Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9496, del 23-12-2022 (2022/11635)

RESOLUCIÓ de 20 de setembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'ampliació de l'explotació minera de recursos de la secció A, denominada Capa Blava núm. 1159, en la parcel·la 127, polígon 49, del terme municipal de Llíria (Valencia). Expedient: (1858100) 140/2011/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9496

Data del DOGV
:   23-12-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/11999


Data del document
:   20-09-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Llíria
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 de setembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'ampliació de l'explotació minera de recursos de la secció A, denominada Capa Blava núm. 1159, en la parcel·la 127, polígon 49, del terme municipal de Llíria (Valencia). Expedient: (1858100) 140/2011/AIA. [2022/11400]  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1858100) 140/0919-QDL.  
Títol: Sol·licitud d'autorització per a ampliació de l'explotació minera de recursos de la secció A, denominada Capa Blava núm. 1159.  
  
Promotor: Gadea Hermanos, SL, amb canvi de titularitat en favor d'Áridos Casinos, SL.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria i Energia de València.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2010/9/46.  
Localització: parcel·la 127 del polígon 49 del terme municipal de Llíria (València).  
  
Antecedents  
En data 3 de juliol de 1992, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València atorga autorització per a l'explotació minera denominada Capa Blava, núm. 1159, a l'empresa Áridos Casinos, SL, dins de les parcel·les 104, 123, 125 i 126 del polígon 49 del terme municipal de Llíria. Segons l'actual cadastre de rústica, estes parcel·les es corresponen amb part de la parcel·la 102 del polígon 49. L'esmentada explotació compta amb la corresponent declaració d'impacte ambiental favorable, emesa l'any 1992 en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental amb referència 257/91-EIA (DOGV 2142, d'11.11.1993).  
  
En data 3 de novembre de 2010, l'empresa Gadea Hermanos, SL, presenta una sol·licitud d'autorització d'explotació de la secció A, anomenada Capa Blava, sobre les parcel·les cadastrals 66 i 127 del polígon 49 del terme municipal de Llíria, i que es tramita esta sol·licitud amb el número d'expedient de referència MIEXPA/2010/9/46 en el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València. Aqueix servei, com a autoritat substantiva, remet en data 8 de novembre de 2011 la documentació necessària per a l'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental a l'àrea d'avaluació ambiental, on s'inicia l'expedient amb referència 140/3611-LJW.  
El 2 de juny de 2015, el Servei d'Ordenació i Seguretat Minera de la Direcció General d'Energia de València remet el canvi de titularitat de l'explotació en favor d'Áridos Casinos, SL, empresa titular de la pedrera Capa Blava, núm. 1159.  
Durant la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental 140/2017-KAY, el Servei d'Ordenació del Territori emet un informe on es determina que les dues terceres parts de la parcel·la 66 estan afectades per risc d'inundació. En conseqüència, el promotor descarta l'explotació d'aquesta parcel·la, i la sol·licitud d'explotació queda reduïda a una part de la parcel·la cadastral 127 del polígon 49.  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la sol·licitud d'autorització per a l'ampliació de l'explotació de recursos de la secció A, denominada Capa Blava núm. 1159, en la partida Capa Blava del terme municipal de Llíria (València).  
Segons es descriu en l'addenda justificativa de l'estudi d'impacte ambiental (abril 2020), fins hui, l'explotació minera s'ha desenvolupat sobre la superfície d'explotació autoritzada, afectant part de la parcel·la cadastral 102 del polígon 49, sobre la base dels corresponents plans de labors redactats des de la data d'autorització: anys 1992-2019. En data de hui, no queden parcel·les pendents d'explotació, sent la situació actual de l'explotació la següent: existeixen dues basses d'emmagatzematge dels llots procedents del rentatge d'àrids, que ocupen una superfície de 6.125 m² i 9.420 m², respectivament. La més menuda de les dues romandrà en el temps que dure l'activitat industrial de l'establiment de benefici, mentre que la bassa de major superfície està pràcticament plena. En la zona nord hi ha una bassa d'aigua neta, amb una superfície aproximada de 2.800 m², que també quedarà en ús mentre estiga en actiu l'explotació minera. D'altra banda, en una superfície de 28.000 m² s'han emplenat els buits miners íntegrament fins a aconseguir la cota de les finques confrontants i estan pendents de plantació amb ametlers. Finalment, existeix una zona natural sense afectar que ocupa una superfície de 5.955 m² i una superfície de 26.630 m² ocupada per les instal·lacions de benefici i els apilaments de material.  
  
L'ampliació consistirà en l'extracció a cel obert del material existent en la parcel·la 127 del polígon 49 del municipi de Llíria (graves, arenes, llims i argiles) per a l'obtenció d'àrids en l'establiment de benefici corresponent a una planta de rentatge, triturat i classificat d'àrids situada en la parcel·la 102 del mateix polígon.  
L'explotació es durà a terme simultaniejant les labors d'extracció mineral i la restauració de la zona de projecte, la qual cosa permetrà disminuir en temps i en espai la superfície afectada. La restauració consistirà en el rebliment del buit generat per l'extracció mineral amb els propis estèrils de mina, amb llots secs procedents de les seues instal·lacions de rentatge i tractament d'àrids, i també terres i pedres de pedrera i amb residus inerts adequats (d'ara endavant, RIA) subministrats per altres empreses amb les quals s'ha signat el corresponent contracte de subministrament. El reble es realitzarà en tongades mitjançant estesa i compactat amb pala i buldòzer. En la fase final de la restauració s'estendrà terra vegetal i es plantaran espècies de port arbori en els talussos i se sembraran espècies herbàcies en la plataforma central.  
  
Situació geogràfica i accessos: l'ampliació de l'explotació s'emplaça dins del terme municipal de Llíria, a la província de València, al nord-oest d'aquesta localitat, al costat del límit de terme amb el municipi de Casinos, a la comarca de Camp de Túria. L'accés a la zona d'explotació es realitza des de la carretera de la xarxa autonòmica CV-35 (autovia d'Ademús), passat el PK 37, per l'eixida 37 direcció Casinos. En arribar a la rotonda, per la tercera eixida, un camí asfaltat dona accés directe a la parcel·la 127.  
Superfície afectada: l'ampliació de l'explotació es desenvoluparà dins de la parcel·la cadastral 127 del polígon 49, propietat de la mercantil sol·licitant, sobre una superfície total d'explotació de 49.829 m². La superfície total de la parcel·la és de 67.008 m².  
  
Llista de coordenades UTM (fus 30. Dàtum ETRS89) del perímetre d'ampliació:  
  
Vèrtex Coordenada X Coordenada Y  
1 798.485 4.395.206  
2 988.035 4.395.316  
3 468.463 4.395.291  
4 634.836 4.395.284  
5 096.766 4.395.278  
6 057.813 4.395.153  
7 902.211 4.395.092  
8 138.042 4.395.104  
9 841.155 4.395.024  
27 760.535 4.395.043  
24 644.901 4.395.043  
13 904.895 4.395.058  
01 078.155 4.395.087  
51 865.210 4.395.100  
71 594.555 4.395.141  
18 182.526 4.395.189  
98 516.139 4.395.197  
18=1 270.863 4.395.206  
  
Avaluació de reserves: el recurs mineral a explotar està constituït per graves de cants calcaris, intercalats entre arenes, llims i argiles pertanyents al Quaternari, que formen una estructura fàcil d'arrancar per mitjans mecànics (ripatge) i constitueixen el material base per a l'obtenció d'àrids. El volum total de l'explotació s'estima en 421.422 m³, dels quals uns 42.142 m³ corresponen a material estèril, sent per tant el volum explotable d'àrids de 379.280 m³, la qual cosa es tradueix en 758.560 tones (suposant una densitat mitjana del material de 2 t/m³).  
  
Duració estimada de l'explotació: segons s'indica en l'addenda justificativa de l'estudi d'impacte ambiental (abril de 2020), tenint en compte unes reserves netes mesures d'àrids de 758.560 tones i el ritme de producció previst (56.000 t/any), s'estableix un horitzó d'activitat de 14 anys.  
Disseny de l'explotació: no es realitzaran operacions prèvies de desmunt. L'explotació del jaciment es durà a terme mitjançant tècniques mineres de cel obert en bancs descendents. El procés d'arrancada serà mecànic, sense la necessitat de l'ús d'explosius. Com a mitjà d'arrancada s'utilitzaran excavadores hidràuliques de torreta giratòria (retroexcavadora d'erugues). Se seguirà l'esquema tradicional d'escalonament en feixes amb les pistes de transport situades dins del buit excavat, a fi de minimitzar els impactes que es pogueren produir quan es col·loquen vorejant exteriorment l'explotació.  
- Paràmetres geomètrics d'explotació:  
Cota màxima en coronació = 271 metres.  
Cota fonda d'explotació = 258 metres.  
Altura màxima de banc de treball = 7 metres.  
Talús de banc de treball = 72°.  
Talús general de treball = 55°.  
Nombre total de bancs generats en l'explotació = 2 bancs.  
Amplària de plataforma de treball = 5 metres.  
Talús general de restauració = 20°.  
El material beneficiable serà carregat directament en els camions dúmper mitjançant la pala retroexcavadora i conduït fins a les instal·lacions que l'empresa promotora té autoritzades a uns 700 metres del punt d'extracció, on es realitzarà el seu infringit i calibrat. Per al material estèril generat no es projecta la formació de cap runar ja que tot serà utilitzat per a la restauració del buit miner.  
  
Les labors extractives no descendiran per davall de la cota que permeta el desguàs natural. Es dotarà a la base del buit d'un pendent de caiguda d'aigües de l'1-2 per cent a la zona de plaça de pedrera, per a permetre el drenatge natural d'aquestes. Així mateix, per a evitar en la mesura del possible els processos d'erosió causats per l'escolament superficial es projecta un sistema de drenatge de les aigües superficials mitjançant cunetes a peu de talús, que canalitzaran els fluxos per l'interior de l'explotació, abocant finalment a una bassa que es construirà a l'est de la pedrera. El llit de la rambla d'Artaj que passa per l'oest de la zona de labors no es veurà afectat ja que es mantindrà en tot moment un perímetre de protecció de 20 metres d'amplària. Es preservarà el seu llit amb una mota de 2 metres per a protegir l'activitat extractiva de les avingudes de la rambla.  
Maquinària: s'ha previst el parc de maquinària següent:  
- Una pala retroexcavadora hidràulica marca Caterpillar, model 330. Potència: 165 kW.  
- Una pala retroexcavadora hidràulica marca Komatsu, model PC 450 LC. Potència: 246 kW.  
- Una pala carregadora de rodes marca Caterpillar, model 966H. Potència: 213 kW.  
- Un camió de bolquet marca Volvo, model A25D. Potència: 234 kW. Capacitat de càrrega de caixa plena: 15,0 m³.  
- Un camió de bolquet marca Volvo, model A35D. Potència: 264 kW. Capacitat de càrrega de caixa plena: 17,5 m³.  
Infraestructures, mitjans i instal·lacions: l'explotació, a causa de la seua entitat i al personal en pedrera, no disposarà d'edificacions, ja que estes se situen a escassa distància, en la parcel·la 102 confrontant a la del projecte. Allí es disposa d'oficines, menjador i lavabos amb vestuaris per als treballadors i visitants eventuals. Les instal·lacions per a processar el material beneficiable també queden emplaçades en la parcel·la 102.  
En l'ampliació de l'explotació no és necessari el subministrament d'energia elèctrica.  
S'estima un consum anual de 18.439 m³ d'aigua, necessària per al reg de pistes, vials i plataformes, per a evitar la formació i l'alçament de pols i per al reg de les plantes durant la restauració vegetal. S'obtindrà del pou existent en la parcel·la 102, autoritzat i inscrit en l'organisme de conca de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb número d'expedient 1997-CP-0088.  
El manteniment i les reparacions dels equips de treball seran executats pels mateixos fabricadors o per empreses especialitzades en tallers homologats.  
Residus: els residus generats seran de dos tipus, residus sòlids urbans o assimilables, que seran emmagatzemats en contenidors adequats i presentats diàriament a l'Ajuntament de Llíria perquè procedisca al seu tractament, i residus perillosos, procedents de greixos, lubrificants i envasos que els hagen continguts, que seran emmagatzemats en recipients adequats a les característiques dels residus, que seran retirats i gestionats per gestors autoritzats. L'emmagatzematge dels residus en cap cas serà superior als sis mesos.  
  
Pla de restauració  
La restauració geomorfològica consistirà a emplenar el buit generat fins a aconseguir el desguàs natural dels escolaments mitjançant una plataforma amb pendent de l'1-2 per cent i talussos en el trànsit amb els terrenys confrontants de 2 metres d'altura màxima i 20° d'inclinació amb l'horitzontal.  
El reble es realitzarà amb els estèrils de mina obtinguts, amb llots secs procedents de la planta de rentatge i tractament d'àrids i amb RIA subministrats per empreses pròximes a l'àmbit de projecte. Es realitzarà per tongades compactades de 0,5 m de grossària. El volum d'estèrils generat per la mateixa explotació s'estima en uns 42.142 m³. El volum de llots, una vegada secs, generats per la planta de rentatge i tractament d'àrids serà de l'ordre de 130.095 m³. La resta de la restauració es realitzarà amb els residus inerts adequats subministrats per les empreses Femorganic, SA, i Gadea Hermanos. S'hi aporta còpia dels contractes de subministrament formalitzats pel promotor amb estes empreses.  
  
La restauració geomorfològica es realitzarà en 14 fases, de manera progressiva, avançant conforme a l'explotació, és a dir d'est a oest (vegeu annex I). Els treballs de restauració aniran orientats a obtindre una topografia final el més naturalitzada possible, de manera que les arestes dels talussos tant en planta com en alçat se suavitzen. Amb això s'aconseguirà un aspecte fisiogràfic concordant amb els camps de cultiu de l'entorn.  
Una vegada es dispose d'una morfologia estable amb un sistema de drenatge adequat, s'iniciarà la reconstitució dels sòls sobre les superfícies de restauració programades en cada fase. Sobre la plataforma central resultant s'estendrà una capa de sòl de 0,50 m de grossària i en els talussos perimetrals es projecta l'aportació puntual de 0,3 m³ de terra vegetal en cadascun dels clots de plantació d'oliveres.  
La restauració vegetal es durà a terme mitjançant la sembra de la plataforma central amb una mescla d'espècies herbàcies que suposen una primera fixació del sòl i una protecció enfront de l'erosió, a més de conferir una cobertura verda que minimitze l'impacte visual. Les espècies que s'utilitzaran seran: Anthyllis citysoides (20 %), Coronilla juncea (20 %), Brachypodium retusum (30 %) i Stipa tenacissima (30 %). D'altra banda, es plantarà d'oliveres tot el talús perimetral a restaurar (amb una superfície de 12.197 m²), amb una densitat de plantació de 204 peus/ha.  
Es realitzarà un reg d'implantació i posteriorment regs de manteniment mentre duren els treballs d'explotació i restauració. Posteriorment, l'ús agrícola serà retornat i el reg serà a càrrec del propietari dels terrenys.  
La planificació de l'explotació-restauració està descrita en l'addenda justificativa de l'EIA (abril 2020). L'explotació de la parcel·la 127 es durà a terme en catorze fases (E), amb les corresponents fases de restauració (R), que es desenvoluparan en el temps com es descriu en els annexos I i II d'aquesta resolució.  
  
Pla de gestió de residus miners  
D'acord amb la classificació donada per la Decisió del Consell 2000/532/CE, de 3 de maig de 2002, els residus miners que es generaran en l'ampliació de l'explotació seran els següents:  
- 01 01 02 Residus de l'extracció de minerals no metàl·lics.  
- 01 04 08 Residus de grava i roques triturades diferents dels esmentats en el codi 01 04 07.  
- 01 04 09 Residus d'arena i argiles.  
La quantitat total estimada d'aquests residus miners ascendeix a un total de 42.142 m³.  
Estos materials seran reintroduïts en el buit creat per l'explotació, de conformitat amb el pla de restauració proposat.  
  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia el 8 de novembre de 2011, amb la remissió, pel Servei Territorial d'Energia de València, de la còpia dels informes sectorials i del resultat del tràmit d'informació pública referents al Projecte de sol·licitud d'autorització de l'explotació minera de recursos de la secció A, anomenada Capa Blava, en el terme municipal de Llíria (València), promogut per Gadea Hermanos, SL, a fi d'iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Amb data 14 de novembre de 2011, el Servei Territorial d'Energia de València remet de nou el resultat de la informació pública i la documentació tècnica referida a la secció A Capa Blava que es relaciona a continuació: tom I. Projecte d'explotació (juliol 2010), tom II. Pla de restauració (juliol 2010), tom III. Memòria sobre disponibilitat de recursos hídrics (juliol 2010), tom IV. Memòria sobre afecció del projecte al patrimoni cultural valencià (juliol 2010), tom V. Estudi d'impacte ambiental (juliol 2010), tom V-bis. Document de síntesi de l'EIA (juliol 2010), tom VI. Estudi d'integració paisatgística (juliol 2010), tom VII. Document de seguretat i salut (juliol 2010), tom VIII. Memòria de contaminació atmosfèrica (juliol 2010) i tom IX. Estudi acústic predictiu (juliol 2010).  
El 13 de gener de 2014, el Servei Territorial d'Energia de València reitera la sol·licitud d'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
  
El 27 d'abril de 2015 es realitza consulta al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge i al Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, en relació amb els assumptes de les seues respectives competències.  
  
El 7 de maig de 2015, el Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació remet informe.  
El 19 de maig de 2015, el Servei Territorial d'Energia de València reitera la sol·licitud d'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
El 2 de juny de 2015, la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques remet informe del Servei d'Ordenació del Territori. En esta mateixa data, el Servei d'Ordenació i Seguretat Minera de la Direcció General d'Energia de València remet el canvi de titularitat de l'explotació en favor d'Áridos Casinos, SL.  
  
El 3 de novembre de 2015, la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge remet informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
El 10 de febrer de 2016 se sol·licita informe a l'Ajuntament de Llíria.  
El 27 d'abril de 2016 es realitza un requeriment de documentació tant a l'òrgan substantiu com al promotor a través d'aquell.  
El 19 de juliol de 2017, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València informa sobre la situació de l'expedient, i remet documentació tècnica aportada pel promotor en resposta al requeriment realitzat per este servei. S'hi aporta el text actualitzat i refós dels documents següents: projecte d'explotació (agost de 2016), projecte de restauració (agost de 2016) i estudi d'impacte ambiental (agost de 2016).  
  
El 17 de desembre de 2019 es realitza un nou requeriment a l'òrgan substantiu amb remissió de còpia al promotor dels punts no resolts en els textos actualitzats i refosos remesos en data 19 de juliol de 2017. El promotor accedeix a la notificació del requeriment en data 27 de desembre de 2019.  
El 22 de febrer de 2021 es notifica tant a l'òrgan substantiu com al promotor la resolució de terminació de l'expedient i l'arxivament de les actuacions, a causa de la falta de presentació de la documentació requerida per a poder prosseguir la tramitació. El promotor accedeix a la notificació en data 23 de febrer de 2021.  
L'11 de març de 2021, el promotor remet el recurs d'alçada interposat contra la Resolució de terminació de 19 de febrer de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental.  
El 14 de maig de 2021, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València remet la documentació requerida al promotor.  
El 10 de desembre de 2021 es reobri l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental per estimació del recurs d'alçada interposat pel promotor contra la resolució de terminació.  
El 20 de desembre de 2021 es notifica la resolució de recurs d'alçada al promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
Informació pública  
El Servei Territorial d'Energia de València va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 6476, de 9 de març de 2011.  
El cap del Servei Territorial d'Energia de València, en data 2 de novembre de 2011, certifica que durant el termini concedit no s'hi van presentar al·legacions.  
  
Consultes a administracions públiques afectades i informes rebuts  
  
En l'expedient s'han considerat els informes i autoritzacions següents, que formen part de l'expedient remés pel Servei Territorial d'Energia de València:  
- Informe de compatibilitat urbanística (3.02.2011).  
El certificat conclou que l'ús d'extracció d'àrids és considerat compatible en la parcel·la a què es fa referència i que la compatibilitat urbanística queda condicionada a:  
a) L'autorització de la conselleria competent en matèria de carreteres, atés que segons la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, i el Pla general d'ordenació urbana, no poden realitzar-se obres estant únicament permesos els usos que siguen compatibles amb la seguretat viària.  
b) L'autorització de l'òrgan de conca, per estar l'àmbit sol·licitat afectat per la zona de protecció del domini públic hidràulic.  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià (15.06.2011).  
L'informe indica que el projecte no té afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions, encara que s'hagen localitzat alguns marges de pedra en sec i una caseta de ferramentes contemporània; per la qual cosa, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'informa favorablement als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, la memòria de la prospecció arqueològica del projecte d'explotació pedrera de la secció A, Capa Blava, en les parcel·les 66 i 127 del polígon 49 de Llíria.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (8.10.2010).  
L'organisme de conca informa favorablement l'actuació amb les observacions i condicions següents:  
Afecció a domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia. L'actuació suposa l'ocupació de zona de policia de la rambla d'Artaj, respectant la zona de servitud per a ús públic a l'efecte dels fins previstos en l'article 7 del Reglament del domini públic hidràulic. Referent a això, este organisme recorda que l'esmentada zona de servitud s'ha de mantindre expedita per a ús públic, quedant supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca.  
L'actuació no generarà aigües residuals. Queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte prèviament amb l'autorització administrativa.  
Les aigües pluvials seran recollides a través d'una xarxa de drenatge, i el destí final serà el domini públic hidràulic. Referent a això es recorda que prèviament a l'abocament s'haurà de comptar amb l'autorització de l'organisme de conca. Així mateix, s'adoptaran les mesures necessàries per a garantir la correcta recollida de les aigües d'escolament i es disposarà dels dispositius necessaris com a basses de decantació per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades. També es limitaran els pendents dels talussos i l'altura entre bermes, afavorint d'aquesta manera la infiltració de l'aigua i reduint la seua velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl.  
Incidència en el règim de corrents: per les característiques de l'actuació, per la morfologia dels terrenys en els quals es pretén desenvolupar, i atés que segons el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (d'ara endavant, PATRICOVA) la zona on se situa l'explotació no presenta risc d'inundació, es considera que esta no suposa incidència en el règim de corrents.  
  
Disponibilitat de recursos hídrics: es considera una demanda anual prevista de 6.328 m³ destinats a la realització de regs en les zones d'explotació per al control de la pols. El subministrament es realitzarà mitjançant camions cisterna. L'organisme de conca determina que l'increment de demanda previst pot ser atés des de l'origen proposat, però adverteix que el subministrament s'haurà de realitzar des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües ja que, en cas contrari, es produiria una infracció administrativa amb la consegüent obertura d'expedient sancionador al subministrador.  
- Autorització d'extracció d'àrids en zona de policia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (25.07.2011).  
S'autoritza a Gadea Hermanos, SL, pel termini de dos anys i amb una sèrie de condicionants, l'extracció d'àrids en finca situada en les parcel·les 127 i 66 del polígon 49 en terme municipal de Llíria (València), situada en zona de policia de la rambla d'Artaj.  
Així mateix, en atenció a les possibles afeccions detectades, des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental s'ha sol·licitat informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge i del Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, en relació amb els assumptes de les seues respectives competències.  
- Informe del Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació (6.05.2015).  
El Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació informa favorablement l'actuació amb les consideracions següents:  
En matèria de contaminació acústica: es determina que l'estudi acústic presentat s'ajusta a les directrius establides en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, sent responsabilitat del tècnic que el signa la veracitat del seu contingut i de l'òrgan promotor la seua execució.  
En matèria de contaminació atmosfèrica: l'activitat que es pretén desenvolupar en este projecte es cataloga segons el Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació, com a pertanyent al grup B o C, depenent del volum anual que es vaja a extraure. En aplicació de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, les instal·lacions que desenvolupen alguna activitat del grup B estaran sotmeses a l'autorització administrativa, mentre que les activitats del grup C hauran de ser notificades a l'òrgan competent. S'indica que els titulars de les instal·lacions minimitzaran les emissions a l'atmosfera aplicant, en la mesura que siga possible, les millors tècniques disponibles i els procediments més adequats que minimitzen el seu impacte en la qualitat de l'aire en la seua zona d'influència.  
- Informe del Servei d'Ordenació del Territori (28.05.2015).  
El Servei d'Ordenació del Territori per a la valoració del risc d'inundació utilitza les cartografies d'inundabilitat següents: cartografia del PATRICOVA; cartografia de la revisió del PATRICOVA; cartografia del Sistema nacional de cartografia de zones inundables (d'ara endavant, SNCZI).  
  
Sobre la base de la cartografia del SNCZI, que en este cas representa la informació de major detall i rigorositat, es determina un nivell 3 de risc per a la parcel·la 127 (en la part afectada d'aquesta) i nivell 1 i 2 de risc per a la parcel·la 66 (en les 2/3 parts afectades).  
Vistes les afeccions d'inundabilitat, es determinen les consideracions següents:  
- Les zones de les parcel·les afectades per flux preferent no han de ser objecte de l'explotació minera. Concretament les 2/3 parts situades al nord-est de la parcel·la 66 i la vora sud-oest de la parcel·la 127.  
- La resta de la parcel·la 66 que queda fora de l'afecció d'inundabilitat és apta per a l'explotació minera, encara que s'haurà de realitzar de manera independent a la part afectada.  
- La parcel·la 127, haurà de tindre en compte, per a realitzar l'activitat, les condicions següents:  
a) La preservació d'una vora topogràfica, a l'oest de la parcel·la, en contacte amb el barranc de Tarragon com una mota, almenys, d'1,5 metres d'altura, que protegisca l'activitat a desenvolupar en la resta de la parcel·la de les avingudes del barranc.  
b) Atés l'article 36 del PATRICOVA, s'implantarà un pla d'emergència que garantisca la seguretat de tots els empleats en el desenvolupament de l'activitat que es pretén implantar. A més de l'obligatorietat d'una assegurança que cobrisca els efectes del risc d'inundació determinats en la parcel·la.  
c) Vistos els trajectes d'accessos i mobilitat dels vehicles que desenvoluparan els transports de l'explotació minera proposada, es determina l'afecció del que es realitza pel llit del barranc del Tarragon des de la seua confluència amb la rambla Castellarda i l'altra via prevista pel camí de servei de la CV-35. S'haurà de tindre especial atenció en el pla d'emergència que s'exigeix.  
En conclusió, el Servei d'Ordenació del Territori determina que no es podrà desenvolupar l'activitat de l'explotació de recursos en la zona inundable de la parcel·la 66, mentre l'activitat es considera compatible en la parcel·la 127 retirant-se del límit amb el barranc i de la zona sud-oest de la parcel·la afectada, i també amb el compliment de les condicions anteriorment exposades.  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (13.10.2015).  
  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet informe favorable condicionat al compliment de les mesures d'integració paisatgística fixades en l'estudi d'integració paisatgística que acompanya al projecte, i també les requerides en els punts 3 i 4 d'aquest informe, per al qual hauran d'incloure's de manera específica en el projecte d'explotació, i el pla de restauració (plans i pressupostos). Es descriuen a continuació les mesures requerides en l'informe:  
«[...] 3. Sense perjudici que es valore el manteniment de la vegetació existent en les zones de protecció cap a parcel·les confrontants i cap a la rambla d'Artaj, i atés que es desconeixen les característiques i el potencial d'integració d'aquesta vegetació, es considera necessari realitzar plantacions específiques d'arbratge similar al de l'entorn (cultiu de secà) en aqueixes zones de protecció, ampliant al seu torn la franja que dona a l'autovia CV-35 (parcel·la 127), donada la seua proximitat.  
  
4. Així mateix, ha d'assenyalar-se el caràcter vinculant de les mesures d'integració paisatgística establides, conforme als articles 48.2 i 58.3 del RPJECV, per la qual cosa s'haurà d'afegir en el pla de restauració, al perfil de vegetació tipus després de la restauració, la incorporació d'espècies de port arbori i caràcter agrícola, donat l'entorn en el qual se situen les parcel·les i la proposta realitzada en l'estudi d'integració paisatgística.»  
  
Afeccions legals  
La totalitat dels terrenys a explotar pertanyen al terme municipal de Llíria i es troben qualificats, segons el Pla general d'ordenació urbana, com a sòl no urbanitzable comú. S'hi aporta certificat de compatibilitat urbanística, de data 3 de febrer de 2011, que es condiciona a:  
a) L'autorització de la conselleria competent en matèria de carreteres, atés que segons la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, i el Pla general d'ordenació urbana, no poden realitzar-se obres estant únicament permesos els usos que siguen compatibles amb la seguretat viària.  
b) L'autorització de l'òrgan de conca, per estar l'àmbit sol·licitat afectat per la zona de protecció del domini públic hidràulic.  
Segons mostra el visor cartogràfic de la Generalitat, existeix un habitatge aïllat sobre sòl no urbanitzable, a una distància, mesura en línia recta, de 100 metres respecte al punt més pròxim de l'ampliació de l'explotació minera. En l'addenda justificativa de l??EIA es recull l'estimació dels impactes que pot produir l'activitat sobre este habitatge, i també les mesures correctores que s'adoptaran a fi de minimitzar estos impactes.  
Quant al domini públic hidràulic, l'ampliació prevista s'endinsa uns 80 metres en la zona de policia de la rambla d'Artaj, encara que de manera localitzada en una superfície aproximada de 13.769 m², sense afectar els 5 metres que constitueixen la zona de servitud d'aquest llit.  
La zona on s'emplaça la pedrera Capa Blava, núm. 1159, i l'ampliació sol·licitada no afecta a cap espai natural protegit i no existeixen espais inclosos en la Xarxa Natura 2000. Segons el Banc de dades de biodiversitat, en l'entorn pròxim de l'activitat no consta la presència d'espècies prioritàries.  
Dins del perímetre de l'ampliació (parcel·la 127) no hi ha línies elèctriques, ni cap altra infraestructura que puga veure's afectada, ja que la xarxa de camins agrícoles que donen accés a les finques de l'entorn no es veurà afectada per l'ampliació projectada. Tampoc existeixen vies pecuàries que puguen veure's afectades.  
Una xicoteta franja en l'extrem sud de la parcel·la 127 és sòl forestal, segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR), però no es veurà afectada per l'explotació. El llit del barranc d'Artaj també es troba catalogat com a sòl forestal però no es tracta de forest d'utilitat pública. Esta zona no s'afectarà, ja que es deixarà una zona de protecció de 20 metres.  
Segons l'informe del Servei d'Ordenació del Territori, sobre la base de la cartografia del SNCZI, que en este cas representa la informació de major detall i rigorositat, es determina un nivell 3 de risc d'inundabilitat per a la part afectada de la parcel·la 127 (vora sud-oest d'aquesta). L'activitat es considera compatible en la parcel·la 127, retirant-se del límit amb el barranc i de la zona sud-oest de la parcel·la afectada, i complint les condicions següents:  
a) La preservació d'una vora topogràfica, a l'oest de la parcel·la, en contacte amb el barranc de Tarragon com una mota, d'almenys 1,5 metres d'altura, que protegisca l'activitat a desenvolupar en la resta de la parcel·la de les avingudes del barranc.  
b) Atés l'article 36 del PATRICOVA s'implantarà un pla d'emergència que garantisca la seguretat de tots els empleats en el desenvolupament de l'activitat que es pretén implantar. A més de l'obligatorietat d'una assegurança que cobrisca els efectes del risc d'inundació determinats en la parcel·la.  
c) Vistos els trajectes d'accessos i mobilitat dels vehicles que desenvoluparan els transports de l'explotació minera proposada es determina l'afecció del que es realitza pel llit del barranc del Tarragó des de la seua confluència amb la rambla Castellarda i l'altra via prevista pel camí de servei de la CV-35. S'haurà de tindre especial atenció en el pla d'emergència que s'exigeix.  
Respecte a les afeccions a infraestructures, a uns 30 metres del límit est de la parcel·la 127, i amb direcció paral·lela a la CV-35, discorre una línia de mitjana tensió, la qual no es veurà afectada per l'activitat proposada. D'altra banda, la via de comunicació més important que travessa la zona és la carretera CV-35 de Llíria a Casinos, que discorre a uns 150 metres al nord-est de la parcel·la 127. No existeixen infraestructures ni dotacions que puguen veure's afectades per les obres projectades; únicament els camins de servei que constituiran l'accés a la pedrera que experimentaran un increment en el trànsit rodat durant la vida de l'activitat. En l'ampliació de l'explotació minera projectada no es veurà afectat cap canal de reg.  
  
Consideracions ambientals  
En l'EIA es justifica l'elecció de la ubicació de l'explotació sobre la base de l'existència del recurs mineral, sense que es plantegen altres alternatives. No obstant això, s'indica que la parcel·la triada ja es troba alterada i desproveïda de vegetació i situada en una zona d'extracció minera, per la qual cosa els impactes seran menys importants. D'altra banda, la localització triada, allunyada d'àrees habitades, i també l'explotació per davall de la cota dels terrenys adjacents, minimitzarà l'afecció visual de l'activitat. Finalment, s'indica que el desenvolupament de l'activitat en la ubicació proposada no suposarà la destrucció de valors irrecuperables, al no afectar hàbitats, espècies i, en general, a espais naturals protegits i llocs inclosos o proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000, cursos d'aigua, vies pecuàries o jaciments arqueològics, sinó que estos valors seran reposats mitjançant les labors de restauració de la zona, preservant la zona de domini públic hidràulic corresponent al llit de la rambla d'Artaj situada a l'oest de l'àrea extractiva.  
Amb la manera d'explotació triada s'aconsegueix una morfologia basada en un buit a cota inferior a les parcel·les confrontants, la qual cosa permet l'ocultació de vistes i minimització de l'impacte paisatgístic, la retenció en l'àmbit de l'explotació de la pols produïda, l'efecte pantalla quant a la producció de sorolls i la retenció de les aigües d'escolament produïdes, per al control de la seua eixida cap a llits naturals en condicions acceptables (sense càrrega de sòlids i amb energies no erosives).  
El pla de restauració progressiu proposat, dividit en fases intermèdies, permet que l'explotació es condicione a la restauració de la fase prèvia d'afecció, amb el que es minimitza la superfície alterada a cada moment, la qual cosa suposa un impacte menor que si la restauració es realitzara una vegada finalitzada tota l'explotació.  
En l'EIA s'identifiquen com a principals impactes que pot produir l'activitat, els següents:  
- Impactes sobre l'atmosfera. Es produirà un augment de pols generada per la circulació de maquinària i per l'erosió de superfícies sense vegetació, la generació d'emissions gasoses pels motors de combustió i la generació de sorolls i vibracions pel funcionament de la maquinària i camions de transport.  
- Impactes sobre les aigües superficials i subterrànies. Es produirà una alteració del drenatge superficial a causa dels desmunts que es duran a terme durant l'explotació, existeix la possibilitat de contaminació de les aigües subterrànies per lixiviació de lubrificants o combustibles utilitzats per al normal funcionament de la maquinària i es pot produir un augment de la càrrega sòlida de les aigües superficials per la incorporació de les partícules sòlides derivades de les labors de preparació del terreny i construcció de vials, extracció, càrrega, transport i descàrrega del material, i trànsit de maquinària pesant.  
- Impacte sobre el sòl. En l'àrea d'explotació sol·licitada no existeix sòl edàfic, ja que va ser eliminat en èpoques anteriors. Es pot produir la contaminació per abocaments ocasionals d'olis i combustibles per part de la maquinària.  
- Potenciació de riscos geològics. Els processos i riscos geològics derivats de les labors d'explotació són l'augment de riscos de lliscaments en el buit creat per acció gravitatòria, l'augment de l'erosió i l'augment del risc de sedimentació aigües avall.  
- Impacte sobre la flora i la vegetació. La parcel·la manca de vegetació, per la qual cosa la regularització topogràfica, l'aportació d'una capa edàfica i la revegetació que es durà a terme durant les labors de restauració suposarà un impacte positiu respecte a la situació actual. A l'entorn de l'activitat, els principals impactes sobre la vegetació seran conseqüència de la pols produïda per les labors d'arrancada, càrrega i transport.  
- Impacte sobre la fauna. La fauna es veurà afectada per l'eliminació o alteració d'hàbitats vegetals terrestres, i també pels desplaçaments o concentracions d'espècies o individus, motivats per les operacions d'explotació.  
- Impacte sobre el paisatge. La zona d'estudi, confrontant amb la rambla d'Artaj, es troba bastant alterada i trobem un nombre important d'explotacions mineres. Les actuacions que repercuteixen directament sobre el paisatge són l'eliminació de vegetació, l'eliminació del sòl, creació de buits i pistes i la modificació de la topografia en general.  
  
- Afecció al patrimoni natural. La zona d'explotació es troba fora de la zona de servitud de la rambla d'Artaj, però si que afecta la zona de policia, per la qual cosa s'estan tramitant els preceptius permisos de l'organisme de conca.  
- Afecció al patrimoni cultural. Fets els treballs de prospecció arqueològica sobre la parcel·la objecte de projecte, es va concloure que no existeix risc d'afecció sobre el patrimoni arqueològic, arquitectònic i etnològic derivat de l'ampliació de l'explotació minera Capa Blava, núm. 1159, quedant confirmat en l'informe favorable vinculant emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià en data 15 de juny de 2011.  
En l'EIA s'estableixen mesures preventives i correctores per a minimitzar els possibles impactes. Per a pal·liar l'impacte ambiental produït per l'emissió de pols, es prendran una sèrie de mesures de caràcter preventiu que actuaran directament sobre la font emissora: labors periòdiques de manteniment i neteja tant en la plaça com en els accessos a la pedrera, restricció de la velocitat de conducció dels vehicles, paralització immediata dels treballs quan les condicions climàtiques siguen desfavorables, com per exemple fortes ratxes de vent, regs periòdics dels camins d'accés, plaça de pedrera, fronts actius i materials apilats abans de la seua càrrega sobre els camions, maquinària de càrrega i transport equipada amb aire condicionat el que permetrà treballar amb cabina tancada, lona per a cobrir la càrrega dels camions amb caixa oberta.  
En iniciar-se l'activitat i, al llarg d'aquesta, s'observaran les previsions que assenyalen l'Ordre ITC/2585/2007, de 30 d'agost, per la qual s'aprova la instrucció tècnica complementària 2.0.02 (protecció dels treballadors contra la pols, en relació amb la silicosi, en les indústries extractives) i la ITC 07.1.03 (desenvolupament de labors 5-maquinària).  
Per a la reducció del soroll s'adoptaran les mesures següents: la maquinària impulsada amb motors de combustió interna anirà equipada amb els corresponents silenciadors, la maquinària tindrà un manteniment periòdic i adequat, per a evitar sorolls innecessaris i perquè els motors funcionen en òptimes condicions, els treballadors aniran protegits de manera convenient utilitzant els seus equips de protecció individual, complint la normativa exigida en estes instal·lacions per a evitar lesions auditives, l'horari de funcionament de les diferents activitats serà diürn, i no es produiran sorolls en les hores de descans, s'aplicarà la legislació vigent sobre prevenció de la contaminació atmosfèrica i de contaminació acústica, es realitzaran les operacions de control del bon funcionament de la maquinària amb l'assiduïtat necessària per a complir amb els nivells d'emissió marcats per la legislació vigent.  
  
Per a pal·liar l'impacte ambiental produït per les emissions gasoses a l'atmosfera es prendran les mesures de caràcter preventiu següents: els motors de combustió interna es revisaran perquè complisquen els límits d'emissió de contaminants previstos en la normativa vigent; es revisaran periòdicament les emissions de gasos, vapors, fums i partícules a l'atmosfera, perquè es complisquen els valors d'immissió establits en la normativa vigent; els combustibles emprats en motors s'ajustaran a les característiques previstes en la normativa vigent que regule el contingut de contaminants; es constatarà documentalment que la maquinària disposa dels certificats de la inspecció tècnica de vehicles (ITV), en cas que així ho requerisquen per les seues característiques, i es constatarà documentalment que la maquinària (no sotmesa a ITV) presenta actualitzats els plans de manteniment recomanats pel fabricant o proveïdor i, segons els casos, que compleixen els requisits legals quant a les seues emissions i el control d'aquestes.  
  
Per a la protecció de les aigües s'adoptaran les mesures següents: la maquinària serà revisada i reparada en taller, fora de l'explotació, per a evitar la manipulació de combustible i lubrificants dins de l'explotació; en cas de vessaments o fuites accidentals es retirarà l'arena i argila contaminades, gestionant-se com un residu perillós i es posarà arena i argila nova; es mantindrà un marge de protecció de 20 metres en el límit amb la rambla d'Artaj; les labors extractives no descendiran per sota de la cota del barranc en els primers 100 metres de distància de policia de llit, i es constituirà un sistema de drenatge que conduïsca les aigües d'escolament sense produir processos d'erosió ni sedimentació. S'ha previst una bassa temporal de sedimentació, la funció de la qual serà decantar els sòlids que arrosseguen en suspensió els elements del sistema de drenatge i es realitzarà el manteniment i neteja de les superfícies, canals i cunetes de drenatge.  
Per a previndre els riscos geològics s'adoptaran les mesures següents: disseny de l'explotació en bancs de poca altura, de 7 metres i inclinació de 72°, que segons l'estudi d'estabilitat de talussos realitzat garanteixen l'adequada estabilitat d'aquests; creació d'un sistema de drenatge que mitjançant una xarxa de canals reculla l'aigua d'escolament i la reconduïsca a velocitats no erosives; restitució topogràfica del buit mitjançant terraplenament, de manera que es regularitze el terreny que permeta el desguàs natural de les aigües d'escolament; revegetació de totes les superfícies restaurades, que conferisca una cobertura que protegisca la superfície del sòl de l'erosió hídrica i eòlica, a més de desenvolupar un sistema radicular que retinga la capa edàfica enfront de fenòmens d'arrossegament i manteniment i neteja de les superfícies, cunetes i tubs de drenatge. La correcció de l'impacte sobre el sòl es realitzarà mitjançant l'aportació de terra vegetal i esmenes orgàniques i inorgàniques i el posterior reg i sembra.  
Les mesures que s'adoptaran per a la correcció de l'impacte sobre la vegetació i la fauna es limitaran a reduir les emissions de pols i a la restauració simultània a l'explotació amb la finalitat de reduir el temps en què els terrenys romandran alterats. Mitjançant la restauració de l'espai afectat per l'extracció es regenera l'ecosistema agrícola de la zona, recuperant el biòtop original per a la fauna de la zona. Per a la correcció de l'impacte sobre el paisatge es realitzarà l'explotació i restauració simultània, de manera que es reduïsca en el temps i en l'espai l'àrea afectada per la pedrera a cada moment, corregint-se al més prompte possible l'impacte negatiu que suposa l'existència del buit, tant des del punt de vista paisatgístic com de la seguretat.  
  
Respecte a la protecció del patrimoni cultural, si bé en principi, l'actuació projectada no suposarà un impacte sobre el patrimoni arqueològic, etnològic o paleontològic, l'aparició de restes en el curs de les obres determinarà l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat, a l'efecte que determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que es preveu en la Llei de patrimoni cultural valencià.  
S'adoptaran les mesures protectores de la població i infraestructures següents: en tot el perímetre d'explotació, l'extracció es durà a terme sempre respectant un marge de protecció de 5 metres a parcel·les confrontants, i de 20 metres de protecció a la rambla d'Artaj, tot el perímetre accessible de la zona d'explotació es voltarà mitjançant un clos de tancament metàl·lic, permetent únicament l'accés a persones i vehicles autoritzats; el flux de camions en un sentit o en un altre serà controlat per a evitar aglomeracions innecessàries en els camins locals i es tindrà en compte que este trànsit no es concentre en les hores de màxima ocupació de la carretera més pròxima; la velocitat de circulació de camions pels camins d'accés es restringirà a 20 km/h per a evitar molèsties i emissions de pols, i es col·locaran senyals preceptius per al bon funcionament del trànsit de camions i evitar riscos d'accident; es procedirà a la reparació immediata i eficaç del ferm dels camins en aquells trams que pogueren veure's afectats directament per la circulació dels vehicles de la pedrera, i els vehicles es limitaran al trajecte de l'accés proposat i aprovat per les administracions locals i competents en matèria de carreteres i mediambientals, sense utilitzar cap altre camí alternatiu que no haja sigut previst o acceptat per estes.  
  
La gestió dels residus es durà a terme d'acord amb la legislació vigent per un gestor autoritzat, estant l'empresa inscrita en el registre de xicotets productors de residus perillosos. A més, esta empresa comptarà amb un sistema de gestió integrat de qualitat, medi ambient i prevenció que assegura la gestió completa i correcta en estes matèries.  
  
Respecte al control i prevenció d'incendis, en el conjunt de l'àrea d'explotació s'adoptaran les mesures necessàries per a previndre la declaració i propagació d'incendis durant la fase d'operació i fins conclosa tota activitat en la zona. D'acord amb el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, s'aplicaran les mesures específiques següents: es mantindran els accessos i pistes lliures d'obstacles que impedisquen el pas i la maniobra de vehicles, i nets de residus i/o desaprofitaments; en cap cas es transitarà o estacionaran vehicles mancats de sistema de protecció en el sistema de fuita i catalitzador, i en zones de pastura seca o restoll donat el risc d'incendi per contacte, es complirà la normativa quant a la utilització d'eines, maquinària i equips fixos elèctrics o d'explosió, transformadors elèctrics, etc.  
  
L'estudi d'impacte ambiental inclou el corresponent programa de vigilància ambiental, que s'ha estructurat en els apartats següents:  
  
- Vigilància del pla d'explotació.  
- Qualitat de l'aigua superficial.  
- Qualitat atmosfèrica.  
- Control dels efectes sobre el medi biòtic i els processos i riscos.  
  
- Seguiment i avaluació de les labors de restauració.  
Per a cadascun dels apartats s'estableixen els objectius perseguits, les actuacions a realitzar, el lloc d'inspecció, els paràmetres de control i llindars, el calendari i periodicitat de la inspecció, el seguiment i les mesures de correcció en cas d'incompliment dels paràmetres i llindars.  
  
Finalment, s'indica que l'empresa peticionària es compromet a la presentació davant l'Administració d'un informe anual donant compte del desenvolupament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se durant el desenvolupament d'aquesta. Estos informes es presentaran en el termini de 2 mesos a comptar des de la finalització de l'exercici al qual es referisquen.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat, està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'annex I (grup 2).  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció primera del capítol II del títol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència en matèria d'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc, resolc,  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'ampliació de l'explotació minera de recursos de la secció A, denominada Capa Blava núm. 1159, en la parcel·la 127 del polígon 49, del terme municipal de Llíria (València), promogut per Áridos Casinos, SL, sempre que este es desenvolupe d'acord amb les previsions dels textos actualitzats i refosos del projecte d'explotació (agost de 2016), del projecte de restauració (agost de 2016) i de l'estudi d'impacte ambiental (agost de 2016), i també amb l'addenda justificativa de l'estudi d'impacte ambiental (abril de 2020), i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
  
1. El contingut íntegre de l'addenda justificativa de l'estudi d'impacte ambiental (abril de 2020) s'incorporarà tant al projecte d'explotació com al pla de restauració, amb caràcter previ a la seua autorització per l'òrgan substantiu. L'explotació-restauració es realitzarà seguint les fases i el cronograma especificats en este document i que es recullen en els annexos I i II d'aquesta resolució.  
2. Durant l'activitat de la pedrera s'observarà el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
3. El promotor serà responsable de mantindre en bon estat els camins per on circule la seua maquinària.  
4. El descobriment d'avencs o coves durant l'avanç de les labors mineres, per la seua condició d'espais naturals protegits, serà comunicat immediatament a la Direcció General del Medi Natural, a fi que siguen inspeccionades, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
5. El descobriment de restes arqueològiques, paleontològiques, etnològiques o arquitectòniques durant l'execució de les obres es comunicarà immediatament a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport i es complirà amb el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
6. Es preservarà una vora topogràfica, a l'oest de la parcel·la, en contacte amb el barranc de Tarragon com una mota, almenys, d'1,5 metres d'altura, que protegisca l'activitat a desenvolupar en la resta de la parcel·la de les avingudes del barranc.  
7. Atés l'article 36 del PATRICOVA, s'implantarà un pla d'emergència que garantisca la seguretat de tots els empleats en el desenvolupament de l'activitat que es pretén implantar. A més de l'obligatorietat d'una assegurança que cobrisca els efectes del risc d'inundació determinats en la parcel·la.  
8. En el pla d'emergència que s'exigeix s'haurà de tindre especial atenció a les vies per les quals es desenvoluparan els transports de l'explotació (camí que discorre pel llit del barranc del Tarragon des de la seua confluència amb la rambla Castellarda i l'altra via prevista pel camí de servei de la CV-35).  
9. En aplicació de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, se sol·licitarà autorització administrativa o es realitzarà notificació a l'òrgan competent, segons si l'activitat es catalogue en el grup B o C del Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació.  
10. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, i també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
12. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme al que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Esta declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i també en la seu electrònica.  
  
b) Esta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 20 de setembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
  
  
ANNEX I  
Planificació de l'explotació-restauració  
  
1a. Fase E (duració d'1 any): en esta primera fase es té previst afectar i explotar una superfície de 4.612 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents, expressats en coordenades UTM referides al fus 30, dàtum ETRS89:  
  
1a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 290.937 4.395.153  
2 414.489 4.395.182  
3 676.028 4.395.110  
4 127.969 4.395.090  
5 355.967 4.395.104  
6 054.535 4.395.092  
  
  
  
2a. Fase E (duració d'1 any) 1a. Fase R (duració de 16 mesos): en la 2a. Fase E es té previst afectar i explotar una superfície de 3.446 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
  
1a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 482029 4395153  
2 516118 4395182  
3 602694 4395110  
4 650799 4395090  
  
  
Es procedirà a iniciar la 1a fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 1a. Fase d'explotació.  
  
3a. Fase E (duració d'1 any) 2a. Fase R (duració de 16 mesos): en la 3a. Fase E es té previst afectar i explotar una superfície de 3.367 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
  
3a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 403.301 4.395.204  
2 244.927 4.395.226  
3 391.546 4.395.158  
4 451.895 4.395.134  
  
  
S'iniciarà la 2a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 2a. Fase d'explotació.  
  
4a. Fase E (duració d'1 any) - 3a. Fase R (duració de 16 mesos): en la 4a. Fase E es té previst afectar i explotar una superfície de 3.287 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
  
4a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 938.832 4.395.226  
2 997.554 4.395.248  
3 540.556 4.395.181  
4 606.441 4.395.158  
  
  
S'iniciarà la 3a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 3a. Fase d'explotació.  
  
5a. Fase E (duració d'1 any) - 4a. Fase R (duració de 16 mesos): en la 5a. Fase E es té previst afectar i explotar una superfície de 3.207 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
  
5a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 344.809 4.395.248  
2 242.050 4.395.270  
3 592.740 4.395.205  
4 141.248 4.395.181  
  
  
S'iniciarà la 4a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 4a. Fase d'explotació.  
  
  
  
6a. Fase E (amb una duració d'1 any) 5a. Fase R (amb una duració de 16 mesos):  
En la 6a. Fase E es té previst afectar i explotar una superfície de 3.211 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
6a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 786.032 4.395.270  
2 345.289 4.395.278  
3 990.561 4.395.284  
4 192.388 4.395.291  
5 286.256 4.395.296  
6 313.689 4.395.229  
7 658.358 4.395.205  
  
  
S'iniciarà la 5a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 5a. Fase d'explotació.  
  
7a. Fase E (amb una duració d'1 any) 6a. Fase R (amb una duració de 16 mesos): en la 7a. Fase E es té previst afectar i explotar una superfície de 3.381 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
7a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 585.610 4.395.296  
2 261.520 4.395.316  
3 056.322 4.395.256  
4 246.564 4.395.229  
  
  
S'iniciarà la 6a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 6a. Fase d'explotació.  
  
8a. Fase E (amb una duració d'1 any) 7a. Fase R (amb una duració de 16 mesos): en la 8a. Fase E es té previst afectar i explotar una superfície de 3.475 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
8a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 907.185 4.395.229  
2 297.758 4.395.256  
3 038.533 4.395.206  
4 814.077 4.395.197  
5 390.019 4.395.189  
6 541.938 4.395.170  
  
  
S'iniciarà la 7a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 7a. Fase d'explotació.  
  
9a. Fase E (amb una duració d'1 any) 8a. Fase R (amb una duració de 16 mesos):  
En la 9a. Fase es té previst afectar i explotar una superfície de 2.968 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
9a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 302.871 4.395.205  
2 393.169 4.395.229  
3 677.543 4.395.170  
4 311.903 4.395.141  
  
  
S'iniciarà la 8a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 8a. Fase d'explotació.  
  
10a. Fase E (amb una duració d'1 any) 9a. Fase R (amb una duració de 16 mesos): en la 10a. Fase E es té previst afectar i explotar una superfície de 3.353 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
10a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 610.184 4.395.181  
2 107.076 4.395.205  
3 072.839 4.395.141  
4 040.364 4.395.107  
  
  
S'iniciarà la 9a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 9a. Fase d'explotació.  
  
11a. Fase E (amb una duració d'1 any) 10a. Fase R (amb una duració de 16 mesos):  
En la 11a. Fase E es té previst afectar i explotar una superfície de 4.353 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
11a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 971.186 4.395.158  
2 831.454 4.395.181  
3 199.981 4.395.107  
4 932.632 4.395.100  
5 828.466 4.395.087  
6 907.277 4.395.061  
  
  
S'iniciarà la 10a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 10a. Fase d'explotació.  
  
12a. Fase E (amb una duració d'1 any) - 11a. Fase R (amb una duració de 16 mesos):  
En la 12a. Fase es té previst afectar i explotar una superfície de 4.512 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
12a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 632.069 4.395.134  
2 567.303 4.395.158  
3 148.772 4.395.061  
4 708.040 4.395.058  
5 258.248 4.395.047  
  
  
S'iniciarà la 11a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 11a. Fase d'explotació.  
   
13a. Fase E (amb una duració d'1 any) 12a. Fase R (amb una duració de 16 mesos): en la 13a. Fase es té previst afectar i explotar una superfície de 3.891 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
13a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 451.316 4.395.110  
2 726.313 4.395.134  
3 601.947 4.395.047  
4 327.259 4.395.043  
5 632.753 4.395.043  
6 252.431 4.395.036  
  
  
S'iniciarà la 12a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 12a. Fase d'explotació.  
  
14a. Fase E (amb una duració d'1 any) 13a. Fase R (amb una duració de 16 mesos):  
En la 14a. Fase E es té previst afectar i explotar una superfície de 2.767 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
14a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 842.548 4.395.090  
2 022.917 4.395.110  
3 124.800 4.395.036  
4 569.024 4.395.024  
  
  
S'iniciarà la 13a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 13a. Fase d'explotació.  
  
14a. Fase R (amb una duració de 16 mesos): en la 14a. Fase de restauració es té previst restaurar l'última fase d'explotació sobre una superfície de 2.767 m², i quedarà totalment restaurada tota la superfície afectada per l'ampliació de l'explotació minera Capa Blava.  
  
  
En tota la superfície d'explotació està previst el conreu sobre dos bancs d'explotació amb una altura màxima de 6 i 7 metres respectivament; desenvolupats entre la cota 271 m i la cota 258 m.