Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7293, del 11-06-2014 (2014/4997)

RESOLUCIÓ de 7 de maig de 2014, del director general de Justícia, per la qual es resol inscriure el Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana i els seus estatuts en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, i disposar-ne la publicació.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7293

Data del DOGV
:   11-06-2014

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2014/4997


Data del document
:   07-05-2014

Organisme emissor
:   Conselleria de Governació i Justícia

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Governació i Justícia

RESOLUCIÓ de 7 de maig de 2014, del director general de Justícia, per la qual es resol inscriure el Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana i els seus estatuts en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, i disposar-ne la publicació. [2014/4997]  
Vist l'expedient d'inscripció col·legial instruït a instàncies del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana, per a la seua inscripció i la dels seus Estatuts, en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, atenent als següents  
  
Fets  
  
Primer. Mitjançant la Llei 2/2013, de 4 de juliol, de la Generalitat, es va crear el Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana (DOCV 7064, de 10 de juliol) i es va establir en la disposició transitòria única, apartat 2n, que «L'Assemblea Constituent, en el termini de sis mesos des de l'aprovació dels estatuts provisionals, elaborarà i aprovarà els estatuts definitius del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana [?]». Així mateix, l'apartat 3r disposa que «L'acta de l'Assemblea Constituent es remetrà a la conselleria competent en matèria de col·legis professionals, i inclourà la composició dels seus òrgans de govern i els estatuts del Col·legi, perquè verifique la seua legalitat i conseqüent inscripció registral i publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana».  
  
Segon. En data 9 de gener 2014, el degà del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana va presentar un escrit pel qual en presentava els estatuts en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana. I va complementar l'escrit per mitjà de sengles escrits de 3 i 4 de març de 2014.  
  
Tercer. Vist que els estatuts no reunien els requisits establits a este efecte, amb data 11 de març de 2014, el Servici d'Entitats Jurídiques, de la Conselleria de Governació i Justícia, va formular un requeriment perquè esmenara la seua petició.  
  
Quart. Després de l'esmena oportuna, en data 24 d'abril de 2014, el Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana en va presentar la redacció definitiva dels estatuts. Els estatuts definitius del Col·legi van ser aprovats per l'Assemblea General d'este, de data 14 de desembre de 2013, segons el certificat de 8 de gener de 2014, i ratificats segons el certificat expedit el dia 23 d'abril de 2014 pel secretari del Col·legi, amb el vistiplau del degà.  
  
Quint. El text dels estatuts figura com a annex a esta resolució, que es dóna ací per reproduït.  
  
  
Fonaments de dret  
  
Primer. La documentació aportada conté tots els aspectes exigits per la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, i pel Decret 4/2002, de 8 de gener, pel qual s'aprova el reglament que la desplega, per a procedir a la inscripció del col·legi esmentat en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
  
Segon. Així mateix, després de revisats els estatuts del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana, estos contenen totes les determinacions exigides per l'article 10 de l'esmentada Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
Tercer. El text estatutari ha sigut aprovat amb els requisits i formalitats previstos en este article i en els mateixos estatuts del Col·legi.  
  
  
Quart. L'expedient ha sigut tramitat pel Servici d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Direcció General de Justícia de la Conselleria de Governació i Justícia, competent perquè així ho disposa l'article 6.1 de l'esmentada Llei 6/1997, tenint en compte el que preveu la disposició final del Decret 4/2002, de 8 de gener, en virtut de les atribucions que té conferides pel Decret 179/2012, de 14 de desembre, del Consell, pel qual s'establix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, i pel Decret 194/2012, de 21 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Governació i Justícia, modificat pel Decret 35/2014, de 7 de març.  
Atesos l'article 36 de la Constitució i l'article 49.1.22a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els seus preceptes bàsics; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; el Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el reglament de desplegament d'esta última; i la resta de disposicions complementàries aplicables de manera pertinent, es dicta la següent resolució  
  
Primer  
Inscriure el Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana amb el número 114 de la Secció Primera.  
  
Segon  
Inscriure els estatuts del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
Tercer  
Publicar esta resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Contra esta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, un recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes comptat des de l'endemà de la notificació, o bé un recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos comptats des de l'endemà del dia que es notifique. Tot això de conformitat amb el que establixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i els articles 10, 14, i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, sense perjuí que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.  
  
  
València, 7 de maig de 2014.- El director general de Justícia: Julián Ángel González Sánchez.  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
Estatuts del Col·legi Oficial de Criminòlegs   
de la Comunitat Valenciana  
  
PREÀMBUL  
  
La criminologia pot definir-se com a la ciència que estudia els comportaments delictius i les reaccions socials enfront d'estos. En el primer apartat s'inclouen tant l'estudi del delinqüent com de la víctima. Mentre que les anàlisis criminològiques del delinqüent pretenen descobrir el conjunt de factors d'índole variada que ens permeta explicar l'inici, desenrotllament i finalització de les activitats delictives, en el cas de la víctima interessa tant aprofundir en les circumstàncies que faciliten i prevenen la seua victimització, com en totes les mesures tendents a la seua recuperació social i emocional, incloent-hi el seu paper dins del sistema de justícia.  
Segons la definició anterior, en el seu segon apartat, l'anàlisi criminològica s'ocupa d'un conjunt molt ampli de comportaments humans i de reaccions socials de rebuig, de naturalesa variada. Algunes conductes delictives danyen greument altres persones (l'homicidi o la violació, per exemple) mentre, que altres tenen una menor entitat. La reacció social més extrema consistix en la persecució formal dels delictes a través de la justícia penal. No obstant això, existixen també altres mecanismes de control social del delicte, anomenats informals, relacionats amb les famílies, els amics, el veïnat, o els mitjans de comunicació.  
  
D'acord amb la definició proposada l'objecte substantiu de la Criminologia és, per tant, un encreuament de camins en què convergixen certes conductes humanes, les delictives, que afecten determinades persones o la societat en el seu conjunt (les víctimes), i certes reaccions socials enfront d'estes conductes. La confluència d'estes dos dimensions principals enquadra l'espai científic de la Criminologia:  
1) La dimensió comportament delictiu és una magnitud conductual, d'acció. Esta dimensió criminològica té, sens dubte, un referent normatiu ineludible, la llei penal, que definix quins comportaments en una societat seran considerats delictius. El referent legal especifica l'extrem de més gravetat en la magnitud comportament, i delimita un sector d'accions que seran objectiu prioritari d'atenció criminològica, els delictes. No obstant això, l'anàlisi criminològica d'esta primera dimensió no s'esgota en els delictes establits per la llei penal. Al contrari, la necessitat de comprendre la gènesi dels comportaments delictius dirigix l'atenció de la criminologia cap a dos conjunts d'elements no delictius: a) cap a totes aquelles conductes infantils i juvenils problemàtiques o antisocials que poden ser predictores de la delinqüència posterior (entre estes, l'absentisme escolar, la violència infantil i juvenil, les fugues de la llar, etc.), i b) cap als diversos factors de risc biopsicològics i socials, facilitadors de la conducta delictiva.  
  
2) La dimensió reacció social és una magnitud fonamentalment valorativa, d'acceptació o rebuig de certs comportaments (encara que té també, com és lògic, implicacions per a l'acció o reacció dels ciutadans enfront del delicte). La seua extensió comprén des de la mera desaprovació i el control patern d'algunes conductes infantils o juvenils inapropiades (per mitjà de reganys o xicotets càstigs), fins a la intervenció dels sistemes de justícia penal establits per les societats per al control legal dels delictes (lleis penals, policia, tribunals, presons, etc.). Així doncs, igual que el comportament delictiu, la dimensió reacció social posseïx un pol inferior i un altre superior. En el pol inferior hi ha els mecanismes de control social informal (la família, l'escola, el veïnat, els mitjans de comunicació, etc.). El pol superior el delimiten els controls formals de l'Estat. La criminologia s'ocupa també d'estudiar el funcionament de tots estos sistemes socials que responen a la conducta delictiva, o a certes conductes i factors de risc que es troben associats amb la conducta infractora. I analitza també els efectes que els mecanismes de control produïxen sobre el comportament delictiu.  
  
Segons el que s'ha raonat fins ací, el concepte criminològic de comportament delictiu és diferent del concepte jurídic de delicte, del qual s'ocupa el dret penal. El dret penal presta atenció exclusivament als comportaments concrets tipificats com a delictes. La seua perspectiva és per definició estàtica: analitza accions específiques realitzades en un moment donat. Estes accions són confrontades amb un tipus delictiu, legalment previst, amb el propòsit de comprovar si determinada conducta encaixa en la norma penal, si un comportament donat pot ser considerat o no delicte. Al contrari, la criminologia no està tan estretament vinculada a accions concretes delictives ni al codi penal present. Contempla i estudia el comportament humà des d'una perspectiva més àmplia. El seu punt de partida és que un fet delictiu aïllat només pot ser adequadament comprés si el relacionem amb altres factors i comportaments previs del mateix individu, que no necessàriament han de ser delictius.  
En conclusió, la Criminologia posseïx un objecte d'estudi substantiu i propi que és diferent dels objectes d'altres ciències socials i jurídiques, ja siga per l'amplitud de les seues anàlisis, ja siga per les seues pretensions, ja siga pel seu mètode. L'àrea de coneixement científic delimitada per les magnituds comportament delictiu i reacció social constituïx l'objecte distintiu de l'anàlisi criminològica. Cap altra ciència social o jurídica té al punt de mira científic la intersecció entre conductes delictives i valoracions i reaccions socials enfront d'estes conductes. D'esta manera, la criminologia clarament posseïx una sòlida entitat científica, ni menor ni major que altres ciències socials, i un objecte d'estudi substantiu i genuí.  
Finalment, cal portar a col·lació les següents paraules contingudes en l'exposició de motius de la Llei 2/2013, de 4 de juliol, de la Generalitat Valenciana, de creació del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana:  
«L'interés públic en la creació de l'esmentat col·legi professional es fonamenta en el fet que la intervenció professional de criminòlegs, en diversos camps, suposa de fet una important intervenció en àmbits sensibles als més elementals drets dels ciutadans, com poden ser l'honor, la intimitat personal i familiar, la pròpia imatge, el lliure desenrotllament de la personalitat o la llibertat i seguretat de les persones, tant en relació amb majors d'edat com amb menors.  
  
Al seu torn, les anàlisis criminològiques poden donar lloc a polítiques públiques més o menys repressives o severes, articulades a través de mesures penals i policials de greu incidència en la vida dels ciutadans. Entre estes, les avaluacions de risc i perillositat, els dictàmens sobre tendències o dinàmiques delictives, l'anàlisi sobre elements criminògens i avaluacions de reincidència, les propostes de sancions o opció entre diversos mecanismes sancionadors, la valoració d'irregularitats en el compliment de penes i mesures i el dictamen que recomana el manteniment d'estes o la seua substitució per altres més oneroses, i les intervencions en processos de mediació d'adults i menors.  
  
A més, cal destacar, en este cas, que els estudis de criminologia no van tindre forma de títol oficial, sinó arran de les directrius generals establides pel Reial Decret 858/2003, de 4 de juliol, i la primera promoció de llicenciats/ades va ser la de l'any 2006. No obstant això, fins llavors van proliferar títols diversos i de molt distinta qualitat i solvència que només tenen en comú apel·lar a la Criminologia en la seua denominació, i que poden donar lloc a un panorama professional de persones amb formacions molt diverses i ben sovint deficitàries, que puguen arrogar-se en públic i davant de les institucions la condició de criminòleg/òloga sense estar qualificats per un títol oficial.  
Això aconsella, en suma, que el col·lectiu, al constituir-se en col·legi professional, estiga sotmés a unes normes deontològiques i de control, pròpies d'estes corporacions de dret públic.»  
  
  
TÍTOL I  
DISPOSICIONS GENERALS  
  
Article 1  
El Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana és una corporació de dret públic, emparada per la llei i reconeguda per l'Estat, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins.  
  
Article 2  
1. L'àmbit territorial del Col·legi és el de la Comunitat Valenciana.  
2. El domicili del Col·legi estarà ubicat a València, per raons geogràfiques i institucionals, al carrer Antonio Sacramento, 7, dreta, 2n, 5a (46865).  
  
Article 3  
El Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana integra al seu àmbit territorial els qui posseïxen la titulació prevista en la Llei 2/2013, de 4 de juliol, de la Generalitat, de creació del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana, de llicenciatura en Criminologia, grau en Criminologia o titulació equivalent o que la substituïsca.  
  
Article 4  
Este col·legi oficial es regirà per estos estatuts, pels reglaments corporatius que es despleguen i pels acords presos pels seus òrgans de govern d'acord amb les competències respectives atribuïdes en les normes estatals i autonòmiques. Els acords, decisions i recomanacions del Col·legi observaran els límits de la Llei 15/2007, de 3 de juliol, de Defensa de la Competència.  
  
Article 5  
Este col·legi oficial es relacionarà directament amb les administracions públiques, en el marc establit per la legislació corresponent.  
  
  
  
TÍTOL II  
FINS I FUNCIONS  
  
CAPÍTOL I  
Fins i funcions  
  
Article 6  
Són fins essencials del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana: l'ordenació de l'exercici de l'activitat professional, la representació institucional exclusiva de la professió al seu àmbit territorial, l'observança dels principis jurídics, ètics i deontològics, la formació permanent de les persones col·legiades, així com la defensa dels interessos professionals d'estes.  
El Col·legi fomentarà la promoció i desenrotllament tècnic i científic de la professió, la solidaritat professional i el servici de la professió a la societat.  
  
Article 7  
Per al compliment dels seus fins, el Col·legi exercirà les funcions següents:  
1. Exercir la representació institucional que establisquen les lleis per al compliment dels seus fins.  
2. Totes les funcions que redunden en benefici de la protecció dels interessos de la ciutadania, consumidors i persones usuàries dels servicis dels seus col·legiats.  
3. Col·laborar amb l'administració pública per mitjà de la realització d'estudis, emissió d'informes, elaboració d'estadístiques i altres activitats relacionades amb les seues funcions, que poden ser-los sol·licitats o acorden formular per iniciativa pròpia. Així com estudiar els projectes de llei i disposicions de qualsevol altre rang que es referisquen a les condicions de l'exercici de la professió, incloent-hi titulació requerida, i incompatibilitats, i elevar, si és el cas, l'informe oportú a l'organisme que corresponga.  
4. Exercir la representació i defensa de la professió davant de l'administració, institucions, tribunals, entitats i particulars, amb legitimació per a ser part en tots els litigis que afecten els interessos professionals i exercir el dret de petició d'acord amb la llei, sense perjuí del que disposa la legislació sobre col·legis professionals.  
5. Participar, en matèria de competència de la professió en els consells o òrgans consultius de l'administració d'acord amb la normativa vigent en cada cas.  
6. Estar representat en els patronats universitaris.  
7. Participar en l'elaboració dels plans d'estudi i informar de les normes d'organització dels centres docents corresponents a la professió i mantindre contacte permanent amb estos, preparant la informació necessària per a facilitar l'accés a la vida professional dels nous i noves professionals.  
8. Facilitar als tribunals, d'acord amb les lleis, la relació de persones col·legiades que puguen ser requerides per a intervindre com a pèrits en els assumptes judicials o designar-les per si mateix, segons siga procedent.  
9. Regular, organitzar i promoure activitats i servicis comuns d'interés per als col·legiats/ades, de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial i de previsió i altres d'anàlegs, proveint el sosteniment econòmic per mitjà de les mesures necessàries.  
10. Encarregar-se del cobrament de les percepcions, remuneracions o honoraris professionals quan el col·legiat o col·legiada sol·licite lliurement i expressament, en els casos en què el Col·legi tinga creats els servicis adequats i en les condicions que es determinen en els estatuts del Col·legi.  
11. Adoptar les mesures conduents a evitar l'intrusisme professional.  
12. Organitzar cursos o altres activitats per a la formació professional de les persones col·legiades, l'assistència als qual serà facultativa.  
13. Complir i fer complir als col·legiats/ades les lleis generals i especials i els estatuts professionals i reglaments de règim interior, així com les normes i decisions adoptades pels òrgans col·legials en matèria de la seua competència.  
14. Mantindre regularment informats els col·legiats/ades de les activitats exercides, així com de qualsevol qüestió que puga ser-los d'interés.  
15. Administrar l'economia col·legial, repartint equitativament les càrregues per mitjà de la fixació de quotes i aportacions, amb les facultats de recaptació i gestió necessàries.  
16. Organitzar i promoure la investigació científica en el terreny professional.  
17. Impulsar la publicació i difusió d'estudis i publicacions que tracten de temes o investigacions professionals.  
18. Totes les altres funcions que li atribuïxen les disposicions legals o redunden en benefici dels interessos professionals dels col·legiats/ades.  
19. Procurar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats/ades, impedint la competència deslleial entre ells/elles.  
20. Intervindre en els procediments d'arbitratge i mediació, en els conflictes que per motius professionals se susciten entre col·legiats/ades o en els quals el Col·legi siga designat per a administrar arbitratge, tot això d'acord amb la normativa vigent.  
21. Actuar en l'àmbit de la mediació, com a corporacions de dret públic per a la resolució de conflictes amb caràcter extrajudicial en els termes previstos per la legislació vigent.  
22. Emetre informes i dictàmens, de caràcter no vinculant, en procediments judicials o administratius en què se susciten qüestions relatives a honoraris professionals.  
23. Evacuar l'informe preceptiu sobre els projectes de normes del Govern Valencià que afecten la professió.  
24. Donar suport a la persona col·legiada en les activitats que esta emprenga per a promoure l'acció associada d'individus, grups i comunitats afectats per una problemàtica social a fi d'aconseguir la seua participació activa per a transformar la seua situació.  
25. Ordenar l'activitat professional de les persones col·legiades en l'àmbit de les seues competències, vetlant per l'ètica i dignitat professional i pel respecte degut als drets dels particulars, i exercir la facultat disciplinària en l'orde professional i col·legial.  
26. Atendre les sol·licituds d'informació sobre les persones col·legiades i sobre les sancions fermes imposades a elles, així com les peticions d'inspecció o investigació que els formule qualsevol autoritat competent d'un estat membre de la Unió Europea en els termes que preveu la Llei 17/2009, de 23 de novembre, sobre el lliure accés a les activitats de servicis i el seu exercici, en particular, respecte al fet que les sol·licituds d'informació i de realització de controls, inspeccions, i investigacions estiguen degudament motivades i que la informació obtinguda s'empre únicament per a la finalitat per a la qual es va sol·licitar.  
27. Portar els registres de societats professionals en els termes que preveu la Llei 2/2007, de 15 de març, de Societats Professionals.  
  
28. Elaborar els codis deontològics de la professió en l'àmbit de les seues competències respectives de conformitat amb les lleis.  
  
  
  
CAPÍTOL II  
Principis de gestió del Col·legi Oficial de Criminòlegs  
  
Article 8  
1. L'organització col·legial dels criminòlegs/òlogues disposarà d'una web perquè, a través de la finestreta única prevista en la Llei 17/2009, de 23 de novembre, per al lliure accés a les activitats de servici i el seu exercici, els professionals puguen realitzar els tràmits necessaris per a la col·legiació, el seu exercici i la seua baixa en el Col·legi, a través d'un únic punt, per via electrònica i a distància.  
A través de la finestreta esmentada, els/les professionals podran:  
a) Obtindre els formularis necessaris i la informació suficient per a l'accés a l'activitat professional i el seu exercici.  
b) Presentar la documentació i sol·licituds necessàries, incloent-hi les que s'exigisquen per a la col·legiació.  
c) Conéixer l'estat de tramitació dels procediments en què s'acredite la qualitat de la persona interessada i rebre notificacions referides als actes de tràmit preceptius i la resolució d'estos.  
Els expedients disciplinaris podran notificar-se a través de la finestreta única només quan no siga possible per altres mitjans i sense perjuí de documentar les actuacions de manera fefaent.  
d) L'organització col·legial, a través del seu web, podrà convocar les persones col·legiades a les assemblees generals ordinàries i extraordinàries i comunicar-los l'activitat, tant pública com privada realitzada pel col·legi professional.  
2. A través de la finestreta única, a fi de garantir els drets dels consumidors i persones usuàries, l'organització col·legial oferirà de forma gratuïta la informació següent:  
a) Accés al registre de persones col·legiades actualitzat, incloent-hi, almenys les dades següents: nom i cognoms dels professionals col·legiats/ades, número de col·legiació, títols oficials que posseïsquen, domicili professional i situació d'habilitació professional.  
b) Accés al Registre de Societats Professionals amb els continguts previstos per l'article 8 de la Llei 2/2007, de 15 de març, de Societats Professionals.  
c) Informació sobre les vies de reclamació i els recursos que podran interposar-se en cas de conflicte entre un consumidor o usuari i una persona col·legiada o el col·legi professional.  
d) Informació sobre les dades de les associacions de consumidors i usuaris/àries a què les persones destinatàries dels servicis professionals poden dirigir-se per a obtindre assistència.  
e) Informació sobre el contingut dels codis deontològics professionals.  
  
Article 9  
El col·legi professional haurà d'atendre les queixes i reclamacions presentades per les persones col·legiades. El Col·legi haurà de determinar els procediments que cal seguir en estos casos per mitjà de l'aprovació de reglaments interns als quals donarà la publicitat deguda.  
  
Article 10  
1. El Col·legi professional disposarà d'un servici d'atenció a les persones consumidores o usuàries que tramitarà i resoldrà les queixes i reclamacions referides a l'activitat professional de les persones col·legiades que formulen les persones consumidores i usuàries que contracten servicis professionals o les associacions i organitzacions de consumidors/ores i usuaris/àries en la seua representació o defensa dels seus interessos.  
2. El col·legi professional, a través d'este servici d'atenció a les persones consumidores o usuàries, resoldrà sobre la queixa o reclamació segons siga procedent, els informarà sobre el sistema extrajudicial de resolució de conflictes, i remetrà l'expedient als òrgans col·legials competents per a instruir un expedient informatiu o disciplinari, o arxivarà o adoptarà qualsevol altra decisió d'acord amb el dret.  
3. La regulació d'este servici d'atenció a les persones consumidores o usuàries haurà de preveure la presentació de queixes i reclamacions per via electrònica i a distància.  
  
Article 11  
1. Les organitzacions col·legials estan subjectes al principi de transparència en la seua gestió. Cada una d'estes estarà obligada a elaborar una memòria anual que contindrà la informació següent:  
a) Informe anual de gestió econòmica, que incloga les despeses de personal desglossades i on s'especifiquen les retribucions, si n'hi ha, de les persones que componen la Junta de Govern quant al seu càrrec.  
b) Import de les quotes percebudes desglossades per conceptes i pel tipus dels servicis prestats, així com els criteris per a calcular-les i aplicar-les.  
c) Informació agregada i estadística relativa als procediments informatius i sancionadors en la seua fase d'instrucció o que hagen adquirit fermesa, d'acord, en tot cas, amb la legislació en matèria de protecció de dades de caràcter personal.  
d) Informació agregada i estadística relativa a queixes i reclamacions presentades per les persones consumidores o usuàries o les seues organitzacions representatives, així com sobre la seua tramitació i els motius d'estimació o desestimació de la queixa o reclamació, amb respecte, en tot cas, a la normativa de protecció de dades de caràcter personal.  
e) Modificacions en el contingut dels codis deontològics.  
f) Normes sobre incompatibilitats i situacions de conflicte d'interessos en què es troben els components de la Junta de Govern.  
  
2. La memòria anual haurà de fer-se pública a través de la web dins del primer semestre de cada any.  
  
  
TÍTOL III  
DE L'EXERCICI DE LA PROFESSIÓ   
I DE LES PERSONES COL·LEGIADES  
  
CAPÍTOL I  
Les competències dels criminòlegs  
  
Article 12  
Les competències dels criminòlegs són les següents:  
1. La recollida i sistematització d'informació vàlida sobre la delinqüència, a partir de diverses fonts, com ara qüestionaris d'autoinforme, enquestes de victimització, dades policials, judicials, penitenciàries, etc. També per a l'obtenció d'informació, paral·lela a l'anterior, sobre por al delicte i percepció pública sobre seguretat ciutadana.  
  
2. L'anàlisi matemàtica, numèrica i gràfica, de les xifres de la delinqüència i de la percepció d'inseguretat, i la seua presentació pública en termes tècnics coherents, comprensibles i interpretables.  
3. La interpretació de la prevalença delictiva i de l'evolució de les xifres de la delinqüència, a la llum de la investigació i teories criminològiques vigents.  
4. L'avaluació i descripció dels factors de risc que influïxen sobre individus i contextos concrets, incrementant la probabilitat de comissió de delictes. O dit d'una altra manera, l'avaluació tècnica del risc delictiu.  
5. L'explicació científica de l'inici i desenrotllament de les carreres delictives individuals, a partir de considerar la confluència en els subjectes de factors de risc, individuals, socials i ambientals.  
6. L'anàlisi i la predicció del risc de repetició dels delictes, o reincidència delictiva, cosa que pot tindre gran rellevància per a la gestió més adequada i eficient dels riscos associats a les decisions judicials, per a l'administració de les institucions juvenils, i per a l'organització i el funcionament de les presons o altres sistemes d'execució de penes i mesures judicials.  
7. La millor comprensió i explicació, a través de les teories criminològiques generals, dels fenòmens criminals a l'àmbit dels veïnats i barris, ciutats, regions o països.  
8. Les anàlisis comparatives de la criminalitat (global, o bé la corresponents a certes tipologies) entre diversos contextos, territoris o poblacions.  
9. L'avaluació i emissió d'informes tècnics sobre perfils de categories específiques de delinqüents, com puguen ser delinqüents violents, agressors sexuals, maltractadors, traficants de drogues, etc., en qualssevol dels moments del procés penal o d'execució de la sentència, si és requerit per a això, en tasques com predicció de la reincidència, anàlisi del fet criminal, valoració de sistemes de control i propostes d'activitats de tractament.  
10. La col·laboració amb els diversos cossos oficials i amb els tribunals en tasques d'investigació criminal.  
11. L'anàlisi de llocs i contextos d'alta concentració de delictes, i, sobre la base dels coneixements de la criminologia ambiental, l'especificació dels factors socials i situacionals que afavorixen la delinqüència.  
  
12. La creació, aplicació i avaluació d'iniciatives i projectes de prevenció del comportament infractor i antisocial en els àmbits de major influència sobre els adolescents i jóvens, com ara les famílies, les escoles i altres institucions formatives, els contextos veïnals, els marcs esportius, els llocs d'oci i l'ús de les noves tecnologies de la informació.  
  
13. El disseny, aplicació i avaluació de programes innovadors de prevenció dels delictes en contextos adults, incloent-hi el comerç i els negocis, les transaccions bancàries, les relacions de parella, les interaccions sexuals, els llocs de treball, les àrees d'oci, els contextos urbans, etc.  
14. L'aplicació i avaluació d'intervencions i tractaments sòlids amb delinqüents juvenils i adults, tant en institucions com en la comunitat.  
  
15. L'assessorament, orientació i ajuda en un sentit ampli a les víctimes dels delictes, incloent-hi tant el trànsit pel procés penal com l'assistència en la seua recuperació emocional i social.  
16. L'elaboració i disseny, en col·laboració amb els poders públics, de programes de política criminal.  
17. Desenrotllar la seua activitat en els equips de valoració i protecció integral en relació amb la violència de gènere i domèstica.  
18. L'elaboració d'estudis, valoracions i informes en matèria de seguretat viària, amb incidència en trànsit, sinistralitat i conductes infractores al volant.  
  
Article 13  
Les competències professionals dels criminòlegs poden ser de gran utilitat per a les institucions i en els contextos següents:  
a) Organismes municipals d'anàlisi i gestió de la seguretat urbana.  
  
b) Departaments d'interior o govern de les comunitats autònomes.  
  
c) Forces i cossos de seguretat, així com en la seguretat privada.  
d) Ministeris amb competències en matèria de seguretat, educació, salut i prevenció general.  
e) Jutjats i tribunals de justícia.  
f) Institucions i programes juvenils.  
g) Servicis socials en relació amb famílies i barris en risc.  
h) Centres d'internament de menors infractors i, en general, institucions i programes connectats amb el camp de la justícia juvenil.  
  
i) Presons i altres institucions d'execució de penes i mesures de privació de llibertat per a subjectes adults.  
j) Servicis de tractament de delinqüents juvenils i adults.  
k) Servicis d'atenció, ajuda i tractament de víctimes dels delictes i servicis de mediació en els diferents àmbits jurisdiccionals.  
  
l) Organismes de preparació de les reformes legals en matèria de prevenció i repressió del delicte i en institucions encarregades de fer valoracions o diagnòstics relacionats amb la violència i la delinqüència.  
  
  
CAPÍTOL II  
L'exercici de la professió  
  
Article 14  
Podran incorporar-se al col·legi, voluntàriament, de conformitat amb el que disposa l'article 4 de la Llei 2/20643, de 4 de juliol, de la Generalitat, de creació del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana, en igualtat de drets corporatius, les persones que reunisquen els requisits de titulació legalment previstos.  
  
Article 15  
Són requisits per a l'exercici de la professió:  
a) Estar en possessió del títol legalment previst.  
b) No estar incapacitat/ada legalment.  
c) No estar inhabilitat/ada o suspés/a, en virtut d'una sentència ferma, per a l'exercici de la professió.  
d) No estar sota una sanció disciplinària de suspensió de l'exercici professional o expulsió de qualsevol altre col·legi.  
  
Article 16  
1. Per a adquirir la condició de col·legiat/ada caldrà presentar la sol·licitud a la Junta de Govern del Col·legi i presentar els documents següents:  
a) Acreditació de la majoria d'edat.  
b) Títol professional, fotocòpia compulsada d'este o, si és el cas, certificat acadèmic acreditatiu de l'acabament dels estudis, amb un resguard del pagament dels drets d'expedició del títol, fins al moment d'entregar-lo, moment en què haurà de presentar-lo en el Col·legi perquè siga registrat.  
Els/les professionals amb un títol de Criminòleg que haja sigut expedit per altres estats membres de la Unió Europea hauran d'adjuntar-hi, a més del respectiu títol acadèmic, la corresponent resolució de reconeixement d'este per a l'exercici de la professió a Espanya. En els casos de títols expedits per països no membres de la Unió Europea, adjuntaran el corresponent títol de convalidació dels seus estudis amb els de llicenciat o graduat en Criminologia.  
c) Caldrà que la persona interessada satisfaça la quota d'inscripció que determine el Col·legi, que en cap cas podrà superar el cost de tramitació. En el cas que el/la sol·licitant ja haguera estat inscrit/a en un altre col·legi de diferent àmbit territorial, serà suficient que aporte un certificat d'este últim, acreditatiu del període de col·legiació i del pagament de les quotes que li hagueren correspost en tal període. El certificat es remetrà d'un col·legi a un altre, i ho farà saber a Consell General.  
  
La Junta de Govern n'acordarà l'admissió, sempre que es complisquen els requisits assenyalats, en el termini màxim de 30 dies.  
d) L'adquisició de la condició de col·legiat/ada es farà efectiva per mitjà de la corresponent resolució expressa del Col·legi, amb la constatació prèvia del compliment dels requisits previstos en l'apartat 1 d'este article.  
e) En els casos de desplaçament temporal d'un professional d'un altre estat membre de la Unió Europea, caldrà ajustar-se al que disposa la normativa vigent recollida en el Reial Decret 1837/2008, de 8 de novembre, pel qual s'incorporen a l'ordenament jurídic espanyol la Directiva 2005/36/CE, del Consell, de 20 de novembre de 2006, relatives al reconeixement de qualificacions professionals, així com a determinats aspectes de l'exercici de la professió d'advocat.  
2. La Junta de Govern podrà denegar la col·legiació en els casos següents:  
a) Per no tindre la titulació requerida.  
b) Per haver-se dictat una sentència ferma contra l'interessat que el condemne a inhabilitació per a l'exercici professional.  
Contra l'acord denegatori de col·legiació, que haurà de comunicar-se a la persona interessada, degudament raonat, pot interposar-se un recurs de reposició davant de la Junta de Govern, en el termini de trenta dies. La Junta de Govern resoldrà el recurs en el termini no superior a 30 dies.  
Contra l'acord denegatori definitiu podrà recórrer l'interessat/ada davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
  
Article 17  
La condició de col·legiat/ada es perdrà:  
a) Baixa voluntària de la persona interessada on es presente la corresponent sol·licitud dirigida a la presidència de la Junta de Govern del Col·legi, a què caldrà adjuntar un document que acredite el cessament o baixa en l'exercici de la professió.  
b) No satisfer durant el termini d'un any el pagament de les quotes col·legials, amb el requeriment previ de pagament i audiència del col·legiat/ada.  
c) Ser condemnat/ada per una sentència ferma que comporte la inhabilitació de l'exercici professional, fins que no quede extingida la corresponent responsabilitat.  
d) Ser subjecte de sanció disciplinària ferma d'expulsió del Col·legi.  
  
La pèrdua de la condició de col·legiat/ada per les causes expressades en els apartats a, b, c i d haurà de ser comunicada per escrit a l'interessat/ada, amb justificant de recepció, moment en què produirà efecte.  
  
Article 18  
La reincorporació al Col·legi es regirà per les mateixes normes que la incorporació, i la persona sol·licitant haurà d'acreditar, si és el cas, el compliment de la sanció, quan este haja sigut el motiu de la seua baixa.  
  
Article 19  
La Junta de Govern podrà proposar a l'Assemblea General el nomenament de membre d'honor del col·legi a les persones que, pels seus mereixements científics, tècnics o professionals, hagen contribuït al desenrotllament de la professió o de la criminologia en general.  
  
CAPÍTOL III  
Drets i deures dels col·legiats i col·legiades.   
Regulació del secret professional  
  
Secció primera  
Drets i deures de les persones col·legiades  
  
Article 20  
Són drets de les persones col·legiades:  
a) Exercir la professió de criminòleg amb plena llibertat, dins del marc jurídic, deontològic i estatutari.  
b) Participar com a elector/a i com a elegible, en totes les eleccions que es convoquen en el Col·legi, intervindre de mode actiu en la vida del Col·legi, ser-ne informat i participar amb veu i vot en l'Assemblea General.  
c) Ser assistit/ada, assessorat/ada i defés/a pel Col·legi, d'acord amb els mitjans que este dispose i en les condicions que reglamentàriament es fixen, en totes les qüestions que se susciten amb motiu de l'exercici professional.  
d) Participar, dins del respecte a la resta de persones col·legiades, de l'ús i gaudi dels béns i servicis del Col·legi en les condicions estatutàriament establides.  
e) Formar part de les comissions o seccions que s'establisquen.  
f) Beneficiar-se de les activitats i servicis comuns d'interés per a les persones col·legiades de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial i de prevenció.  
g) Ser representat per la Junta de Govern del Col·legi, quan necessiten presentar reclamacions fundades les autoritats, tribunals i entitats oficials o particulars, sempre que siguen conseqüència de l'exercici professional.  
h) Formular davant de la Junta de Govern les queixes, peticions i suggeriments que considere oportú.  
i) Rebre informació regular sobre l'activitat col·legial i d'interés professional.  
j) Examinar els llibres de comptabilitat i d'actes del Col·legi, amb la sol·licitud prèvia, així com demanar l'expedició de certificats d'aquells acords que l'afecten personalment.  
k) Guardar secret professional i obtindre la protecció del Col·legi professional en l'ús i manteniment del secret professional.  
l) Promoure actuacions dels òrgans de govern per mitjà d'iniciatives formulades en els termes estatutaris.  
m) Crear grups de treball d'interessos específics, amb sotmetiment en tot cas als òrgans de govern.  
n) Remoure les persones titulars dels òrgans de govern per mitjà de vots de censura.  
  
Article 21  
Són deures dels col·legiats/ades:  
a) Exercir la seua professió d'acord amb l'ètica professional.  
b) Guardar secret professional, sense perjuí de les comunicacions interprofessionals encaminades al correcte tractament dels casos.  
c) Complir les normes corporatives, així com els acords adoptats pels òrgans de govern del Col·legi.  
d) Satisfer les quotes i la resta de càrregues corporatives, ordinàries o extraordinàries, d'acord amb el que establixen els estatuts.  
e) Comunicar al col·legi els canvis de residència o domicili, en el termini de 30 dies.  
f) Exercir diligentment els càrrecs per als quals va ser triat/ada, i complir els encàrrecs que els òrgans de govern del Col·legi puguen encomanar-los.  
g) Participar activament en la vida col·legial, assistint a les assemblees i a les comissions a què siga convocat/ada.  
h) Cooperar amb la Junta de Govern i facilitar informació en els assumptes d'interés professional en què siga requerit/ida, així com en aquells altres que les persones col·legiades consideren oportú.  
i) No perjudicar els drets professionals o corporatius d'altres/as col·legiats/as.  
j) Notificar al col·legi qualsevol acte d'intrusisme professional o exercici il·legal de la professió de què tinguen coneixement perquè este adopte les mesures que calguen per a evitar-lo.  
k) Portar amb la màxima lleialtat les relacions amb el Col·legi i amb els altres col·legiats/ades.  
l) Comparéixer davant dels òrgans col·legials quan siguen requerits per a això.  
m) Qualssevol altres deures que deriven dels estatuts del Col·legi o de les prescripcions jurídiques, ètiques o deontològiques vigents en cada moment.  
  
Secció segona  
Del secret professional  
  
Article 22  
El secret professional és un dret i un deure del criminòleg/òloga; dret i deure que romanen fins i tot després d'haver cessat la prestació dels servicis professionals.  
  
Article 23   
El criminòleg/òloga ha de guardar secret de tot el que les persones usuàries/clients li transmeten i confien, així com del que conega en el seu exercici professional. Tant la recollida com la comunicació de dades han de ser restringides a les necessitats de la intervenció professional.  
  
  
Article 24  
La informació que li siga requerida al professional a efectes estadístics, de planificació, avaluació de programes o altres, ha de facilitar-la sense les dades identificatives de les persones usuàries/clients.  
  
Article 25   
Els sistemes d'informació de les dades contingudes en fitxes, històries, expedients i informes socials han de garantir el dret a la intimitat de la persona usuària, i l'accés a l'esmentada informació serà restringit als/les professionals directament implicats en la pràctica professional.  
  
  
Article 26   
La interrupció o finalització de la relació professional o la mort de la persona usuària/client, no eximix el criminòleg/òloga, del deure de guardar el secret professional.  
  
Article 27   
El criminòleg/òloga que es trobe en situació de patir una pertorbació pel manteniment del secret professional ha de comunicar-ho per escrit a la junta de govern del seu col·legi oficial per a obtindre la defensa i protecció col·legial en l'ús del secret dins de la seua actuació professional.  
  
  
Article 28  
No es vulnera el secret professional en els supòsits següents:  
a) Per la realització de l'activitat professional en equip, sempre que el que es revele siga necessari per a la intervenció professional.  
b) En la relació i col·laboració del criminòleg/òloga amb professionals de distint àmbit tècnic o d'altres disciplines, sempre que esta col·laboració es produïsca en el marc de la intervenció professional.  
  
c) Si amb el manteniment del secret professional es produïx un perjuí a la persona usuària/client, per causa de la seua incapacitat física o psíquica, o es danyen els interessos de tercers declarats incapaços o no.  
  
d) Per a evitar una lesió notòriament injusta i greu que la guarda del secret professional poguera causar al/a la professional o a un tercer.  
e) Quan el/la professional siga rellevat del secret professional pel mateix usuari/client o els seus hereus. Este acte de relleu haurà de constar per escrit.  
En els casos previstos en els casos c i d d'este article, els criminòlegs/òlegues han de ser rellevats de la guarda del secret professional per la junta de govern del col·legi oficial on es troben col·legiats, amb l'assessorament previ de la comissió deontològica, quan n'hi haja.  
  
  
  
TÍTOL IV  
DELS ÒRGANS DE GOVERN DEL COL·LEGI  
  
CAPÍTOL I  
Generalitats  
  
 Article 29  
1. Són òrgans de direcció i control del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana:  
a) Assemblea General de Col·legiats/ades.  
b) Junta de Govern.  
c) El degà/ana.  
2. Són òrgans auxiliars de la Junta de Govern:  
a) Les demarcacions territorials en cada una de les tres províncies valencianes, que rebran el nom de juntes provincials.  
b) La Comissió Deontològica.  
c) Les seccions o comissions de treball.  
  
Article 30  
Territorialment, l'estructura organitzativa del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana comprén dos nivells:  
a) L'estructura de Comunitat, composta per les tres províncies valencianes.  
b) L'estructura provincial, composta per les demarcacions territorials constituïdes en cada província.  
  
CAPÍTOL II  
De l'assemblea general de persones col·legiades  
  
Article 31  
1. L'Assemblea General de persones col·legiades, vàlidament constituïda, serà l'òrgan suprem i sobirà del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana, i els acords i resolucions adoptades en la mateixa seran de compliment obligatori.  
2. Totes les persones col·legiades que estiguen incorporades amb anterioritat a la data de la convocatòria podran assistir, amb veu i vot, a les reunions de l'Assemblea General.  
3. El vot en Assemblea General és indelegable.  
  
Article 32  
L'Assemblea General de persones col·legiades és l'òrgan sobirà i té competència per a conéixer de qualsevol assumpte no atribuït a altres òrgans col·legials per este Estatut, i en concret, els següents:  
a) Definir els principis organitzatius i establir les línies professionals a desenrotllar.  
b) Rebre per a la seua anàlisi, debat i aprovació, els informes de gestió de la Junta de Govern i aprovar els programes d'actuació i la política professional.  
c) Adoptar els acords relatius a la representació, gestió i defensa dels interessos del Col·legi i de les persones col·legiades.  
d) Triar els membres de la Junta de Govern i decidir sobre les mocions de censura que puguen presentar-se, si és el cas.  
e) Triar els membres de la comissió deontològica i revocar el seu nomenament, així com l'aprovació del codi deontològic professional.  
  
f) Fixar les quotes que hagen de satisfer les persones col·legiades, segons es regule en estos estatuts.  
g) Aprovar estos estatuts i les seues modificacions, els reglaments corporatius que els despleguen, així com qualsevol altre document que regule el funcionament dels òrgans del Col·legi.  
h) L'adquisició i alienació dels béns immobles del Col·legi.  
i) Totes les competències que li atribuïsquen estos estatuts i qualsevol altra que de forma reglamentària se sotmeta a debat i votació de l'Assemblea General.  
  
Article 33  
Les assemblees generals poden ser ordinàries i extraordinàries.  
  
Article 34  
Tindrà lloc l'Assemblea General ordinària l'últim quadrimestre de cada any, i contindrà, com a mínim, el següent orde del dia:  
1r. Informe del degà/ana sobre els esdeveniments més importants amb relació al Col·legi que hagen tingut lloc durant l'any.  
2n. Examen i votació del compte general d'ingressos i despeses de l'exercici anterior, així com l'aprovació dels pressupostos per a l'exercici següent.  
3r. Lectura, discussió i votació dels assumptes que es consignen en la convocatòria.  
4t. Precs i preguntes.  
  
Article 35  
1. Tota assemblea general diferent de la prevista en l'article anterior tindrà la consideració d'extraordinària.  
2. Es convocarà Assemblea General extraordinària amb punt únic de l'orde del dia per als casos d'aprovació, modificació i derogació dels estatuts, i per al vot de censura a la Junta de Govern o qualsevol dels seus membres.  
  
Article 36  
1. L'Assemblea General ordinària serà convocada per la Junta de Govern amb una antelació mínima de tres mesos a la data de la seua realització.  
2. L'Assemblea General extraordinària serà convocada per la Junta de Govern amb una antelació mínima d'un mes a la data del dia que tinga lloc, quan ho sol·licite un nombre de persones col·legiades que representen almenys el vint per cent del cens de les exercents, llevat que es propose una moció de censura, i en este cas el percentatge mínim serà del trenta-tres per cent. En la sol·licitud s'expressaran els assumptes concrets que hagen de ser tractats en la Junta.  
3. En ambdós casos, la documentació referent a les juntes ha d'estar a disposició de les persones col·legiades, en la Secretaria del Col·legi, en un termini de 20 dies abans per a l'Assemblea General ordinària, i de 10 dies per a l'extraordinària.  
4. L'Assemblea General extraordinària sol·licitada per les persones col·legiades d'acord amb el que preveu el punt segon d'este article haurà de tindre lloc en el termini màxim de dos mesos comptats des de l'entrada de la sol·licitud en el Registre del Col·legi.  
  
Article 37  
1. La convocatòria de l'Assemblea General, amb el corresponent orde del dia, es fixarà en el tauler d'anuncis del Col·legi en el termini de tres dies hàbils des de la seua convocatòria.  
2. També es comunicarà per escrit o mitjans telemàtics a totes les persones col·legiades en la setmana següent de la convocatòria.  
  
Article 38  
1. L'Assemblea General quedarà vàlidament constituïda siga quin siga el nombre d'assistents, sempre que haja sigut degudament convocada, excepte per als supòsits següents:  
a) Quan la Junta tinga per objecte l'aprovació, modificació o derogació de l'estatut del Col·legi, per a la vàlida constitució d'esta es requerirà l'assistència de la meitat més una de les persones col·legiades amb dret de vot. Si no s'aconseguix el quòrum esmentat, tindrà lloc la nova Assemblea General en què no s'exigirà cap quòrum especial.  
  
En la convocatòria es podrà assenyalar dia i hora per a la realització d'esta segona assemblea general, en el termini màxim dels cinc dies hàbils següents a la primera convocatòria.  
b) Quan la Junta tinga per objecte el vot de censura a la Junta de Govern o a algun dels seus membres, la sol·licitud de la seua convocatòria expressarà amb claredat les raons en què es fon. La Junta haurà de tindre lloc dins dels dos mesos següents a la presentació de la sol·licitud, i no s'hi podran tractar més assumptes que els expressats en la convocatòria. Per a la constitució vàlida de la Junta es requerirà l'assistència de la meitat més una de les persones del cens col·legial amb dret de vot.  
2. El degà o degana presidirà l'Assemblea General i dirigirà els debats, concedint i retirant l'ús de la paraula, i podrà advertir les persones col·legiades que s'excedisquen en les seues intervencions, que no se cenyisquen a la qüestió debatuda o que falten al respecte o a la consideració deguts al Col·legi, a la Junta de Govern, o a la resta de persones col·legiades o que alteren en qualsevol altra forma el desenrotllament de la Junta. En estos supòsits, la Presidència, si la persona intervinent no modifica la seua actitud després de ser advertida, podrà ordenar la seua expulsió de la sala.  
3. En els debats es concediran torns a favor i en contra per cada proposició o assumpte que es tracte, a discreció de la presidència, qui, a més, podrà concedir intervencions per a rectificacions o per al·lusions, que hauran de cenyir-se a la causa concreta que les motive.  
4. Una vegada debatudes les propostes, seran sotmeses a votació conjunta o separadament.  
  
Article 39  
1. Fins a un mes abans de la realització de l'Assemblea General ordinària o 15 dies abans de l'Assemblea General extraordinària, s'hi podran presentar les proposicions o esmenes referides als assumptes inclosos en l'orde del dia, que seran sotmesos a deliberació i votació.  
  
2. Les proposicions hauran de presentar-se per escrit i firmades per un nombre de col·legiats no inferior al cinc per cent del cens, i a este efecte, en la mateixa convocatòria caldrà especificar-lo a estos efectes.  
  
3. Les esmenes es presentaran per escrit i firmades per la persona o persones que fan l'esmena, i es podran presentar individualment.  
  
 Article 40  
1. Les assemblees generals adoptaran els acords per majoria simple de vots dels assistents.  
2. La votació es realitzarà a mà alçada, llevat que el 10 % dels assistents acorde que siga nominal o secreta.  
3. No obstant el que disposa l'apartat anterior, les persones col·legiades podran emetre el vot per correu, complint les normes que ho regulen.  
Per excepció, quan l'objecte de la Junta siga el vot de censura a la Junta de Govern o a algun dels seus membres la votació serà secreta.  
  
4. La Junta de Govern sotmetrà a aprovació de l'Assemblea General les normes que regulen el vot per correu. Les normes esmentades hauran de garantir el caràcter personal, directe i secret del sufragi actiu.  
5. En la mesura que els avanços tecnològics ho permeten i d'acord amb les disponibilitats de mitjans materials i personals del Col·legi, la Junta de Govern sotmetrà a aprovació de l'Assemblea General les normes que regulen el vot per mitjans electrònics, telemàtics o informàtics. Estes normes hauran de garantir el caràcter personal, directe i secret del sufragi actiu.  
  
CAPÍTOL III  
De la Junta de Govern  
  
Article 41  
La Junta de Govern, òrgan rector del Col·legi de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana, es compondrà de nou membres: un degà/ana, tres vicedegans/anes provincials, un secretari/ària, un tresorer/a i tres vocals que es denominen diputats provincials. El secretari/ària i el tresorer/a hauran de pertànyer a juntes provincials distintes i diferents de la que procedisca el degà. Els tres diputats seran, cada un, d'una junta provincial distinta.  
  
Article 42  
1. El degà i altres membres de la Junta de Govern seran triats entre persones col·legiades residents a la demarcació del Col·legi, que en ser proclamats candidats, acrediten les següents antiguitats mínimes de col·legiació:  
- Per a degà/ana i vicedegà/ana, quatre anys.  
- Per a la resta de membres de la Junta de Govern, dos anys.  
2. Els candidats no podran estar incursos en cap de les situacions següents:  
a) Estar condemnats per una sentència ferma que comporte la inhabilitació o suspensió per a càrrecs públics, mentre estes subsistisquen.  
b) Haver sigut disciplinàriament sancionats en qualsevol col·legi professional, mentre no hagen sigut rehabilitats.  
c) Ser membres d'òrgans rectors d'un altre col·legi professional.  
d) No estar al corrent de les càrregues col·legials.  
  
Article 43  
1. Els càrrecs de la Junta de Govern, que no seran remunerats, tindran una duració de quatre anys, i podran ser reelegits els seus membres en finalitzar el seu mandat. La renovació de la Junta de Govern es realitzarà de manera que no afecte a tots els components alhora, per a facilitar l'existència de continuïtat en el seu funcionament.  
2. L'elecció del degà, secretari i tresorer l'efectuarà l'Assemblea General per mitjà de votació, a la qual podrà presentar-se el col·legiat/ada que reunisca els requisits dels articles anteriors.  
3. Les vacants que puguen produir-se en la Junta seran cobertes per l'òrgan que l'haguera designat pel temps que quedara per a esgotar el mandat de la persona a qui substituïsca.  
4. Provisionalment per designació de la pròpia Junta de Govern, amb un col·legiat pertanyent a la mateixa junta provincial, fins que tinga lloc la següent Assemblea General, que confirmarà els designats provisionalment, pel temps que quede per a esgotar el mandat de la persona a qui substituïsquen.   
5. En qualsevol moment, la Junta de Govern podrà proposar a l'Assemblea General l'ampliació del nombre dels seus integrants, per a garantir-ne la representativitat en la seua composició.  
  
Article 44  
1. La Junta de Govern es reunirà una vegada al mes, excepte en el mes d'agost i en casos justificats, i totes les vegades que siga convocada pel degà/ana, per iniciativa pròpia, o a petició de cinc dels seus membres.  
2. La convocatòria la realitzarà el secretari/ària per orde del degà/ana, per mitjà d'un escrit remés amb una antelació mínima de set dies excepte en supòsits d'urgència, on s'expressaran el lloc, dia i hora de la reunió i assumptes que es tracten.  
3. Perquè la Junta de Govern quede vàlidament constituïda serà necessària la concurrència de la majoria numèrica dels membres que la integren, llevat dels supòsits que requerisquen un quòrum especial d'assistència.  
4. Els acords es prendran per majoria simple de vots emesos, excepte els supòsits que requerisquen majories qualificades.  
5. En el cas que en la votació es produïsca un empat, decidirà el vot del degà/ana.  
  
Article 45  
1. L'assistència a les reunions de la Junta de Govern serà obligatòria, llevat que en la convocatòria es preveja la possibilitat d'utilització de mitjans telemàtics de comunicació per part dels membres de la Junta.  
  
2. Els membres de la Junta de Govern, incloent-hi el degà/ana, seran deposats per esta per la falta d'assistència injustificada a tres sessions consecutives de la Junta de Govern, o a cinc alternatives en el terme d'un any.  
  
Article 46  
1. La Junta de Govern té competències per a les matèries no atribuïdes específicament a l'Assemblea General, i a més:  
a) La direcció i gestió del Col·legi per al compliment dels fins, funcions i facultats d'este, i en general, per a la consecució de totes les comeses i assumptes corporatius que no corresponguen a l'Assemblea General.  
b) La representació judicial i extrajudicial del Col·legi, amb facultats de delegació i apoderament.  
c) La designació de les comissions i ponències encarregades de preparar dictàmens, informes o estudis, o de dictar laudes o arbitratges, així com l'establiment dels corresponents torns de col·legiats per a este fi o per a l'emissió de dictàmens sol·licitats per l'autoritat judicial.  
d) La preparació de les assemblees generals, l'execució dels seus acords i la gestió de les comeses encarregades per aquelles.  
e) La formació del pressupost d'ingressos i despeses del Col·legi, dels comptes anuals i del tancament de l'exercici econòmic, i de tot el que concernix a la gestió econòmica de la corporació.  
f) La recaptació de les quotes col·legials i dels altres ingressos ordinaris o extraordinaris del Col·legi i l'exercici de les accions necessàries per a això.  
g) El cobrament de les percepcions i remuneracions professionals en l'execució dels convenis subscrits pel Col·legi amb les administracions o entitats públiques, així com el cobrament de les remuneracions particulars de les persones col·legiades, sempre a petició expressa d'estes, si el Col·legi establix un servici amb este fi.  
h) La defensa dels drets i del prestigi de les persones col·legiades i de la professió de criminòleg/òloga, així com vetlar per la llibertat i independència de les persones col·legiades en l'exercici de la professió.  
  
i) La convocatòria de consultes a les persones col·legiades en aquells assumptes d'interés i transcendència per a la professió.  
j) L'exigència a les persones col·legiades, als òrgans i al personal del Col·legi del compliment dels deures col·legials, de les normes legals, reglamentàries i estatutàries, i dels acords adoptats pels òrgans rectors del Col·legi.  
k) L'admissió de noves col·legiacions.  
l) L'administració del Registre de Persones Col·legiades i del Registre de Societats Professionals, practicant les inscripcions, cancel·lacions i notes que pertoquen.  
m) La contractació del personal del Col·legi i de les col·laboracions o prestacions de servicis que calguen per a la seua bona marxa i gestió.  
  
n) La persecució de l'intrusisme professional.  
o) Crear les seccions i comissions de persones col·legiades que interessen als fins del Col·legi, i conferir-los les facultats que estime procedents. Les comissions seran presidides pel degà/ana, i este podrà delegar en qualsevol membre de la Junta de Govern.  
p) Organitzar i informar les persones col·legiades de les activitats de caràcter professional, cultural i formatiu de perfeccionament professional, així com de servicis assistencials, de previsió i altres d'anàleg interés.  
q) L'exercici de totes les funcions atribuïdes per les disposicions legals reguladores dels col·legis professionals, o que es dicten sobre qüestions que els afecten, i les altres que s'establixen en estos estatuts.  
  
La Junta de Govern podrà delegar l'exercici d'estes funcions en persones col·legiades o en comissions, sempre que la funció siga legalment delegable i sota la responsabilitat, en tot cas, de la mateixa Junta de Govern.  
2. Correspon a la Junta de Govern l'exercici de la potestat disciplinària de les persones col·legiades, en l'execució de la resolució adoptada per la Comissió Deontològica i de Garanties, llevat que l'imputat siga membre de la Junta de Govern, i en este cas eixa potestat serà exercida per l'Assemblea General, a proposta de l'esmentada Comissió.  
  
3. Les funcions assenyalades en les lletres j, k i l de l'apartat 1 anterior podran ser delegades en el secretari del Col·legi, qui donarà compte a la Junta de Govern de les resolucions adoptades en la primera reunió d'esta. La delegació podrà ser revocada en qualsevol moment.  
En el cas que el secretari haja admés una sol·licitud de col·legiació que no complisca els requisits legals i estatutaris, podrà ser revisada per la Junta de Govern i anul·lada d'acord amb les normes generals sobre el règim d'anul·lació dels actes de les administracions públiques.  
  
4. Amb relació als tribunals de justícia, l'administració pública i altres organismes, són funcions de la Junta de Govern:  
a) Procurar una relació permanent i fluida amb els òrgans i funcionaris de l'Administració.  
b) Emparar i defendre, quan ho estime procedent, les persones col·legiades en l'exercici de la professió o amb motiu d'esta.  
c) Informar sobre els projectes de disposicions de caràcter general sotmesos a la consideració del Col·legi.  
d) Exercir els drets i accions contra les persones i organismes que entorpisquen el lliure exercici de la criminologia.  
e) Col·laborar amb les administracions públiques en matèries de les seues competències respectives.   
5. La Junta de Govern podrà emetre dictàmens, evacuar consultes, mitjançar i dictar laudes. Els drets econòmics que perceba per estes actuacions s'ingressaran en la caixa del Col·legi.  
  
Article 47  
1. El mandat de la Junta de Govern serà de quatre anys comptats des del dia que en prenga possessió.  
2. Els membres de la Junta de Govern, siguen quins siguen els càrrecs o vocalies que s'hi exercisquen, només podran ser reelegits consecutivament per a un altre mandat. Una vegada esgotat este últim, o conclòs per causes estatutàries, no podran ser candidats a una nova elecció per al mateix càrrec exercit en la Junta de Govern anterior fins que no haja transcorregut un mínim de quatre anys des del moment del seu cessament.  
3. Per a l'elecció o renovació parcial dels membres de la Junta de Govern, que es farà en l'Assemblea General, els col·legiats i col·legiades votaran el vicedegà i el diputat de la junta provincial on es troben inscrits, llevat que la reglamentació de la junta provincial corresponent conferisca a esta la potestat de designar-los, i en este cas serà ratificat per l'Assemblea General.  
  
Article 48  
El mandat dels membres de la Junta de Govern conclourà per les causes següents:  
a) Defunció.  
b) Incapacitat manifesta per a exercir les seues funcions apreciada per la mateixa Junta de Govern, sense perjuí dels recursos de l'article 80.  
c) Dimissió o renúncia, que tindrà els seus efectes immediatament després de finalitzada la reunió en què es comunique esta decisió.  
d) Pèrdua de la condició de persona col·legiada.  
e) Condemna per sentència judicial ferma per la comissió de delictes dolosos o culpables, si en este últim cas la sentència imposa la pena de privació de llibertat o la d'inhabilitació per a l'exercici de càrrecs públics.  
f) Incompatibilitat declarada per l'Assemblea General, per haver-se acceptat després de l'elecció càrrecs o llocs directius en les administracions públiques, corporacions de dret públic, partits polítics, o entitats o empreses, públiques o privades, que tinguen interessos contraposats als del Col·legi.  
Els acords de l'Assemblea General en què es declare la incompatibilitat comportaran, així mateix, la impossibilitat per a formar part de candidatures a la Junta de Govern, llevat que l'Assemblea General revoque l'acord adoptat al seu dia.  
g) Incompliment dels seus deures com a membres de la Junta de Govern, i en especial la reiterada falta d'assistència no justificada a les sessions de la Junta de Govern, declarat per la pròpia Junta, de conformitat amb el que establix l'article 45 dels estatuts.  
  
CAPÍTOL IV  
Del degà/ana i els membres de la Junta de Govern  
  
Article 49  
El degà/ana del Col·legi Oficial de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana haurà d'estar col·legiat. El degà/ana del Col·legi ho serà també de la Junta de Govern i de l'Assemblea General. El degà/ana o, si no n'hi ha, els vicedegans/anes pel seu orde, presidirà totes les reunions de l'Assemblea General i de la Junta de Govern a què assistisca, i en dirigirà les deliberacions.  
  
Article 50  
Li corresponen les funcions següents:  
a) Exercir la representació màxima i l'exercici de la capacitat d'obrar del Col·legi al territori de la Comunitat Valenciana; li correspon l'exercici de tots els drets, funcions i atribucions que li reconeixen estos estatuts.  
b) La representació en tots els actes, contractes, convenis o concerts que subscriga el Col·legi, així com la representació en totes les relacions que el Col·legi mantinga amb els poders públics, entitats i corporacions, públiques o privades, i amb personalitats de qualsevol orde. La representació del Col·legi en la firma de concerts, convenis o contractes que creen o puguen crear obligacions directes al col·legiat, exigirà l'autorització de l'Assemblea General.  
c) Convocar, presidir i alçar les reunions de l'Assemblea General, de la Junta de Govern i de les comissions que presidisca, fixant l'orde del dia d'acord amb el que establixen estos estatuts; mantindre l'orde i l'ús de la paraula i decidir amb el seu vot de qualitat els empats en les votacions no secretes, quan la Junta s'haja constituït amb un nombre parell dels seus membres.  
d) Proposar la creació de les comissions o grups de treball que estime necessaris per al millor exercici de les funcions del Col·legi, la constitució dels quals serà aprovada per la Junta de Govern. Estes comissions o grups de treball seran presidits pel degà/ana o membre de la Junta de Govern en qui delegue.  
e) Revisar i autoritzar amb la seua firma els atorgaments d'escriptures públiques, convenis, contractes, comunicacions oficials, actes i certificats que siguen procedents. La firma de contractes podrà ser delegada en els vicedegans/anes o en el secretari/ària del Col·legi.  
f) Presidir les societats que puguen constituir-se per a la prestació de servicis i activitats en benefici dels col·legiats o del mateix Col·legi.  
  
g) Autoritzar, conjuntament amb el tresorer, els pagaments i els lliuraments de fons per al compliment de les obligacions del Col·legi, i podran delegar esta funció en altres membres de la Junta de Govern, amb l'acord previ d'esta.  
h) Examinar, intervindre i revisar la documentació de tots els departaments i servicis del Col·legi.  
i) Intervindre molt especialment per a mantindre l'harmonia entre tots els col·legiats i procurar que qualsevol diferència de caràcter professional que se suscite entre ells es resolga en el si del Col·legi.  
j) Atorgar mandats, incloent-hi els especials, a favor de procuradors dels tribunals i advocats, o d'altres persones, per a l'exercici dels drets de tot tipus que corresponguen a la corporació.  
  
Article 51  
1. El Col·legi disposarà de tres vicedegans/anes, cada un en representació d'una junta provincial, de la qual exerciran la presidència, i substituiran el degà/ana en els casos de vacant, absència o malaltia, o qualsevol altra causa que impedisca l'exercici de les seues funcions, en orde rotatori determinat per la mateixa Junta de Govern. Els vicedegans podran substituir-se entre si en cas necessari i a petició de l'interessat.  
2. Les facultats i obligacions dels vicedegans/anes, quan substituïsquen el degà/ana, seran les mateixes que les d'este. En tot cas, en els actes que adopten constarà expressament que actuen per substitució estatutària.  
3. Així mateix, els vicedegans/anes realitzaran funcions de suport al degà/ana, i es faran càrrec de totes les delegacions que este els faça, tant de representació com executives, en benefici del millor funcionament col·legial.  
  
Article 52  
1. El secretari del Col·legi ho serà, així mateix, de l'Assemblea General i de la Junta de Govern.  
2. Les seues funcions són les següents:  
a) Donar fe dels acords de l'Assemblea General i de la Junta de Govern, per mitjà de l'alçament de les oportunes actes i la seua transcripció als llibres corresponents.  
b) Redactar, firmar i expedir certificats amb el vistiplau del degà/ana.  
c) Redactar la memòria anual per a l'Assemblea General de col·legiats/ades.  
d) Despatxar la correspondència, dirigir i custodiar els arxius, portar el Registre de Persones Col·legiades, de títols oficials habilitants per a l'exercici de la professió de criminòleg, i d'entrada i eixida de documents, així com el Registre de Societats Professionals.  
e) Convocar les reunions de l'Assemblea General i de la Junta de Govern sempre que així li ho ordene el degà/ana o qui estatutàriament el substituïsca i tindre cura que les convocatòries reunisquen els requisits assenyalats en estos estatuts.  
f) Mantindre actualitzada la relació de totes les disposicions legals, reglamentàries i administratives que afecten la professió.  
g) Proposar els assessoraments oportuns per a orientar l'Assemblea General, la Junta de Govern i les comissions que puguen crear-se, sobre el contingut de les normes vigents relacionades amb els assumptes objecte de debat i decisió.  
h) Vigilar el compliment dels requisits i obligacions assenyalats en estos estatuts per al funcionament del Col·legi i de la Junta de Govern i per al desenrotllament de les assemblees generals.  
  
Article 53  
1. El tresorer del Col·legi exercirà les funcions següents:  
a) Dirigir i autoritzar la comptabilitat del Col·legi.  
b) Rebre els ingressos del Col·legi.  
c) Formalitzar els comptes, balanços i pressupostos que hagen de ser presentats a la Junta de Govern i a l'Assemblea General.  
d) Formular els projectes de pressupost i de liquidació de l'exercici anual del Col·legi, perquè se sotmeta a l'aprovació de l'Assemblea General.  
e) Intervindre en el seu sentit més ampli els comptes que, dins del Col·legi, corresponguen a les seccions i comissions.  
2. Junt amb el degà/ana, portarà la firma de la Tresoreria davant de qualsevol classe d'organismes, incloent-hi el Banc d'Espanya, sense cap limitació. Autoritzarà conjuntament amb el degà/ana els lliuraments per a la inversió o maneig de fons i xecs per al moviment dels comptes del Col·legi, i podrà ser substituït en estes funcions d'acord amb el que preveuen estos estatuts, així com delegar-les, si és el cas, en altres membres de la Junta de Govern, amb l'acord previ d'esta.  
  
  
Article 54  
1. Els vocals de la Junta de Govern, denominats diputats/as provincials, participaran amb veu i vot en les reunions de la Junta de Govern.  
  
2. Les seues funcions seran les següents:  
a) Formular propostes a la Junta de Govern, notificant-les prèviament al secretari/ària perquè siguen incloses en l'orde del dia.  
b) Participar en les comissions de treball que es constituïsquen, quan siguen designats per a això.  
c) Informar per escrit dels assumptes que els haja encomanat la Junta de Govern.  
d) Exercir la representació del Col·legi de Criminòlegs de la Comunitat Valenciana en actes privats o institucionals, quan este exercici haja sigut expressament delegat pel degà/ana i els vicedegans/as.  
  
  
CAPÍTOL V  
Altres òrgans de govern  
  
Article 55  
Són òrgans auxiliars de la Junta de Govern, previstos en l'article 29.2 d'estos Estatuts, les juntes provincials, la Comissió Deontològica i de Garanties i les seccions o comissions de treball que es creen.  
  
  
Article 56  
1. Dins de cada província es podrà constituir una junta provincial, l'estructura de la qual serà aprovada per l'Assemblea General; en correspondrà la composició als integrants de la mateixa Junta Provincial.  
2. La presidència de la Junta Provincial serà exercida pel vicedegà/ana d'eixa província, amb les responsabilitats inherents a càrrec seu i de conformitat amb el que preveuen estos estatuts.  
3. La Junta Provincial, a través del seu president/a, podrà proposar a la Junta de Govern qualsevol actuació que resulte d'interés per a les persones col·legiades a la seua província, així com la subscripció d'acords i pactes institucionals amb administracions de la demarcació territorial esmentada.  
  
Article 57  
La Comissió Deontològica té com a funció primordial col·laborar en l'assessorament, consell, orientació i ajuda a la Junta de Govern per al millor compliment dels deures que imposa el recte exercici de la professió.  
  
Article 58  
La Comissió Deontològica, per iniciativa pròpia o a instàncies dels òrgans rectors del Col·legi, podrà:  
a) Proposar la modificació de les normes deontològiques del Col·legi i de tota norma ètica professional que afecte els col·legiats, l'aprovació de les quals correspondrà en tot cas a l'Assemblea General.  
b) Estudiar i analitzar la legislació vigent en cada moment, i donar la major difusió a les indicacions o observacions que considere necessàries o oportunes per a aconseguir el millor compliment de la tasca professional.  
  
Article 59  
1. La Comissió Deontològica estarà integrada per tres col·legiats amb almenys dos anys d'antiguitat en el Col·legi, i per altres dos persones de reconegut prestigi professional o acadèmic, triats per l'Assemblea General a proposta de la Junta de Govern.  
2. La pertinença a la Comissió Deontològica serà incompatible amb l'exercici de qualsevol altre càrrec de la Junta de Govern.  
3. Els membres de la Comissió Deontològica ho seran per un període de quatre anys ininterromputs, al terme del qual podran ser renovats per un altre període igual.  
4. En el cas de dissolució de la Comissió Deontològica per qualsevol causa, la Junta de Govern procedirà a una nova designació que haurà de ser ratificada en la primera Assemblea General que es convoque.  
  
5. En cas de cessament o renúncia d'algun dels membres de la Comissió Deontològica, esta decidirà sobre la conveniència de substituir-los, provisionalment o definitivament, i proposarà a la Junta de Govern que siga coberta esta vacant o que siga amortitzada fins a la finalització del temps previst per a la seua actuació.  
6. Si per alguna causa justa és necessari, la Junta de Govern podrà destituir qualsevol membre de la Comissió Deontològica, amb la prèvia comunicació, i explicant a esta les causes que la mouen a prendre tal decisió.  
7. La Junta de Govern donarà compte a l'Assemblea General, en la primera reunió que esta celebre, de totes les decisions que adopte d'acord amb el que disposa este article.  
  
  
TÍTOL V  
RÈGIM DISCIPLINARI  
  
Article 60  
Correspon a la Junta de Govern l'exercici de la potestat disciplinària sobre les persones col·legiades.  
  
Article 61  
1. Seran sancionables totes les accions i omissions en què incórreguen els/les components del Col·legi en l'exercici professional que es troben tipificades com a falta en estos estatuts.  
2. Les infraccions es classifiquen en lleus, greus i molt greus.  
A) Són infraccions lleus:  
a) La negligència en el compliment dels deures professionals i de les obligacions col·legials.  
b) La falta de respecte cap a altres persones col·legiades.  
B) Són infraccions greus:  
a) L'incompliment reiterat de l'obligació de pagament de les quotes col·legials, sempre que siga requerit per a això.  
b) L'incompliment reiterat de l'obligació de pagament de la tarifa que corresponga ingressar en el Col·legi.  
c) L'incompliment reiterat de la disciplina col·legial.  
d) L'incompliment dels acords adoptats pels òrgans de govern del Col·legi o pel Consell General de Col·legis.  
e) La reincidència de faltes lleus. A este efecte s'entendrà per reincidència la comissió de més de dos faltes en un període de tres mesos consecutius.  
C) Són infraccions molt greus:  
a) La comissió de delictes en qualsevol grau de participació com a conseqüència de l'exercici de la professió.  
b) Atemptar contra la dignitat o l'honor d'altres professionals o col·legiats.  
c) Atemptar contra els interessos dels consumidors i usuaris en relació amb els servicis professionals prestats pels col·legiats.  
d) L'incompliment de les obligacions deontològiques i deures professionals establits per norma legal o estatutària.  
e) L'encobriment de l'intrusisme professional.  
f) La reincidència de faltes greus. A este efecte s'entendrà per reincidència la comissió de més de dos faltes greus en el període d'un any.  
  
  
Article 62  
1. La comissió dels actes tipificats en l'article anterior podrà determinar la imposició de les sancions següents:  
A) Per a les infraccions lleus:  
a) Advertència per escrit.  
b) Amonestació privada.  
B) Per a les infraccions greus:  
a) Amonestació pública.  
b) Suspensió de l'exercici professional per període màxim de sis mesos.  
c) Privació temporal del dret a exercir càrrecs corporatius per període màxim d'un any.  
C) Per a les infraccions molt greus:  
a) Suspensió de la condició de col·legiat per període màxim de dos anys.  
b) Expulsió del Col·legi.  
2. En tot cas, caldrà ajustar-se al principi de proporcionalitat entre la infracció comesa i la sanció que s'impose.  
  
Article 63  
1. Les infraccions lleus prescriuran al cap de sis mesos, les greus als nou mesos i les molt greus als dotze mesos, comptats des del dia en què es van produir els fets que les van motivar.  
Interromprà la prescripció la iniciació, amb coneixement del interessat/ada, del procediment sancionador, i es reprendrà el còmput del termini de prescripció si l'expedient sancionador està paralitzat durant un mes per causa no imputable al/la presumpte responsable.  
  
2. Les sancions imposades per infraccions lleus prescriuran al cap de dotze mesos, les imposades per infraccions greus als quinze mesos i les imposades per faltes molt greus als díhuit mesos, que es comptaran des de l'endemà del dia en què adquirisca fermesa la resolució per la qual s'imposa la sanció.  
Interromprà la prescripció la iniciació, amb coneixement del/la interessat/a, del procediment d'execució, tornant a transcórrer el termini si aquell està paralitzat durant més d'un mes per causa no imputable al/la infractor/a.  
  
Article 64  
1. Amb anterioritat a la iniciació del procediment sancionador, es podran realitzar actuacions prèvies a fi de determinar amb caràcter preliminar si concorren circumstàncies que justifiquen esta iniciació. En especial, estes actuacions s'orientaran a determinar, amb la major precisió possible, els fets susceptibles de motivar la incoació del procediment, la identificació de la persona o persones que puguen resultar responsables i les circumstàncies rellevants que concórreguen en els uns i els altres.  
2. Per a la imposició de sancions greus i molt greus serà preceptiva l'obertura d'un expedient sancionador, i a este efecte la Presidència del Col·legi designarà, amb l'acord previ de la Junta de Govern, un instructor, i podrà recaure este nomenament en qualsevol persona col·legiada.  
  
3. L'obertura de l'expedient, que contindrà una relació succinta dels fets constitutius de la infracció i de les sancions que puguen ser objecte d'aplicació, haurà de comunicar-se personalment a la persona interessada pels mitjans que n'acrediten degudament la notificació, la qual serà cursada pel secretari de la Junta de Govern del Col·legi Oficial, a fi que evacue el corresponent plec de descàrrec en el termini de cinc dies hàbils des de la notificació, i efectue les al·legacions que estime pertinents aportant i proposant totes les proves que estime necessàries. En tot cas, la no-formulació d'este plec no impedirà la tramitació ulterior de l'expedient.  
El termini per a la pràctica de la prova que siga proposada en el plec de descàrrec estarà determinat en funció dels mitjans que resulten pertinents en cada cas.  
4. Una vegada practicades, si és el cas, les proves proposades per la persona interessada i les que d'ofici haja sol·licitat l'instructor, este elevarà una proposta de resolució a la Junta de Govern, a fi que dicte la resolució oportuna en el termini màxim de 20 dies.  
5. La imposició de les sancions d'advertència i amonestació privada requeriran l'obertura d'un expedient sancionador que quedarà circumscrit a les actuacions de notificació de la falta i la seua possible sanció a la persona interessada, la seua audiència per mitjà de plec de descàrrec d'acord amb les regles contingudes en l'apartat 3 d'este article i la resolució ulterior sense cap altre tràmit, per part de la Junta de Govern.  
  
Article 65  
1. La resolució de la Junta de Govern, que serà motivada i no podrà referir-se a fets diferents dels que van servir de base al plec de càrrecs i a la proposta de resolució, haurà de comunicar-se per escrit i personalment a la persona interessada pels mitjans que n'acrediten degudament la notificació, i serà cursada pel secretari de la Junta de Govern.  
  
En l'adopció d'esta resolució no podran intervindre l'instructor ni cap altra persona que haja actuat en l'expedient.  
2. Contra la resolució que pose fi a l'expedient, la persona interessada podrà interposar un recurs d'alçada davant del Consell General, en un termini de 20 dies naturals des que es comunique.  
3. Després d'esgotats els recursos corporatius, la persona interessada podrà recórrer davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
  
Article 66  
No requerirà la instrucció d'expedient la baixa del col·legiat/ada pels motius 2.a i 2.b de l'article 17.  
  
  
TÍTOL VI  
RÈGIM ECONÒMIC I FINANCER  
  
Article 67  
El Col·legi haurà de disposar dels recursos necessaris per al compliment dels seus fins, i els col·legiats/ades estaran obligats a contribuir al seu sosteniment en la forma reglamentària.  
  
Article 68  
Són recursos econòmics del Col·legi:  
a) Les quotes d'inscripció dels col·legiats/ades  
b) Les quotes ordinàries dels col·legiats/ades.  
c) Les quotes extraordinàries que aprove l'Assemblea General.  
d) El percentatge que sobre honoraris correspon meritar als col·legiats/ades pels treballs professionals que li encarregue el Col·legi.  
e) Els rendiments dels seus propis béns i drets, així com els que produïsquen les activitats de qualsevol classe que este desenrotlle.  
f) Els ingressos que el col·legi puga obtindre per venda de publicacions, impresos, subscripcions i expedició de certificats, així com per realització de dictàmens, funcions d'assessorament i semblants que li siguen sol·licitats.  
  
Article 69  
Constituïxen recursos extraordinaris del Col·legi:  
a) Les subvencions, donatius o qualsevol classe d'ajudes que els siguen concedides per les administracions públiques, entitats públiques i privades, i pels particulars.  
b) Els béns i drets de qualsevol classe que per herència, donació o qualsevol altre títol passen a formar part dels seus patrimonis.  
c) Les quantitats que per qualsevol concepte no especificat els corresponga percebre.  
  
Article 70  
L'Assemblea General del Col·legi, sobre una proposta de la Junta de Govern, fixarà periòdicament la quantia de la quota de col·legiació de les ordinàries i de les extraordinàries que eventualment poden aconsellar les necessitats del Col·legi.  
  
Article 71  
Així mateix, la Junta de Govern fixarà periòdicament la quantia del percentatge que sobre honoraris percebuts d'acord amb l'article 68.d hagen d'abonar els col·legiats/ades.  
  
Article 72  
Amb independència de la competència del tresorer/a, estaran a disposició dels col·legiats/ades que ho sol·liciten, així com dels/de les membres de la Junta de Govern, els estats de comptes, comprovació de saldos i llibre d'inventaris de recursos extraordinaris.  
  
Article 73   
En cas de dissolució del Col·legi, la Junta de Govern, actuarà com a comissió liquidadora i executarà l'acord de l'Assemblea General sobre la destinació dels béns sobrants.  
  
  
TÍTOL VII  
RÈGIM JURÍDIC DELS ACTES COL·LEGIALS  
  
Article 74  
1. Els actes i acords de l'Assemblea General i de la Junta de Govern són immediatament executius, llevat que s'hi s'establisca el contrari, i hauran de ser publicats en la forma que determine el Reglament de Règim Interior, amb la finalitat que siguen coneguts per tots els col·legiats/ades.  
2. No obstant això, l'eficàcia dels actes i acords esmentats quedarà demorada quan així ho exigisca el contingut d'estos o es trobe supeditada a la seua notificació.  
  
Article 75  
L'arxivament i conservació d'actes dels diversos òrgans col·legials, així com la documentació comptable, seran portats pels sistemes tècnics adequats, sempre que garantisquen amb caràcter suficient l'autenticitat.  
  
  
Article 76   
Tots els actes del Col·legi estaran sotmesos en els seus requisits i efectes a la llei de procediment administratiu vigent.  
  
Article 77  
Són nuls de ple dret els següents actes dels òrgans col·legials:  
  
a) Els que lesionen els drets i llibertats susceptibles d'empara constitucional.  
b) Els dictats per òrgans manifestament incompetents per raó de la matèria o del territori.  
c) Els que tinguen un contingut impossible.  
d) Els que siguen constitutius d'una infracció penal o es dicten com a conseqüència d'esta.  
e) Els dictats prescindint totalment i absolutament del procediment legal establit per a això o de les normes que contenen les regles essencials per a la formació de la voluntat dels òrgans col·legials.  
  
f) Els actes expressos o presumptes contraris a l'ordenament jurídic pels quals s'adquirixen facultats o drets quan no es tenen els requisits essencials per a adquirir-los.  
g) Qualsevol altre que s'establisca expressament en una disposició de rang legal.  
  
Article 78  
1. Seran anul·lables els actes col·legials que incórreguen en qualsevol infracció de l'ordenament jurídic, incloent-hi la desviació de poder.  
  
2. No obstant això, el defecte de forma només determinarà l'anul·labilitat quan l'acte no tinga els requisits formals indispensables per a aconseguir el seu fi o comporte la indefensió de les persones interessades.  
3. La realització d'actes fora de temps establit per a estos només n'implicarà l'anul·labilitat quan ho impose la naturalesa del terme o termini.  
  
Article 79   
En el termini de cinc dies des que tinga coneixement d'un acte que considere nul, la Junta de Govern haurà de suspendre l'acte.  
  
Article 80  
Els actes i acords propis de la Junta de Govern són recurribles en reposició davant d'esta i, si és el cas, en alçada davant de l'Assemblea General.  
  
Article 81  
Contra les resolucions expresses o tàcites del Col·legi podran interposar-se els recursos previstos en la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i/o els recursos que corresponguen en la via jurisdiccional contenciosa administrativa.  
  
Article 82  
Estan legitimats/ades per a recórrer contra els actes col·legials:  
a) Quan es tracte d'actes o acords amb efectes jurídics individualitzats, els titulars d'un dret subjectiu o d'un interés legítim.  
  
b) Quan es tracte d'actes o acords que afecten una pluralitat indeterminada de col·legiats/ades o el Col·legi en si mateix, qualsevol col·legiat/ada.  
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES  
  
Primera  
El que preveu l'article 43.1 sobre torns de renovació de càrrecs no serà aplicable per a l'elecció de la primera Junta de Govern.  
El mandat del degà/ana, del secretari/ària i del tresorer/a de la primera Junta de Govern serà de quatre anys i el de la resta dels membres de la Junta de Govern serà de dos anys, i no es tindrà en compte este primer mandat breu als efectes de renovació de càrrecs.  
  
Segona  
Les antiguitats previstes en l'article 42.1 no seran aplicables per a l'acte de constitució del Col·legi i la seua Junta de Govern ni per a la primera renovació de vicedegans/anes i diputats/ades, però sí per a les successives renovacions que es produïsquen.  
  
Tercera  
La Comissió Deontològica es constituirà, d'acord amb el que preveu l'article 59, en la primera Assemblea General que es convoque.  
  
Quarta  
El requisit d'antiguitat de l'article 59.1 no serà exigible per a la primera constitució de la Comissió, sinó a partir de la primera renovació de la Comissió Deontològica.  
  
Quinta  
La Comissió Deontològica aprovarà, en el primer exercici del seu mandat, el seu propi Reglament de funcionament, en el que es regularà la forma d'elecció dels seus membres.  
  
DISPOSICIÓ FINAL  
  
Estos estatuts entraran en vigor l'endemà del dia que es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.