Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9081, del 11-05-2021 (2021/4752)

RESOLUCIÓ de 29 d'abril de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 29/19-AIA, les Coves de Vinromà.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9081

Data del DOGV
:   11-05-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/4752


Data del document
:   29-04-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Coves de Vinromà, les
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 29 d'abril de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 29/19-AIA, les Coves de Vinromà. [2021/4752]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 29/19-AIA, les Coves de Vinromà.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 29-2019-AIA.  
Títol: Explotació porcina d'engreixament.  
Promotor: Miguel Mateu Sales.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: parcel·la 67 del polígon 17 de les Coves de Vinromà (Castelló).  
  
Descripció del projecte.  
Es pretén construir una explotació porcina en la parcel·la 67 del polígon 17 de la localitat de les Coves de Vinromà (Castelló) amb una capacitat per a 4.278 porcs d'engreixament. Segons certificat de l'Ajuntament de les Coves de Vinromà la granja se situarà en sòl no urbanitzable comú.  
A l'explotació s'accedirà a través de la carretera CV-133 i camí veïnal, i no serà necessari habilitar nous accessos per a accedir a la parcel·la.  
La distància a la població de les Coves, població més pròxima, serà de 2,3 km.  
L'activitat productiva consisteix en l'engreixament de bestiar porcí des de 12-18 kg fins a aconseguir els 100 kg de pes. Cada cicle d'engreixament durarà de 4 a 6 mesos. Durant el procés d'engreixament s'estima un consum al voltant de 225 kg de pinso i 750 litres d'aigua per animal. Després de cada cicle es realitzarà un buit sanitari d'1 mes i es tornarà a iniciar el cicle. Està previst realitzar uns 2,5 cicles a l'any (10.695 porcs a l'any).  
Per a realitzar l'activitat es construiran 3 naus amb solera de formigó armat de 1296 m² (81 x 16 m) amb els seus corresponents locals tècnics de 80 m². Al costat de les naus se situaran 6 sitges que emmagatzemaran 14.000 kg de pinso. El repartiment de l'alimentació es farà automàticament mitjançant un motor des de cadascuna de les 6 sitges de 14.000 kg de capacitat que s'instal·laran al costat de les naus.  
Davall de cadascuna de les naus se situaran 4 canals de dejeccions de 81 x 1,5 x 1,6 construïts amb material hidròfug amb una capacitat d'emmagatzematge total de 2.332,8 m³. Atés que al trimestre es produiran 2.304,77 m³ de purí es fa necessari augmentar la capacitat d'emmagatzematge mitjançant la construcció d'una bassa exterior de purins de 16 x 16 x 2 amb una capacitat d'emmagatzematge de 512 m³. Per tant l'explotació disposarà d'una capacitat d'emmagatzematge total de 2.844,8 m³, suficient per a emmagatzemar el purí produït en els mesos en què no ha d'aplicar-se al camp.  
Els cadàvers dels animals, principal subproducte que es produirà a més del purí, es gestionarà a través de gestor. El promotor ha signat un compromís d'inscripció en l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví. El granger serà l'encarregat de traslladar els animals morts a una caseta destinada a aquest efecte, situada en el mateix terme de les Coves de Vinromà. L'empresa contractada per a la gestió de les casetes traslladarà els animals morts a la planta de tractament.  
  
La gestió de residus de tipus veterinari serà realitzada per una empresa autoritzada. Aquests residus es depositaran en contenidors homologats situats en les naus i subministrats per la mateixa empresa des d'on es retiraran amb periodicitat semestral.  
El terreny on es construiran les naus disposa de terrasses de cultiu i té un cert pendent. Les esplanacions per a les plataformes de les naus s'ajustaran als pendents de manera que les naus 1 i 2 se situaran a cota 229 i la nau 3 se situarà a cota 231. Per a evitar excessius talussos es prendrà la cota de les terrasses situades a menor pendent i es buidaran. Els talussos generats mesuraran uns 3-4 metres que es mitigaran mitjançant talussos amb pendent suau.  
La superfície ocupada per les naus en la parcel·la és de 4.048 m², el 13,02 % de la parcel·la, per la qual cosa es compleix l'ocupació menor del 50 % establit en la legislació autonòmica.  
L'aigua a utilitzar en l'explotació procedirà de pou propi situat en la parcel·la on es construirà la granja estant en fase de tramitació la corresponent concessió. En l'explotació s'instal·larà un depòsit d'aigua. L'aigua per al consum dels animals es distribuirà a través d'una xarxa de canonades de polietilé, mitjançant línies generals i derivacions que arriben a totes les quadres. Els abeuradors dels animals són de xupló i porten incorporada una cassoleta per a recollir l'aigua.  
  
Es calcula que anualment es consumiran 3.005,29 T de pinso i 12.108,5 m³ d'aigua (beguda i neteja).  
Per a ventilar les naus es disposaran finestres de tipus guillotina en totes dues façanes de les naus i ximeneres en carener que faciliten la renovació de l'aire.  
L'explotació comptarà amb clos perimetral que dividirà al seu torn la granja en dos recintes i que permetrà realitzar des de l'exterior les tasques de càrrega i descàrrega d'animals i pinso.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental l'explotació utilitzarà energia elèctrica amb punt de subministrament que arriba fins a la parcel·la. No obstant això es comptarà amb l'auxili d'un grup electrogen per a accionar la il·luminació, automatismes, sistemes de neteja a pressió i bomba del pou d'extracció d'aigua.  
Tramitació administrativa  
El 2 d'abril de 2019 el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la documentació complementària del projecte d'explotació porcina a l'efecte de l'emissió d'informe.  
  
El 10 de juny de 2019 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet un informe que indica la necessitat de justificar adequadament la disponibilitat d'aigua, adequar la gestió dels purins a l'Ordre 10/2018 sobre utilització de matèries fertilitzants nitrogenades en explotacions agràries de la Comunitat Valenciana, descriure els aspectes constructius de les naus a fi de valorar els moviments de terra previstos, incloure en l'estudi d'impacte ambiental un apartat especifique sobre la possibilitat que el projecte genere efectes adversos significatius derivats de la vulnerabilitat del projecte davant riscos d'accidents greus o catàstrofes o informe justificatiu de la no aplicació de l'apartat al projecte, entre altres.  
El 4 d'octubre de 2019 el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació remet documentació nova i sol·licita nou informe sobre la idoneïtat de la documentació presentada.  
El 10 de desembre de 2019 el Servei d'Avaluació remet un informe que reitera el sentit de l'informe de 10 de juny de 2019.  
Els dies 10 de març i 14 de juliol de 2020 l'òrgan substantiu remet documentació addicional i justificació de realització del tràmit d'informació pública que es va realitzar mitjançant publicació d'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'11 de desembre de 2019.  
  
Durant el període d'informació pública no s'han rebut al·legacions.  
  
Afectacions legals.  
L'activitat es realitzarà en sòl no urbanitzable comú.  
A més de 100 metres d'on es pretenen construir les naus d'engreixament discorre el barranc de Codines, per la qual cosa l'explotació no es troba afectada per cap mena de servitud.  
L'explotació no se situa en espais protegits Xarxa Natura 2000 ni cap altre espai natural protegit o les seues zones de protecció regulades en la Llei 11/1994 d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Informes sectorials.  
Durant la tramitació del procediment s'han emés els següents informes:  
- Informe de 16 de juny de 2019, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer del qual es resumeix el següent:  
Indica l'informe que en la parcel·la no existeix cap llit superficial d'aigües encara que en les seues proximitats es genera el barranc de Codines.  
En el projecte i a fi d'evitar la contaminació d'aigües pluvials, s'ha disposat que les teulades de les naus disposen de canalons. La parcel·la es dotarà amb un lleuger pendent cap als extrems de la parcel·la. Al voltant de les diferents naus es disposarà d'una vorera a base de formigó d'1 metre d'amplària.  
L'explotació porcina se situarà en zona vulnerable, segons el Decret 86/2018, del Consell, pel qual es designen municipis com a zones vulnerables a la contaminació per nitrats procedents de fonts agràries, per la qual cosa haurà de quedar justificat el compliment de l'Ordre 10/2018, de 27 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, sobre la utilització de matèries fertilitzants nitrogenades a les explotacions agràries de la Comunitat Valenciana i es portarà un adequat manteniment dels fossats i bassa d'emmagatzematge, i caldrà garantir la impermeabilitat i l'estanquitat i mantenir l'explotació lliure d'apilaments a la intempèrie que puguen produir contaminació d'aigües pluvials.  
- Informe d'1 d'octubre de 2019 del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló respecte del pla de prevenció d'incendis forestals.  
  
Indica l'informe que l'actuació no afecta el terreny forestal, però limita amb sòl forestal. Després d'analitzar el Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià pel qual s'aprova el reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, el Decret 58/2013, de 3 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR), el Pla de prevenció d'incendis forestals de la demarcació forestal de Vall d'Alba i les normes tècniques, instruccions i guies plasmades en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, així com la Llei 13/2010, de 23 de novembre, de la Generalitat, de protecció civil i gestió d'emergències, es consideren adequades les mesures proposades.  
  
No obstant això s'assenyala que la franja perimetral de 25 metres està formada per vegetació agrícola que quedarà lliure de vegetació baixa i arbustiva sempre que es continue llaurant el terreny.  
Atés que la instal·lació disposarà d'un vial d'accés de 5 m d'amplària que finalitze en una zona circular de 12,50 m de diàmetre, i es mantindran lliure de vegetació cunetes i faixa de protecció a cada costat del camí, es considera que es compleix el Pla de demarcació de Vall d'Alba.  
  
No obstant això indica que les restes vegetals generades en el tractament de la vegetació en l'execució de l'àrea de defensa i la franja de protecció del camí s'hauran d'eliminar mitjançant la trituració d'aquestes o retirades a abocador autoritzat.  
- Informe dels serveis tècnics de l'Ajuntament de les Coves de Vinromà, de 12 d'abril de 2019, que indica (entre altres) que queda acreditada la compatibilitat urbanística de l'actuació amb el planejament urbanístic i les ordenances municipals.  
L'expedient conté:  
- Certificat urbanístic de 21 d'abril de 2016 que indica que l'activitat se situarà en sòl no urbanitzable comú (SNU-2), i seran els usos admesos i les limitacions les establides en la Llei 5/2014 per al sòl no urbanitzable.  
- Informe en matèria del sòl no urbanitzable del 30 d'octubre de 2018 indicant (entre altres) que la nova explotació compleix amb la distància a nucli urbà (major de 1000 metres) així com a altres explotacions porcines (major de 1000 metres) establides en el Reial decret 324/2000 d'ordenació de les explotacions porcines i estant els usos, activitats i aprofitaments vinculats a l'activitat agrària i imprescindibles per a l'activitat que es desitja desenvolupar.  
- Informe de 22 de març de 2019, de l'o ficina de planificació hidrològica referent a la concessió d'un aprofitament d'aigües subterrànies situat en la partida Algepsar, en el terme municipal de les Coves de Vinromà, amb destinació a ús industrial (ramader per a 4.200 porcs) i reg.  
(?) «atés que l'aprofitament es troba en una massa d'aigua subterrània en bon estat quantitatiu, es considera que la concessió d'aigua subterrània sol·licitada, per a reg de 16,5 ha d'ametlers i ús industrial (explotació de bestiar porcí de 4.200 porcs), serà compatible amb el pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer, (...) en la mesura que:  
- El volum es limite a un volum màxim total de 72.257 m³/any, en lloc dels 164.522 m³/any sol·licitats, (...), i estarà en aquest volum inclòs el destinat a l'explotació ramadera (15.626 m³/any), que és conforme amb les dotacions de referència per a ramaderia indicades en l'apèndix 10.4 de les disposicions normatives del pla.  
D'altra banda, la present concessió estarà condicionada a la prèvia autorització dels abocaments de l'explotació ramadera».  
- Informe de 5 de maig de 2019, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni del qual s'extrau el que segueix: (?) »No hi ha afectació al patrimoni cultural en relació amb els béns arquitectònics o arqueològics que pogueren veure's afectats pel projecte.  
En relació amb el patrimoni etnològic, s'han documentat diversos elements, filat, caseta i bancals. Només el filat rebrà un impacte directe per l'actuació, però atés el seu estat d'abandó i la perduda dels elements que el conformaven es considera suficient la seua documentació i la seua inclusió en la base de dades de béns etnològics d'aquesta direcció general, per la qual cosa, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'informa favorablement els efectes patrimonials contemplats en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià (...)».  
Consideracions ambientals  
En primer lloc l'estudi d'impacte ambiental identifica les accions del projecte que poden causar impactes ambientals en la fase d'obres i en la fase de funcionament. Identificades les accions del projecte i valorats els impactes produïts, estableix les mesures preventives i correctores.  
Es resumeix el següent de l'estudi d'impacte ambiental:  
1. Identificació i valoració d'impactes.  
- En fase d'obres es consideren com a accions que poden causar repercussions sobre el medi ambient el desbrossament i rebuig del terreny, l'anivellament i excavacions, les obres de construcció i pavimentació.  
Es descriuen els factors ambientals que segons l'estudi d'impacte ambiental poden veure's alterats per la realització del projecte:  
  
- Atmosfera: es produirà un augment de pols en suspensió per la realització de moviments de terra per a la construcció de les naus i pel tràfec dels vehicles que intervindran en l'obra que causaran impactes sobre la vegetació i sobre la qualitat de l'aire. Els moviments de terra tindran una duració limitada, menors d'una setmana, per la qual cosa l'impacte es considera temporal i reversible.  
Aquestes mateixes accions produiran un augment en la generació de sorolls, cosa que provocarà contaminació acústica en el medi. L'impacte es considera temporal, localitzat i reversible.  
- Vegetació: la parcel·la on se situarà la granja està plantada d'ametlers i garroferes. No s'han localitzat arbres monumentals o vegetació d'interés en el seu àmbit, per la qual cosa en l'àmbit de la parcel·la no es generaran impactes ambientals significatius sobre la vegetació.  
No obstant això a causa de la presència de terreny forestal confrontant amb la parcel·la objecte del projecte poden generar-se efectes indirectes sobre la vegetació natural a causa, per exemple, d'un accident en el maneig de maquinària, la qual cosa obligarà a adoptar mesures preventives i correctores amb la finalitat de no generar efectes ambientals significatius.  
- Espais naturals protegits: l'activitat no se situa en espais protegits ni és probable que es generen efectes adversos sobre espais Xarxa Natura 2000, ja que el més pròxim se situa a 5,4 km de l'actuació (LIC Serra d'en Galceran).  
- En la fase de funcionament serà la mateixa activitat productiva derivada de la cria dels animals i de la gestió de residus i subproductes la que pot generar impactes ambientals.  
Els factors ambientals que poden veure's alterats en fase de funcionament de l'activitat seran els següents:  
Sòl: Es considera que l'ocupació del sòl no serà rellevant, ja que la parcel·la romandrà cultivada en més d'un 50 %.  
La presència del purí en els fossats pot ocasionar contaminació de sòls. Les mesures correctores que s'aplicaran impediran la generació de contaminació procedent d'aquests.  
La gestió del purí en parcel·les és una altra de les accions que pot ocasionar contaminació de sòl. Per a evitar contaminació de sòls l'aplicació del purí es farà tot seguint el pla de gestió realitzat, per la qual cosa l'impacte es considera compatible.  
- Aigua: es produirà un increment d'ús de l'aigua subterrània que procedirà de pou propi. Les aigües pluvials no es mesclaran amb materials o substàncies que puguen contaminar-les, per la qual cosa no existirà abocament d'aigües contaminades al medi.  
Quant a la gestió del purí, l'estudi d'impacte ambiental considera que no ocasionarà cap mena de contaminació sobre les aigües subterrànies.  
Paisatge: la presència de les naus comportarà una modificació visual del paisatge que serà mínima tenint en compte la superfície afectada. Es produirà una pèrdua de qualitat del paisatge. No obstant això les granges són actualment elements comuns en el medi rural, per la qual cosa les construccions no es percebran com una cosa aliena al medi. La granja serà visible des de la CV-133 durant escassos segons així com des del camí veïnal que dona accés a aquesta. No obstant això, els potencials espectadors són escassos, ja que la zona no és transitada de manera habitual. Pels voltants no existeixen recursos culturals sobre els quals la granja exercisca algun tipus d'impacte, per la qual cosa l'impacte es valora com a localitzat i moderat.  
- Fauna: l'impacte pot produir-se per l'eliminació de l'hàbitat. A causa de l'escassa superfície d'afecció i a l'absència d'espècies prioritàries en la zona, l'impacte es considera inexistent.  
- Atmosfera: L'impacte sobre l'atmosfera es pot produir principalment a causa de l'emissió d'olors i gasos contaminants, així com per l'augment del nivell de sorolls procedent tant dels automatismes com dels animals.  
L'activitat a desenvolupar emetrà anualment a l'atmosfera 23.303,71 kg d'amoníac (NH3), 39.884,07 kg de metà (CH4) i 84,83 kg òxid nitrós (N2O) principalment. Les emissions d'aquests productes seran originades pel procés de descomposició dels purins durant les diferents etapes de la seua gestió.  
En l'explotació també es produiran olors que obligaran a la implantació de mesures correctores per a minimitzar la magnitud de l'impacte generat.  
La distància que guarda la granja amb la població juntament amb l'aplicació de mesures correctores garantirà que no es produïsca cap mena de molèsties. L'impacte es valora com a moderat, temporal i reversible.  
- Socioeconomia: l'explotació contribuirà a la consolidació del teixit socioeconòmic de la població, per la qual cosa l'impacte es valora com a positiu.  
En les parcel·les on se situa l'explotació no s'han documentat jaciments arqueològics, ja que estan els més pròxims a 2-3 km de l'àrea d'actuació. Por tant des del punt de vista del patrimoni arqueològic l'impacte serà nul. Referent al patrimoni etnològic, la prospecció arqueològica ha documentat un filat, casa de camp i bancals.  
  
D'aquests elements el filat és el que serà directament afectat. No obstant això, atés el seu estat d'abandó i la pèrdua de part dels elements que el conformen, es considera suficient la seua documentació i inventariat sense considerar necessària la seua conservació.  
Riscos: La ubicació proposada no es troba sotmesa a cap mena de risc per lliscament o per despreniment.  
Després de ser examinada la cartografia de zones inundables del Ministeri per a la Transició Ecològica i la cartografia del pla d'acció territorial per a la prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), es conclou que no existeix cap mena de risc d'inundació.  
La parcel·la objecte de l'actuació, no es troba catalogada com a terreny forestal. Si bé durant el maneig diari de l'explotació el risc d'incendi és escàs, en cas de ser necessària la realització de qualsevol treball que poguera implicar qualsevol classe de risc s'aplicaran les mateixes mesures que durant la fase de construcció. En tot cas i amb la periodicitat que s'estime necessària, es mantindrà tot el recinte net de males herbes i de residus. L'impacte sobre la massa forestal serà mínim o moderat.  
A causa de la naturalesa de l'activitat, el principal factor de risc seria un abocament incontrolat del purí. La capacitat de les fosses de purins són suficients per a permetre llargs períodes d'emmagatzematge, per la qual cosa no existeix risc d'abocament. Els buidatges periòdics permetran detectar possibles fugues.  
Durant el transport del purí a les parcel·les agrícoles, podria ocórrer un accident (una bolcada i trencament de la cisterna), el volum transportat en cada viatge (6.000 litres) no originaria cap impacte irreversible sobre el medi.  
Quant als possibles impactes originats en cessar l'activitat, no s'estima que se'n produïsquen, ja que tots els impactes són causats pel desenvolupament de la mateixa activitat, amb la qual cosa vist el seu caràcter de reversibilitat, una vegada cessada l'activitat, el medi recupera les seues característiques inicials.  
Es conclou, per tant, que referent al possible impacte produït pel cessament de l'activitat, no s'estima que es produïsca cap impacte irreversible.  
2. Establiment de mesures protectores i correctores.  
- Fase d'obres: es triaran materials que intervinguen en la construcció que siguen poc contaminants, s'evitarà que els apilaments puguen ser arrossegats per aigua o vent, es controlarà el consum d'aigua, no es realitzarà el manteniment dels vehicles d'obra en la parcel·la.  
S'optarà per la compra de materials amb formats que eviten la generació d'un excés de residus a causa dels embalatges, se separarà cada tipus de residu per a facilitar la seua gestió.  
- Fase de funcionament: per a evitar generar excés de nitrogen i fòsfor en els purins, s'empraran tècniques nutricionals (alimentació per fases), cosa que facilitarà la disminució fins a un 12 % de nitrogen en els purins i les emissions d'amoníac a l'atmosfera.  
El disseny de les instal·lacions, amb sistemes automàtics d'obertura i tancament de finestres per a proporcionar una adequada temperatura i ventilació i una adequada neteja permet reduir les emissions de metà, amoníac i diòxid de carboni en un 30-35 %.  
L'ús de sistemes d'alta pressió en la neteja de les naus reduirà el consum d'aigua en un 40 % i per tant el volum de purí generat. La instal·lació d'abeuradors amb recuperació d'aigua permetrà disminuir el consum d'aigua fins a un 24 % i disminuir en un 9 % el volum de purí generat. Durant el període productiu haurà de controlar-se el consum global amb la finalitat de detectar fugues.  
L'opció triada per a la gestió dels purins és la seua valorització agrícola mitjançant aplicació com a adob en camps de cultiu. En el cas de no realitzar les aplicacions correctament, poden originar-se riscos de contaminació. Per a evitar contaminació de sòls i aigües s'ha dissenyat un pla de gestió de purins basat en el codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana i per tant ajustat a les necessitats dels cultius existents i a l'època òptima d'aplicació.  
  
D'altra banda en l'aplicació del purí s'evitarà la formació de tolls al camp, es llauraran els camps de manera immediata, i s'evitarà l'aplicació en zones pròximes a brolladors o cursos d'aigua.  
El promotor aporta 376,02 ha amb els corresponents permisos escrits dels propietaris que formaran part de la base territorial de l'explotació.  
3. Programa de vigilància ambiental (PVA).  
L'objectiu del PVA és controlar l'eficàcia de les mesures preventives i correctores contemplades, així com detectar les desviacions dels efectes previstos.  
- Fase d'obres: abans de l'ús de maquinària d'obra es comprovarà que es troba en òptim estat de manteniment per a evitar fugues de combustibles o lubrificants. Diàriament s'inspeccionarà la parcel·la per a evitar que s'hagen retirat els residus que s'hagen pogut produir.  
  
Durant el desenvolupament de les obres, davant l'aparició de restes arqueològiques, etnològics o paleontològics es paralitzaran les obres i es comunicaran les troballes de manera immediata a la Direcció General de Patrimoni.  
- Fase d'explotació: Es marcarà l'interior de les fosses per a poder cubicar la quantitat de purí emmagatzemat i es portarà un control del purí aplicat com a abonament amb la finalitat de detectar problemes d'estanquitat en fosses.  
Setmanalment es comprovarà l'estat d'ompliment de les fosses, per a evitar així possibles fugues per sobreeiximent.  
Es realitzarà un correcte manteniment dels equips d'extracció i aplicació del purí en camp (tractor i cisterna), realitzant periòdicament les revisions obligatòries i comprovant visualment, abans de cada buidatge, que la cisterna és estanca i no presenta fugues.  
Respecte de l'aplicació dels purins en camp es mantindrà un quadern on es relacionara la parcel·la, data i dosi d'aplicació de l'adob orgànic. Anualment s'avaluarà l'estat vegetatiu de les parcel·les, per a comprovar el bon estat dels cultius, i poder descartar així possibles fitotoxicitats.  
Mensualment, i abans i després de períodes de pluges es verificarà que el sistema de canalons i canonades de recollida d'aigües pluvials de les teulades funciona correctament i no es troba obstruït En cas contrari, es procedirà a la seua immediata neteja.  
Diàriament s'inspeccionarà l'exterior de les naus, per a comprovar que aquesta zona es trobe neta de residus..  
Després de cada cicle d'engreixament i una vegada desinfectats els interiors de les naus d'engreixament, es procedirà a la neteja dels elements exteriors de les naus (finestres, portes, sitges, etc) mitjançant aigua a pressió.  
Periòdicament, en finalitzar cada cicle i amb la finalitat de detectar avaries en els equips de dispensació es realitzarà una revisió de la quantitat d'aigua, energia i pinso consumit pels animals.  
Es comprovarà, després de cada període d'engreixament, la quantitat de purí originat i la quantitat d'aquest extret; aquest balanç podrà indicar possibles errors en l'estanquitat de la bassa de purins.  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
S'analitzen els aspectes del projecte més rellevants a l'efecte de motivar els condicionants ambientals de la part resolutiva de la present declaració.  
- Medi socioeconòmic: Referent a la compatibilitat del sòl ocupat amb la planificació urbanística, segons informe municipal la granja se situarà en sòl no urbanitzable comú i el percentatge d'ocupació de la parcel·la serà del 13,02 %, menor al màxim del 50 % de la normativa autonòmica.  
No és previsible que l'explotació cause molèsties a la població, perquè guarda una distància amb nuclis de població de 2,3 km. En la gestió dels purins, no obstant això, poden generar-se olors que afecten la població, per la qual cosa hauran de seguir-se les recomanacions de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Sòl i aigües: els aspectes tècnics del projecte (utilització de materials impermeables en soleres i fossats), la gestió de subproductes i residus produïts en l'explotació juntament amb una adequada gestió de purins són les úniques mesures utilitzables per a evitar que l'activitat genere efectes ambientals significatius.  
La gestió de subproductes i residus la realitzarà un gestor autoritzat, i caldrà justificar davant l'òrgan substantiu que es disposa dels corresponents contractes de gestió.  
Referent a la gestió de purins, es recorda que la Llei 22/2011 de residus i sòls contaminats exclou de l'àmbit de la llei «les matèries fecals, si no estan contemplades en l'apartat 2.b, palla i un altre material natural, agrícola o silvícola, no perillós, utilitzat en explotacions agrícoles i ramaderes, en la silvicultura o en la producció d'energia a base d'aquesta biomassa, mitjançant procediments o mètodes que no posen en perill la salut humana ni danyen el medi ambient». Per això la gestió dels purins no entra dins de la llei, sempre que s'utilitzen dins d'un marc agrari i en condicions tals que no causen danys al medi ambient o posen en perill la salut humana.  
Es recorda que un ús inadequat de purins, en condicions no adequades o en quantitats no aptes per als cultius, pot causar riscos en la salut humana per fer augmentar en les aigües de consum humà el nivell de nitrats establit en la legislació vigent i causar danys al medi ambient per contaminació i eutrofització d'aigües superficials i subterrànies. En aquest sentit l'ús no adequat de purins no es veuria emparat per l'exempció de la Llei de residus.  
Es recorda a més que el Reial decret 306/2020, d'11 de febrer, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les granges porcines intensives, i es modifica la normativa bàsica d'ordenació de les explotacions de bestiar porcí extensiu estableix en l'article 9, tant per a les noves explotacions com per a les existents l'obligatorietat de tindre un sistema integrat de gestió que compte amb un pla de producció i gestió de fem, aspecte ja contemplat en el Reial decret 324/2000 per a les explotacions en zona vulnerable i en determinades condicions, per a les situades en no vulnerables.  
El principal problema ambiental de la utilització dels purins, la contaminació d'aigües superficials i subterrànies a causa de la lixiviació de nitrats es pot disminuir aplicant una quantitat de nitrogen d'acord amb les necessitats de cultiu tenint en compte la riquesa prèvia en nitrogen dels terrenys i, si escau, de les aigües de reg així com amb el seguiment d'un calendari òptim d'aplicació, entre d'altres.  
  
El compliment del codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana es mostra per això com un instrument imprescindible en la prevenció de la contaminació per nitrats d'aigües subterrànies a més de ser una millor tècnica disponible a aplicar en la gestió de purins de l'explotació.  
El pla de gestió de purins redactat és en general d'acord amb el codi valencià de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana i aporta superfície cultivada d'ametler com a cultiu predominant i altres cultius.  
No obstant això revisades les parcel·les aportades i les dosis per cultius, després de les esmenes realitzades en la documentació tècnica amb la finalitat d'ajustar el pla de gestió de purins a l'Ordre 10/2018, s'observa que no s'ha aportat suficient superfície addicional per a formar part de la base agrària de l'explotació a causa del següent:  
- S'han considerat els cultius herbacis de secà com a cultius energètics, amb majors necessitats de nitrogen que els destinats a ús humà o animal, circumstància que no s'ha justificat.  
- Part de les parcel·les cultivades de cereal romanien en guaret en el moment de realitzar l'ortofoto. Entenent que aquesta és una pràctica habitual de cultiu en la zona i el purí no ha d'emprar-se amb terreny en guaret, ha de considerar-se una disminució de la base agrària anual en superfície de cereal que d'acord amb les ortofotos revisades seria al voltant d'un 10 %.  
- S'han aportat parcel·les el cultiu de les quals sembla estar abandonat, per la qual cosa el promotor utilitzarà el purí en aquestes parcel·les si s'observa cultiu actiu en la parcel·la. Un cultiu abandonat no requereix adobament.  
Partint del criteri general que el nombre d'animals de l'explotació ha de ser conforme amb la base agrària disponible, calculat per l'òrgan ambiental el nitrogen que poden absorbir els cultius aportats i tenint en compte una superfície de guaret aproximada del 10 % anual en l'àmbit estudiat, ha de disminuir-se l'explotació en 445 animals mentre no es modifique el pla de gestió de purins.  
Per tant l'autorització ambiental integrada es concedirà per un màxim d'animals de 3.833 llevat que abans de la resolució de l'expedient d'autorització ambiental integrada el promotor justifique mitjançant l'augment de la base territorial de l'explotació, que podrà gestionar els purins sense generar efectes ambientals significatius.  
Finalment indicar respecte de les característiques de les parcel·les aportades, que es tracten de parcel·les de secà en la seua major part en terreny pla. Una altra part d'elles es troben en terreny semimuntanyenc abancalat. Respecte a aquestes últimes no són previsibles, a causa dels abancalaments, escorriments del purí. No obstant això i pel fet que algunes d'aquestes se situen pròximes a zona forestal, es guardaran les degudes precaucions perquè el purí no escórrega cap a aqueixes zones.  
Per a finalitzar aquest punt es recorda que el pla de gestió de purins no és un document estàtic i permanent en el temps com tampoc ho és l'àmbit agrari. Aquest pla pot modificar-se i ha de modificar-se cada vegada que es considere oportú, cada vegada que es canvien els cultius en les parcel·les o s'integren noves per a formar part de la base territorial. En qualsevol cas aquest pla de gestió sempre haurà d'adoptar les millors tècniques disponibles i fins i tot haurà d'optar per uns altres sistemes de gestió com la retirada per gestor autoritzat, la separació sòlida i líquida i qualsevol altre sistema de gestió que minimitze el risc de contaminació de les aigües respecte al sistema actual.  
- Aigües: consum de recursos. El promotor ha sol·licitat la concessió d'aigües i l'informe de l'oficina de planificació hidrològica s'ha pronunciat en sentit favorable en termes de sostenibilitat del recurs però imposant unes certes limitacions en el cas del reg de cultius. No obstant això haurà d'obtindre's la concessió (resolució definitiva) abans de la posada en marxa de l'explotació.  
Referent a la utilització de part de la concessió per a posar en regadiu la part de la parcel·la no ocupada per la granja, es recorda que pot ser un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit simplificat.  
  
- Atmosfera: bassa de purins.  
Respecte de la bassa de purins els plànols mostren dues ubicacions, l'una a l'est de la nau 3 i l'altra a l'oest. S'interpreta com a ubicació definitiva la ubicació a l'est de la nau 3. En cas contrari haurà de comunicar-se al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la nova ubicació.  
  
Ha d'indicar-se que segons documentació aportada el juliol de 2020, la bassa de purins ha de disposar de coberta de formigó a fi de minimitzar l'emissió de gasos a l'atmosfera.  
- Sòl i paisatge: construcció de les naus. A causa de la conformació del terreny on se situaren les naus, terrassat i amb pendent descendent cap a (més o menys) el NE i la seua ubicació en cota tal que pràcticament queda oculta als esporàdics espectadors, es considera que no les construccions no generaran un elevat impacte visual si bé han d'aplicar-se mesures d'integració mitjançant l'elecció de colors concordes. De manera particular es tindrà en compte la correcció de l'impacte causat pels depòsits de pinso altament visible, per la qual cosa cal aplicar mesures correctores.  
Per a procedir a la construcció de les naus serà necessari efectuar moviments de terres a causa dels pendents de la parcel·la, a la seua conformació mitjançant bancals de cultiu i a la fisiografia existent, de caràcter pràcticament muntanyenc.  
Les naus no podran adaptar-se íntegrament als abancalaments existents, i caldrà crear talussos i desmuntar alguns dels bancals. La integració dels talussos, en el cas que es generen es mostra necessari per a previndre l'erosió, facilitar l'estabilitat del terreny i integrar l'activitat en l'entorn.  
D'altra banda ha d'indicar-se que només s'ocuparà la superfície estrictament necessària per a dur a terme l'activitat, i haurà de romandre almenys el 50 % de la superfície dedicada a l'ús agrícola preexistent.  
- Energia: en principi les instal·lacions comptaran amb escomesa elèctrica i grup electrogen. No obstant això i atés que en les successives remissions de documentació el promotor no indica clarament (a excepció de la instal·lació de grup electrogen), la font principal d'energia, el promotor haurà d'indicar la solució finalment adoptada amb anterioritat a l'autorització substantiva i haurà de tindre en compte que en el cas d'haver d'executar una línia elèctrica, aquesta no està emparada per la present declaració d'impacte ambiental.  
- Fauna: es localitza en l'àmbit d'actuació l'àrea on campeja l'àguila cuabarrada. Si bé no existeix afecció directa a l'espècie, a fi d'evitar possibles molèsties a l'espècie, les obres es realitzaran fora del seu període reproductiu.  
- Patrimoni cultural: no existiran efectes ambientals referents al patrimoni cultural si bé es considera que perquè no es generen aquests efectes, ha de preservar-se la casa existent, element que no ha de ser derruït per formar part del paisatge cultural.  
Finalment s'incorporaran als condicionants ambientals les limitacions imposades pels òrgans afectats per la realització del projecte integrant així la participació pública en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'annex I.a.3r de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018 i annex I.1.h) del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, de la Comunitat Valenciana.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits establits en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018 i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant Resolució de 9 d'agost de 2019 el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
Per tot això, es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte d?«explotació porcina d'engreixament» en la parcel·la 67 del polígon 17 de les Coves de Vinromà (Castelló), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les normes de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establides a continuació:  
1. Nombre d'animals autoritzats i pla de gestió de purins:  
a) En aplicació de l'exposat en la part dispositiva d'aquesta declaració d'impacte ambiental (DIA) i en l'apartat b d'aquest condicionat, l'autorització ambiental integrada (AAI) només autoritzarà un nombre de 3.833 animals llevat que amb anterioritat a la resolució de l'expedient d'AAI, el promotor augmente la base territorial de l'explotació i modifique el pla de gestió de purins.  
b) El promotor:  
- Aplicarà una quantitat màxima de 50-70 kh/N/ha/any d'N en cultius de cereal. El tècnic responsable del projecte traslladarà aquestes quantitats d'N tant en aquest cultiu com en la resta a paràmetres com ara cisternes o m³ amb la finalitat de facilitar el compliment d'aquest condicionant i de la DIA al promotor.  
- El promotor del projecte serà responsable d'aplicar el purí sol en les parcel·les que romanguen cultivades en el moment de l'adobament. No haurà d'aportar-se purí en el cas que les parcel·les mostren signes d'abandó prolongat.  
No es consideraran parcel·les cultivades a les parcel·les que romanguen en guaret.  
c) L'aplicació del purí en zones pròximes a zona forestal guardarà un marge de seguretat perquè aquest no escórrega cap a zones naturals.  
  
d) El promotor haurà de complir amb les obligacions establides en l'estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental assumint totes les accions que comporta gestionar els purins com a subproducte de la seua explotació i es recorda que una inadequada gestió pot tindre iguals conseqüències que un abocament contaminant.  
  
A aquests efectes:  
- Comunicarà de la manera que considere oportuna als propietaris de les parcel·les incloses en el pla de gestió que estan en zona vulnerable a la contaminació per nitrats i subjectes a les obligacions del pla d'actuació en zones vulnerables.  
- Mantindrà el pla de gestió ben actualitzat i comunicarà amb la periodicitat que determine l'òrgan substantiu els possibles canvis que s'hagen pogut realitzar.  
- A causa dels possibles riscos per al medi ambient que pot suposar la utilització dels purins en el cas que no es complisquen les previsions realitzades, el promotor haurà de tendir a emprar altres sistemes de gestió que disminuïsquen el risc sobre el medi ambient: planta de tractament (gestor autoritzat), o implantació de sistemes de gestió de purins dins de la mateixa explotació.  
2. Ús de l'aigua: no es podrà iniciar l'activitat fins que no acabe la tramitació de la concessió i la seua inscripció en el registre d'aigües.  
  
La transformació de secà a regadiu se sotmetrà al procediment ambiental que corresponga, ja que no està emparada en la present resolució.  
3. Fauna: a fi d'evitar possibles molèsties a l'espècie àguila cuabarrada, les obres es realitzaran fora de la fase de reproducció de l'espècie (gener a juny).  
4. Bassa de purins: s'interpreta com a ubicació definitiva la ubicació a l'est de la nau número 3. En cas contrari haurà de comunicar-se al Servei d'Avaluació d'impacte ambiental la nova ubicació.  
5. Paisatge: els talussos que puguen originar-se en la construcció de les naus s'integraran en el paisatge per mitjà de pedra seca o vegetació natural quan això últim siga conforme amb el pla de prevenció d'incendis.  
Els colors a utilitzar en les naus seran de manera preferent els del mateix terreny. Els depòsits seran de colors no estridents i sense lluentor (mat). Es procurarà establir als voltants dels depòsits arbres formats amb la creu alta perquè contribuïsquen a la seua ocultació.  
A la finalització de les obres es remetrà reportatge fotogràfic a l'òrgan substantiu en el qual puga observar-se la integració de les obres en l'entorn.  
6. Patrimoni cultural: Es conservarà la casa existent en la parcel·la i els elements estructurals amb interés cultural del seu interior.  
7. Riscos: Es llaurarà deixant lliure de vegetació arbustiva els 25 m perimetrals establits en el pla de prevenció d'incendis. Es mantindrà lliure de vegetació cunetes i franges de protecció.  
8. Les restes procedents dels desbrossaments es trituraran i s'incorporaran al terreny. Als de major entitat podran donar-se l'ús que es considere convenient sempre que siga conformement amb la protecció del medi ambient o gestionar-se a través de gestor autoritzat per a la seua reutilització o valorització.  
9. Es portarà un adequat manteniment dels fossats i bassa d'emmagatzematge. En el cas que es detecten fugues es buidaran i repararan com més prompte millor.  
10. La granja es mantindrà lliure d'apilaments de qualsevol producte a la intempèrie que per arrossegament o civilització puga contaminar les aigües i especialment la capçalera del barranc de Codines.  
11. Energia: Tenint en compte el que s'ha dit en la part expositiva d'aquesta resolució, abans de l'obtenció de l'autorització substantiva el promotor haurà d'haver presentat documentació aclaridora sobre la font principal de subministrament d'energia.  
12. Qualsevol actuació o modificació que realitze el promotor en compliment de la present declaració d'impacte ambiental no necessitarà nou pronunciament ambiental, però sí que requerirà la comunicació de les actuacions o modificacions realitzades al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Qualsevol altra modificació significativa del projecte que no es trobe emparada per la present declaració d'impacte ambiental haurà de ser valorada per l'òrgan ambiental llevat que la modificació entre per si sola estiga compresa en alguns dels supòsits contemplats en la legislació sectorial en matèria d'avaluació d'impacte ambiental i en aquest cas s'iniciarà el procediment que corresponga.  
13. Les condicions de la present declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies descrites en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre d'avaluació ambiental.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018.  
  
Quart  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la mencionada Llei 21/2013 modificada per la Llei 9/2018.  
  
València, 19 de novembre de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamí Pérez Rocher.»  
  
València, 29 d'abril de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.