciliària de residus urbans, com també de transportar-los a la planta de tractament.  
En el contracte s'estableix l'obligatorietat d'efectuar la recollida i el transport a la planta de tractament de residus sòlids urbans de provinença domèstica, comercial i industrial diàriament. Així mateix, els contenidors, aportats per l'Ajuntament, han de ser netejats amb peridiocitat setmanal durant els mesos de juny, juliol, agost i setembre i quinzenal durant la resta de mesos de l'any.  
Disposa d'un vehicle de càrrega posterior pneumàtica que, de dilluns a dissabte, recull el que s'ha dipositat en els contenidors existents al municipi. La destinació del fem és la planta de recuperació i compostatge de Guadassuar.  
X. Xarxa d'energia elèctrica  
El municipi està travessat per dues línies d'alta tensió. Una d'aquestes queda localitzada a l'est del nucli urbà i travessa el municipi en direcció nord-sud, i l'altra a l'oest del nucli urbà i un poquet més allunyada travessant el municipi en direcció nord-sud.  
El sector és travessat per una línia elèctrica aèria de 66 KW. En la fitxa de gestió del sector estableix com a condició d'integració i connexió del sector, el soterrament de la línia aèria.  
3. Alternatives  
El projecte valora les opcions següents:  
- No desenvolupar el sector, i queda aquest sòl com a no urbanitzable o alternativament urbanitzable no desenvolupat, la qual cosa anirà en contra de les previsions del concert previ del pla general i impossibilitaria la creació de sòl urbanitzat residencial apte per a habitatge de caràcter protegit, tan necessari al municipi.  
- Plantejar la mateixa ordenació que es proposa en aquest document però destinada a habitatge unifamiliar adossat. Això comportaria habitatges de superfície mitjana de 260 m²/hab. el que impossibilitaria la creació d'un parc de sòl urbanitzable apte per a habitatge protegit.  
- Establir les dotacions en una ubicació lateral, principalment les zones verdes, això allunyaria aquest equipament del cor del nou barri, eliminant l'espai comú de relació en què es convertiran les places centrals proposades en l'ordenació que es desenvolupa.  
S'opta per la que es proposa en el pla parcial, justificada perquè el sector constitueix una unitat funcional ben integrada i connectada amb les àrees limítrofs, havent d'assenyalar que aquesta relació es fa encara més patent per la presència d'importants infraestructures com és la ronda de circumval·lació al nucli urbà.  
El conjunt de l'ordenació tracta de ser una solució compensada, que en ajustar-se a l'alineació que presenta la ronda, les seues paral·leles i els seus transversals, ens serveixen com a sistema regulador, i constitueix així una malla viària central perimetrada per vials principals, i amb zones verdes, situades al centre de l'ordenació a manera de nucli central.   
Tramitació administrativa  
- En data 24 de juny de 2005 l'IVHSA remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'estudi d'impacte ambiental i protecció del paisatge relatiu al pla parcial i homologació modificativa del sector 13 de Benifaió, a l'efecte que s'emeta el dictamen previ.  
- En data 26 d'octubre de 2005 l'Àrea de Planejament remet a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi l'estudi d'impacte ambiental relatiu al pla parcial i homologació modificativa del sector 13 de Benifaió, a l'efecte que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
- En relació a l'aprovació provisional del projecte pel Ple de l'Ajuntament, no n'hi ha, en tractar-se d'un expedient tramitat per gestió directa autonòmica per raó de l'article 42 LRAU.   
La tramitació d'actuacions urbanístiques promogudes per l'administració autonòmica per ella mateixa o a través d'empreses públiques que en depenguen, l'objecte social de la qual el constitueix, entre altres, la rehabilitació i la promoció d'habitatges, en especial els que gaudisquen de qualsevol tipus de protecció pública, tant de promoció pública com privada, a tot el territori de la Comunitat Valenciana, és aplicable el que disposen els articles 42 i 43 de la Llei 6/1.997, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, LRAU, sobre procediments especials per a la formulació de programes o projectes d'urbanització d'execució directa a càrrec d'administracions no municipals.  
Informació pública  
L'Ajuntament de Benifaió certifica que, la informació pública s'ha realitzat per un període d'un mes, mitjançant la publicació en el DOGV núm. 5035, de 24 de juny de 2005, i en el diari d'informació general El Mundo, de 30 de juny de 2005.  
L'Ajuntament de Benifaió certifica que durant el període d'informació pública la documentació ha estat dipositada, per a consulta pública, a l'Ajuntament de Benifaió. I que durant aquest període, s'hi ha presentat una al·legació. Es presenta còpia d'aquesta al·legació.  
L'IVHSA presenta un informe de contestació d'al·legacions. En l'esmentat informe va sol·licitar dictamen a l'Ajuntament de Benifaió i de distints òrgans competents. Sense que tècnicament es puguen considerar al·legacions, diversos aspectes apuntats per l'Ajuntament, han sigut assumits per l'IVHSA, i han tingut incidència en el planejament, produint diverses modificacions.  
Resum d'al·legacions  
La Séquia Reial del Xúquer presenta una al·legació en data 26 de juliol de 2005, en la qual sol·licita que es reposen, d'obra, les séquies i tots els serveis de reg i desguàs necessaris per a continuar garantint el reg a les parcel·les que no han sigut afectades pel pla d'urbanització. A més, al·lega altres qüestions de caràcter urbanístic.  
L'Ajuntament de Benifaió va emetre dictamen el 29 d'octubre de 2005, on planteja qüestions totes elles de caràcter urbanístic.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 31 d'octubre de 2005 la Direcció General de Gestió del Medi Natural realitza un requeriment de documentació:  
- Ampliació del contingut de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Càlcul aproximat del volum d'aigües residuals i informe vinculant actualitzat de l'Entitat de Sanejament sobre la capacitat de l'EDAR corresponent per a rebre les esmentades aigües.  
- Certificat de l'entitat gestora que assumeix l'augment dels residus sòlids urbans generats.  
En data 22 de novembre reitera i completa l'anterior requeriment amb la documentació següent:  
- L'aprovació provisional del projecte pel ple de l'Ajuntament.  
- El certificat del resultat del tràmit d'informació pública a que han sigut sotmesos la totalitat dels documents. Indicació del DOGV i diari d'àmplia difusió en què va ser anunciada la informació pública del projecte.  
- Còpia de les al·legacions.  
- Còpia dels informes evacuats en contestació a aquestes.  
- Còpia de les observacions que l'òrgan amb competència substantiva estime pertinents.  
- Informe relatiu a l'estudi del paisatge realitzat.  
- Estudi acústic o informe sobre aquest, realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria.  
En data 19 de gener de 2006 realitza un nou requeriment de documentació en relació amb la documentació enviada en data 22 de desembre de 2005.  
Documentació complementària  
En data 22 de desembre de 2005 en resposta al requeriment de documentació de data 31 d'octubre de 2005, la Direcció de Gestió Urbanística de l'IVHSA respon el següent:  
- Informe de justificacions i ampliacions a l'estudi d'impacte ambiental.  
- Informe de data 17 de novembre de 2005 de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe d'EGEVASA emés amb data 10 d'octubre de 2005 relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics.  
- Informe emés per EPSAR de data 8 de juliol de 2005 sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Albufera Sud per a admetre els cabals d'aigües residuals.  
- La sol·licitud a l'Ajuntament de Benifaió de data 6 de setembre de 2005 per a l'emissió d'informe sobre residus sòlids.  
En data 10 de març de 2006, en resposta al requeriment de documentació de data 19 de gener de 2006, la Direcció de Gestió Urbanística de l'IVHSA respon el següent:  
- Informe dels serveis tècnics municipals relatiu al tractament de residus sòlids urbans i inerts.  
- En relació amb el tràmit d'informació pública:  
- El certificat del resultat del tràmit d'informació pública de data 26 de setembre de 2005.  
- La publicació del tràmit d'informació pública en el DOGV núm. 5035, 24 de juny, de 2005 i en el diari El Mundo de 30 de juny de 2005.  
- Còpia dels escrits d'al·legacions.  
- Còpia de l'informe de contestació de les al·legacions realitzat pels tècnics de l'IVHSA.  
- La informació cartogràfica en format digital.  
- Còpia de la sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en data 23 de juny de 2005, de l'informe sobre la disponibilitat d'aigua.  
- Escrit remés per EPSAR sobre la construcció de l'EDAR Albufera Sud.  
- Procediment administratiu seguit per a l'obtenció de l'informe relatiu a l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià.  
En data 21 de juny de 2006 es rep informe referent a la qualitat de l'aigua i l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural, de data 10 de març de 2006.  
En data 24 de juliol de 2006 es rep informe referent a la qualitat de l'aigua potable i l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Informes sectorials  
- Informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 29 de juny de 2006  
Després d'haver demanat els oportuns informes dels serveis tècnics, amb aquest document se substancia l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
La documentació presentada correspon a un estudi d'impacte ambiental en què es recull l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni. Revisat l'estudi i consultat l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat en 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica no ha localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en l'àrea d'explotació.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica haurà de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment de l'esmentada obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic l'impacte es revela inexistent després de la prospecció.  
Pel que s'ha vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià l'annex relatiu al patrimoni cultural de l'estudi d'impacte ambiental del Pla parcial del sector 13 del PGOU de Benifaió.  
Aquest informe es contrau a aquest estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literal i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cadascuna de les pàgines del document, en prova de conformitat, amb l'expressa advertència que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produeixen variacions respecte a la proposta ara informada, haurà de sotmetre's de bell nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe de data 10 de març de 2006 de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià  
Realitzada la prospecció arqueològica relacionada amb el pla parcial homologació modificativa sector 13, i aportada la corresponent documentació relativa als resultats d'aquesta, els nostres serveis tècnics han posat de manifest que no s'han localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en l'àrea d'actuació.  
Des del punt de vista del patrimoni paleontològic ja es va comunicar a la persona interessada que no es produïa afecció sobre el patrimoni d'aquesta naturalesa.  
Sense perjudici de l'anterior, en l'estudi d'impacte ambiental ha de preveure's que l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinaria l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a aquesta conselleria a l'efecte que es determinen les actuacions oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei de patrimoni cultural valencià.  
Consultat l'Inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
Finalment, des del punt de vista del patrimoni etnològic pels nostres serveis tècnics s'ha posat de manifest que en els resultats dels treballs de prospecció s'indica que en l'àmbit d'actuació no s'ha constatat l'existència elements d'interés etnològic.  
Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que preveurà les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià a aquest efecte que s'aportació en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu competent.  
- Informe de data 17 de novembre de 2005 de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià  
Pel que fa al patrimoni paleontològic per aquesta Direcció General a la vista de la documentació planimètrica aportada, pot anticipar-se-li que no resulta necessària cap actuació i que no hi ha afeccions d'aquest tipus.  
A l'efecte d'elaborar el corresponent estudi d'impacte ambiental sobre el patrimoni cultural haurà de dur-se a terme una prospecció arqueològica que permeta definir l'afecció de les obres previstes sobre el patrimoni arqueològic, de manera que es puga estudiar la compatibilitat del projecte i l'impacte d'aquest des del punt de vista arqueològic, com també les mesures correctores que s'han d'adoptar, si és el cas, tot això de conformitat amb el que preveu l'article 62 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
D'altra banda, l'estudi d'impacte també ha de preveure les afeccions al patrimoni cultural en general, per la qual cosa en la prospecció esmentada haurà de demanar-se la informació relativa a elements arquitectònics i etnològics a l'efecte de valorar l'impacte sobre aquests i les mesures que s'han d'adoptar si és el cas, reflectint-se o detallant-se a nivell de detall les corresponents propostes sobre aquests.  
El projecte de prospecció en els termes definits anteriorment haurà de sotmetre's a la corresponent autorització de conformitat amb el que preveu l'article 60 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
Per a obtenir informació que en tot cas no és exhaustiva, sinó simplement orientativa, dels elements del patrimoni cultural existents en l'àrea d'actuació poden consultar la pàgina web.  
Així mateix, han de tenir-se en compte les limitacions que es deriven de la presència en l'àmbit ordenat de béns d'interés cultural. En aquest sentit se li indica que tenen la consideració de béns d'interés cultural no sols els declarats o incoats formalment mitjançant expedient conduent a aquesta específica finalitat, sinó també els que resulten creditors de la condició monumental per ministeri directe de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, -arquitectura històrica defensiva, pedres heràldiques, abrics d'art rupestre- encara que no n'aparega reflectida l'existència en les bases de dades d'aquesta Direcció General.  
Pel que fa al règim de protecció legal dels béns d'interés cultural aquest implica que qualsevol intervenció que puga afectar aquests o el seu entorn de protecció ha d'autoritzar-la expressament aquesta Direcció General, d'acord amb el que estableix l'article 35 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
- Informe d'Egevasa emés amb data 10 d'octubre de 2005 relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics  
Aquest informe indica:  
Que extrapolant el consum actual per abonat del proveïment de Benifaió s'estima que el consum mitjà diari d'aquest sector serà de 300 m³/dia.  
Que en reiterades ocasions s'ha posat en coneixement de l'Ajuntament de Benifaió els problemes que durant els mesos d'estiu es té per a proveir les demandes diàries de la població de Benifaió en moments puntuals des dels sondejos del barranc Fondo a Picassent.  
Que els 300 m³/ dia poden representar de l'ordre d'un 7% d'increment en el volum que s'ha de subministrar al dipòsit de Benifaió.  
Que aquestes quantitats no comporten posar en precari el subministrament ja que es pot complementar l'aigua subministrada des dels sondejos del barranc Fondo amb els extrets des del motor de La Concepción.  
Que l'ús d'aquest pou alternatiu representa respecte a la qualitat de l'aigua que puntualment s'eleve la concentració de nitrats per damunt dels recomanats.  
Que en els últims anys s'ha anat ampliant de manera important la demanda a causa de múltiples actuacions urbanístiques (polígon industrial Fuente Muza, ampliació polígon industrial Jaume I, SAU 4, zona de Pepita Olivé, etc).  
- Informe d'Egevasa referent a la qualitat de l'aigua procedent del pou de La Concepción.  
De data 17 de maig de 2006, aquest informe indica:  
Que en data 10 d'abril de 2006 es va procedir a informar l'Ajuntament de Benifaió sobre l'increment de consum màxim d'aigua procedent dels pous del barranc Fondo que Egevasa pot garantir. La xifra que se cita en l'esmentat informe és de 300 m³/dia (un 7-8% del consum actual).  
Que sobrepassada aquesta xifra, i amb les infraestructures existents en l'actualitat, Egevasa no pot garantir el subministrament d'aigua procedent en la seua totalitat dels pous del barranc Fondo, per la qual cosa s'hauria d'aportar el dèficit d'aigua que es generara des del pou de La Concepción.  
Que respecte de la qualitat de l'aigua procedent del pou de La Concepción, cal comentar que, segons analítica realitzada en data 12 d'abril de 2006, els paràmetres de nitrats i sulfats sobrepassen els límits màxims recomanats segons el que disposa el Reial decret 140/2003, de 7 de febrer.  
Que respecte a les mesures que haurien d'adoptar-se per al compliment del que s'ha disposat en l'esmentat Reial decret, en el cas d'haver de posar en marxa el pou de La Concepción, per a poder garantir el subministrament continu a la població de Benifaió, caldria procedir a la mescla de les aigües del proveïment del barranc Fondo amb les del pou de La Concepción perquè la mescla final complisca els requisits de qualitat.  
Per un altre costat s'ha procedit a recalcular les necessitats de l'actuació respecte al subministrament d'aigua potable determinant-se en 215 m³/dia i en l'informe anterior s'indicava que en les condicions actuals i amb l'evolució històrica observada, fins a 300 m³/dia no haurien d'existir problemes en el servei en qüestió.  
Que en data 2 de maig de 2.006 s'han presentat les ofertes al concurs per a la gestió del servei municipal d'aigua potable de Benifaió. En el plec de condicions es demanava un estudi tecnicoeconòmic per a procedir a la renovació de la xarxa i millora de rendiments que permetran disminuir els volums demandats des dels sondejos del barranc Fondo, i aconseguir d'aquesta manera un major marge de maniobra respecte a noves demandes.  
En el cas de l'oferta d'Egevasa es dissenyaven una sèrie d'obres en la xarxa d'aigua potable que permetrien disminuir el volum necessari per a proveir la població de Benifaió. En el cas d'aquesta actuació, dels 215 m³/dia previstos es podria arribar, en 10 anys, a 150 m³/dia.  
Amb tots aquests antecedents es pot indicar que l'esmentada quantitat sí que podria ser subministrada fins i tot tenint en compte l'evolució dels abonats.  
- Informe emés per EPSAR de data 8 de juliol de 2005 sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Albufera Sud per a admetre els cabals d'aigües residuals.  
Aquesta entitat comunica el següent:  
1. L'EDAR d'Albufera Sud dóna servei entre altres al municipi de Benifaió i està dissenyada per a tractar 34.100 m³/dia.  
2. Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 175 m³/dia.  
3. D'acord amb el que s'ha assenyalat en el Reglament de gestió urbanística, els urbanitzadors responsables d'executar l'actuació hauran de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació; o d'acord amb el que s'ha assenyalat en la Llei 6/94 de la Generalitat Valenciana, en l'article 30.1.B, en cas de no resoldre pel seu compte les necessitats de sanejament i depuració que generen, i vagen a sol·licitar la connexió a sistemes públics, hauran de cobrir l'objectiu imprescindible qur se suplementen les infraestructures públiques en el que calga per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servei existents o desitjables.  
4. El cost estimat d'aquest suplement d'infraestructures és de 158,30 € per habitant equivalent, sent un habitant equivalent aquell que ocasiona un abocament de 60 gr de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. Traduït al cas que ens ocupa i de les dades aportades, per a un cabal mitjà estimat de 175 m³/dia, comportarà una quantitat que cal abonar de 138.512,50 € corresponents a 875 habitants equivalents.  
Pel que assenyala anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals que genere i haja de sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic, aquesta entitat de sanejament informa la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Albufera Sud de les aigües residuals generades al sector 13 de Benifaió sempre que es complisca amb els següents condicionants:  
1. En el seu dia, l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'hauran d'efectuar pel peticionari al compte i risc d'aquest.  
2. En tot cas, l'abocament generat per al desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocament de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta Entitat de Sanejament d'Aigües, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
3. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant de 138.512,50 €, a l'efecte del qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de Benifaió.  
- Informe dels serveis tècnics municipals de data 21 de novembre de 2005 relatiu al tractament de residus sòlids urbans i inerts.  
1. Que al municipi de Benifaió està implantada la recollida selectiva dels residus de paper/cartó, vidre i envasos lleugers a través de contenidors selectius específics situats a les àrees d'aportació. A mes és recullen selectivament els voluminosos (servei porta a porta) i tèxtils (contenidors selectius).  
2. Que durant l'any 2003 és generaren a Benifaió 4.865 tones de residus no selectius en els 278 contenidors de fem situats als carrers del municipi i als polígons industrials. Així, la ràtio de generació de residus no-selectius és troba en 1,08 kg per habitant i any. Que al sector 13, objecte de l'estudi, i on està prevista la construcció de 273 habitatges és preveu una generació de residus no selectius d'unes 323 tones anuals.  
3. Que el contingut del contenidors de fem no selectiu és trasllada a la planta de compostatge de Guadassuar, propietat de la Diputació de València. En l'actualitat l'empresa adjudicatària per a la recollida i transport fins a la planta de tractament és Fomento de Construcciones i Contratas SA.  
4. Que els residus recollits selectivament són gestionats a través d'empreses autoritzades per la conselleria de Territori i Habitatge: envasos lleugers (Rafael Sánchez SL), vidre (Ecovidrio-Gonzalo Mateo, SL), paper/cartó (Chatarras Rubio Beltrán SL), voluminosos (Els Trasters, S. Coop V.), tèxtils (Texlimca).  
5. Que l'àmbit territorial de la prestació del serveis de recollida de fem compren la totalitat del municipi de Benifaió, per tant, en el moment en què és produïsquen residus domiciliaris al sector 13 és portarà a terme la recollida del residus dipositats i transportats a la planta de tractament per part de les empreses gestorss de residus contractades per l'Ajuntament.  
6. Que d'acord amb les directrius d'urbanització que elabora l'oficina tècnica de l'Ajuntament serà obligatori, en els zones de nou desenvolupament urbanístic de Benifaió, la instal·lació de contenidors soterrats per part dels agents urbanitzadors.  
7. Que pel que fa als residus inerts generats pels futurs habitants del sector, a Benifaió existeix un centre de recepció i recuperació de residus o ecoparc al polígon industrial Font de Mussa, c) Font de l'Almaguer, 15, on és pot dipositar aquest tipus de residus com també d'altres recuperables/reciclables i problemàtics d'origen domèstic, servei gratuït per als habitants de Benifaió.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000 no es troben en la zona d'actuació hàbitats naturals, espècies animals o vegetals d'interés comunitari la conservació de la qual haja requerit la designació de zones d'interés especial.  
No existeixen en el sector LIC ni ZEPA.  
2. Llista de microreserves.  
No existeixen en el sector objecte d'estudi microreserves catalogades.  
3. Camins ramaders  
Pel sector no discorre cap camí ramader.  
Els més pròxims a l'àmbit són l'assagador del camí de Cabra (que circula des de la costa fins a l'interior, travessant el municipi) i l'assagador del Serradal (des de l'assagador anteriorment mencionat fins al municipi de Xilxes).  
4. Jaciments arqueològics  
Hi ha catalogats 7 jaciments arqueològics al terme municipal segons consta en la llista de jaciments arqueològics de l'Àrea de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, en l'àmbit d'actuació no es troba cap element del patrimoni cultural valencià.  
En l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 10 de març de 2006, afirma que no hi ha restes de cultura material antiga ni de jaciments arqueològics, i tampoc hi ha afecció des del punt de vista paleontològic, arquitectònic ni etnològic.  
S'aporta l'informe favorable previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, de data 29 de juny de 2006.  
5. Forests d'utilitat pública  
No hi ha cap forest d'utilitat pública en la zona.  
6. Rambles i llits  
En el sector no es localitzen llits temporals ni permanents.  
El terme municipal està recorregut al nord-est pel llit del barranc de Tramusser, que perd el seu llit entre el nucli urbà de Benifaió i Almussafes.  
L'estructura de la plana d'estudi pertany a la denominada plana litoral valenciana, formada per aportacions continentals (rius, rambles, torrents?) o formades pel farciment d'albuferes aïllades del mar per barreres d'arena.  
Aquesta plana costanera s'ha generat pels materials aportats pels rius i barrancs des de les àrees muntanyoses de l'interior.   
7. Risc d'inundació  
El sector no està afectat per risc d'inundació, però es troba pròxim a zones amb risc d'inundació 4 i 6.   
L'informe de justificacions i ampliacions a l'estudi d'impacte ambiental, indica que el PATRICOVA estableix la necessitat de realitzar la canalització del barranc del Tramusser o del Fondo i el seu afluent el Matorro. L'actuació es troba ja projectada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i pendent de determinades modificacions en el disseny final de les seues actuacions. L'objectiu de l'esmentada canalització és l'increment de la capacitat de desguàs actual, la qual cosa solucionarà els punts crítics d'inundació en la zona.  
Segons estableix el segon document de síntesi, es preveu l'elevació de la cota natural del terreny, que ve imposada en tractar-se d'una prolongació dels sectors limítrofs, els quals obliguen pel traçat dels carrers a una continuïtat en les cotes d'urbanització. Aquesta característica disminueix l'impacte derivat de la proximitat de l'àmbit al barranc del Tramusser, encara que l'àmbit quede fora de la zona d'influència d'inundació.  
8. Incendis forestals  
No hi hi ha incendis registrats en el sector des de l'any 1993 fins al 2003.  
Consideracions ambientals  
Realitzant una anàlisi de la cartografia temàtica de la COPUT es dedueix que els aspectes ambientals més significatius són els següents:  
1. Paisatge.  
L'estudi d'impacte ambiental incorpora un estudi d'ordenació i protecció del paisatge.  
La zona d'actuació pertany al paisatge antropitzat producte de les transformacions agrícoles que es van dur a terme principalment durant els anys 50 i 60.  
Es tracta del paisatge estés a la Comunitat Valenciana, cultiu de cítrics sobre zones planes.  
No es troba singularitat o raresa en aquests elements.  
La qualitat o el grau d'excel·lència del lloc estudiat, és abundant i comú en la província.  
2. Vegetació  
L'àmbit conté espècies de cultiu en tractar-se d'un terreny dedicat al cultiu de cítrics i horta.  
No per això la vegetació establida no té valor ecològic, ja que els cultius de cítrics tan típics en aquesta regió formen hui en dia importants comunitats vegetals que al seu torn alberguen altres animals.  
A més d'aquestes espècies de cultiu es troben formacions de caràcter nitròfil, producte de les activitats d'adobament dels cultius.  
3. Fauna  
En l'àmbit la major part de la cobertura vegetal està formada per espècies arbustives de poc port amb exemplars aïllats d'algunes varietats arbòries, per la qual cosa la fauna no és excessivament variada en aquesta zona i tampoc és abundant.  
La major part de la fauna de l'àmbit es troba associada a les zones de cultiu.  
4. Cartografia temàtica  
La totalitat de la zona objecte d'estudi presenta vulnerabilitat mitjana a la contaminació d'aqüífers.  
Accessibilitat als recursos hídrics: la zona disposa d'una catalogació de mitjana accessibilitat en part del seu àmbit, i alta en la resta.   
La fisiografia del sector plana en la seua totalitat.   
El risc d'erosió actual és molt baix en tot el sector, mentre que el risc d'erosió potencial és baix.  
No hi ha risc de lliscament en el sector.  
La litologia del sector està formada per cudols, graves i llims.  
5. Proveïment d'aigua potable  
Segons l'estudi d'impacte ambiental el consum mitjà d'aigua de proveïment al municipi de Benifaió és de 179,13 litres per persona i dia. Aquest valor està incurs a les variacions estacionals de les residències i als hàbits de consum.   
El proveïment es fa mitjançant una xarxa única sense punt comptador de secció per a distingir el consum per barris o zones i només es disposa de la diferenciació del nombre de contractes pel tipus d'ús: domèstic, comercial, industrial i municipal.  
L'àmbit d'estudi quedarà connectat a la xarxa general de proveïment d'aigua del municipi.  
Egevasa, empresa subministradora d'aigua potable, en un primer informe de data 10 d'octubre de 2005, garanteix la quantitat, que estima en 300 m³/dia, mitjançant l'ús d'un pou alternatiu (pou de La Concepción); però amb això, s'incrementaria la concentració de nitrats per damunt dels recomanats.  
En un segon informe, de data 17 de maig de 2006, sí que assegura la qualitat de l'aigua. Recalcula la necessitat d'aigua potable en 215 m³/dia, i així, amb la nova estimació, i amb les infraestructures existents, es pot garantir el proveïment d'aigua potable, procedent dels pous del barranc del Fondo, per la qual cosa no és necessària la mescla amb les aigües del pou de La Concepción, que és el que faria sobrepassar els paràmetres de nitrats i sulfats per damunt dels límits recomanats.  
6. Aigües residuals  
Les aigües que s'han de tractar arribaran a la depuradora Albufera Sud mitjançant una xarxa de col·lectors generals interceptors amb tres punts d'entrada: un que intercepta les aigües residuals dels anomenats polígons Nord, Almussafes i Benifaió; i altres dos que arriben directament d'Alginet i Sollana, respectivament.  
Segons l'informe emés per EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Albufera Sud de data 8 de juliol de 2005, l'EDAR té suficient capacitat per a admetre el cabal generat previst de 175 m³/dia, sempre que es complisquen els condicionants especificats en aquest informe.  
7. Aigües pluvials  
En l'estudi d'impacte ambiental, entre les mesures correctores, indica que s'adoptarà una xarxa separativa de pluvials i xarxa d'aigües negres, on les pluvials es conduiran als llits de séquies existents de l'àmbit i les segones als col·lectors projectats en els carrers circumdants a l'àmbit.  
Previ al punt d'abocament, s'ha de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
8. Residus sòlids urbans.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, les quantitats de residus sòlids urbans recollits a Benifaió l'any 2000 se situen al voltant de les 430 tones mensuals, amb un total estimat de 5.008 tones anuals.  
En els últims anys s'ha produït una estabilització amb tendència a la baixa pel que fa a la producció de residus del municipi.  
La quantitat de residus sòlids urbans produïts al municipi de Benifaió per persona i dia és d'1,12 kg.  
L'àmbit quedarà sotmés al mateix règim de recollida que la resta del municipi i s'espera la mateixa proporció de residus generats per habitant i any.  
S'aporta informe, de data 21 de novembre de 2005, dels serveis tècnics municipals relatiu al tractament dels residus sòlids urbans i inerts, en el qual estima l'increment de volum que generarà el sector i assumeix la gestió dels residus per part de les empreses gestores de residus contractades per l'Ajuntament.  
9. Ocupació del sòl  
L'acció que realitza el projecte sobre el medi, introdueix un canvi en els usos del sòl, tant per ocupació de l'espai, com per inducció d'activitat.  
L'actuació generarà la reclassificació de 42.545 m² de sòl no urbanitzable, destinats a l'aprofitament agrícola. La principal afecció derivada de l'ocupació del sòl és la pèrdua de capacitat agrològica. L'afecció sobre aquest factor, si bé és irreversible, és reduïda per la disponibilitat global de sòl agrícola en el municipi.   
10. Contaminació acústica  
Segons l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, els instruments de planejament urbanístic o territorial incorporaran un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació que permeta avaluar-ne l'impacte acústic i adoptar les mesures adequades per a la reducció d'aquests, sempre que no hi haja pla acústic municipal i en aquest cas en els instruments de planejament haurà de preveure's la informació i propostes contingudes en l'esmentat pla.  
No s'aporta estudi acústic.  
11. Anàlisi climàtica  
Aquesta zona participa de les característiques pròpies del clima mediterrani. Es troba en el sector del litoral septentrional. Es caracteritza per un màxim de precipitacions a l'octubre i escasses precipitacions a la primavera. El període sec és bastant dilatat, entre 4 i 5 mesos. La humitat relativa és elevada en els moments de més calor. Les temperatures són moderades i l'oscil·lació anual tèrmica escassa. És la zona d'alternança entre les penetracions del front polar i l'influx del sector septentrional d'altes pressions subtropicals.  
12. Anàlisi socioeconòmic  
Benifaió presenta una característica bastant freqüent a la Comunitat Valenciana: el dualisme entre nucli de població pròpia i població assentada causat per la proximitat d'aquesta població amb els llocs habituals de treball d'aquesta.  
D'altra banda aquesta dualitat es manifesta en l'economia del terme municipal, basada en l'agricultura principalment.  
L'agricultura es basa fonamentalment en el cultiu de cítrics i àmplies extensions d'arrossar. Des dels anys quaranta la rendibilitat de l'arrossar ha disminuït considerablement. Això és causat per la major rendibilitat dels cultius hortícoles, amb menor esforç que el que requereix el cultiu d'arrossar.  
Aquest municipi ha augmentat la seua població en els últims anys per motius diferents: augment de l'activitat industrial, assentament de veïns que tenen el lloc de treball a pocs quilòmetres. Aquest augment de població ha creat més llocs de treball, i per tant major riquesa en el sector terciari. La població, l'any 2005, és de 12.254 habitants.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, Pla parcial i homologació modificativa del sector-13, el promotor del qual és l'Ajuntament de Benifaió i l'IVHSA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'hauran de complir les cauteles establides en l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de data 29 de juny de 2006, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
2. Pel que fa a la connexió de les aigües residuals generades en el sector amb l'EDAR d'Albufera Sud, caldrà ajustar-se als condicionants especificats en l'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües de data 8 de juliol de 2005.  
3. Tal com estableixen les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, la xarxa de sanejament serà separativa. A més, previ al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar d'una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
4. En relació al subministrament d'aigua potable, en el cas d'haver de recórrer al pou de La Concepción, es realitzaran anàlisis químiques per a garantir la potabilitat, i complir el que estableix el Reial decret 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de qualitat de l'aigua de consum humà.  
El consum mitjà diari d'aigua del sector s'ha estimat en uns 215 m³/dia. S'haurà d'acreditar davant de la CTU per part de l'organisme de conca competent l'existència de recursos hídrics en qualitat i quantitat suficient segons l'estimació efectuada, i la seua procedència. Tot això segons les previsions del planejament vigent o en tramitació en el TM i dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
5. S'ha de presentar l'informe favorable sobre l'estudi acústic realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquest informe seran considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
6. Serà necessària la reposició per part de l'urbanitzador de tots els serveis i infraestructures de reg afectats i funcionalment necessaris. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.   
7. Tal com estableix la fitxa de gestió del sector, s'haurà de soterrar la línia elèctrica aèria de 66 KW existent. Si no n'hi ha s'haurà d'establir una franja de protecció en què quedarà limitada la plantació d'arbres i prohibir qualsevol tipus d'edificació, de conformitat amb el Reial decret 1955/2000, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions d'energia elèctrica.  
8. Hauran de preveure's llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al pla integral de residus.  
9. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la naturalesa d'aquests, i queda prohibida la incineració in situ d'aquests.  
10. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Han de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
11. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'haurà de mantenir en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
12. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental del pla parcial i homologació modificativa del sector-13, en l'informe de justificacions i ampliacions i els seus annexos, i en els informes sectorials i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el programa de vigilància ambiental, s'hauran d'incorporar al preceptiu projecte d'urbanització i s'hauran de valorar i proveir pressupostàriament les despeses derivades del compliment d'aquestes.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 094/4459-BTT  
Títol: Centre de descontaminació de vehicles turisme fora d'ús  
Promotor: Tanque de Arneva, SL  
Autoritat substantiva: Comissió Provincial d'Activitats Qualificades València - Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: Polígon industrial Puente Alto, parcel·la 62, naus 3 i 4 al terme d'Orihuela (Alacant)  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
Té com a objecte la instal·lació i l'obertura d'un centre de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús al final de la seua vida útil. L'activitat se situa al terme municipal d'Orihuela (Alacant), al polígon industrial Puente Alto, naus núm. 3-4, de la parcel·la 62.  
D'acord amb el que s'ha exposat en l'estudi d'impacte ambiental aquest emplaçament es troba dins de sòl classificat com a industrial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
El nou centre de descontaminació se situarà en dues naus propietat del peticionari i amb una superfície total construïda de 1.341 m². El conjunt de les dues naus configuren el centre de descontaminació de vehicles i la distribució d'aquests espais es fa de la manera següent:  
- Una zona destinada a la recepció de vehicles, prèvia a la seua descontaminació i en posició d'aparcament que es troba senyalitzada en l'interior del recinte, amb paviment impermeable i amb instal·lacions per a la recollida de vessaments, decantació i separació de greixos.  
- Una zona destinada a vials interiors, constituït per un corredor central de dimensions 3 x 45 m  
- Una zona de descontaminació de vehicles de 335,25 m² amb sòl impermeable i amb instal·lacions per a la recollida de vessaments, decantació i separació de greixos.  
- Zona d'emmagatzemament de residus perillosos de 335,25 m², a cobert i amb paviment impermeable. En aquesta zona s'emmagatzemaran els components retirats del vehicle i que estiguen contaminats, per a la qual cosa es disposa de 12 contenidors alineats.  
- Zona per a emmagatzemament de pneumàtics, independent i tancada.  
- Zona d'oficines i serveis de 50 m², que se situa en la zona de recepció de vehicles.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada és conforme la Llei 10/1998, de residus, i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus perillosos, per la qual cosa queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa de la conselleria competent en medi ambient.  
L'emmagatzemament de pneumàtics fora d'ús requereix d'autorització administrativa de la conselleria competent en medi ambient, d'acord al Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament de la producció, possessió i gestió de pneumàtics fora d'ús.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigeix als titulars d'aquelles activitats incloses en la llista del seu annex I segons CNAE, a remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de l'esmentada reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigeix, d'acord amb l'article 18 d'aquesta, la realització d'auditories acústiques a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes  
La relació d'impactes identificats com a conseqüència de l'execució del projecte d'instal·lació del centre de descontaminació de vehicles fora d'ús són:  
- Les possibles molèsties, caràcter nociu, perillositat o insalubritat que provoquen de manera individualitzada les matèries primeres i els productes a què done lloc (residus).  
- Les vibracions a edificis limítrofs i nivell de sonoritat de les màquines.  
- Les operacions de descontaminació dels vehicles.  
- Els residus generats com a conseqüència de la descontaminació dels vehicles.  
- Instal·lacions de subministrament i avaluació de les aigües.  
- Manteniment preventiu i correctiu i la conservació dels elements de la instal·lació.  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores i sobre el programa de vigilància ambiental  
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en el projecte són:  
- Les diverses zones de recepció, descontaminació i emmagatzemaments després de la descontaminació són sota coberta, amb sòl impermeable i pendent de l'1% i dotades de sistema de recollida de vessaments que finalitzen en un depòsit cec amb decantació i separació de greixos.  
- Les aigües sanitàries juntament amb les aigües pluvials de les zones no cobertes s'evacuen a la xarxa de clavegueram municipal, independent del sistema de recollida de vessaments.  
- Les aigües pluvials recollides, incloses les de les zones no cobertes, es connecten a la xarxa de clavegueram públic a través d'una arqueta de registre.  
- L'emmagatzemament dels residus perillosos retirats del vehicle després de la descontaminació, es realitza en dipòsits independents i homologats.  
- Zona d'emmagatzemament de pneumàtics usats en compartiment tancat, amb mesures de protecció contra incendis  
- S'instal·laran bombes pneumàtiques per a extraure i transvasar els residus líquids durant els treballs de descontaminació.  
El programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental inclou:  
- Revisió mensual de totes les cubetes, contenidors i bidons substituint aquells que puguen presentar anomalies.  
- Revisió de maquinària detectant possibles fuites o vessaments de greix o oli.  
- Es disposarà de substàncies absorbents per a la recollida de vessaments líquids que puguen quedar en la superfície impermeable.  
Tramitació administrativa  
El 17 de febrer de 2006, mitjançant nota de règim intern, el Servei de Residus Industrials de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge, sol·licita declaració d'impacte ambiental i es remet la documentació següent:  
- Projecte d'activitat  
- Estudi d'impacte ambiental  
En data 3 de març de 2006, la Comissió Provincial d'Activitats Qualificades d'Alacant, ens informa de la remissió per l'Ajuntament d'Orihuela de l'expedient per a publicació d'aquest en el DOGV. El 18 d'abril, l'Ajuntament envia certificat d'informació pública i de no-al·legacions al projecte, i sol·licita que siga sotmés a declaració d'impacte ambiental per a l'expedient referit.  
Amb data registre d'entrada de 23 de març de 2006, es rep informació complementària del projecte sobre el pla de vigilància ambiental, de l'estudi acústic i del sistema de recollida d'aigües (pluvials, sanitàries i de neteja), presentat pel Sr. Joaquín Ferrández Belén, en representació del titular i com a autor del projecte. Així mateix, amb data registre d'entrada de 18 de maig de 2006, es rep informació complementària sobre la reforma del projecte pel que fa a incorporació de coberta en els patis posteriors de la nau i pel que fa al sistema de recollida de vessaments.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de Centre de descontaminació de vehicles turisme fora d'ús, promogut per Tanque Arneva, SL al polígon industrial Puente Alto, parcel·la 62, naus 3 i 4 al terme d'Orihuela (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental i la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En la zona de reculada de la parcel·la que serveix d'accés a les naus, no s'hauran d'estacionar vehicles fora d'ús relacionats amb l'activitat que es pretén autoritzar.  
2. Els recipients i depòsits per a l'emmagatzemament temporal dels residus perillosos hauran d'etiquetar-se reglamentàriament i ser sòlids i resistents al tipus de residu contingut, i disposar de cubeta de retenció de possibles vessaments i fuites o disseny de seguretat amb doble paret.  
3. Incorporació al programa de vigilància ambiental de les auditories acústiques exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.   
4. S'hauran de complir totes les mesures protectores i correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, com també, en el programa de vigilància ambiental proposat en aquest.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge, la qual establirà, si escau, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 2 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 124/05-AIA  
Títol: Indústria de fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Pamesa Cerámica, SL (factoria núm. 1)  
Localització: Camí Alcora, núm. 8 - partida Ramonet - Almassora (Castelló)   
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte   
Objecte del projecte   
Pamesa Cerámica, SL és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, amb una capacitat de producció de 75 t/dia...), en les instal·lacions de la qual al camí Alcora, núm. 8 - Almassora (Castelló), específicament dedicades a la fabricació de taulells ceràmics, partint de pols atomitzada d'argiles també obtingut en les seues instal·lacions, amb atomitzadors (dotats de grups de cogeneració energia, propietat d'empresa externa que subministra l'energia produïda, tant l'energia elèctrica com els gasos calents d'escapament), i d'esmalts ceràmics; amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament d'aquesta, ocupant una parcel·la de 110.102 m², amb 61.650 m² d'edificacions.  
La capacitat productiva actual és 18.173.189 m²/any, equivalent a unes 800 t/dia.  
Les instal·lacions industrials consten de cinc sistemes d'atomització d'argiles (tres atomitzadors de pasta roja, i dos de pasta blanca) i 6 línies de fabricació de taulells ceràmics mitjançant el procés de gres monococció per a paviment i revestiment, partint d'argila bruta, comportant totes les operacions bàsiques: preparació d'argiles, mòlta, preparació de la barbotina, atomització d'argiles, homogeneïtzació i premsatge de la pols de l'argila atomitzada, seguit de l'assecada del taulell conformat, esmaltat i serigrafiat de la cara vista, cocció en forns de gas natural, i refredament. I una vegada conformat el taulell, classificació, seguit de l'empaquetatge i paletització. Disposa, a més, d'altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara mòlta i preparació de colors i esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltada, reprocessant-se als atomitzadors, magatzem de pantalles serigràfiques, xarxes de gas natural, aire comprimit i aigües (de procés, industrial i potable), unitats de generació i distribució d'energia elèctrica, emmagatzemament de gasoil, etc., i està dotada, d'altra banda, d'elements anticontaminació, com ara sistemes de captació de pols generada en diversos equips i instal·lacions, i depuradora d'aigües residuals industrials.  
Disposa de xarxes separades d'aigües residuals, les d'ús domèstic juntament amb les pluvials són abocades directament al clavegueram municipal mitjançant xarxes separatives, i les industrials de procés, de neteja i de mòlta, són recollides i reciclades totalment, i recuperades en l'atomitzador, gestionant les suspensions i els fangs generats en la depuració a un altre atomitzador extern (Onda Cogeneración SL).  
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila, i esmalts i colors ceràmics, com també el reciclatge de fangs i aigües de fabricació que són reprocessats en els atomitzadors, i com a fonts d'energia, gas natural canalitzat i electricitat.  
Tramitació administrativa  
L'Ajuntament d'Almassora emet un informe de compatibilitat urbanística en data 16 de setembre de 2005.  
La indústria consta inscrita com a xicotet productor de residus perillosos per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Medi Ambient, en data 8 de gener de 2004.  
La indústria està autoritzada com a gestor de residus no perillosos per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Medi Ambient, per a la valoració de fangs i altres residus ceràmics, en data 17 de març de 2006.  
La indústria va sol·licitar autorització de productor de residus perillosos, en data 6 de maig de 2003, la qual li va ser denegada per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Medi Ambient, en ser li d'aplicació la Llei 16/2002, d'1 de juny, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
La indústria disposa d'autorització d'abocament a la xarxa de sanejament de les aigües industrials segons informe municipal de data 12 de setembre de 2005.  
En data 8 de juny de 2005 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicada per la DGQA d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 5023.   
En data 18 de juliol de 2005 l'Ajuntament emet certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què ha sigut sotmés, sense haver-hi hagut al·legacions en el període legal.  
Consultat l'inventari de jaciments arqueològics, el patrimoni historicoartístic no inclou cap protecció afecta als terrenys o edificacions, i sense conéixer-se l'aparició de restes d'interés durant les edificacions.   
En la cartografia temàtica de la Generalitat Valenciana no apareix cap camí ramader que interesse a la parcel·la objecte d'aquest expedient.  
Atés completa la documentació remesa, s'incoa expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La situació de la indústria per a la qual se sol·licita autorització es troba en sòl urbà industrial, totalment ocupat, limítrof a sòl rústic protegit en el límit sud de la parcel·la, amb la ribera del riu Millars,   
Respecte al sòl i les aigües, cal d'assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació però pròxima a la ribera del riu Millars amb risc alt d'inundació, però de baix calat, amb alta accessibilitat a aqüífers amb vulnerabilitat mitjana a la contaminació de les aigües subterrànies, sense risc de lliscament, ni d'erosió, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica del territori de la Generalitat Valenciana.  
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana. I l'estat ambiental de la zona, segons les dades conegudes, és acceptable, estant dins dels valors guies, excepte el paràmetre de partícules en suspensió, que segons les dades recollides pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, el 2005 el nombre de superacions diàries va ser de 36 amb un valor mitjana de 35,4 µg/m³ PM10, per la qual cosa serà la pols emesa un paràmetre determinant que caldrà vigilar.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament, sent productora de residus, i que se la classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75 de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran majoritàriament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diversa índole, sorolls i vibracions, i de menor quantia les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment degut als transports d'argiles des de les pedreres i les degudes a les eixides de producte acabat (argiles atomitzades a granel i taulells).  
La fabricació de taulells ceràmics i atomització d'argiles requereixen elevats consums d'aigua i energia, originant al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, residus sòlids i líquids i abocaments.   
Pel que fa al tractament donat per a la manipulació, emmagatzemament i gestió de residus generats durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, es consideren correctes les prescripcions assenyalades en el projecte, i no troba cap deficiència amb allò que s'ha prescrit en la legislació vigent.   
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, havent de ser observades les mesures correctores següents:  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
Estant sotmesa l'actuació a avaluació d'impacte ambiental, haurà d'atenir-se al que estableix el títol IV, capítol II: Condicions de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol II capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica. I d'acord amb l'article 37 de l'esmentada Llei 7/2002 haurà d'aportar en el termini màxim de 5 anys una auditoria d'autocontrol.  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de 68 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics que hauran de sotmetre's al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les principals emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- En els forns i assecadors i atomitzadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts i els residus reciclats del sector ceràmic.  
- La manipulació d'argiles genera gran quantitat de pols, tant en les operacions de càrrega i descàrrega, com en les manipulacions internes d'homogeneïtzació, creació de lots, etc.  
- La càrrega i descàrrega de camions de caixa oberta són operacions de generació de pols. Les casetes de descàrrega hauran de disposar d'un sistema de captació de pols, degudament dimensionat, capaç d'impedir l'eixida de pols.  
- En la resta d'unitats: les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificació i d'altres focus difusos de les instal·lacions i el produït pel trànsit de camions.  
- Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, d'acord amb el que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3.  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella, i cuidant la neteja dels elements de rodament del camió.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del Llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es té accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua de la indústria procedeix de la xarxa pública municipal general de proveïment de la zona industrial, i de dos pous propis per a ús industrial.  
Les aigües residuals del procés industrial, de la mòlta i preparació d'esmalts i neteja de les instal·lacions són reprocessades en la preparació de la barbotina d'atomització.  
Els fangs de depuració de les aigües residuals industrials es gestionen amb una empresa gestora, i es reutilitzen en la fabricació d'argiles atomitzades .  
Els únics equips anticontaminació disposats en xemeneies són de captació de pols per via seca, per la qual cosa no generaran abocaments, excepte en atomitzadors, que tampoc generen abocaments per aspectes inherents al sistema de llavada i recuperació.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
S'exposa en el projecte que tota la planta disposa d'impermeabilització mitjançant pavimentació contínua, per la qual cosa no es preveu contaminació possible del subsòl, no obstant això, haurà d'exigir-se i comprovar-se el bon estat de conservació de la pavimentació.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria generarà àmplia gamma de residus, propis d'aquest tipus d'activitat, com ara: fangs i aigües de procés, envasos usats de paper, plàstic i cartó contaminats, recipients i contenidors flexibles deteriorats, envasos usats, dissolvents, productes caducats, elements d'equips mecànics i ferralles, oli i filtres d'oli, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, mànegues filtrants deteriorades, aerosols, guants i màscares, etc.  
Les zones d'emmagatzemament dels residus, disposició i característiques constructives, estan suficient ment descrita i acceptables segons la Llei 10/98 de 21 d'abril, de residus i el Decret 833/88, de residus perillosos, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.  
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme el mesurament de les emissions gasoses i acústiques, identificant els focus, controls, anàlisi de resultats i actuacions derivades.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex I de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Pamesa Cerámica, SL, implantada en camí l'Alcora, núm. 8, del terme municipal d'Almassora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, hauran de ser adequadament emmagatzemades i entregades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
2) Pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:  
- Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
- Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments s'haurà de disposar de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
3) El titular de la instal·lació està obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'hi estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
4) Hauran de controlar els abocaments adequant-se a la qualitat i condicions establits per l'organisme de conca.  
5) S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
6) Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.), i haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol II: Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol II, capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
7) L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròximes o limítrofs, de manera que no es produïsquen turbulències que garantisquen la dispersió   
8) L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. Així mateix hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual igualment es troba disponible en els Serveis Territorials de la conselleria de Territori i Habitatge.  
9) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
- Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, SO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, SO2, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
- Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que puguen estar pròxims o limítrofs. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
- S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'hauran de completar amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
- El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, s'haurà de mantenir a disposició de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
10) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
11) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 102/05-AIA  
Títol: Canvi d'activitat de granja de vedells a granja porcina d'engreixament   
Promotor: Sociedad Compañía Española de Ganadería SA (Cegasa)  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Catí  
Objecte del projecte: Obtenció llicència de canvi d'activitat de granja de vedells a granja porcina d'engreixament  
Localització: Polígon 31, parcel·la 261 de Catí (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir llicència d'activitat en granja preexistent per a canvi d'activitat a fi d'utilitzar dues naus ja construïdes i dedicar-les a l'engreixament de porcs des de 18 - 20 kg de pes fins als 95 - 100 kg.  
Segons documentació aportada la granja es dedicava a la cria de vedells en les dues naus en què es canviarà l'activitat i, a més, posseeix tres naus legalitzades dedicades a l'engreix de porcs amb capacitat per a 850 porcs d'engreixament.  
Amb la nova llicència d'activitat s'obtindrà una granja porcina amb una capacitat total de 1.800 porcs per a encebament. Es realitzaran dos cicles a l'any amb una duració total dels cicles de 240 dies, segons consta en el projecte.  
Les naus en què s'efectuarà el canvi d'activitat disposen d'uns quants mòduls separats per blocs de formigó fins al sostre, sòl format per plaques de formigó prefabricades amb ranures que comuniquen amb fosses i aquestes, al seu torn, amb cubetes d'aspiració. Les parets i soleres de les fosses estan construïdes amb base de formigó en massa, lluït de ciment i acabat amb pintura epoxy impermeabilitzant. La capacitat total d'emmagatzemament de purins és de 940 m³ pertanyent 462 m³ a la nova activitat.   
El purí generat quedarà retingut en la fossa de purins i, una vegada tractat amb un producte biològic autoritzat s'utilitzarà com a adob en camps de la localitat .  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental, és remés per l'Ajuntament de Catí el 15 de juny de 2005.  
La informació pública es va realitzar en el tauler d'anuncis i en el BOP núm. 4 de data 8 de gener de 2005. No s'hi van presentar al·legacions.  
2. Informes sectorials i documentació complementària.  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal pel que fa a l'adequació urbanística dels terrenys.  
- Informe favorable de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló condicionada al compliment de les condicions d'infraestructura sanitària disposades en l'article 5 del RD 324/2000 i en l'article únic del RD 3483/2000.  
- Informe favorable del cap local de sanitat  
- Informe favorable de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació sempre que es complisca l'article 3 del Reial decret 324/2000, sobre ordenació de les explotacions porcines i eximint del compliment del requisit d'ocupació màxima establit en el Reial decret 3483/2000.  
Amb data registre de 18 de juliol de 2005, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament de Catí, l'aportació del projecte d'activitat, l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, i l'informe favorable de l'organisme de conca competent segons s'estableix en l'article 19 de la Llei 4/2004 de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Amb data 5 de maig de 2006, se sol·licita al Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló informe sobre la possible afecció de la granja al camí ramader núm. 18 assagador del Poble a la Coma.  
El Servei Territorial de Medi Ambient contesta a la demanda d'informació per mitjà d'un escrit datat el dia 31 de maig de 2006. L'esmentat escrit confirma la colimitació de la parcel·la amb el camí ramader assagador del Poble a la Coma.  
Amb data 23 de març de 2006 es remet notificació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer atorgant al promotor concessió d'aigües, notificació que es considera suficient a la vista que el canvi d'activitat no comportarà augment de la demanda d'aigua ja autoritzada.  
Pel que fa a l'informe vinculant segons la Llei 4/1998, s'addueix que: no es produeix cap canvi extern en les esmentades naus per la qual cosa no afecta el territori.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable sense protecció.  
L'explotació limita amb el camí ramader assagador del Poble a la Coma.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La parcel·la on s'ha de realitzar el canvi d'activitat es localitza en zona agrícola, amb predomini d'un paisatge típic del secà, amb ametlers, cereal i bosc baix, i no presenta valors ambientals destacables.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental destaca com a elements del medi susceptibles de ser afectats pel projecte, els que segueixen:  
- Aigües superficials i subterrànies en el cas que els purins pogueren arribar a aquestes per infiltració o escorriment provocant eutrofització d'aigües superficials i augment de nitrats en aigües subterrànies com també d'organismes patògens (bacteris i virus).  
- Sòl: efectes adversos sobre l'estructura del sòl per acumulació de sodi i toxicitat per acumulació excessiva de metalls pessants.  
- Aire: es produiran emissions de composts volàtils com a conseqüència de la degradació dels productes nitrogenats produint males olors i gasos com el metà, diòxid de carboni i òxid nitrós .Aquests dos últims contribueixen a aquest efecte hivernacle.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Entre les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental, es recullen les que segueixen:  
- Tanca arbòria per a minimitzar l'impacte paisatgístic  
- Aplicació dels purins seguint les recomanacions del Codi valencià de bones pràctiques agràries, limitant la quantitat de purins que s'ha d'aplicar per hectàrea i any a fi de protegir les aigües superficials i subterrànies i el sòl.  
- Cobriment de les basses per a evitar l'emissió d'amoníac.  
Es gestionarà el purí procedent de la granja com a adob orgànic en 90 ha l'acceptació del qual per part dels propietaris figura com a annex en l'estudi d'impacte ambiental. A més, es disposa de basses d'emmagatzemament dels purins amb una capacitat total de 940 m³.  
La capacitat d'emmagatzemament de les basses es considera suficient prenent com a base dos cicles d'engreixament de bestiar amb un total de 240 dies. Pel que fa als terrenys aportats es considera suficient el nombre d'hectàrees aportades.  
No obstant això, considerant que les parcel·les on s'ha d'aplicar el purí han d'estar cultivades i considerant que s'han consultat les dades cadastrals de les parcel·les aportades es rebutgen les parcel·les següents per ser improductives, no cultivades o forestals:  
Al polígon 13 del terme municipal de Catí: parcel·la 14, parcel·la 17, parcel·la 96. En les parcel·les 11 i 27 únicament es podrà aplicar purí en els recintes cultivats d'aquestes i no en terrenys improductius o matoll.  
En el polígon 23 del terme municipal de Catí es rebutgen les parcel·les 31, 286, 287.  
Comptat i debatut, es considera la necessitat de presentar abans de l'autorització definitiva de l'activitat i davant de l'autoritat substantiva, l'acceptació dels purins per part dels propietaris de les finques de 15,66 ha addicionals de parcel·la cultivades.  
El programa de vigilància ambiental inclou les mesures següents:  
- Control de l'eficàcia de les mesures correctores.  
- Anàlisi de sòls i de purins  
- Comunicació a la conselleria de Territori i Habitatge i a la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació qualsevol canvi en el sistema d'explotació i tractament de purins.   
- Es portarà un llibre de registre de purins on quedarà reflectit el pla de gestió dels residus ramaders.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Previ a la concessió de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se davant de l'òrgan substantiu la justificació de la disponibilitat de 15,66 ha de terreny addicional on aplicar els purins basant-se en el Reial decret 261/96 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries i el Reial decret 324/00, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. A més, es presentarà justificació escrita de la retirada de cadàvers per mitjà de l'Ajuntament de Catí.  
- S'haurà de comprovar l'efectivitat del complex microbià utilitzat per al tractament del purí en les fosses mitjançant una anàlisi abans de començar el tractament i anàlisis periòdiques durant el primer any . En les anàlisis que s'han de realitzar s'avaluarà: Ph, DQO, DBO5, N total, N amoniacal,P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals. En cas de demostrar-se que el tractament no és eficaç, es canviarà per un altre.  
- L'explotació haurà de disposar de gual sanitari, encerclat, malles metàl·liques o teles antiocells en finestres i buits, equips de desinfecció, desinsectació i desratització, adequat sistema de recollida de cadàvers, llatzaret, mesures i utillatges sanitaris per al personal de l'explotació i pediluvis a l'entrada de locals.  
- S'hauran de disposar contenidors homologats per a la recollida dels cadàvers dels animals.  
- Els residus procedents de la granja no assimilables a urbans s'hauran de a un gestor autoritzat.  
- D'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, haurà de respectar-se l'ample legal del camí ramader núm. 18 de Catí assagador del Poble a la Coma classificat per Ordre de la conselleria de Medi Ambient de 15 de juny de 1992, amb una amplària legal i necessària de 8 - 16 m. D'acord amb la memòria descriptiva del projecte de classificació, en aquest tram l'assagador avança entre restes de parets portant en el seu interior el camí del Pou de Masip. Per tot l'anterior qualsevol tanca o construcció haurà de situar-se a una distància de 4 - 8 metres des de l'eix de l'esmentat camí, tenint en compte l'amplària del camí del Pou de Masip entre les parets existents.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 108/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Exagres, SA   
Localització: Av. Reina dels Apòstols, s/n - Betxí (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Exagres, SA, és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, amb una capacitat de producció de 75 t/dia), a les instal·lacions de la qual, al camí Prats s/n del terme municipal de Betxí (Castelló), fabriquen taulells ceràmics partint d'argiles i esmalts, amb una capacitat de producció tal que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no procedeix analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el seu desmantellament al final de la vida útil d'aquesta.   
Exagres, SA, situada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial, segons el PGOU del municipi de Betxí.  
La parcel·la té una superfície de 84.800 m², dels qual 46.430 m² estan construïts.  
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila, xamota procedent de les seues fabricacions defectuosa i reciclatge d'altres plantes del sector i esmalts i colors ceràmics; i com a fonts d'energia: gas natural i electricitat.  
Les instal·lacions industrials s'ampliaran en una capacitat de producció anual d'uns 5.200 m²/dia, equivalent a unes 105 t/dia, disposant actualment de quatre línies de fabricació de taulells ceràmics, pel procés d'extrusió i monococció, després de la preparació de fang en una malaxadora, amb argila i xamota amb un contingut d'aigua al voltant del 30%, extrusió del fang obtingut, tallada de les peces mitjançant fil a la mesura desitjada, seguit de l'esmaltada, assecament, serigrafia i cocció en forn de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació, seguit de l'empaquetatge i paletització. Es disposen a més d'altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara dos grups de cogeneració mitjançant motors de gas, centre de transformació, instal·lació de mòlta i preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltat, basses d'aigües de procés d'on són conduïdes per canonada a la depuradora, xarxa d'aigües pluvials i altres serveis generals com ara emmagatzemament de gasoil, torre de refrigeració, xarxes de gas natural, aire comprimit, magatzem de residus generats, i equipaments auxiliars: oficines, laboratoris, tallers, etc.  
Els esmalts ceràmics són preparats en les seues instal·lacions on té lloc la mòlta per via humida, i addició de colors, dispersants, etc. En la preparació, manipulació i aplicació de l'esmalt sobre el suport ceràmic es produeixen importants quantitats d'aigües residuals contaminades, que són recuperades després de la depuració d'aquestes.  
Les aigües pluvials i les residuals d'ús sanitari sense tractament són abocades al clavegueram.  
Tramitació administrativa  
En data 6 d'agost de 2004, l'Ajuntament emet un informe tècnic favorable de compatibilitat urbanística per a Exagres, SA, en zona de tolerància industrial IN1, d'acord amb les normes subsidiàries de planejament, segons l'article 9.4.1.6. usos industrials.  
En data 4 de setembre de 2003, Exagres SA sol·licita a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer autorització per a l'extracció màxima de 25.000 m³/any d'aigua, i ocupació exclusiva en la indústria, pendent de resolució, havent quedat autoritzat el sondeig per a l'extracció pels Serveis Territorials d'Indústria i Energia de Castelló, el 24 d'octubre de 2002.  
En data 24 d'octubre de 2003, Exagres fa la declaració de producció d'aigües residuals d'origen higienicosanitari a la xarxa de clavegueram.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer el 19 de juny de 2002 va autoritzar la instal·lació d'un col·lector, per a l'abocament d'aigües pluvials exclusivament, fins al barranc de Sant Antoni.  
Amb data 9 de novembre de 2004 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental: el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, i en data 28 de juny de 2005 s'informa que no es van presentar al·legacions en la conselleria de Territori i Habitatge ni en l'Ajuntament.  
En data 7 d'abril de 2005 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicada per la DGCA d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 4980.  
En data 20 de maig de 2005 l'Ajuntament emet certificat d'inexistència d'al·legacions en relació amb l'exposició al públic.  
Atés completa la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La fabricació taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, originant al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex II del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, però amb una vulnerabilitat alta de contaminació d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja ocupada per la indústria, en un entorn totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Si bé hi ha una convivència amb habitatges pròxims per la qual cosa hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i establir-se controls addicionals.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins a la recollida d'aquests per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats. En tenir-se, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos, recuperant-se els llots per valoració dins del sector ceràmic.   
També és ressenyable que es projecta l'abocament zero d'aigües residuals industrials, que són reutilitzades en atomitzador, d'empresa veïna, si bé ha de garantir-se la impermeabilització de les basses d'emmagatzemament.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se la classifica dins del grup B segons l'annex II del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en diversos punts del procés, generació de residus de diferent índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les pedreres, esmalts i altres matèries primeres, i a les eixides de producte acabat, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament (en estar la planta en marxa), i en el cessament de l'activitat, no exposat en l'estudi, s'adoptaran les mesures correctores addicionals necessàries per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, i han de ser observades les mesures correctores següents:  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
Aporta informe realitzat per un OCA del mesurament d'acústica en diversos punts de la indústria, com a salut laboral dels llocs de treball, no vàlid per a analitzar l'emissió de soroll a l'entorn. Haurà de fer-se un estudi específic d'emissió a l'entorn, havent d'adoptar mesures correctores en cas de sobrepassament dels límits legals establits.  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria una vegada ampliada disposarà d'un total de 21 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, que s'han de sotmetre al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- En els forns i assecadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts).  
- En la resta d'unitats: Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificat i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els límits de en xemeneies dels processos de cocció, assecada i captacions de pols de procés, i en qualsevol cas els establits en el Decret 833/75.  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella, i cuidant la neteja dels elements rodament del camió.  
Finalment, s'haurà de disposar d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols, per a l'agranada de determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en el conjunt d'aquesta.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del Llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es tinga accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua industrial procedeix de la xarxa de proveïment municipal i d'una captació subterrània, de les quals ha sol·licitat autorització d'enllumenament a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
La parcel·la disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials i residuals domèstiques, i es troba connectada a la xarxa municipal de sanejament on s'aboquen directament.   
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües de les unitats del procés industrial i les aigües sanitàries. Les industrials dels processos d'esmaltació, són conduïdes per canonada i recuperades totalment després de la depuració d'aquestes en el malaxat de preparació del fang, i els llots generats són gestionats a atomitzadors d'argila com a empreses gestores d'aquest tipus de residu, de les quals hauran d'aportar caracterització i quantitat anual gestionada, i en cas necessari, declaració de producció d'aquest residu perillós.   
Les xemeneies dels forns i assecadors no tenen sistemes anticontaminació, i els equips disposats per al tractament de gasos en la resta de punts de captació de pols són per via seca, de manera que no generen aigües residuals, excepte en les unitats de preparació i aplicació d'esmalts que són via humida (llavadors venturi), les aigües de les quals es reciclen totalment en la preparació de la pasta, després de l'aclariment d'aquestes en la depuradora.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per la qual cosa l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
L'activitat és potencialment contaminant del sòl, però segons s'indica, tota la parcel·la està pavimentada, i les basses per a l'emmagatzemament són impermeables.  
Les aigües de procedència industrial es reciclen totalment.  
Les aigües pluvials exclusivament són abocades fins al barranc de Sant Antoni, per mitjà d'un col·lector autoritzat Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: llots i aigües (no enumerades en la llista de residus), testet, olis lubricants esgotats, elements d'equips mecànics i ferralles, com ara corrons, filtres d'oli, envasos contaminats, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, paper i cartró contaminat, guants i màscares, aerosols, etc., com també altres no enunciats com ara els recipients en desús o deteriorats.   
Emmagatzemen els residus temporalment, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte en magatzem cobert, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.   
No s'especifica si realitzen les labors de neteja de recipients d'esmalts i preparacions servides en emulsió. La neteja de recipients és una labor de gestió que ha d'estar expressament autoritzada per la DG de Qualitat Ambiental, i els llots i aigües generats (previsiblement residus perillosos) han de ser gestionats com a tals.  
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme els mesuraments de soroll i de les emissions gasoses i el control de la generació i gestió d'abocaments d'aigües residuals i residus.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del Grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Exagres, SA, implantada a l'Av. Reina dels Apòstols, s/n del terme municipal de Betxí (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annexos a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com residus, hauran de ser adequadament emmagatzemades i entregades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
2) Pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:  
- Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
- Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
3) El titular de la instal·lació està obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
4) Hauran de controlar els abocaments adequant-se a la qualitat i condicions establits per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i per l'ordenança municipal.  
5) Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat s'haurà de gestionar segons la naturalesa del vessament.  
6) Haurà de realitzar auditoria d'emissió de soroll a l'entorn, i els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.), havent de complir-se el que estableix el títol IV, capítol II Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol II, capítol II nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
7) L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròxims o limítrofs, de manera que no es produïsquen turbulències que garantisquen la dispersió.   
8) L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual igualment es troba disponible en els esmentats serveis territorials.  
9) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
- Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, SO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, SO2, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
- Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que pogueren estar pròxims o limítrofs. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
- S'hauran d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb allò que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
- La caracterització dels llots i aigües gestionades amb una empresa atomitzadora.  
El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es mantindrà a disposició de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
10) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
11) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 169/05-AIA  
Títol: Instal·lació per a la producció d'estella procedent de residus vegetals  
Promotor: Trabisa (Recuperación y Tratamiento de la Biomasa, SL)  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: San Antonio de Requena, polígon 12, parcel·les 694, 279, 280, 281 i 282 (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte, és la legalització d'instal·lacions existents i l'ampliació d'aquestes, a fi de desenvolupar l'activitat de gestió de residus vegetals (biomassa forestal, jardins i cultius) per a la producció d'estella i la utilització d'aquesta en diversos sectors (energètic, moble, etc.).  
La gestió dels residus vegetals que s'ha de desenvolupar consisteix en la separació de les parts aprofitables i el tractament d'aquestes per trituració, recuperant així la biomassa vegetal. Les fases del procés són les que segueixen:  
- Recepció de les restes de tala i poda i pesada.  
- Es depositen en eres o àrees d'assecada durant un màxim de 3 mesos.  
- Transport i descàrrega en la tremuja del triturador primari de martells, que incorpora un separador de fèrrics.  
- Separació de fins, que constitueix la primera fracció de rebuig.  
- En un separador pneumàtic de separa la fracció fulla i la fracció pesada.  
- La fracció pesada passa per una garbella per a eliminar la terra i pedres de l'estella neta.  
- La fracció més grossa passa per una cabina amb operaris que eliminen manualment plàstics i envasos.  
La ubicació prevista són les parcel·les 282, 281, 280, 279, 694 del polígon 12 del terme municipal de San Antonio de Requena (València). La superfície total és de 27.535 m². Les instal·lacions que formaran part de la planta seran: oficines i bàscula, àrees de descàrrega, abassegament i assecada, línia de producció d'estella i vials interiors.  
Les parcel·les 694, 279, 280, ja estan ocupades per l'activitat, mentres que la 281 i la 282 estan ocupades per oliveres i ametlers. Les parcel·les de l'entorn estan dedicades a cultius de secà, principalment, i vinyes.  
S'indica que la instal·lació es proveeix d'aigua de pou propi. La maquinària funciona amb gasoil.  
L'accés a la parcel·la es fa a través de camins, des de l'autovia A-3.  
No es proposen alternatives al projecte.  
Consideracions ambientals  
Els elements ambientals que poden veure's afectats per l'activitat són principalment el sòl, per possibles abocaments o lixiviació; l'atmosfera, per l'emissió de partícules i l'emissió de sorolls i en menor grau, el paisatge. No s'estima afecció al patrimoni arqueològic.  
No obstant això, l'activitat facilita la gestió de les restes de poda i silvícoles, en una zona amb una àmplia superfície de terrenys que generen aquest tipus de residus. D'aquesta manera, se'n redueix l'eliminació en abocadors. Aquest aspecte, ha sigut destacat pel mateix Ajuntament en informe elaborat al respecte.  
Respecte a les mesures adoptades per a minimitzar els impactes, cal citar les que segueixen:  
- L'àrea de descàrrega consistirà en una esplanada constituïda per una capa d'argiles de 20 cm compactada i base de llasts naturals de 0,15 cm de grossària per a facilitar el drenatge. El perímetre estarà obert a una cuneta que recollirà les aigües pluvials fins a la zona de desaigüe.  
- La línia de producció d'argila està situada en l'interior d'una nau, per la qual cosa es redueixen les emissions a l'atmosfera de soroll i partícules.  
- El paisatge es veurà poc afectat per les noves instal·lacions gràcies a l'orografia plana del terreny. Es proposa adoptar mesures d'integració com el color. Es proposa també plantar una barrera vegetal en el perímetre.  
- S'indica que es construirà una fossa sèptica per a emmagatzemar els abocaments d'oficines, vestidors i serveis.  
Respecte al programa de vigilància ambiental proposat, se centra en el control per part del promotor del compliment de les mesures protectores i correctores, de la normativa vigent i de revisar periòdicament els efectes sobre el medi.   
Tramitació administrativa  
En data 26 de setembre de 2005, l'àrea de residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental va remetre l'estudi d'impacte ambiental i el projecte de l'activitat, a l'efecte que se sotmeteren, si és el cas, al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.   
Observades deficiències en la documentació, amb data 21 d'octubre de 2005, es va remetre escrit a l'Àrea de Residus sol·licitant que es completara la documentació, la qual cosa va ser comunicada per aquesta a l'interessat. En no haver-se rebut resposta, es va reiterar la sol·licitud al titular amb data 13 de febrer de 2006, advertint-se que si no es presentava es procediria a la caducitat de l'expedient. El titular va aportar informe favorable de l'Ajuntament de Requena i va comunicar que s'estava tramitant la declaració d'interés comunitari del projecte.   
Amb data 22 de maig de 2006, es va comunicar a la Secció de Gestió i Disciplina Urbanística que s'estava tramitant la declaració d'impacte ambiental del projecte, a l'efecte de que remeteren la informació que obrara en el seu poder. Amb data entrada el 25 de maig de 2006, l'esmentada secció va remetre una còpia del projecte, de l'estudi d'impacte ambiental i del certificat d'informació pública d'ambdós, en el qual s'indica que no es van rebre al·legacions.  
Afeccions legals  
L'activitat de tractament de residus vegetals constitueix una operació de gestió de residus. Com a tal, està sotmés al règim d'autorització administrativa per l'òrgan competent en matèria ambiental, d'acord amb la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.   
El RD 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I d'aquest, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl entre les quals es troba el reciclatge de rebutjos no metàl·lics (CNAE 37,20) i altres grups entre els quals es podria trobar l'activitat considerada. Així, el titular de l'activitat està obligat a comprovar la seua inclusió en l'esmentat annex i, si és el cas, remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons es recull en l'article 3.1. de l'esmentada norma.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'epígraf 6-a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'impacte ambiental.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'instal·lacions per a producció d'estella procedent de residus vegetals situada en sòl no urbanitzable comú, promoguda per Recuperación y Tratamiento de la Biomasa S L (Trabisa) al terme municipal de San Antonio de Requena, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. L'ús industrial de l'aigua del pou requerirà l'obtenció de la concessió d'aigües subterrànies de poca importància per a ús industrial, concedida per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
2. S'haurà d'adoptar un sistema diferenciat de recollida de les aigües de la zona d'assecada de les restes vegetals, a l'efecte d'evitar el possible abocament de lixiviats. Aquest sistema dirigirà els possibles abocaments o lixiviats a una bassa estanca que haurà de disposar d'autorització per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. La bassa de lixiviats haurà de fabricar-se en formigó hidrofugat i estar coberta (amb pas d'home per a neteja i accés) per a evitar l'entrada d'aigua de pluja i el desbordament. Haurà d'acreditar-se'n l'estanquitat per tècnic competent, a fi de sol·licitar a l'autoritat competent la preceptiva autorització d'abocament. Haurà d'obtenir-se, així mateix, la corresponent autorització per a la utilització de la neteja prevista (abocament d'aigües residuals a fossa sèptica).   
3. La gestió posterior dels lixiviats que es retiren de la bassa i el buidatge de la fossa seran duts a terme per una empresa gestora autoritzada.  
4. Si durant les obres apareixen jaciments arqueològics, etnològics o paleontològics se suspendran els treballs, a l'efecte de delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
5. La maquinària emprada en la instal·lació haurà de posseir el marcat CE.  
6. S'haurà de procedir al tancament perimetral de la zona on es du a terme l'activitat mitjançant pantalla vegetal.  
7. El programa de vigilància ambiental preveurà, almenys, el control anual dels aspectes següents:  
- Manteniment de la pantalla vegetal.  
- Absència total d'abocaments líquids al sòl, especialment lixiviats.   
- Control mensual de la capacitat de la bassa d'emmagatzemament de lixiviats.  
- Auditoria acústica a la posada en marxa, i en els terminis establits en la legislació autonòmica vigent.  
- Absència d'olors, i si és el cas, modificació dels paràmetres de treball per a la seua desaparició.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
  
\* \* \* \* \*  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 119/8734-RBV  
Títol: DIC per a activitat industrial (magatzem d'àrids, ciments, coles, maquinària) a Villena.  
Promotor: Las Tiesas, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Villena i CTV  
Localització: Terme municipal de Villena  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objecte del projecte és la declaració d'interés comunitari pel procediment extraordinari de l'article 20 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable per a la implantació d'instal·lacions fabrils en sòl no urbanitzable comú en la partida La Puentecilla del terme municipal de Villena (Alacant).   
Haurà d'obtenir la declaració d'impacte ambiental tal com s'estableix en l'article 20 de l'esmentada llei per a les activitats industrials considerades d'especial importància per a poder ser situades en sòl no urbanitzable.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'activitat que es pretén és l'emmagatzemament de materials (àrids ja triturats, coles especials, ciments, maquinària) i aparcament per a la flota de vehicles, i reparació i manteniment de maquinària, propietat de l'empresa Las Tiesas, SL.  
Tot això mitjançant la urbanització d'una superfície de 7,6 hectàrees de terreny erm que comprén la superfície d'emmagatzemament en la parcel·la 122 del polígon 16 del terme municipal de Villena i la creació d'un vial d'accés pel nord, urbanitzant aproximadament 500 metres de l'assagador del camí de Sant Bartomeu, partint de la parcel·la 122 i concloent en la carretera de Villena a Yecla.  
L'àmbit de l'actuació està situat a l'oest del terme municipal de Villena, concretament en la partida La Puentecilla, afronta al nord amb la carretera de Villena a Yecla, al sud amb la carretera CV-813 de Villena al Pinoso, a l'est amb sòl no urbanitzable comú i el nucli urbà de Villena, i a l'oest, sòl no urbanitzable comú i l'assagador Reial d'Almansa al Collado de Salinas.  
Les superfícies ordenades mesures sobre alçament recent s'expressen en el quadre següent:  
3. Alternatives  
No s'han presentat alternatives al projecte  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 5 d'abril de 2006 la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant va remetre estudi d'impacte ambiental relatiu a la DIC per a activitat industrial (magatzem d'àrids, ciments, coles, maquinària) a Villena, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons un anunci publicat en el DOGV núm. 4980, de 7 d'abril de 2005.  
La Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient, amb data 23 de febrer de 2005, va resoldre admetre a tràmit la iniciativa proposada per la representació de la mercantil Las Tiesas, SL, referent a l'expedient de DIC pel procediment extraordinari de l'article 20 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable, per a la reparació de maquinària i vehicles en la partida La Puentecilla, en sòl no urbanitzable, del terme municipal de Villena (Alacant), tal com s'anuncia en el DOGV núm. 4980, de 7 d'abril de 2005.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per Antonio García-Grajalva Bernal, secretari territorial de la conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat documentació complementària.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
Després de consultar la cartografia temàtica d'ordenació del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'han detectat àrees inundables susceptibles de protecció que afecten la zona objecte de l'actuació.  
Dins de l'àmbit d'actuació, no hi ha llits o barrancs entesos com a tals de manera que puguen entendre's subjectes al que disposa la Llei 25/1998, de 2 d'agost, d'aigües, i en el Reial decret 1849/1986 pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic.  
El sector es veu afectat pel transcurs del vial carretera CV-813 Villena-Pinoso. Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
Hi ha una línia elèctrica de baixa tensió propietat d'Iberdrola Distribución, SAU que travessa el sector en el límit est d'aquest.   
Una vegada consultada la xarxa de camins ramaders del municipi, la parcel·la en estudi es veu afectada per l'assagador camí de San Bartolomé i la Via Augusta camí de las Virtudes, havent d'atendre's a la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.   
No consta en l'expedient informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
El paisatge de l'àmbit es correspon amb un paisatge d'erms molt degradats sense cap valor ambiental. Es tracta de zones amb vegetació residual de molt poca talla, que dins de l'estrictament objectiu, podria dir-se natural.   
La vegetació present principalment es compon de plantes camèfites fructicoses, de vida molt lànguida en els anys molt secs, no arribant a penes a florir, principalment per degradació de Chamaropydeto-Rhamnetum.  
El clima del terme municipal de Villena es correspon amb el clima tipus de la província d'Alacant genuí mediterrani espanyol, amb hiverns suaus i pluges escasses, tenint aquestes dos màxims (a la tardor i a la primavera) i dos mínims (a l'estiu i al gener).   
L'àmbit que s'ha d'estudiar s'inclou en el grup d'al·luvions de plana compost per materials formats per cudols calcaris de molt diversa granulometria, arenes i llims. Té característiques semblants als depòsits a peu de forest. Presenten una erosionabilitat baixa per falta de relleu i són de permeabilitat mitjana-alta.  
La depuració de les aigües residuals no està prevista en el projecte, igual que la connexió de la xarxa d'aigua potable. No obstant això, en tractar-se d'un ús d'emmagatzemament i pel fet de no tractar-se d'una activitat industrial que necessite del consum de recursos hídrics, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals. L'únic tipus d'aigües residuals que es generaran serà els propis del sistema d'higiene personal de l'edifici. Aquest edifici haurà de disposar del sistema de depuració adequat.  
La recollida i el tractament dels residus sòlids urbans quedarà a càrrec de l'Ajuntament de Villena. En la documentació presentada no s'adjunta certificat de la recollida d'aquests residus a càrrec de l'empresa adjudicatària per l'Ajuntament de Villena.  
En tractar-se d'un espai dedicat al magatzematge i reparació de maquinària i vehicles, s'haurà de tenir en compte la gestió dels residus generats en aquesta activitat, com per exemple, olis de motor, líquids de bateries, vessaments de combustibles, etc.  
Cal assenyalar, que tractant-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, la parcel·la objecte de projecte es troba situada en una zona de molt baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, de baixa accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Les principals mesures correctores es recolzen en el control de la contaminació sobre el medi físic i de l'impacte derivat de l'execució del projecte en fase de construcció, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Es projecta la realització d'una zona enjardinada a un costat i a l'altre de la Via Augusta camí de las Virtudes com a mesura de protecció i d'aïllament amb l'activitat industrial que es durà a terme. S'haurà de tenir en compte allò que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.   
El soroll generat per la instal·lació es considera poc significatiu per l'absència de maquinària de trituració. Serà únicament l'associat al moviment de maquinària, càrrega o descàrrega i reparació de vehicles. No obstant això, no es prenen mesures preventives o correctores, ja siguen globals (sobre l'edifici) o locals (sobre les zones de càrrega i descàrrega de materials). Tenint en compte que es tracta d'una activitat que pot generar contaminació acústica, s'hauria de presentar un estudi de sorolls en què es tinga en compte la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, justificant que la transmissió de sorolls a veïns i limítrofs estarà per sota del que reglamenta.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitage, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable el projecte, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació la DIC per a activitat industrial (magatzem d'àrids, ciments, coles, maquinària) a Villena, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques en l'entorn de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. S'haurà d'atendre a les limitacions dels usos del sòl i activitats en les zones contigües a les carreteres CV-813, com també a la servitud, afecció i línia de limitació a l'edificació, que s'estableixen en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
3. S'ha de presentar l'informe favorable dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant de la conselleria de Territori i Habitatge relatiu al tractament del camí ramader assagador del camí de San Bartolomé i de la Via Augusta camí de Las Virtudes afectades per l'actuació.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquest informe hauran de ser considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
4. S'optarà per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en la zona verda del nou dotacional bé per a altres usos externs al projecte. S'haurà de definir el lloc i condicions d'emmagatzemament d'aquestes, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les seues condicions d'humitat i les característiques edàfiques d'aquesta.  
5. Tots els residus generats durant el funcionament i manteniment de l'activitat, amb independència de la seua naturalesa, hauran de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus.  
6. El promotor haurà de resoldre el sanejament i depuració generades per l'actuació. S'haurà de disposar de la preceptiva autorització d'abocament d'aigües residuals a l'autoritat municipal o, si és el cas, a l'entitat de sanejament. Les aigües residuals abocades, hauran de complir els paràmetres establits. A fi de comprovar el compliment d'aquests paràmetres d'haurà de realitzar, almenys, una analítica anual de les aigües abocades.  
7. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
8. L'emmagatzemament i trasbals de combustibles s'haurà de dur a terme a través d'unitats i equips normalitzats per a aquesta comesa.  
9. Haurà de disposar, per a la zona d'emmagatzemament i reparació de vehicles i maquinàries, d'arquetes i sistemes de recollida de residus les quals hauran de ser cegues i trobar-se impermeabilitzades. El residu retingut en les arquetes, serà recollit i emmagatzemat fins a la recollida periòdica d'aquest per un gestor autoritzat. La llavada de la solera de la nau es durà a terme mitjançant agranada humit, mai per neteja.  
10. S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals produïts durant el trasbals de residus líquids, etc. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
11. L'empresa haurà d'elaborar un pla de vigilància ambiental que contindrà els aspectes següents:  
- Mantenir l'estat impermeable del paviment de la parcel·la.  
- Controlar el material recepcionat, davant de la possibilitat de trobar-se residus perillosos i donar-los la gestió adequada mitjançant empreses autoritzades; igualment seran gestionats aquells residus perillosos que l'activitat genere.  
- Seguiment i control dels efluents i fangs de les arquetes, realitzant la gestió d'eliminació adequada en funció de la caracterització d'aquests residus.  
- Es realitzaran les labors de jardineria pertinents (regs, adobs, substitució dels exemplars secs..) per a mantenir en bon estat la zona enjardinada proposada.  
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser immediatament comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.