Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7715, del 09-02-2016 (2016/697)

RESOLUCIÓ de 15 de desembre de 2015, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la resolució de determinació d'efectes significatius a avaluació d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 177/14-CON Requena, Chelva i Utiel.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7715

Data del DOGV
:   09-02-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/697


Data del document
:   15-12-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Requena
    * Utiel
    * Chelva
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 15 de desembre de 2015, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la resolució de determinació d'efectes significatius a avaluació d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 177/14-CON Requena, Chelva i Utiel. [2016/697]  
De conformitat amb l'article article 17 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la resolució de no-sotmetiment a avaluació d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la resolució de no-sotmetiment a avaluació d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 177/14-CON de Requena, Chelva i Utiel.  
  
«Resolució  
Expedient: 177/0930-SUH  
Títol: Rehabilitació de plataforma de la carretera CV-391. Trams: PK 0+000 al PK 6+600 i PK 15+200 al PK 27+000.  
Promotor: Diputació de València.  
Autoritat substantiva: Diputació de València.  
Localització: Requena, Chelva i Utiel.  
Objecte  
La carretera CV-391 forma part de la xarxa local de la Diputació de València i finalitza en la població d'El Remedio, pertanyent a Utiel, i en el seu desenvolupament travessa el terme municipal de Chelva. L'actuació es justifica per la secció transversal insuficient, el mal estat del paviment i els problemes de drenatge, d'accessos i de senyalització.  
Aquest projecte se centra en el tram inicial (PK 0+000 al PK 6+600) i final (PK 15+200 al PK 27+000) de l'actuació. El tram central (PK 6+600 al PK 15+200) és objecte del Projecte de rehabilitació de plataforma i reforç de ferm de la carretera CV-391. Tram: PK 6+600 a 15+200. El dit projecte va ser tramitat ambientalment segons el Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Impacte Ambiental de projectes, i es va determinar el no-sotmetiment a avaluació d'impacte ambiental segons el que preveu la seua secció 1a (269/9044-ICO). Es justifica aquest projecte en la necessitat d'homogeneïtzar les característiques del tram.  
Així doncs, es presenta un projecte de rehabilitació que respecta el traçat en planta i alçat, per la qual cosa no sols es preveuen correccions puntuals de revoltes i ocupacions derivades d'una nova planta. L'actuació queda acotada a ambdós marges de la calçada. La secció transversal adoptada és una calçada de 6 m amb bermes en zones de terraplé de 0,5 m.  
Es renova el drenatge transversal i es preveuen nou noves obres de drenatge. No es preveu l'afecció a serveis urbans.  
  
Afeccions ambientals  
La rehabilitació de la carretera pot afectar sòl forestal de l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana i terreny forestal ordinari, segons la cartografia de la versió preliminar del PATFOR.  
El segon tram de l'actuació (PK 15+200 al PK 27+000) està dins del LIC Serra del Negrete. Es tracta d'una àrea muntanyosa caracteritzada per una abrupta topografia i coberta per formacions forestals entre les quals domina una excel·lent representació de carrascars continentals.  
  
Consultada la base de dades de la biodiversitat, s'observa que en les quadrícules per les quals travessa la carretera hi ha constància d'àguila de panxa blanca, carranc de riu i àguila serpera. Segons la informació de què disposa l'òrgan ambiental sobre el desenvolupament de la zona eòlica 9, també hi ha constància d'àguila reial.  
La carretera creua a nivell les vies pecuàries següents: Cordel del Prado (PK 0+360), Cañada Real de San Juan (PK 1+320), Cañada Real de las Cabañas (PK 4+420) i Cordel del Peñón o de Clérigos (PK 5+720).  
La carretera travessa (segons la nomenclatura que apareix en el visor cartogràfic) la rambla del Vallejo del Cordelero (PK 1+540), rambla de la Casa Nueva (PK 6+220), barranc Valero (PK 19+596), barranc del Lugar (PK 20+387), barranc Callejano (PK 22+550) i barranc de l'Agua (PK 25+280).  
Des del punt de vista patrimonial, hi ha pròxims a la carretera els elements següents: celler de Mas de Bazán, jaciment Las Simas de Rozaleme i Alto de Caparrota.  
Des del punt de vista paisatgístic, l'actuació s'enclava en unitats de paisatge de zona forestal, de zona agrícola i barrancs.  
  
Marc normatiu  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada (en el moment en què s'incoa aquest expedient) en la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'Impacte Ambiental de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la despleguen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior) i el Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Impacte Ambiental de projectes (TRLEIA).  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental. El projecte que és objecte d'aquesta consulta no està inclòs en els dits annexos. No obstant això, cal considerar que el TRLEIA estableix en l'article 16 que els projectes no inclosos en el seu annex I i que puguen afectar directament o indirectament els espais de la Xarxa Natura 2000, hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental quan així ho determine l'òrgan ambiental. Així mateix, el TRLEIA estableix en l'annex II, grup 9, apartat k, que haurà de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental, quan així ho determine l'òrgan ambiental, qualsevol canvi o ampliació dels projectes que s'inclouen en els annexos I i II, ja autoritzats, executats o en procés d'execució, modificació o extensió no arreplegats en l'annex I que puguen tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient, és a dir, quan es produïsca alguna de les incidències següents:  
1. Increment significatiu de les emissions a l'atmosfera.  
2. Increment significatiu dels abocaments a llits públics o al litoral.  
  
3. Increment significatiu de la generació de residus.  
4. Increment significatiu en la utilització de recursos naturals.  
5. Afecció a àrees d'especial protecció designades en aplicació de les directives 79/409/CEE, del Consell, de 2 d'abril de 1979, i 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, o a zones humides incloses en la llista del Conveni Ramsar.  
  
En ambdós casos (article 16 i annex II, grup 9, apartat k, la decisió de l'òrgan ambiental es prendrà d'acord amb els criteris establits en l'annex III i després de la consulta prèvia a les administracions, persones i institucions afectades per la realització del projecte. Els criteris de selecció previstos en l'annex III són: característiques dels projectes, ubicació dels projectes i característiques del potencial impacte.  
  
Tramitació  
En data 22 de juliol de 2014 es va rebre en aquesta direcció general un escrit de la Diputació de València en què se sol·licita de l'òrgan ambiental l'inici del procediment d'avaluació ambiental.  
Atés que és un supòsit que haurà de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental quan així ho determine l'òrgan ambiental, es va procedir, d'acord amb l'article 17 del TRLEIA, en data 4 de setembre de 2014, a consultar les administracions públiques. En particular, es consulta: el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (per la seua competència en matèria de paisatge), el Servei Territorial de Cultura i Esport (per la seua competència en protecció de béns d'interés patrimonial), la Subdirecció General del Medi Natural (per la seua competència en sòl forestal, gestió de Xarxa Natura i espècies catalogades) i l'Ajuntament de Chelva (atés que les obres afecten el seu terme municipal i no consta en l'expedient informe del dit ens, mentre que sí que hi ha informe de l'Ajuntament d'Utiel i Requena).  
Analitzada la documentació tècnica que hi ha en l'expedient, es va considerar que per a poder prendre la decisió de sotmetre el projecte a avaluació d'impacte ambiental calia disposar de determinada informació que afectava sòls, hidrologia, vegetació, fauna i paisatge. Així doncs, en data 4 de desembre de 2014 es requereix a la Diputació de València l'ampliació de la informació. En data 23 de juny de 2015, es rep la dita informació i en data 2 de juliol es dóna trasllat al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, que en data 7 d'octubre emet un informe favorable de l'estudi d'integració paisatgística.  
  
A continuació, es destaca el contingut dels informes rebuts com a contestació de les diferents administracions públiques. S'adjunta una còpia dels informes rebuts amb contingut ambiental.  
Direcció General de Medi Natural  
Servei de Vida Silvestre  
Rebuda el 24 d'octubre de 2014  
«[...] Afeccions a espècies catalogades i a hàbitats d'interés comunitari  
1. Espècies catalogades. Que consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana, quant a espècies prioritàries que puguen resultar afectades pel traçat d'aquesta carretera en els dos trams a rehabilitar, no hi ha espècies prioritàries que puguen resultar afectades significativament.  
2. Hàbitats d'interés comunitari. No hi ha en cap dels dos trams cap dels hàbitats protegits per l'article 19 del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i se'n regulen mesures addicionals de conservació.  
Afeccions a la Xarxa Natura 2000  
Els dos trams de la carretera estan en l'àmbit d'un espai de la xarxa pròxims a una ZEPA d'aquesta xarxa [?] LIC ES5233009 Serra del Negrete [?] ZEPA ES0000449 l'Alt Túria i Serra del Negrete [?]  
  
El projecte de rehabilitació d'aquesta carretera afectarà en alguns trams alguns hàbitats d'interés comunitari; principalment 5330 Matolls termomediterranis i preestèpics, 5210 Matollars arborescents de Juniperus spp. i 9540 Pinedes mediterranis de pins mesogeans endèmics, també afectarà en algun cas el 9340 Alzinars de Quercus olex i Quercus rotundifolia. En tot cas, aquestes afeccions no són significatives per al conjunt d'aqueixos hàbitats en el LIC de Serra del Negrete.  
  
Les actuacions proposades no alteraran les condicions naturals d'hàbitats i espècies en els espais de la Xarxa Natura 2000, i no afectaran apreciablement cap espai ni els seus objectius de conservació, per la qual cosa no té efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.»  
  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Rebuda el 7 d'octubre de 2015  
«[...] L'estudi d'integració paisatgística es redacta de conformitat amb [?] l'article 6 de la [?] LOTUP. [?] El primer tram en la infraestructura se situa sobre els paisatges de rellevància regional PRR 28, vinyes d'Utiel-Requena, i PRR 15, gorges del Túria i entorn de Chera [...]. El segon tram també s'emplaça sobre aquest últim paisatge i dins del lloc d'interés comunitari (LIC) Serra del Negrete.  
[?] Es considera el contingut de l'estudi d'integració paisatgística suficient elaborat per a valorar la incidència del projecte en el paisatge de conformitat amb el que estableix l'article 6.4 i l'annex II de la LOTUP, i se n'emet un informe favorable, sempre que es duguen a terme les mesures d'integració paisatgística fixades en aquest.»  
  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre'l o no a avaluació d'impacte ambiental  
L'anàlisi es fa tenint en compte els criteris de l'apartat k, grup 9, de l'annex II del RDL 1/2008 i de l'annex III d'aquest. Atés que el projecte s'ha presentat fraccionat, s'ha procedit a l'avaluació de l'impacte ambiental dels tres trams en què es fracciona, per a poder analitzar els efectes sinèrgics.  
  
Característiques del projecte  
El projecte de rehabilitació de la plataforma de la CV-391 s'ha presentat fraccionat, atés que es diferencien tres trams: PK 0+000 al PK 6+600; PK 6+600 al PK 15+200 i PK 15+200 al PK 27+000.  
La dimensió del projecte és reduïda, perquè a pesar que la longitud de l'actuació és de 18,4 km (tram d'avaluació actual) i 27 km (tram de l'actuació total), únicament s'afecta els laterals de la calçada i les actuacions que es duran a terme recauen sobre la plataforma ja existent. Únicament s'ocuparan els terrenys adjunts a la carretera com a conseqüència de l'ampliació de la plataforma.  
A més, el traçat va per una àrea de pendents suaus, excepte el tram des del PK 23 al 27, i els talussos residuals són d'escassa magnitud.  
  
L'ampliació suposa un increment mitjà de la secció transversal de 2,5 o 3 m. L'ampliació de la plataforma es fa cap al marge dret, marge esquerre o ambdós al mateix temps.  
Es preveu l'adequació d'una zona sobrant de la carretera, en el PK 16+885, com a àrea de descans.  
Atesa l'escassa envergadura del projecte, no s'espera un consum important de recursos naturals ni un gran volum de residus.  
  
Ubicació dels projectes  
Part del projecte total (des del PK 7+600) va per una zona catalogada com a LIC Serra del Negrete per destacar els carrascars continentals, les formacions de pi negre, savines i boscos mixtos de roure valencià. Quant als hàbitats, destaquen els carrascars (9340), molt ben representats; cal destacar pel seu interés els matollars arborescents amb Juniperus (5210), els matollars oromediterranis endèmics amb argilaga (4090), les rouredes (9240) i, sobretot, les pinedes submediterrànies de pins negres (\*9533) i els boscos endèmics amb Juniperus (\*9560). També mereixen destacar-se els borlladors petrificants (\*7220), els fleixars termòfils de Fraxinus angustifolia (91B0) i les galeries riberenques de Nerio tamaricetea (92D0) i Salix i Populus alba (92AO). Quant a les espècies, i a més de diverses aus (com Circaetus gallicus, Hieraetus fasciatus, Aquiula chrysaetos, etc.), cal destacar la presència de Mauremys leprosa i especialment de Discoglossus jeanneae, així com de Coenagrion mercuriale. No obstant això, vistes les dimensions i l'àmbit de l'actuació a realitzar en la carretera, no s'esperen afeccions significatives per al conjunt dels hàbitats del LIC.  
  
El projecte s'ubica en una àrea muntanyosa forestal, i aquesta massa és més destacable a partir del PK 3+500. Si bé els voltants es van incendiar en 1994, presenta un elevat índex de regeneració natural.  
  
Cal destacar l'existència d'alguna alzina o carrasca de port important. Únicament s'afectaran algunes unitats de pi.  
La carretera travessa nombrosos llits d'aigua (segons la nomenclatura que apareix en el visor cartogràfic), la rambla del Vallejo del Cordelero (PK 1+540), la rambla de la Casa Nueva (PK 6+220), el barranc Valero (PK 19+596), el barranc del Lugar (PK 20+387), el barranc Callejano (PK 22+550) i el barranc de l'Agua (PK 25+280). El tram avaluat anteriorment travessa els barrancs de Donero (PK 13+650) i Porránchez (PK 9+350), que aboquen al barranc de Reatillo i el barranc de Los Pinos, que ho fa a la rambla de Casa Nueva (PK 7+150). Les obres hauran de fer-se sense que s'hi produïsca afecció.  
El tercer tram de l'actuació es fa pròxim al nucli de Villar de Tejas (TM Chelva), atés que la carretera creua l'aldea. El segon tram va pròxim a Villar de Olmos i La Cañada.  
  
Característiques del potencial impacte  
No s'espera que l'actuació provoque un augment del trànsit, per la qual cosa les emissions a l'atmosfera i la contaminació acústica durant la fase de funcionament seran semblants a les actuals. No obstant això, en el moment de la posada en funcionament de la carretera després de la millora s'haurà de mesurar el nivell acústic transmés. En el cas que se superen en més de 10 dBA els límits fixats en la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, l'administració pública competent en l'ordenació del sector adoptarà un pla de millora de qualitat acústica tendent a reduir els nivells per davall del dit nivell de superació. A més, durant la fase d'execució de les obres s'haurà d'utilitzar maquinària que s'ajuste a allò que s'ha especificat en el Reial Decret 212/2002, en el qual es regulen els requisits referents a l'emissió que ha de complir la maquinària d'ús a l'aire lliure per a poder eixir al mercat. S'hauran d'adoptar les mesures oportunes per a evitar que els treballs realitzats produïsquen sorolls que superen els límits de recepció fixats en la zona afectada.  
Es tractaran adequadament els depòsits temporals d'àrids i altres materials pulverulents durant la fase d'execució, de manera que es previnga l'afecció a la qualitat de l'aire.  
Per a evitar l'afecció als cursos d'aigua està previst: la gestió d'olis i greixos de neteja dels motors, l'aplec de materials fora de la xarxa de drenatge, la instal·lació de barreres de sediments, la instal·lació de parcs de maquinàries amb plataforma impermeable i basses de decantació. A més, durant l'execució de les obres que es desenvolupen als voltants dels llits, es comptarà amb la presència d'un director d'obra ambiental que haurà de supervisar aquestes labors. Atés que no es detalla en quins punts s'emprarà la instal·lació de barreres de sediments, es condiciona la resolució següent al seu ús en tots els encreuaments de la carretera amb barrancs, en els tres trams en què s'ha fraccionat el projecte.   
  
A l'inici de l'obra, es redactarà un pla definitiu de gestió de residus que inclourà:  
- La ubicació i adequació de llocs dins del recinte de l'obra.  
- L'elecció de bidons i recipients.  
- La inscripció en el registre de la Comunitat Valenciana.  
- Registre detallat de la generació i eixida de residus.  
S'ha previst la ubicació de tres parcel·les on es procedirà a arreplegar material, maquinària i instal·lacions auxiliars en els PK 2+690, 9+380, 12+220, 17+280 i 22+430. Les zones triades estan actualment desproveïdes de vegetació. Finalitzades les obres, es procedirà a la recuperació de les zones per mitjà de la neteja de les àrees, la restauració dels terrenys cap a una morfologia suau, la descompactació del terreny i l'extensió d'una capa de terra vegetal amb una grossària mínima de 20 cm, a fi de facilitar la instauració d'una coberta herbàcia de protecció, utilitzant les espècies típiques de la zona.  
A causa de la correcció d'una revolta en el PK 16+885 apareix un sobrant, que es restaurarà com a mirador. Per a això s'eliminarà el paviment sobrant i es regularà l'esplanada amb una capa de graveta de 6 cm. En el PK 9+460 s'ha projectat una àrea de descans que podrà utilitzar-se com a mirador.  
S'ha previst el jalonament de la zona de les obres i de les zones d'aplec de materials i maquinària, durant el període de realització de les obres.  
El projecte indica que els materials de rebliment i els balasts que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. Amb el material sobrant, es preveu la restauració dels préstecs utilitzats.  
En aquest aspecte, cal tindre en compte que l'ampliació del tram comprés entre els PK 23 i 25+500 aproximadament, es projecta per tall del talús superior de la plataforma actual, que genera un volum de material sobrant susceptible de ser utilitzat com a material de construcció. Si aquest material sobrant, o el de qualsevol altre tram, és adequat des del punt de vista tècnic, ha de ser utilitzat preferentment en la traça per mitjà de compensació de terres, i aquest fet haurà de ser considerat en la fase de planificació de l'obra. Es considera únicament acceptable la proposta del promotor (obtenció del material de préstecs o pedreres) en el cas que el material sobrant siga inadequat tècnicament o el seu volum siga insuficient.  
D'altra banda, atenent les característiques del tram esmentat i encara que de la documentació gràfica no es reflecteix el seu depòsit a peu de la secció transversal de la calçada, cal advertir que aquest no es considera adequat des del punt de vista ambiental, ja que produiria afecció a la vegetació situada en el vessant inferior de l'actual plataforma, processos d'inestabilitat de vessants i impacte visual.  
Està prevista la reutilització de la terra vegetal.  
No es farà tractament en els talussos de desmunt, atés que es tracta de material rocós.  
Respecte a la protecció contra incendis, atés que la carretera va pels termes municipals de Requena, Utiel i Chelva se seguirà el que disposen els plans de prevenció d'incendis forestals de les demarcacions forestals de Requena i Chelva. Així mateix, s'haurà de complir el que estableix el Decret 7/2004, pel qual s'aprova el plec de normes de seguretat en obres en terreny forestal o els seus voltants.  
  
En tractar-se d'una via secundària, amb una velocitat de circulació baixa, no es considera necessària la col·locació de malles o tancaments que impedisquen el pas de la fauna perpendicular al traçat, atés que el nombre d'atropellaments no és rellevant. Es considera que el grau de permeabilitat de la via és adequat.  
Entre les mesures plantejades per a reduir les molèsties sobre la població, atés que travessa el nucli de Villar de Tejas, es planteja informar la població de les obres que es duran a terme, la maquinària i el personal de l'obra circularà únicament per les zones delimitades i s'evitarà, sempre que siga possible, el pas de maquinària i vehicles pesats pel nucli de població.  
Està previst el seguiment d'aquestes mesures i dels efectes que produeixen per mitjà d'un programa de vigilància ambiental, desenvolupat en la fase prèvia a l'inici d'obres, en la fase d'obres i en la fase d'explotació.  
  
Conclusió  
Vist que les actuacions que es pretenen realitzar amb el projecte recauen sobre la carretera actual i sobre els marges d'aquesta; vist que els impactes sobre el medi no són significatius; vista la bateria de mesures correctores i protectores que s'executaran a càrrec del projecte i vist que es desenvoluparà un programa de vigilància ambiental, es considera que no s'incidirà de manera negativa sobre els valors ambientals de la zona i que els impactes que genera l'actuació no són significatius sobre el medi ambient.  
En conseqüència, l'òrgan ambiental determina que no cal sotmetre'l a avaluació d'impacte ambiental atenent els criteris establits en l'annex III del TRLEIA; tot això sense perjudici del compliment de la normativa i la legislació ambiental i sectorial aplicables.  
  
Consideracions jurídiques  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, segons allò que s'ha exposat s'emet la següent:  
  
Resolució de no-sotmetiment  
  
Primer  
No sotmetre el Projecte de rehabilitació de plataforma de la carretera CV-391. Trams: PK 0+000 al PK 6+600 i PK 15+200 al PK 27+000 a Requena, Chelva i Utiel a avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb el que estableix l'article 17.2 i els criteris establits en l'annex III del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, sempre que s'execute d'acord amb el projecte presentat i amb els condicionants establits en el paràgraf segon d'aquesta resolució.  
  
Tot això, sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions i els informes, i la realització dels estudis que corresponga, d'acord amb la legislació i normativa sectorial i el compliment d'aquesta.  
  
Segon  
El projecte s'efectuarà d'acord amb els condicionants següents:  
  
1. S'evitarà qualsevol afecció als barrancs travessats per la carretera, per a la qual cosa en tots aquests s'instal·laran barreres de sediments.  
2. S'evitarà l'afecció, en la mesura que es puga, tenint en compte la seguretat viària i la nova funcionalitat de la carretera, a aquells exemplars de pi de major envergadura i alzines.  
3. S'abalisaran totes les alzines que estiguen pròximes a la traça al llarg de la longitud de l'actuació per a evitar-ne l'afecció.  
4. No es generaran nous accessos a l'àmbit de les obres i s'emprarà únicament la plataforma actual.  
5. S'haurà de complir el que estableix el Decret 7/2004, pel qual s'aprova el plec de normes de seguretat en obres en terreny forestal o els seus voltants.  
6. En el cas que el material de tall del talús superior sobrant del tram comprés entre els PK 23 i 25+500, aproximadament, complisca els requisits tècnics com a material de rebliment o de balast, es procedirà a la compensació de terres al llarg de la traça i s'adoptarà com a alternativa preferent a l'obertura d'àrees de préstec o obtenció de pedreres autoritzades. En aquest cas, la planificació de l'obra es farà tenint en compte la idoneïtat del material sobrant per a la reutilització en l'obra. Si el dit material no fóra adequat, s'utilitzarà en la restauració de préstecs o es traslladarà a un abocador autoritzat, però en cap cas serà depositat a peu de la secció transversal de la calçada en el dit tram.  
  
Tercer  
D'acord amb el que disposa l'article 17 del RDL 1/2008 anteriorment esmentat, aquesta resolució es notificarà i es farà pública a través del Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, i s'haurà d'entendre que això no eximeix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que resulten legalment exigibles, així com del compliment de tots els preceptes legals que hi siguen aplicables.  
  
València, 27 d'octubre de 2015.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor».  
  
València, 15 de desembre de 2015.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.