Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8519, del 01-04-2019 (2019/2637)

RESOLUCIÓ de 8 de març de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 93/17-AIA Morella.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8519

Data del DOGV
:   01-04-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/2637


Data del document
:   08-03-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Morella
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 8 de març de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 93/17-AIA Morella. [2019/2637]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 93/17-AIA Morella.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 093/6150-DXD.  
Títol: Projecte d'explotació derivada del permís d'investigació de la concessió minera número 2734 Vega del Moll.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria i Energia.  
Promotor: Vega del Moll, SA.  
Localització: polígon 58, parcel·les 5 i 7 i polígon 59, parcel·la 16, del terme municipal de Morella.  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la definició del perímetre d'explotació d'argiles, i també de la seua simultània restauració de la concessió d'explotació derivada, amb número de registre 2734, Vega del Moll, fracció A, situada en la partida denominada Vega del Moll del terme municipal de Morella, per a donar continuïtat a l'activitat extractiva d'argila roja que el mateix promotor ha estat desenvolupant fins hui en una explotació pròxima denominada Mas de la Parreta.  
L'accés dels camions a l'explotació es fa des de la carretera N-232, i es desvia cap al sud, abans d'arribar a la part baixa de Morella, per la carretera CV-12, en direcció a Ares del Maestrat i, en el punt quilomètric 19, es pren el camí rural de la Vega del Moll, en sentit oest i després de recórrer uns 1.500 m s'entra en la demarcació pel límit est. Una altra opció d'accés és per la CV-10 i a la Pobla Tornesa, prendre la CV-15, en direcció cap a Vilafranca, i abandonar-la en el punt quilomètric 55, per a prendre la CV-12.  
La concessió minera número 2734 de la Vega del Moll abraça 6 quadrícules mineres, és a dir aproximadament 180 ha, i es proposa inicialment una superfície d'explotació de 889.254 m² que resultava parcialment incompatible amb el planejament urbanístic, per ocupar àrees en les quals l'activitat extractiva no està permesa. L'òrgan ambiental, segons el que s'estableix en l'epígraf de consideracions ambientals d'aquesta declaració, exigeix el compliment de la normativa urbanística i insta l'estudi d'alternatives que siguen compatibles amb el planejament urbanístic vigent.  
Després de l'estudi d'alternatives que fa el promotor, la superfície d'explotació proposada s'ha reduït a 52.229 m². Es proposa un vial de nova creació per a accedir a l'àrea d'explotació partint del camí de la Vega del Moll i travessant l'àrea d'apilaments de material útil o estèril. A més de la superfície d'explotació, el projecte afecta la superfície destinada a serveis annexos, entenent com a tals el menjador, condícies, farmaciola, despatx, recanvis, lubrificants i combustibles i les zones destinades a apilaments d'estèrils, sòl edàfic i mineral homogeneïtzat. La primera de les superfícies se situarà a l'entorn de la Masia del Salzeral de Baix, a causa d'un acord aconseguit amb els propietaris. L'activitat no comptarà amb instal·lacions d'emmatxucament. Les zones d'apilament (denominades 1, 2, 3 i 4) se situen al costat del camí interior de nova creació.  
Els apilaments 1 i 2 es localitzen en l'encreuament del camí amb el camí de la Vega del Moll. La finalitat d'aquests dos apilaments és emmagatzemar el material extret útil garantint el subministrament a clients i exposar el material durant un determinat temps a la intempèrie, per a la seua disgregació natural i la pèrdua natural d'humitat. Les porcions més gruixudes, les trepitjarà la pala carregadora frontal per a trencar-les i reduir la seua mida màxima.  
L'apilament d'estèrils i terra vegetal se situa al costat del camí en la part nord de la parcel·la del polígon 59 (apilament 3 per a estèril i 4 per a terra vegetal).  
Al llarg de tot el període d'explotació, es mantindrà l'accés a la Masia del Salzeral de Baix, ja que a banda de l'esporàdic ús que li puguen donar els seus propietaris, les instal·lacions de l'explotació estan situades allí.  
La superfície afectada per la totalitat del projecte ascendeix a 8,7 ha, amb la localització reflectida en la següent ortofoto:  
  
La superfície afectada per cadascuna de les accions del projecte es reflecteixen en la següent taula:  
  
ZONA Polígon cadastral Parcel·la cadastral Superfície ocupada de la parcel·la (m²) Observacions  
Zona d'extracció 58 5 52.229 m²   
Zona d'apilaments 1 (Zac 1) 59 16 4.800 m²   
Zona d'apilaments 2 (Zac 2) 59 16 4.800 m²   
Zona afectada per les zones d'apilaments Zac3 i Zac4 59 16 18.493 m² La superfície de la zona d'apilaments Zac3 és de 4.800 m² i la Zac 4 és de 13.000 m². La resta de la superfície afectada és el corredor situat entre les dues.  
Cordó (pantalla visual) 59 16 1.760 m²   
Accés a zona d'extracció des de camí rural 58  
58  
59 5  
7  
16 780 m²  
150 m²  
1.890 m² Travessa la via pecuària (parcel·la 9064) i un barranc (parcel·la 9090)  
Accés a zones de restauració des del Mas del Salzeral de Baix 58 5 250 m²   
  
  
L'activitat extractiva-restaurativa s'ha programat en 4 fases (que mantenen similitud amb les vistes 1 i 2 de l'àmbit inicial de 889.254 m²).  
Les superfícies afectades en cada fase són:  
  
Fase Superfície ocupada de la parcel·la (m²)  
Fase 1 13.456 m²  
Fase 2 16.494 m²  
Fase 3 11.993 m²  
Fase 4 10.286 m²  
Total 52.229 m²  
  
  
Les labors s'iniciaran en la fase 1, després de la retirada i apilament del sòl orgànic (part s'emprarà en la pantalla visual que s'executarà al costat del camí de la Vega del Moll i la resta es col·locarà en la zona d'apilament 4). L'explotació es realitzarà simultàniament en almenys tres capes del paquet, per la qual cosa es realitzarà mitjançant un front continu longitudinal. L'avanç de l'explotació serà en direcció sud a nord. L'argila que s'anirà extraient de la fase 1 s'anirà apilant en les zones d'apilaments 1 i 2 i l'estèril produït, aproximadament un 40 %, s'emmagatzemarà en la zona d'apilaments 3.  
Quan l'avanç de l'explotació arribe a un poc més de la meitat de l'àrea de la fase 1, aproximadament cap al huité mes d'activitat, començaran les labors de retirada de terra vegetal en la fase 2 i, seguidament l'extracció de mineral.  
A partir del nové mes d'activitat, s'espera que els estèrils produïts en la zona d'explotació puguen ser basculats directament en la part sud del buit creat per l'extracció, dins de la fase 1, de manera que es puga anar donant forma a la topografia de restauració, i que transcorreguts 18 mesos des de l'inici de l'activitat minera, la primera de les fases afectades quede totalment emplenada i llista per a la seua repoblació futura. L'extracció de la fase 1 s'espera que finalitze en complir el primer any, una vegada assolida la cota mínima de 905 m.  
Durant les labors d'explotació de la fase 2, en el lateral que dona a la Masia del Salzeral de Baix es tractarà que el límit dels diferents bancs s'excave en forma de bataches.  
En les zones altes, fase 3 i 4, els estrats d'argiles «capes roges de Morella» desapareixen i quasi la pràctica totalitat del material extret serà d'estèrils destinats al farciment de les dues primeres fases d'extracció. En les cotes més altes hi ha un recobriment de calcàries «barra calcària de Morella» i per davall de la barra calcària es troben "arenisques amb intercalacions margoses". El projecte indica que, si fora necessari s'emprarien voladures puntuals per a la remoció de la capa calcària.  
Complits 14 mesos des de l'inici de l'activitat, amb la fase 1 emplenada i, la fase 2 amb la meitat de la seua superfície afectada pel buit d'extracció, han de començar les labors de desmunt en la part alta de la fase 3, a la cota superior de tota l'activitat, 996 m., prèvia retirada de sòl edàfic i trasplantament dels exemplars més representatius.  
L'explotació d'aquesta fase 3 anirà conformant plataformes horitzontals uniformes, fins a assolir una gran superfície en la cota 970 msnm. Tots els materials extrets podran ser utilitzats per a l'emplenament del buit creat per l'extracció de la fase 2. La fase 3 serà explotada a demanda del buit d'extracció. Una vegada aconseguida la cota de separació entre les dues fases (3-4), l'explotació es realitzarà de manera conjunta, de manera que l'extracció dels materials estèrils permeta la continuïtat del farciment del buit d'explotació en la part baixa de l'activitat i, d'altra banda, es puguen anar conformant els talussos finals de restauració, que aniran dotant el perfil final amb un suau pendent general de menys de 30°.  
Una vegada finalitzat el farciment de la fase 2, finalitzaran les labors de desmunt de les fases 3 i 4. Les labors d'extracció de la fase 3 hauran finalitzat aproximadament transcorreguts 30 meses d'activitat, per la qual cosa en aquesta zona, ja es podrà realitzar l'estesa del sòl edàfic en gran part de l'àrea englobada, com el talús i la plataforma superiors. D'aquesta forma, l'estesa de terra edàfica i posterior repoblació, anirà fent-se de manera descendent, ja que fins en aqueix moment les fases inferiors malgrat haver sigut reomplides continuaran tenint pas de maquinària.  
S'espera que l'extracció de la fase 4 finalitze transcorreguts 36 meses d'activitat i, que a partir d'aqueix moment puguen realitzar-se les últimes labors d'estesa de terra i repoblació en la resta de l'afectació realitzada.  
La zona d'apilament 3, que fins a aquest moment ha albergat materials estèrils, podrà ser restaurada mitjançant l'estesa del sòl edàfic o terra de bancal.  
D'igual manera, el camí utilitzat durant el període d'activitat es veurà reposat i restaurat mitjançant l'estesa de la terra de bancal.  
  
Les zones d'apilament 1 i 2 restaran a l'espera de l'última càrrega de materials en els camions de transport i, una vegada realitzada aquesta, es realitzarà l'estesa definitiva de la terra de bancal procedent de l'apilament 4, el qual també serà definitivament adequat.  
En relació amb la capa de terra vegetal s'emmagatzemarà en munts de menys de 2 m d'altura i de pendent menor a 20°. Aquest sòl sera mantingut mitjançant sembra de 60 kg/ha d'espècies herbàcies fins que puga ser recol·locat en les zones de restauració. Aquesta sembra estarà formada per 25 % Medicago sativa, 20 % Onobrychis viciifolia, 15 % Agropyrum desertorum, 15 % Dactylis glomerata, 10 % Festuca arundinacea, 5 % Psoralea bituminosa, 3 % Plantago lanceolada, 3 % Anthyllis vulnerària, 2 % Dorycnium pentaphyllum i 2 % Coroneta minima. El sòl es recol·locarà en la zona de restauració amb un gruix mitjà de 30 cm en la zona de bancals i de 27 cm en les zones d'ús final forestal, de 120 cm de gruix en el cordó situat a banda i banda del camí rural (pantalla visual). La terra edàfica que es deposite sobre bancals agrícoles serà adobada amb maquinària agrícola amb 200 kg/ha d'adob NPK (8/15/15). A la terra edàfica que es deposite en talussos s'hi aportarà un 1 % de matèria organica abans del seu estesa.  
L'explotació compta amb una xarxa de drenatge intern, mitjançant la creació de dos canals principals de drenatge i set secundaris. Amb la finalitat d'evitar que les aigües precipitades sobre les conques vessants, al nord de la zona d'actuació, arrosseguen la cobertura superficial i erosionen els talussos de restauració, els quals es dissenyaran amb un angle inferior a 30o d'inclinació, es prepararà un canal perimetral, que conduïsca les aigües suaument cap a les baixants, realitzades mitjançant pedra d'escullera provinent de la mateixa explotació minera, tot per evitar d'aquesta manera la deterioració a causa de les aigües d'escorrentia canalitzades. Les baixants dissenyades tindran una longitud aproximada de 25 metres cadascuna, un ample de 5 metres i, un gruix de 0,70 metres de pedra d'escullera.  
Aquesta xarxa de drenatge es complementa amb dues basses de decantació de sediments (amb la doble finalitat d'emmagatzemar aigua per a poder ser utilitzada per a reg de la vegetació i de decantació de sediments) i amb baixants de talús per a evitar els processos erosius.  
Finalment, es fa un tractament al sòl, orientada a captar la major quantitat d'aigua possible que creen microembassaments que funcionaran de paranys d'aigua, minimitzant l'escolament superficial.  
Una vegada restaurada l'àrea, es proposa la revegetació de les diferents zones segons l'ús final previst:  
- En la zona de bancals agrícoles es preveu la sembra de 120 kg/ha de cereals de secà (blat, ordi, avena o ségol) prèvia realització de subsolat, adobat i passada de conreador.  
- En la zona forestal es preveu plantar de forma irregular alternant espècies, abans de la preparació del terreny mitjançant caselles a portell i construcció de regueres per a conformació de microconques en les zones de vessant i mitjançant cavallonat complet en les zones planes. Les espècies seleccionades són Quercus faginea, Quercus ilex, Juniperus oxycedrus, Erinacea anthyllis, Colutea arborescens, Acer monspessulanum, Acer opalus. Així mateix es realitzarà la sembra a mans de 60 kg/ha de les següents espècies: 25 % Medicago sativa, 20 % Onobrychis viciifolia, 15 % Agropyrum desertorum, 15 % Dactylis glomerata, 10 % Festuca arundinacea, 5 % Psoralea bituminosa, 3 % Plantago lanceolada, 3 % Anthyllis vulnerària, 2 % Dorycnium pentaphyllum, 2 % Coroneta minima.  
Per a permetre que la vegetació forestal s'instal·le de forma correcta, serà necessari delimitar-la per evitar-hi el pasturatge durant alguns anys.  
Amb la retirada i l'apilament del sòl orgànic de la fase 1, es realitzarà una pantalla visual que s'anirà reforçant amb els trasplantaments que es facen de peus de carrasca provinents de les zones d'extracció. La pantalla s'executarà al costat del camí de la Vega del Moll, mitjançant depòsit de terra edàfica en 5 m d'amplària i 1,2 m d'alçària, trasplantament de peus arboris de carrasca de zones afectades i la sembra de 60 kg/ha d'herbàcies. Les carrasques s'estimen aproximadament en 80 peus a trasplantar. La superfície d'aquest cordó de terra és de 1.760 m².  
Dins de la fase 2 hi ha la bassa de recollida d'aigües creada pel propietari del terreny perquè hi abeure el bestiar. Aquesta bassa ha sigut prospectada a la recerca d'exemplars del tritó anomenat gandària, ofegabous o peixella (Pleurodeles waltl). Encara que els resultats han sigut negatius, no s'ha descartat la possibilitat que existisca l'espècie o puga habitar en un futur la zona, per la qual cosa de forma consensuada amb el Servei de Vida Silvestre de la Direcció General del Medi Natural, es realitzara el trasllat d'aquesta bassa, fora de la zona d'afectació, prèviament a l'inici de les labors mineres, també com a labors preparatòries. El trasllat es planteja al punt de coordenades UTM 743.083/4.497.218, al sud-oest de la ubicació actual i a menys de 150 metres.  
Per a facilitar la reposició de les terres, hom ha de retirar les pedres fins a una granulometria de 10 cm de la base de la cubeta, de manera que no queden entremesclades amb la terra en el moment de l'excavació. Les pedres es repartiran de forma homogènia evitant amuntegaments en la nova ubicació.  
Prèviament als moviments de pedres es comprovarà l'existència de fauna refugiada davall d'aquestes. En cas de trobar-se exemplars d'aquest tritó (Pleurodeles waltl), es capturaran i mantindran en condicions adequades de cara al seu trasllat a les instal·lacions que designe l'administració competent perquè es puguen alliberar en la nova bassa una vegada restaurada.  
L'extracció es realitzarà mitjançant retroexcavadora, des de l'exterior de la cubeta cap a l'interior d'aquesta a fi d'evitar la compactació del terreny pel pas de la maquinària.  
Al llarg de tot el període d'explotació, es mantindrà l'accés a la Masia del Salzeral de Baix atés que s'hi troben situades les instal·lacions auxiliars de l'empresa.  
El reg d'accessos, pistes i plataformes, s'ha de fer utilitzant l'aigua d'emmagatzematge de les basses de decantació. No obstant això, haurà de preveure's un altre origen alternatiu per als períodes en què aquestes es troben seques.  
Els residus procedents del manteniment i cura de la maquinària, com les restes dels greixos, olis i lubrificants en general, draps impregnats, filtres, bateries (...) seran gestionats per un gestor autoritzat de residus.  
Amb la finalitat de reduir les molèsties del trànsit de camions, es recomana limitar l'horari de transport a hores diürnes.  
Si durant la fase de desenvolupament de qualsevol de les actuacions previstes en el projecte, es detectara qualsevol vestigi de restes d'interés cultural, caldria aturar l'activitat i posar-ho en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Cultural de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport immediatament. Així mateix, es reposarà el petròglif. Per a totes dues labors, l'empresa ha de disposar d'una persona dedicada exclusivament a vigilar la possible aparició de restes culturals i a reintegrar la roca dels petròglifs en posició similar al primitiu.  
  
De forma prèvia a l'inici de les labors de desbrossament es realitzarà un reconeixement del terreny per a detectar possibles niuades (postes o cadells) d'ocells, ventrades de mamífers o posades d'amfibis i rèptils, per a evitar-ne la destrucció. En cas d'existir en la zona a esbrossar niuades o ventrades d'espècies amenaçades, haurà de dissenyar-se un pla d'actuació en coordinació amb l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000 responsable en la zona de la gestió i protecció dels recursos naturals. En niuades, ventrades o postes d'espècies no amenaçades s'estudiaria la possibilitat del trasllat o de la cria assistida.  
Acabada la restauració, l'accés a les masies seguirà la seua traça actual.  
El programa de vigilància ambiental té per objectiu garantir el compliment de les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental i la present declaració d'impacte ambiental i permet el seguiment de la seua eficàcia, a fi de poder prendre les mesures necessàries si els resultats s'allunyen de les previsions inicials.  
  
El programa de vigilància ambiental estableix que almenys amb una periodicitat anual, durant els tres primers anys d'explotació, es redactarà un informe ambiental amb les conclusions dels treballs realitzats, que han de versar sobre:  
- Seguiment del pla d'explotació.  
- No afectació a zones exteriors a l'àmbit de l'estudi.  
- Seguiment de les mesures establides (entre altres, pantalles vegetals, senyalització, closos, condicionat d'accessos, reposició del traçat de la via pecuària [?]).  
- Vigilància respecte de les afeccions a l'atmosfera.  
- Vigilància respecte als abocaments potencialment contaminants.  
- Vigilància respecte de les afeccions paisatgístiques.  
- Vigilància respecte dels nivells sonors.  
- Compliment del projecte de restauració.  
- Vigilància del desenvolupament correcte de les obres de drenatge i la seua efectivitat.  
  
Legislació ambiental.  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la despleguen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior) i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant LLIJA).  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental.  
L'objecte del projecte està inclòs en l'annex I del Decret 162/1990, Grup 3, c.1. «Extracció de minerals no metàl·lics ni energètics. Materials de construcció», per la qual cosa el procediment que hi correspon és el d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària queda regulada en la secció primera, del capítol II del títol II de la LEA.  
  
  
Antecedents:  
Consta com a antecedent en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, 3 expedients de declaració d'impacte ambiental que es detallen a continuació:  
- 495/3821-HUO: Explotació de pedrera Vega Moll núm. 2734-A. Promogut per la UTE Villagrasa SL-Azuliber, SL. L'expedient conclou amb una declaració d'impacte ambiental desfavorable, de data 10 de novembre de 2003.  
- 496/8254-LLP: Explotació de pedrera Vega Moll núm.2734-B. Promogut per UTE Villagrasa SL-Azuliber, SL. L'expedient conclou amb una declaració d'impacte ambiental desfavorable, de data 22 d'abril de 2003, per la seua afectació directa al patrimoni cultural valencià i la seua incompatibilitat amb el planejament urbanístic vigent en el municipi.  
- 497/9787-NKJ: Explotació de pedrera Vega Moll núm. 2734-C. Promogut per UTE Villagrasa SL-Azuliber, SL. L'expedient conclou amb una declaració d'impacte ambiental desfavorable, de data 22 d'abril de 2003, per la seua afectació directa al patrimoni cultural valencià i la seua incompatibilitat amb el planejament urbanístic vigent en el municipi.  
Amb posterioritat, la Sentència número 392/10 de la Secció Tercera de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana acorda la retroacció d'actuacions al moment de l'emissió dels informes sectorials, i que cal tenir en compte que només se sol·licita el passe a concessió d'explotació de Vega del Moll 2734-A, que es correspon amb l'antecedent 495/4973-SQC.  
  
  
Tramitació administrativa  
En data 17 de juliol de 2017 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licitud de declaració d'impacte ambiental i s'adjunta a aquesta sol·licitud:  
- Projecte d'explotació i annex de maig de 2017.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Pla de restauració integral.  
- Estudi d'afectació a Xarxa Natura 2000.  
- Còpia d'informes de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre i de l'Ajuntament de Morella sobre la compatibilitat urbanística, de la Direcció Territorial de Patrimoni Cultural Valencià sobre l'impacte patrimonial i encara del Servei de Gestió i Ordenació Forestal sobre el Pla de restauració integral.  
En data 8 de novembre de 2017, abans d'analitzar en profunditat el projecte, se sol·licita un informe a l'Ajuntament de Morella perquè, vistos els antecedents que hi ha en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i consultada la normativa urbanística vigent en el Pla general d'Ordenació Urbana de Morella, aprovat definitivament el 8 de juny de 1994 i avaluat ambientalment segons declaració d'impacte ambiental de referència 19/1795-TPY, emesa el 24 de gener de 1994, la ubicació de l'activitat resulta incompatible amb el planejament.  
  
En l'àmbit de l'explotació actual és similar a l'àmbit de l'explotació que va ser objecte d'avaluació ambiental en l'expedient 495/7296-BEI: Explotació de pedrera Vega Moll núm. 2734-A . Es mostra a continuació un croquis amb els àmbits de sengles projectes. En la part esquerra es troba el perímetre d'expropiació de l'expedient 495/9871-GUG; en la part dreta es troba el perímetre d'expropiació de l'expedient 093/4782-IYI.  
En data 28 de novembre de 2017 l'Ajuntament de Morella remet informe en el qual es considera que pot existir un error tipogràfic en el codi d'identificació del tipus del sòl i considera que l'actuació sol·licitada és compatible amb el Pla general.  
En data 13 de febrer de 2018 se sol·licita informe al Servei de Vida Silvestre, sobre la compatibilitat de l'extracció minera proposada amb la ZEPA l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i la Vallivana. En data 12 de març de 2018 es rep l'informe del Servei de Vida Silvestre en el qual s'indica que, d'acord amb el Banc de dades de la biodiversitat, apareixen observacions d'aquest tritó, espècie catalogada com a vulnerable en el catàleg valencià d'espècies amenaçades. S'haurà de preservar els llocs aquàtics (basses) existents en l'àrea del projecte que puguen sostenir els requeriments vitals de les poblacions locals d'aquesta espècie. No obstant això, s'assenyala que segons l'estudi del promotor, l'afectació del projecte a les espècies de l'annex II de la directiva d'hàbitats inclosos com a objectiu de conservació en la declaració de la ZEPA es pot considerar nul·la o molt baixa.  
En data 15 de març de 2018 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, després d'analitzar la documentació tècnica i també els informes de les administracions públiques afectades, requereix al promotor a través de l'òrgan substantiu la següent documentació:  
- Aclariment sobre la compatibilitat urbanística.  
- Estudi geològic.  
- Estudi d'alternatives segons existència de recurs i minimització d'impactes ambientals.  
- Fases d'explotació-restauració.  
- Modificació de la via pecuària Colada de les Candelades.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre.  
- Estudi de les poblacions d'aquest tritó.  
En data 9 de maig de 2018 el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet la documentació aportada pel promotor en contestació al requeriment realitzat. Analitzada aquesta última documentació i la que hi ha en l'expedient, l'òrgan ambiental considera que cal l'aclariment o la modificació de determinats aspectes prèviament a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental. És per això que en data 12 de juny es fa un segon requeriment, en el qual es detalla:  
  
- La viabilitat ambiental del projecte queda condicionada al compliment de la normativa de l'actual pla general d'ordenació urbana de Morella vigent, aprovat definitivament el 8 de juny de 1994 i avaluat ambientalment segons la declaració d'impacte ambiental de referència 19/8519-VYN, emesa el 24 de gener de 1994. De les diferents qualificacions que poden resultar afectades amb la proposta d'explotació inicial, l'activitat extractiva a la Vega del Moll és únicament compatible amb la qualificació 3.3.3: Sòl No Urbanitzable comú. Zona d'Ús prioritari en defensa del sòl i 3.3.2: Sòl No Urbanitzable comú. Zona d'ús prioritari agrícola, la qual cosa implica que l'explotació no és compatible en les zones 2b, 2c, 2d, 3a, 3b, 4a, 4b i parcialment la 3c i que l'explotació pot ser compatible parcialment en la zona 1a.  
  
- Atés que pot existir en la bassa situada aproximadament en el punt de coordenades UTM H 539.342 P 4.497.298 poblacions d'aquest tritó i atés que les zones d'explotació han d'adequar-se a la topografia de l'entorn, la zona 3c ha de quedar fora de l'explotació.  
- Amb el nou reajustament del perímetre de l'explotació, la via pecuària Colada de les Candelades travessa únicament la fase 1a, de sòl 3.3.2: Sòl No Urbanitzable comú. Zona d'ús prioritari agrícola. El traçat de la via pecuària haurà de desviar-se pel camí que apareix cartografiat en el plànol número 4 denominat perímetre d'afectació sobre ortofoto, de l'estudi d'impacte ambiental, de data d'agost de 2016, amb la denominació de Carreró del Taboll o Colada de les Candelades.  
  
- S'haurà de plantejar unes noves fases d'explotació i restauració dins de l'àmbit d'explotació resultant dels condicionants ambientals anteriorment exposats. Les fases d'explotació-restauració que es presenten hauran d'aportar per a cadascuna d'aquestes la seua evolució en el temps i la topografia de cadascuna, tant a l'inici de la fase com al final d'aquesta, en relació amb el total de la superfície d'explotació. El format de la documentació remesa en data 9 de maig, consistent en 25 plans amb talls transversals en direcció E-O i N-S és adequada per a conéixer l'evolució de les fases d'explotació i restauració.  
  
- S'haurà d'obtenir un informe favorable al Pla de restauració integral conformement amb les fases plantejades i amb les seues corresponents fiances.  
El 14 de setembre de 2018 el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló remet la documentació presentada pel promotor com a resposta al requeriment de maig de 2018 de l'òrgan ambiental. És amb aquesta última proposta (que suposa una reducció substancial de la superfície d'explotació i del volum extret) i la seua documentació tècnica amb la qual es fa aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Informació pública i consulta a les Administracions públiques afectades i a les persones interessades.  
El Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va sotmetre els projectes d'explotació derivats del permís d'investigació Vega del Moll núm. 2734, de la secció C) «Vega del Moll núm. 2734-A», «Vega del Moll núm. 2734-B» i «Vega del Moll núm. 2734-C» a informació pública, mitjançant anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló, de data 1 de gener de 2002, per un termini de 30 dies hàbils.  
  
Segons el certificat emés en data 11 de febrer de 2002 pel cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia, no es van produir al·legacions durant el termini concedit.  
Es transcriu a continuació el contingut de caràcter ambiental dels informes rebuts de les diferents administracions públiques afectades, en relació al primer dels àmbits proposats per a l'explotació. No obstant això, tenint en compte que l'àmbit d'explotació actual es troba dins de l'àmbit inicial, es poden consideren vàlids els informes emesos.  
  
Informe del Servei de Control del Domini Públic Hidràulic de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre (fet el 04.05.2010).  
«[?] Por el que respecta a les funcions encomanades a aquest organisme de conca s'informa:  
A. Pel que fa a les noves demandes hídriques, favorablement les actuacions incloses en el projecte d'explotació minera de la secció A) denominada Vega de Moll[?].  
B. Les actuacions previstes en el projecte d'explotació minera [?] denominada Vega del Moll afecten el domini públic hidràulic i a la zona de policia dels barrancs de la Salzera i de Candelades, per la qual cosa s'han d'iniciar els tràmits previstos en el Reglament del domini públic hidràulic per a la seua autorització, si escau, havent-se de realitzar una sol·licitud expressa d'autorització per a l'execució de l'activitat pretesa, a la qual s'afegirà la documentació esmentada en el cos del present informe».  
  
Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (fet el 30.01.2017).  
  
«[?] Des del punt de vista forestal, el Pla de Restauració d'Integral de l'àrea afectada per la Concessió Minera derivada del permís d'investigació denominada «Vega del Moll núm. 2734-A» del terme municipal de Morella (Castelló), de novembre de 2016 i annexos de desembre de 2017, presentat pel mercantil Vega del Moll, SA, s'informa favorablement, ja que garanteix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, sense perjudici d'altres autoritzacions sectorials i informes, en considerar que la restauració és adequada i compatible amb el resultat final previst i els objectius plantejats.  
Així mateix, s'informa que abans de l'inici de l'activitat serà necessari estudiar en el Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, en concret la Secció Forestal, el modificat temporal del traçat de la via pecuària Colada de les Candelades, segons la Llei 3/2014, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
Queda per tant a competència de la conselleria competent en mineria la comprovació de la propietat dels terrenys afectats per l'activitat, i també l'estabilitat geotècnica dels talussos finals de restauració».  
  
  
Informe del a Direcció General de Cultura i Patrimoni (realitzat el 25.05.2017).  
«[?] Des de la consideració del patrimoni arquitectònic i arqueològic, els Serveis Tècnics d'aquesta Direcció General informen que des de l'inici de l'expedient s'ha sol·licitat al promotor la realització de diverses actuacions arqueològiques. Primer se li va demandar que quedaren fora de l'àmbit de l'explotació els conjunts de petròglifs i el jaciment de les Roques de Garcia i es va demanar que es duguera a terme la prospecció arqueològica.  
Més tard, ateses aqueixes demandes i com a conseqüència dels resultats de les prospecció es van establir altres condicionants com l'excavació de les estructures dels sectors VII i XVIII de la prospecció, la realització de sondejos mecànics aleatoris en les zones on apareixia indústria lítica i l'excavació entorn del petròglif del Mas del Salzeral de Baix com a pas previ a la redacció i execució d'un projecte d'extracció del BIC per a la seua futura reubicació quan es contemplara la restauració.  
Complits aquests condicionants es va veure que el petròglif sempre havia estat allí i per tant no era aconsellable haver de traslladar-lo, sinó que caldria modificar el promotor de l'àmbit de l'explotació per a protegir aquest bé d'interés cultural i el seu entorn. D'altra banda, es va procedir a l'excavació del jaciment de l'Edat del Ferro del bancal del Mas del Blat.  
Posteriorment es va presentar i va executar un projecte molt detallat per a estudiar, consolidar i extraure el petròglif del Salzeral de Baix i el seu trasllat a una àrea segura. Ja més tard caldrà tirar avant la seua reintegració paisatgística.  
En l'informe tècnic precedent de 2010 s'estimava favorable l'Estudi d'Impacte Ambiental presentat, però es considerava que s'havien de prendre certes mesures prèvies, tals com l'excavació en àrea del jaciment del Bancal del Mas del Blat, la documentació topogràfica i planimètrica de totes les estructures localitzades, l'Inventari i estudi dels materials, incloent els estudis interdisciplinaris complementaris i la publicació científica.  
Realitzades ja aquestes actuacions prèvies, i protegit el petròglif del Salzeral de Baix, no es veu inconvenient a informar favorablement l'Estudi d'Impacte Ambiental aportat.  
Des de la consideració del Patrimoni etnològic, no hi ha pas afectació.  
Des de la consideració del Patrimoni paleontològic, els Serveis Tècnics d'aquesta Direcció General informen del següent:  
Revisat l'Inventari de jaciments paleontològics de la Comunitat Valenciana, es comprova li existència d'un número molt elevat de jaciments paleontològics associats als depòsits argilencs de la formació de Morella en el terme municipal de Morella:  
Mas Macià Querol-Dinosaures.  
Barranc del Mas de Sabaté-Dinosaures.  
Mas de la Pedrera-Dinosaures.  
Mas de la Ximenera alta-Dinosaures.  
Barranc de la Parreta-Dinosaures.  
El Solaner-Dinosaures.  
Barranc de la Vallivana-Icnites de dinosaures.  
Pedrera d'Azuvi-Dinosaures.  
Teixiria Beltran-Dinosaures.  
Mas de Guimera- Dinosaures.  
El Pouet-Dinosaures.  
Mas de Romeu-Dinosaures.  
El Canteret-Dinosaures.  
Mas d'Eroles-Dinosaures.  
Sant Antoni de la Vespa-Dinosaures.  
Anna (Cinctorres) Dinosaures i faunes associades.  
Pedrera del Mas de la Parreta CMP-1 a 10-Dinosaures i faunes associades.  
La zona d'explotació es troba adossada a la pedrera d'argiles del Mas de la Parreta, l'explotació de la qual està condicionada a la realització d'un seguiment paleontològic, que ha permés la recuperació d'importants restes fòssils de dinosaures i d'altres faunes fòssils associades en els últims 20 anys.  
D'això es desprén que l'aparició de restes fòssils en l'àrea proposada és més que probable, ja que es projecte l'explotació sobre els mateixos nivells d'argiles en què, en l'àrea annexa de conreu, han sigut trobats nous i importants jaciments paleontològics durant la fase de funcionament de l'esmentada pedrera. És per tant necessari que les labors d'extracció de l'argila es tiren endavant en coordinació amb un programa de seguiment paleontològic.  
En l'Estudi d'Impacte Ambiental es té en consideració el potencial paleontològic dels materials que seran explotats i per tant es contemplen mesures correctores que minimitzen l'impacte negatiu que poguera ocasionar l'extracció d'aquestes argiles sobre el patrimoni paleontològic valencià. L'empresa presenta un proposta de seguiment paleontològic en els fronts d'explotació similar al que es duu a terme en la concessió minera adjacent del Mas de la Parreta.  
  
Consultada la documentació disponible en referència al projecte d'explotació d'argiles en la concessió minera de la Vega del Moll núm. 2374-A, d'aquesta es desprén que la inevitable incidència sobre el patrimoni paleontològic es minimitzarà mitjançant la realització d'un seguiment (discontinu) de les labors d'extracció en els fronts d'explotació.  
  
No obstant això, cal recordar que qualsevol troballa paleontològica d'interés rellevant que es realitzara durant l'execució del projecte hauria de ser comunicada a la Conselleria d'Educació, Cultura, Cultura i Esport, o als ajuntaments implicats, segons el que es disposa en l'article 63 de la Llei 4/1998 del Patrimoni Cultural Valencià.  
És per això, que vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'informa favorablement sobre els efectes patrimonials contemplats en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni.»  
  
Consideracions ambientals  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es formula respecte de l'última documentació tècnica aportada pel promotor, de data agost de 2018, a l'òrgan substantiu i que ha sigut remesa a l'òrgan ambiental el 19 de setembre de 2018.  
Inicialment, el projecte presentat el juliol de 2017 afectava en part o en la totalitat les parcel·les cadastrals següents: Polígon 53, parcel·les 8 i 9; polígon 57, parcel·les 23, 24 i 28; polígon 58, parcel·les 4, 5, 6, 7, 8 i 15; polígon 59, parcel·les 1, 15, 16 i 17. La superfície a explotar arribava a ser una superfície de 889.254 m².  
De l'anàlisi dels antecedents i de la documentació aportades es determinà que part de l'àmbit d'explotació proposat en el projecte inicial era incompatible en algunes de les zones de Sòl No Urbanitzable del planejament vigent. A continuació es fa la transcripció íntegra de la normativa i les consideracions sobre la compatibilitat de l'ús extractiu en cadascuna de les zones:  
«3.3.3. Sòl No Urbanitzable Comú. Zona d'Ús prioritari en defensa del sòl.  
La qualificació d'aquesta zona té per objecte fomentar actuacions tendents a la recuperació de l'equilibri natural, mitjançant l'acció decidida contra l'erosió, que en un alt grau es produeix en tota la zona.  
  
1. S'estableix com a ús prioritari el de repoblació amb espècies autòctones.  
2. Es permet el manteniment dels usos existents, la seua ampliació en els termes previstos en aquestes normes.  
3. Es permet així mateix la implantació de nous usos dins dels permesos per l'Ordenança General del SNU amb les condicions següents:  
  
a) Que no resulten incompatibles o perjudicials a l'ús prioritari definit. Per a determinar la possible incompatibilitat o perjudici se sol·licitarà, si es considera necessari, informe a l'òrgan administratiu competent en la matèria.  
b) Que el nou ús implantat no ocupe més del 20 % de la parcel·la, i es destine a la resta de la mateixa al foment de la repoblació de la terra.  
  
4. Queden expressament prohibides les tales d'arbres que no formen part de programes de millora del sòl promoguts per l'administració competent o compten amb la seua autorització».  
Es considera compatible l'activitat extractiva amb aquesta qualificació atés que s'ha obtingut un informe favorable del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal al Pla de restauració integral.  
«3.4.1. Sòl No Urbanitzable de Servituds de Serveis i Infraestructures. Llits de rius públics.  
Preservar de l'acció urbanitzadora el sòl que constitueix els marges dels llits públics (rius, barrancs [...]), inclosa la seua zona de domini i afectació, donada la seua immediatesa a les àrees destinades a atendre necessitats d'interés general.  
No es podrà realitzar edificacions, ni moviment de terres en aquestes zones.  
Per a tota la resta, regirà la Llei d'aigües 29/85 de 2 d'agost».  
No es considera compatible l'activitat extractiva amb aquesta qualificació atés que queden prohibits els moviments de terra.  
D'altra banda, els llits dels rius i les seues margenes són elements vertebradors del territori, que conformen la infraestructura verda d'acord amb el que s'estableix en l'article 5 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, que ha de ser objecte de protecció. La classificació i normativa del planejament vigent és conforme amb les característiques del territori i amb legislació territorial i ambiental i ha de romandre inalterada.  
En conseqüència l'activitat extractiva és incompatible amb aquesta qualificació tenint en compte, a més, la contigüitat amb les àrees qualificades com 3.1.2. Sòl No Urbanitzable d'interés patrimonial on se situa l'edificació dispersa que constitueix una forma d'ocupació tradicional del territori de la comarca dels Ports.  
«3.2.3. El Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció. Zona d'usos prioritaris d'explotació forestal.  
Regular les actuacions sobre un sòl que s'usa fonamentalment com a explotació forestal.  
1. Es permeten els usos, activitats i edificacions actualment existents: i també la seua ampliació, en els termes previstos en les presents normes, i més concretament, les condicions del Sòl No Urbanitzable comú.  
S'autoritza, també, la legalització de les instal·lacions que estiguen construïdes amb anterioritat a l'entrada en vigor del Pla general d'ordenació urbana, sempre que en el document tècnic necessari per a la seua legalització, s'acredite el compliment dels paràmetres expressats en l'article 139 para instal·lacions de nova implantació.  
2. Es considera com a ús prioritari el d'explotació forestal.  
3. S'autoritzen la resta d'usos, aprofitaments i activitats que es recullen en les ordenances de caràcter general del Sòl No Urbanitzable sempre que no resulten incompatibles o perjudicials a l'ús prioritari d'explotació forestal.  
4. Es prohibeixen expressament els moviments de terra, les noves instal·lacions agropecuàries i la tala d'arbratge, llevat que es realitzen d'acord amb un programa d'explotació forestal de l'administració competent o amb la seua autorització.  
5. S'autoritza l'ús derivat de l'obtenció d'energies i de sistemes de telecomunicació i també la ubicació de les instal·lacions que resolguen el seu subministrament, promogudes per les diferents administracions o pels concessionaris de serveis seleccionats per aquestes, que de manera expressament justificada i sempre que no lesionen els especials valors expressament justificats de protecció establerts, necessiten emplaçar-se en aquest tipus de sòl.  
S'haurà de justificar detalladament, en tot cas, que la implantació no produirà danys en la percepció visual del conjunt de la ciutat a fi de preservar l'interés històric, cultural i patrimonial de l'entorn visual allunyat la població.  
La seua autorització, de conformitat amb la Llei 4/1992 del Sòl No Urbanitzable, estarà en tot cas condicionada a l'obtenció dels informes favorables de la Conselleria competent en matèria mediambiental i d'indústria i energia».  
No es considera compatible l'activitat extractiva amb aquesta qualificació atés que queden prohibits els moviments de terra llevat que es realitzen d'acord amb un programa d'explotació forestal de l'administració competent o amb la seua autorització.  
«3.3.2. Sòl No Urbanitzable Comú. Zona d'ús prioritari agrícola.  
  
Regular el sòl on l'activitat principal és l'agrícola i ramadera. Amb la finalitat de fomentar les actuacions, mantenir i potenciar aquests usos.  
  
S'autoritza el manteniment dels usos i obres existents, i també la seua ampliació en les condicions previstes en aquestes normes (article 137), i també la implantació d'altres nous dins dels permesos per l'Ordenança General del SNU, i dels especificats en l'epígraf anterior sempre que no perjudiquen o resulten incompatibles amb l'ús prioritari agrícola, d'acord amb l'informe emés si escau per l'òrgan administratiu competent en la matèria».  
L'article 137 estableix que després de la declaració d'interés comunitari, podrà autoritzar-se les activitats mineres i extractives.  
«3.1.2. Sòl No Urbanitzable d'Interés Patrimonial.  
L'objecte d'aquesta classificació és la protecció d'aquells elements, edificis i conjunts que, considerats un tot amb la parcel·la que els alberga, tenen un valor patrimonial que els fa mereixedors d'aquesta protecció.  
Aquesta categoria del Sòl No Urbanitzable respon a l'interés que té la revaloració de les construccions que constitueixen el Patrimoni Inventariat que es localitza en el Sòl No Urbanitzable, tant en forma d'edificació dispersa com en forma de nuclis rurals.»  
No es considera compatible l'activitat extractiva amb aquesta qualificació.  
El Pla general d'ordenació urbana de Morella vigent va ser aprovat definitivament el 8 de juny de 1994, prèvia avaluació ambiental segons la declaració d'impacte ambiental de referència 19/5431-VBR, emesa el 24 de gener de 1994. El projecte d'explotació deu per tant desenvolupar-se exclusivament en les zones en les quals d'acord amb l'anàlisi realitzada en els paràgrafs anteriors l'ús miner està permés o es considera compatible en determinades condicions.  
Així doncs, en l'àmbit de la concessió minera núm. 2734 Vega del Moll, l'activitat extractiva és únicament compatible amb la qualificació 3.3.3: Sòl No Urbanitzable comú. Zona d'ús prioritari en Defensa del sòl i 3.3.2: Sòl No Urbanitzable comú. Zona d'ús prioritari agrícola.  
  
Per tant, el 12 de juny de 2018, va ser comunicat al promotor a través de l'òrgan substantiu que l'explotació no era compatible en les zones 2b, 2c, 2d, 3a, 3b, 4a, 4b, i, parcialment la 3c, i que podia ser compatible parcialment en la zona 1a del projecte inicialment presentat, que requereix una modificació del projecte.  
En contestació a aquest requeriment, es rep el 14 de setembre de 2018 la documentació presentades pel promotor davant el Servei Territorial de Mines de Castelló. La documentació presentada modifica l'àmbit d'explotació-restauració, restringint la superfície d'explotació a les zones en les quals el material útil està immediatament davall del material edifique i a les àrees confrontants necessàries per a obtenir el volum de material estèril necessari per a la restauració geomorfològica del buit generat per l'extracció de les argiles roges. La superfície afectada per l'explotació és 52.229 m² de les parcel·les 5 i 7 del polígon 58 i la parcel·la 16 del polígon 59.  
Vista la proposta presentada definitivament pel promotor, s'observa que l'àrea extractiva queda encaixada dins de la zona 3.3.3, de Sòl No Urbanitzable comú. Zona d'ús prioritari en defensa del sòl i per tant d'acord amb el planejament urbanístic, però que les zones d'apilament es disposen en la zona 3.2.3, de Sòl No Urbanitzable de protecció especial. Zona d'usos prioritaris d'explotació forestal, que a més està afectat per risc d'inundació per perillositat geomorfològica segons la cartografia del Pla d'acció territorial de risc d'inundació de la Comunitat Valenciana.  
En l'àmbit de la concessió existeix una superfície d'unes 19 ha, descrita com a zona 3.3.2 de Sòl No Urbanitzable comú. Zona d'ús prioritari agrícola, que no presenten risc d'inundació geomorfològica i que no ha sigut inclosa com a àrea d'extracció en el projecte finalment proposat, concretament la parcel·la 8 del polígon 53. La ubicació dels apilaments en aquesta parcel·la permet utilitzar la xarxa de camins actuals i fa innecessària l'obertura d'un nou vial, per la qual cosa es considera com una alternativa de menor impacte ambiental que la proposta pel promotor.  
Dels perfils longitudinals de les zones d'apilaments, es dedueix que l'altura màxima dels apilaments d'argiles (apilament 1 i 2) està estimada en 6 m. Per a minimitzar l'impacte paisatgístic, s'haurà de limitar l'altura màxima dels apilaments almenys el 50 % (3 m). De manera similar succeeix amb l'apilament 3, d'estèrils. La seua altura màxima està fixada en 6 m, però haurà de limitar-se a 3 m. L'altura màxima de l'apilament de terra vegetal està fixada en 2 m el que es considera adequat per al manteniment de les seues condicions.  
En relació amb els sistemes de drenatge descrits en el projecte, la cartografia aportada pel promotor no inclou els detalls tècnics de les baixants ni el tractament del sòl per a reduir l'escolament, per la qual cosa l'òrgan substantiu, abans de l'autorització definitiva del projecte d'explotació, haurà de garantir la inclusió de tots dos aspectes en el projecte.  
El programa de vigilància ambiental indica que es remetrà un informe detallat a la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural amb les conclusions del seguiment. La legislació en matèria d'avaluació ambiental estableix que el seguiment del compliment de la declaració d'impacte ambiental correspon a l'òrgan substantiu, mentre que l'òrgan ambiental podrà recaptar la informació i realitzar les comprovacions que considere necessàries per a verificar el compliment del condicionat del pronunciament d'impacte ambiental. Així doncs, l'estudi d'impacte ambiental haurà de rectificar-se per a incorporar l'obligació de l'òrgan substantiu del seguiment de l'avaluació d'impacte ambiental i la remissió de l'informe anual per part del promotor a l'òrgan substantiu, en un termini de 10 dies naturals des de la seua emissió. El programa de vigilància ambiental i l'informe anual de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu. L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i recaptar informació, per a verificar el compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la declaració d'impacte ambiental ordinària, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 41.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits determinats en la secció 1a del capítol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (modificat pel Decret 73/2017, de 2 de juny) atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental de plans i programes i de projectes.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte d'explotació derivada del permís d'investigació de la concessió minera núm. 2734 Vega del Moll, promogut per Vega del Moll, SA, i situada en les parcel·les 5 i 7 del polígon 58 i en la parcel·la 16 del polígon 59 en el terme municipal de Morella (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i les modificacions sobre aquesta documentació tècnica, rebudes en dates 19 de setembre de 2018, i també en els condicionants que es detallen a continuació.  
  
  
Segon  
El projecte i la proposta de mesures correctores i protectores haurà de completar-se amb les següents mesures, detallades en el cos d'aquesta declaració d'impacte ambiental:  
- L'òrgan substantiu comprovarà prèviament a l'autorització definitiva del projecte que les zones d'apilament de minerals, terra vegetal i estèril es localitza en sòl compatible 3.3.2 i fora de la zona amb el risc d'inundació, això és, en la parcel·la 8 del polígon 53, aplicant les mesures correctores d'apantallament vegetal previstes al nord del camí de la Vega del Moll al sud del camí i les mesures complementàries de reducció de l'altura dels apilaments indicades en l'apartat de consideracions ambientals de la part expositiva d'aquesta resolució.  
  
- L'òrgan substantiu comprovarà prèviament a l'autorització definitiva de l'activitat extractiva que el projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració integral inclouen els detalls tècnics de les baixants i el tractament del sòl per a reduir l'escolament.  
  
- El promotor preveurà un origen alternatiu per al reg de l'explotació, en aquells períodes en què les basses de decantació es troben seques.  
- L'estudi d'impacte ambiental incorporara l'obligació de l'òrgan substantiu de realitzar el seguiment de la declaració d'impacte ambiental i la remissió de l'informe anual per part del promotor a l'òrgan substantiu, en un termini de 10 dies naturals des de la seua emissió. El programa de vigilància ambiental i l'informe anual de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu. L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i recaptar informació, per a verificar el compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no cal interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 27 de desembre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 8 de març de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.