Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4129, del 16-11-2001 (2001/10898)

RESOLUCIÓ d'11 d'octubre de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4129

Data del DOGV
:   16-11-2001

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2001/10877


Data del document
:   11-10-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Losa del Obispo
    * Orxa, l'
    * Vilafamés
    * Alcosser
    * Santa Pola
    * Muro de Alcoy
    * Buñol
    * vigilància del medi ambient
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'11 d'octubre de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2001/X10203]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 233/97-AIA, 242/97-AIA, 331/97-AIA, 363/97-AIA, 027/99-AIA i 046/99-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 11 d'octubre de 2001.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 233/97-AIA sobre el Projecte de ?Millora de la xarxa de Reg de la Comunitat de Regants de Sant Joaquim, en els termes municipals de Muro de Alcoy i Alcocer de Planes (Alacant)?, projecte promogut per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Vist que el Projecte precitat (que inclou en l'annex núm. 9 l'Estudi d'Impacte Ambiental i en l'annex núm.11 l'Estudi Geotècnic), va ser remés per la Direcció General de Regadius i Estructures Agràries el 27 de maig de 1997.
  
Vist que el projecte va ser sotmés a informació pública per mitjà d'anunci de la Conselleria de Medi Ambient publicat en el DOGV núm. 3.048 de 4 d'agost de 1997, no havent-hi presentat al·legacions segons consta en els certificats corresponents remesos per l'Ajuntament d'Alcocer de Planes l'1 d'octubre de 1997, i per l'Ajuntament de Muro de Alcoy el 15 de febrer de 1999.
  
Vist que les obres projectades consistixen essencialment en un conjunt d'actuacions que es dividixen en: condicionament de l'assut de presa; Canonades de subministrament; Embassament de materials solts; Camí d'accés a l'embassament; xarxa de reg; Preses de reg. Centrant-se l'Estudi d'Impacte Ambiental en les obres de l'embassament, les característiques de les quals responen a un embassament de materials solts per a una capacitat teòrica de 55.651 m3, sent la capacitat real de l'embassament de 54.072 m3, amb una profunditat de 6 m.; Talús interior 1V/3H i Talús exterior 1V/2H, Ample de coronació de 5 m. Es projecta un sobreeixidor que es prolonga 50 m. lineals fins a desguassar en un llit natural que acaba desembocant en el riu Agres.
  
El camí d'accés a l'embassament és de 1.126 ml, que transcorre aprofitant un camí existent de l'IRYDA, que creua el riu Agres aprofitant un gual existent.
  
L'aigua a embassar prové de la concessió de 38 l/sg. de la CHJ que disposa la Comunitat de regants.
  
Vist que s'ha efectuat consulta als Ajuntaments d'Alcocer de Planes i Muro de Alcoy, Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació; Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant.
  
Com a resultat de les consultes efectuades s'han rebut els següents informes remesos per la Direcció General de Patrimoni:
  
- Informe de la inspecció Tècnica de Patrimoni Artístic, en què s'indica que la documentació presentada i consultada acredita la inexistència d'elements construïts de caràcter patrimonial en la zona de construcció de l'embassament. En conseqüència, es proposa informar favorablement.
  
- L'informe del tècnic de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Cultura proposa: ?Que en complir el projecte amb la legislació vigent- Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental- la DGPA ho aprove des del punt de vista arqueològic, si bé recomane el seguiment dels moviments de terra, i l'estudi i documentació prèvia de les infraestructures a millorar, donat el seu possible origen musulmà?.
  
Atés que es té previst efectuar el desguàs del sobreeixidor per mitjà d'abocament a barranc, s'haurà de sol·licitar les autoritzacions preceptives davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
Atés que segons els informes tècnics de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura Educació i Ciència, encara que en principi no es coneixen elements del patrimoni historicoartístic que puguen vore's afectats per l'execució del projecte, en l'execució de la millora de les infraestructures, davant de la possibilitat de ser d'origen musulmà, s'haurà de realitzar un seguiment dels moviments de terra, d'acord amb les recomanacions formulades en els dits informes, sotmetent-ho al vistiplau de la Direcció General de Patrimoni.
  
Atés que l'obra necessita per a la construcció de terraplé material de préstec en un volum estimat en 32.390 m3, generant un volum de desmunt que per les característiques de la terra extreta, segons la informació continguda en l'Estudi Geotècnic, no fan aconsellable la seua utilització en la construcció, resultant un material sobrant de 42.650 m3 (argiles i margues argiloses) i 29.856,12 m3 (terra vegetal i argiles amb intercalacions turboses). Sent que en l'Estudi d'Impacte Ambiental no s'indica l'origen d'este material de préstec ni el destí previst per al material sobrant, haurà de remetre's un informe previ a l'execució de l'obra amb descripció detallada d'aquests.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89 d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Efectuar declaració d'impacte ambiental positiva, als sols efectes ambientals, sense perjuí de les exigències derivades de la normativa sectorial específica, del Projecte de ?Millora de la xarxa de Reg de la Comunitat de Regants de Sant Joaquim, en els termes municipals de Muro de Alcoy i Alcocer de Planes (Alacant)?, projecte promogut per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sempre que es complisquen els següents condicionants, a més de les mesures correctores i de vigilància ambiental de l'Estudi d'Impacte que no entren en contradicció amb aquests:
  
1) Es disposarà de les autoritzacions preceptives en matèria d'abocament a llit públic, havent de complir les prescripcions que s'establisquen a l'efecte per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
2) Els talussos interiors de l'embassament es recobrirà amb graveta o un altre material rugós per a facilitar l'eixida d'animals que entraren en aquest.
  
3) Els talussos exteriors es recobriran de vegetació autòctona composta per espècies de Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris, Lavandula latifolia, Stipa tenacissima, Brachypodium retusum, etc. amb una densitat de 4-6 unitats per metre quadrat. Així mateix, es disposaran els mecanismes necessaris per a afavorir el manteniment de les plantacions realitzades. Es remetrà a esta Direcció General un informe anual contenint el resultat del Programa de Vigilància Ambiental, en què s'indique amb documentació gràfica el resultat de la revegetació dels talussos.
  
4) S'evitarà que l'inici de la fase d'execució coincidisca amb els períodes de nidificació-reproducció de l'avifauna existent, devent així mateix recobrir la part superior del tanca metàl·lic, amb algun dispositiu que ho faça visible per a evitar els xocs de l'avifauna.
  
5) Haurà de remetre's un informe a esta Direcció General, previ a l'execució de l'obra, amb descripció detallada de la localització de les zones de préstec i zona de destí dels materials sobrants degudament autoritzats.
  
6) S'haurà de realitzar un seguiment dels moviments de terra, d'acord amb les recomanacions formulades en els informes emesos per la Direcció General de Patrimoni Artístic, sotmetent-ho al vist i plau de la mateixa. En el cas que durant la construcció de les obres es produïra alguna troballa de restes arqueològiques, es paralitzaran immediatament les obres i es comunicarà el fet a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura d'acord amb la Llei 16/1985, del Patrimoni Històric Espanyol.
  
7) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisca a través de les autoritzacions sectorials preceptives.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present Declaració d'Impacte Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 16 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 242/97-AIA referent al projecte d'ampliació de l'explotació de roca calcària anomenada ?Cantera Dolores (núm.068)?, en el terme municipal de Buñol (La Foia de Buñol), el promotor de la qual és el senyor Emilio Espert Perelló.
  
Vist que el citat expedient va ser objecte d'una anterior Declaració d'Impacte Ambiental en data 12.05.98, per mitjà de la qual el perímetre de la pedrera s'estimava acceptable la seua execució únicament en el sector de la pedrera que es trobava qualificat pel planejament urbanístic vigent com d'explotació de recursos naturals, és a dir, sense afectar l'entorn qualificat com de Protecció Ecològica, observant, així mateix, el compliment de les cinc condicions següents:
  
1. La topografia final de l'àrea, una vegada restaurada, haurà d'adequar-se als criteris geomètrics arreplegats en el pla de restauració aportat (bancs de no més de 7 m d'altura i 40° d'inclinació màxima).
  
2. Qualsevol arreplega temporal de materials haurà de ser realitzada dins del perímetre de la pedrera i fora de perill de les vessaments que pogueren produir arrossegaments cap als llits naturals.
  
3. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de Residus, i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de Residus Tòxics i Perillosos.
  
4. Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació.
  
5. El promotor queda obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on s'arrepleguen el balanç i l'estat actual de l'activitat, respecte als volums extrets i aprofitats, als farciments efectuats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el Pla de Restauració-Estudi d'Impacte Ambiental i en la present Declaració d'Impacte Ambiental, així com qualsevol possible incidència sorgida en el seu desenvolupament. El dit Servei remetrà una de les còpies a esta Direcció General.
  
Vist que en data 18.10.99, el Servei Territorial d'Indústria i Energia comunica la necessitat de dictar nova resolució d'impacte ambiental en haver canviat la qualificació urbanística dels terrenys que van quedar exclosos de l'anterior Declaració d'Impacte Ambiental, segons dóna compte el certificat aportat pel promotor, del qual adjunten còpia. Dit certificat l'emet l'Ajuntament de Buñol i va acompanyat del pla de nova qualificació urbanística del paratge ?Los Cohetes ?, en què s'ubica la pedrera, així com d'un informe de l'arquitecte municipal comunicant que l'aprovació definitiva de la modificació puntual realitzada a l'efecte de millorar les possibilitats de restauració de la citada pedrera va tindre lloc el dia 28.01.99.
  
Atés que la citada modificació puntual tenia per objecte una superfície de 2,5 ha incloses en el perímetre del projecte miner que ja va ser tramitat seguint tots els requisits legals previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació, inclòs el tràmit d'informació pública, que va ser realitzat pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, per mitjà d'anunci publicat en el BOP de València número 58, de data 10.03.98, sense que es presentaren al·legacions a aquest.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que l'article quint de la Llei 2/1989 atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què se aplique esta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes mediambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, i en particular de la llicència d'activitat, ampliar l'explotació de la pedrera de roca calcària ?Dolores?, del terme municipal de Buñol, a la totalitat del perímetre del seu corresponent projecte, sempre que s'observen i complisquen les cinc condicions imposades en la Declaració d'Impacte Ambiental de data 12.05.98, i arreplegades també en la part expositiva de la present.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'art. 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 16 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 331/97-AIA referent al Projecte de Pla General d'Ordenació Urbana de l'Orxa promogut pel propi Ajuntament.
  
Vist que l'expedient va ser incoat per la remissió, el dia 18 de juliol, des de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant de la sol·licitud d'informe efectuada per l'Ajuntament, sobre el projecte de Pla General en base a l'article 38.2.B de la Llei 6/1994, Reguladora de l'Activitat Urbanística, adjuntant com a única documentació un pla d'ordenació a escala 1:20.000.
  
Vist que, en data 20 d'agost de 1997, es va remetre l'informe sol·licitat, indicant quin havia de ser el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, així com el procediment a seguir per a la seua tramitació i efectuant les següents consideracions sobre el pla aportat:
  
1) Que els barrancs tributaris del Riu Serpis , tant per la dreta com per l'esquerra, com a terrenys pertanyents al domini públic hidràulic, hauran d'estar subjectes al règim d'Especial Protecció.
  
2) Que la delimitació de la qualificació del Sòl No Urbanitzable ha exclòs de la protecció ecològica i paisatgística alguns terrenys de clara vocació forestal i d'elevat valor ecològic.
  
Si la citada delimitació pretén abraçar aquelles àrees en què els cultius de muntanya alternen amb les àrees naturals, la normativa aplicable a estes àrees hauria d'enfocar-se al manteniment dels usos actuals limitant els usos que siguen incompatibles amb aquests.
  
En qualsevol cas la no'protecció dels terrenys seminaturals, naturals o erms haurà de ser justificada expressament i detalladament.
  
Vist que el 7 d'agost de 1998 la direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant va remetre un exemplar de la documentació tècnica del projecte, emetent-se informe a l'Ajuntament l'11 de gener de 1999 i realitzant-se simultàniament consultes a la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura i a la Direcció territorial de Medi Ambient d'Alacant.
  
En l'informe remés a l'Ajuntament s'apuntava la suficiència i correcció de l'estudi d'impacte ambiental presentat així com de la delimitació de les diferents qualificacions del Sòl No urbanitzable proposades, encara que alguns dels usos previstos en el Sòl No Urbanitzable de protecció paisatgística i ecològica no es consideraven compatibles (càmpings, albergs juvenils, centres de rehabilitació i edificis o instal·lacions d'interés públics.
  
Així mateix se suggeria l'ampliació de les normes per a l'adequada evacuació i tractament de les aigües residuals (articles 57 i 80 de les Normes Urbanístiques)
  
Vist que el 12 de febrer de 1999, la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant va remetre informe indicant:
  
- L'Ordenació Territorial proposta pel Pla es considera, en general, d'acord amb les característiques ambientals del municipi, quedant arreplegades amb distintes figures de protecció els terrenys forestals i d'interés paisatgístic, els llits i barrancs, les vies pecuàries i els jaciments arqueològics.
  
- Haurà d'adequar-se la qualificació atorgada al sòl no urbanitzable en els Plans d'Ordenació amb la de la Norma Urbanística, a fi d'evitar males interpretacions.
  
- Les vies pecuàries hauran de quedar arreplegades en els Plans d'Ordenació i Normativa Urbanística, tal com queda establit en el projecte de classificació de vies pecuàries del municipi en data 27 de juny de 1992. Estes són:
  
Vies pecuàries
  
- Colada de l'Assagador Canessia-Pinars.
  
- Colada de la Cova
  
- Colada del Barranc dels Deveses
  
- Colada del Camí de Villalonga
  
Abeuradors
  
- Abeurador de la Neix
  
- Abeurador de la Font de l'Ombria
  
- En relació amb les aigües residuals, no hauran d'abocar-se residus de cap tipus als llits sense depuració prèvia, havent de prestar especial atenció als abocaments de la indústria paperera?.
  
Vist que el 22 d'abril de 1999 es va rebre informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic, indicant que el projecte de Pla General complix amb la legislació vigent i no suposa cap perill per als valors patrimonials arqueològics i etnològics, indicant l'interés en el terme municipal del Castell de Perputxent inscrit en el registre de Béns d'Interés Cultural del Patrimoni Artístic Espanyol per Resolució de la Direcció General de Belles Arts i Béns Culturals del Ministeri d'Educació i Cultura, d'1 de març de 1999.
  
La delimitació de l'entorn de protecció del Castell s'està tramitant en estos moments per la dita Direcció General, i comprén dos zones diferenciades:
  
Zona A (pròxima al BIC): i Zona B (àmplia) l'àmbit de la qual es descriu en el text i es reflectix en plànol adjunt.
  
Vist que el 21 de setembre de 1999 es va rebre de l'Ajuntament la documentació administrativa i tècnica aprovada provisionalment i una còpia de l'ordenança d'abocaments que s'ajusta al model d'ordenances elaborat conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Segons els informes i certificats expedits per la secretària'interventora de l'Ajuntament, la informació pública va ser portada a terme per mitjà d'inserció de l'edicte en el diari Información d'Alacant de 13 i 18 de juliol de 1998 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3.292 de 23 de juliol de 1998 , presentant-se 40 al·legacions per part de veïns i interessats, estimant-se i desestimant-se aquestes d'acord amb els informes tècnics.
  
Atés que la regularització de les indústries situades en o al costat del nucli urbà que el Pla General contempla, únicament ha d'efectuar-se si estes s'ajusten al que establix l'article 50 de les Normes Urbanístiques pel que fa a la compatibilitat amb l'ús residencial .
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a les Declaracions i Estimacions d'Impacte Ambiental dels projectes a què se aplique esta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte de Pla General d'Ordenació Urbana de l'Orxa, sempre que s'ajuste a la documentació presentada i als següents condicionants:
  
1) Serà d'aplicació subsidiària a allò establit en les Normes Urbanístiques, el Model d'Ordenances de Prevenció de la Contaminació Acústica (sorolls i vibracions) elaborat conjuntament per al Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies
  
2) L'Ajuntament requerirà als titulars de les indústries il·legals perquè regularitzen la seua situació en un termini màxim de 6 mesos des de l'aprovació definitiva del Pla General, fixant un termini màxim de 2 anys per al trasllat d'aquelles indústries que resulten incompatibles amb l'ús residencial, d'acord amb els límits establits en l'article 50 de les Normes Urbanístiques.
  
3) Quedarà reflectida en els plànols d'ordenació i en la normativa urbanística l'amplària legal de cada una de les vies pecuàries classificades en el terme municipal, d'acord amb el projecte de classificació de 27 de juny de 1992.
  
4) S'inclourà en la normativa urbanística l'aplicació del règim previst en la Llei del Patrimoni Cultural Valencià pel que fa a l'autorització d'intervencions tant en el propi immoble (Castell de Perputxent) com en el seu entorn, d'acord amb la delimitació que finalment aprove la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura Educació i Ciència.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 16 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 363/97-AIA referent al Projecte de Pla General d'Ordenació urbana de la Losa del Obispo, promogut pel propi Ajuntament.
  
Vist que l'expedient va ser incoat el 4 d'agost de 1997, per la remissió des de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València d'una fotocòpia de l'Estudi d'Impacte Ambiental i de les Normes Urbanístiques, sol·licitant la Declaració d'Impacte Ambiental.
  
Vist que el 15 de setembre de 1997 va ser comunicat a la Comissió Territorial d'Urbanisme que la documentació tant tècnica (no s'acompanyava cap tipus de documentació gràfica) com administrativa era incompleta, i s'hi sol·licitava que fos completat l'expedient. El 29 de setembre el dit Organisme va remetre un exemplar del projecte indicant que no es disposava de certificat d'informació pública.
  
Vist que en data 2 de febrer de 1998 es va sol·licitar a l'Ajuntament la remissió de l'expedient d'informació pública efectuant les següents observacions sobre el Projecte de Pla general:
  
1) La normativa per al Sòl No Urbanitzable (títol 7 de les Normes urbanístiques) és molt inconcreta, ja que no s'hi especifica quins usos són els permesos, els compatibles i prohibits per a cada una de les qualificacions.
  
2) S'ha inclòs en la categoria de Sòl No urbanitzable de Protecció Natural, terrenys dedicats a l'ús agrícola i a l'extracció Minera, activitats incompatibles amb l'ús que es pretén protegir. Hauria, per tant, de revisar-se la dita delimitació.
  
3) Encara que actualment la gestió dels residus sòlids urbans estiga resolta, s'estima convenient des del punt d vista ambiental:
  
3.a) La reserva de sòl, geològicament adequat per a l'eventual tractament d'aquests en l'àmbit del terme municipal i , en qualsevol cas , per a l'abocament controlat dels residus sòlids inerts.
  
3.b) L'obligació de reservar sòl en els vials de nova creació per a facilitar la futura arreplegada dels residus sòlids urbans, d'acord amb els criteris previstos en el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana,
  
Vist que el 21 d'octubre de 1998 i 25 de gener de 1999 es va remetre nova documentació relativa a la normativa del Sòl No Urbanitzable i al plànol de 02 , escala 1:10.000 d'Ordenació del Sòl No urbanitzable (proteccions), emetent-se un nou informe a l'Ajuntament en data 10 de març de 199, el contingut del qual es transcriu a continuació:
  
En relació amb l'expedient 363/98-AIA referent al Projecte de Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal de la Losa del Obispo s'informa, una vegada revisada la documentació remesa (plànol d'ordenació núm. 2 (escala 1:10.000, i títol 7 de les Normes Urbanístiques):
  
1) La delimitació del Sòl No Urbanitzable de Protecció Natural s'ajusta a les àrees naturals del terme municipal a excepció de les assenyalades en el plànol adjunt que haurien d'incloure's en la citada qualificació
  
2) Les zones reservades per a l'abocament controlat de residus sòlids són, en principi, adequades per a l'abocament encara que la seua posada en marxa requerix un estudi detallat i concret per a confirmar la permeabilitat del terreny.
  
No obstant l'anterior, l'àrea situada a l'oest del terme municipal presenta l'inconvenient de la seua visibilitat des de la carretera comarcal CV-35
  
3) A més, encara que no es va mencionar en els informes anteriors, la protecció dels barrancs ha de fer-se extensiva al Barranc de Pilatos i Barranc del Tarragón, situats a l'oest i est del terme municipal respectivament.
  
Vist que del 22 de juliol de 1999, es va rebre de la Comissió Territorial d'urbanisme una fotocòpia completa de l'expedient administratiu i la còpia del projecte de Pla General de la documentació tècnica.
  
Segons certificat expedit pel secretari'interventor de l'Ajuntament la informació pública va ser portada a terme per mitjà d'inserció de l'edicte en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3.072 de 9 de maig de 1997, en el periòdic Levante'EMV de 18 de juliol de 1997, així com al tauler de la casa consistorial, emetent-se durant el termini establit els informes de distints organismes i una al·legació del Col·legi Territorial d'Arquitectes de València que considera excessiva la superfície de Sòl Urbanitzable Industrial.
  
El document aprovat provisionalment modifica el projecte exposat a informació pública en els punts suggerits en els informes remesos a l'Ajuntament i varia la delimitació del Sòl Urbanitzable Industrial reduint-lo a 25,33 Ha. La nova delimitació podria afectar la via pecuària denominada Cordell de Segorbe o dels Clergues, classificada amb una amplària legal de 37, 61 m.
  
Atés que l'establiment d'una parcel·la mínima de 4.000 m2 per a la construcció d'una vivenda aïllada en la totalitat del Sòl No Urbanitzable Comú no es troba justificat, podent derivar-se de la proliferació de vivenda disseminada impactes ambientals notables per la falta de tractament de les aigües residuals i d'arreplegada de residus sòlids sòlids urbans, pel subministrament d'aigua potable i d'energia elèctrica a més dels accessos necessaris per a cada una de les vivendes aïllades.
  
Atés que la normativa per a l'abocament a la xarxa de clavegueram ha d'aplicar-se a la totalitat del terme municipal i ajustar-se i complementar-se amb el model de model d'Ordenança d'abocament elaborat a l'efecte per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, així com a qualsevol condició més restrictiva que establisca l'entitat gestora de l'EDAR Municipal.
  
Atés que hi ha demanda d'instal·lació en el polígon industrial d'indústries del sector ceràmic que requerixen mesures protectores i o correctores especifiques per a pal·liar els impactes que es generen tant en la fase de construcció, com en la fase de funcionament.
  
Atés que tal com s'especifica en l'informe de contestació de l'al·legació núm. 5-B la posada en marxa de les instal·lacions de tractament de residus sòlids urbans requerix la realització d'un estudi detallat i un projecte específic, limitant-se el Pla General a reservar la superfície, en principi, adequada per al desenrotllament de la dita activitat.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a les Declaracions i Estimacions d'Impacte Ambiental dels projectes a què se aplique esta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista d'ambiental, el Projecte de Pla General d'Ordenació Urbana de Losa del Obispo, sempre que s'ajuste a la documentació aportada i als següents condicionants:
  
1) Es justificarà i concretarà per a cada porció del Sòl No urbanitzable Comú la parcel·la mínima requerida per a la construcció de vivenda aïllada, ponderant els seus efectes sobre el medi ambient i el paisatge, així com en la vertebració del territori, d'acord amb la Llei 2/1997, de 13 de juny, de la Generalitat Valenciana, de modificació de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1992, de 5 de juny , del sòl no urbanitzable, respecte al règim de parcel·lació i de construcció de vivendes aïllades en el medi rural.
  
2) Les condicions per a l'abocament a la xarxa municipal de clavegueram i per a la prevenció de la contaminació acústica serà d'aplicació en tot el terme municipal i s'ajustaran i complementaran amb els Model d'Ordenances elaborat a l'efecte per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Conselleria de Medi Ambient, respectivament, en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
3) El Pla Parcial que desenrotlle el sòl urbanitzable industrial haurà de contindre almenys els següents punts:
  
3.1) Per a la correcta gestió de les aigües residuals industrials s'haurà de sol·licitar de l'entitat gestora de la depuradora municipal l'acceptació de l'increment de volums generats en l'àmbit del Pla Parcial, així com els condicionants complementaris als previstos en les ordenances municipals per a l'abocament a la xarxa municipal de clavegueram.
  
Cas que la dita acceptació no es produïra el pla parcial preveurà la instal·lació i manteniment d'un sistema de tractament propi per a l'àmbit del polígon industrial.
  
3.2) Sense perjudici de les normes establides en la legislació sectorial per a la prevenció de la contaminació atmosfèrica, s'establiran normes protectores i/o correctores per a les indústries que acumulen materials pulverulents a l'aire lliure, referents al disseny de les àrees dedicades a tal fi, de manera que se n'evite la dispersió i l'impacte visual (barreres vegetals, depòsits semicolgats, etc...)
  
3.3) S'establiran igualment normes per a l'adequada gestió dels residus de qualsevol naturalesa i en especial els de caràcter tòxic i perillós.
  
En aquest sentit l'Ajuntament requerirà per a la concessió de la llicència d'activitat a aquelles indústries que generen en el seu procés de producció residus tòxics i perillosos, depenent de la massa anual, l'autorització de Productor de Residus Tòxics i Perillosos o la inscripció en el registre de Xicotets Productors de Residus Tòxics i Perillosos.
  
3.4) Es respectarà l'amplària legal de la via pecuària denominada Cordell de Segorbe o de los Clergues de 37,61 m d'amplària, d'acord amb el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març de Vies Pecuàries.
  
4) La posada en marxa de les àrees per al tractament dels residus sòlids urbans requerix l'elaboració d'un projecte i estudi d'impacte ambiental que confirmen la idoneïtat dels terrenys i que establisquen les mesures correctores per a la fase de funcionament.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 16 de novembre l999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 027/99-AIA relatiu al Projecte Bàsic d'Obres d'Emergència d'Emissari Submarí en Santa Pola (Alacant), projecte promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Vist que en data 2 de febrer de 1999, l'Entitat de Sanejament d'aigües residuals de la Comunitat Valenciana remet el Projecte Bàsic de les obres precitades i l'Estudi d'Impacte Ambiental corresponent.
  
Vist que les obres programades tenen com a objectiu evacuar els cabals excedentaris de l'actual Estació Depuradora d'Aigües Residuals (EDAR) de Santa Pola, que per la seua elevada salinitat no siguen acceptables per al seu ús agrícola, o qualsevol altra causa sobtada o accidental. Després de l'execució de la nova EDAR prevista a mitjà termini junt amb la reparació de la xarxa de sanejament que faça possible la reutilització de tot l'efluent depurat, l'emissari que es projecta quedaria com a sobreeixidor d'emergència i només abocaria en ocasions excepcionals.
  
L'obres a realitzar consten de forma esquemàtica en les següents actuacions:
  
- Construcció d'un emissari submarí de 4.000 m. de longitud més 100 m. de difusors, estant els 1.500 m. inicials soterrats en el fons marí, i els 2.500 m. restants recolzat sobre el fons.
  
La conducció serà de PEAD d=630 mm./0'4 Mpa i estarà protegida amb una distribució de Biòtops artificials de protecció.
  
- Connexió terrestre en rasa subterrània en tram urbà entre EBAR i el punt de connexió amb l'ESAR en la platja, per mitjà d'una conducció de PRFV DN 600 mm. amb una longitud de 500 m.
  
- Instal·lació d'una xemeneia d'equilibri-desaireació en l'EBAR actual.
  
- Construcció d'una arqueta- xemeneia de desaireig en la línia de platja.
  
- Adequació de l'EBAR amb reixes de separació de fins i grossos, a més de la instal·lació de bombes, un grup electrogen per a emergències i d'un sistema de desodorització.
  
Vist que, segons consta en el certificat remés en data 2 de juny de 1999 per l'Entitat de Sanejament, el Projecte citat i Estudi d'Impacte Ambiental han estat sotmesos a informació pública per mitjà d'anunci de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, publicat en el DOGV núm. 3.457, de 18 de març de 1999, havent formulat al·legacions a aquest presentades per:
  
- AHSA (Amics dels Humedals del Sud d'Alacant).
  
- Ajuntament d'Elx.
  
- Esquerra Unida del País Valencià de Santa Pola.
  
- L'Alguer- Ecologistes en Acció.
  
Vist que les al·legacions formulades en matèria ambiental es referixen de forma general i en extracte als següents punts:
  
- Efectes negatius sobre les comunitats de fanerògames marines, especialment sobre la Posidònia oceànica, de caràcter permanent, argumentant la no depuració de les aigües abocades i la no existència de projecte, pressupost ni terminis d'execució d'un nou sistema de tractament per a les aigües residuals.
  
- Efectes negatius sobre la salut per la càrrega bacteriana aportada per l'abocament a través de l'emissari.
  
- Efectes negatius sobre la qualitat de les aigües de bany de les Platges del terme de Santa Pola i Elx.
  
- Efectes negatius per l'augment de terbolesa en la fase d'execució de l'obra de l'emissari.
  
A estes al·legacions contesta la Conselleria d'Obres Públiques i Urbanisme indicant que:
  
El Sanejament integral de Santa Pola té com a objectiu prioritari la depuració de les seues aigües residuals i la seu reutilització en regs, resultant necessàries les següents actuacions:
  
1) Disseny i execució d'una nova EDAR que millore els rendiments de l'actual sistema de llacunatge i que incorpore tractaments per a millorar les característiques de l'efluent per a ús posterior en regadius.
  
2) Solució al problema d'intrusió salina en la xarxa de clavegueram per mitjà de la millora i/o reposició d'aquesta en els trams que siga necessari.
  
3) Proporcionar un punt d'abocament al sistema, necessari en tota instal·lació de tractament, encara quan en casos com el que ens ocupa es tinga prevista una possible reutilització al màxim de l'aigua tractada.
  
Indica així mateix que el Projecte Bàsic redactat i el seu Estudi d'Impacte Ambiental inclou un estudi d'onatges, corrents i dilucions, quedant de manifest que el punt d'abocament final, situat a més de 4.000 metres de la línia de costa i emprant un sistema de difusors, que resulta prou per a satisfer les exigències de dilució, dispersió i no afecció a zones de bany, tenint en compte els criteris que establix l'Ordre de 13 de juliol de 1993, per la qual s'aprova la Instrucció per al Projecte de Conduccions d'abocament des de terra a la mar, ampliant fins i tot els 3.000 metres de longitud necessaris per al compliment de la dita instrucció, a 4.160 metres com a mesura de protecció de la praderia de Posidònia oceànica. Així mateix s'incorpora un sistema d'esculls artificials que afavorix la conservació de la P. oceànica i el desenrotllament de la fauna associada a l'ecosistema.
  
Vist que s'ha efectuat consulta a l'Institut d'Ecologia Litoral del Campello, al Centre d'Arqueologia Subaquàtica de la Comunitat Valenciana de la Direcció General de Patrimoni Artístic i al Servei de Planificació Hidrològica de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria.
  
Vist que l'Institut d'Ecologia Litoral del Campello remet el següent informe: relatiu a l'Estudi de Valoració de la incidència sobre el medi marí del Projecte precitat:
  
1.Consideracions generals: La problemàtica existent amb el tractament i enviament de les aigües residuals en Santa Pola, és la causa de la declaració d'emergència d'este projecte. L'elevada salinitat, junt l'escassa qualitat de l'aigua procedent de l'EDAR de Santa Pola, motiven el rebuig de l'aigua tractada per al seu ús per l'agricultura. Per això, i a causa de l'exponencial augment demogràfic que experimenta el municipi de Santa Pola durant l'estiu, urgix l'adopció de mesures que donen solució al citat problema. Dites actuacions se centren en:
  
- Disseny i execució d'una nova EDAR, que incloga el tractament terciari de les aigües residuals.
  
- Reposició de la xarxa de clavegueram en la zona on es produïx la intrusió salina.
  
- Proporcionar una eixida per a les aigües residuals existents, mentre no es modifique i condicione la nova EDAR.
  
- Per a la solució més immediata: Eixida de les aigües residuals, s'han treballada distinta hipòtesi destinada a pal·liar el problema existent.
  
2. Observacions mediambientals al projecte: La urgent necessitat de proporcionar una solució al problema adés mencionat, en especial en allò referent a l'evacuació de les aigües residuals abans de l'inici de la temporada estival, ha propiciat barallar distintes hipòtesis, alguna de les quals bé podria no haver-se plantejat, donat el seu caràcter il·legal (abocament a paratges naturals).
  
La solució proposada, abocament al sud de Santa Pola a través d'un emissari submarí de 4.000 m. de longitud, possiblement no siga la millor de les propostes, sinó més prompte la ?menys dolenta- de totes. A pesar d'això, molt probablement siga l'única possible a curt espai de temps.
  
L'Estudi Ambiental avalua de forma molt superficial el medi natural de la zona afectada, tot això, fruit de l'apressant necessitat de donar un inici ràpid a les obres. Amb això, paràmetres bàsics com:
  
- l'elaboració d'un exhaustiu inventari d'espècies i comunitats,
  
- la valoració de la diversitat biològica de les comunitats que puguen vore's afectades,
  
- els paràmetres de salut de la praderia de Posidònia oceànica,
  
- els paràmetres oceanogràfics i de qualitat d'aigües en la zona,
  
no han sigut realitzats i per tant resulta molt difícil poder valorar els impactes ambientals i el seu posterior seguiment en no haver pogut estimar l'»estat zero».
  
Les mancances anteriorment descrites són reconegudes en l'estudi i emplaçades a la seua elaboració junt amb l'execució de les obres, tot això, entenem que de forma immediata.
  
La falta de quantificació de l'estat de la praderia de Posidònia oceànica, no permet precisar la profunditat a la qual la praderia es troba degradada bé en superfície pels distints impactes costers, bé en profunditat per la pesca d'arrossegament il·legal.
  
La solució de deixar el tub sobre la praderia, sense recobriment de balast, però protegit per unes barreres de blocs antiarrossegament, és molt encertada ja que d'acord amb el que exposa el projecte, permetrà evitar la destrucció d'una superfície important de praderia ben conservada. Este sistema al mateix temps facilitarà els treballs d'inspecció i reparació de l'emissari.
  
L'impacte de l'abocament durant el període de construcció i posada en marxa de l'EDAR, que inicialment s'estima entre 3 i 4 anys, contribuirà a la pèrdua de qualitat ambiental en la badia, en la qual, els xicotets increments de fòsfor i nitrogen contribuiran a la pèrdua de transparència de les seues aigües. La dilució de tal taca dependrà del volum d'abocament i del seu caràcter continu o intermitent, però la limitació de la llum afectarà sens dubte al límit inferior de la praderia de Posidònia oceànica ben conservada a pesar d'estar ubicat a diversos centenars de metres del punt d'abocament.
  
3. Recomanacions: Donada la importància de la praderia de Posidònia oceànica, junt amb la necessitat de garantir la qualitat de les aigües de bany en les platges pròximes, es recomana que la longitud del tub siga portada fins a la cota de ?25 metres, i tenint en compte la carència de dades (densitat, cobertura) sobre l'estat de conservació de la praderia profunda, i l'efecte d'ombra de terbolesa de l'abocament en el límit inferior de la praderia, fan necessari la seua prolongació entre 800 a 1.000 metres. Esta recomanació és tinguda també en compte pel propi estudi en les seues mesures correctores que dóna la possibilitat d'allargar l'emissari per a evitar tal impacte ambiental.
  
Este allunyament garantirà la pervivència de la praderia que ha aconseguit conservar-se fins a l'actualitat, al mateix temps que també reforçarà les mesures de seguretat quant a la dilució de la càrrega contaminant (casos de dies ennuvolats o primeres hores del matí o vesprada).
  
En relació al seguiment dels paràmetres biològics, atés que el paper de l'emissari se centrarà en els mesos d'estiu, es creu convenient centrar la major part dels mostratges en este període.
  
Finalment, donat el caràcter d'emergència del projecte, i l'impacte sever/crític que pot produir-se en la zona, es remarca la necessitat d'executar com més prompte millor el projecte de construcció de l'EDAR amb tractament secundari i terciari, que evite l'abocament d'aigües no tractades i fins i tot tractades al medi marí.
  
Vist que en data 7 d'octubre de 1999 es presenta ampliació de l'Estudi d'Impacte Ambiental en la qual es reflecteixen els estudis realitzats in situ dels fons marins afectats per l'execució del projecte valorant l'»estat zero» de la zona o situació preoperacional, per mitjà d'un mostratge de tretze punts situats al llarg del traçat de l'emissari i al voltant del punt d'eixida de l'abocament, realitzant la determinació dels paràmetres biomètrics de les comunitats bentòniques d'estos punts, acompanyat per reportatge fotogràfic dels fons marins, en aquest s'arriba a la conclusió que és possibles establir en el traçat de l'emissari 6 zones diferenciades, que resumides resulten:
  
Zona 1, d'1 a 2 m. de profunditat: Escull- barrera de P. oceànica, amb Caulerpa prolifera.
  
Zona 2, de 3 a 6 m. de profunditat: Mata morta de P. oceànica,, amb dictyotales i recobriment irregular de C. prolifera.
  
Zona 3, dels 6 a 12 m. de profunditat: Praderia densa de P. oceànica, sector on la praderia presenta el seu major desenrotllament.
  
Zona 4, a partir dels 12 m. de profunditat, fins als 14-15, es troba praderia degradada de P. oceànica.
  
Zona 5, dels 14-15 fins als 17-18 m. de profunditat es troba praderia de posidònia clarejada, relativament densa però amb tendència a la regressió.
  
Zona 6 a partir dels 17-18 m. fins als 25-26 m., profunditat a què desapareix, la praderia està encara més deteriorada, el grau de recobriment és molt baix, quedant reduït a matolls aïllats.
  
D'estes determinacions es deduïx que en el punt d'abocament inicialment previst a cota de 20 de profunditat, la praderia de posidònia es troba més degradada del que s'esperava, per la qual cosa no es considera necessari ampliar la longitud de 4.160m. d'emissari per a arribar a cotes de profunditat de 25 metres.
  
Vist que prèvia sol·licitud d'informació relativa a les previsions d'execució de les obres complementàries a l'execució de l'Emissari Submarí, en concret la renovació del clavegueram i projecte d'execució de la nova EDAR, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports informa el següent:
  
?- Com a obra d'emergència van ser executades, en els mesos previs a l'estiu, diverses actuacions en la planta actual per a ampliar i millorar la capacitat de tractament. Estes actuacions es referixen a la impermeabilització de les llacunes, el pretractament i la renovació de diversos trams de les canonades d'impulsió.
  
- En l'actualitat, i també com a obra d'emergència, s'està portant a terme la renovació del clavegueram en les zones de Platja Llisa, Tamarit i Gran Platja. esta actuació és la primera fase d'una renovació d'importància que es portarà a terme per l'Ajuntament.
  
- Per a l'ampliació i millora de l'actual planta depuradora es procedirà a l'execució d'un sistema de tractament biològic, filtració i desinfecció per a possibilitar la reutilització en reg. La contractació del projecte que definix eixes obres es durà a terme en els pròxims dies de forma que puguen licitar-se les obres a finals de l'any pròxim, en funció de les disponibilitats pressupostàries?.
  
Vist que sol·licitat informe al Centre d'Arqueologia Subaquàtica de la Comunitat Valenciana de la Direcció General de Patrimoni Artístic, s'emet informe arqueològic que, en extracte exposa:
  
??Que hi ha jaciments situats en la costa que podrien tindre relació directa amb la zona afectada per les obres en la mar, destacant:
  
- Factoria romana de salador de peix.
  
- El Palmerar de la Sénia.
  
- La Picola.
  
- Portus Ilicitanus.
  
Per a l'elaboració de l'Informe d'Impacte Arqueològic Subaquàtic, és necessari disposar prèviament dels següents Estudis i Documentació:
  
1. És necessari comptar amb un pla exacte del traçat de l'Emissari des del seu inici en terra fins a l'eixida final, a una escala mínima d'1/10.000, atés que el traçat de l'emissari discorre en el Pla General uns 170ºN i en el de detall uns 200ºN.
  
2. Les obres i remocions del sòl marí, amb profunditats i mètode (culleres, explosius, mànega de succió).
  
3. Un estudi exacte de Sísmica de Reflexió i un altre de Penetrador de Fangs al llarg de tot el traçat de l'emissari (4.000 m.).
  
4. Una prospecció visual al llarg de tot el traçat amb un ample de banda a cada costat almenys de 5 metres d'amplària (total de banda 10 metres d'ample).
  
Com a recomanacions, s'indica que: La direcció definitiva del traçat no interferix per a res en els estudis i proves del Sísmica de reflexió i de Penetrador de fangs, ja que tota l'àrea es comporta com un ancoratge, és a dir, que la possibilitat d'aparició de restes arqueològiques és alta, i apareixen disperses en diferents profunditats, sense tindre per això un significat arqueològic distint.
  
Atés que la línia de costa ha guanyat terreny al mar des d'època ibèrica i romana, curullant els fons, és possible que es troben soterrats davall la capa d'arenes i de la praderia de posidònies, per la qual cosa la prospecció visual tan sols donarà constància del recorregut de la superfície del fons marí, i no del subsòl. Amb esta finalitat, el perfil dels 4.000 metres de traçat de l'emissari, reflectits en una Sísmica de Reflexió més la del perfil del Penetrador de Fangs, completarà l'Estudi Batimètric que sol acompanyar aquest tipus de projectes, que per a un estudi arqueològic aporta escassa informació.
  
Una vegada tinguem reunida la documentació exigida, estarem en disposició de determinar que tipus d'actuació arqueològica és necessària:
  
- excavació puntual d'un punt concret assenyalat per la Sísmica de Reflexió,
  
- Sistema d'obertura de rasa,
  
- seguiment de l'obra.
  
Sense detriment d'allò que s'ha exposat amb anterioritat, i després de l'experiència d'altres emissaris submarins de característiques semblants, els tres primers metres de profunditat hauran de portar seguiment d'obra, abocant sobre pontó/plataforma o semblant ja que els escorcolls de Batimetria, Sísmica i Penetrador de Fangs no tenen una fiabilitat molt precisa per l'escassetat de columna d'aigua, per a això s'haurà de comptar amb un sistema d'extracció de fons adequat per al seu seguiment arqueològic (cullera, retro, mànega, succió, etc?).
  
Atés que en la informació aportada en l'ampliació de l'Estudi d'Impacte Ambiental en la qual es comprova in situ l'estat de la praderia de Posidònia oceànica al llarg del recorregut de l'emissari i especialment en el punt d'eixida de l'abocament, es conclou que a causa de l'estat de deterioració de la praderia no es considera necessari ampliar la longitud de l'emissari, que d'altra banda suposaria un major acostament a l'Illa de Tabarca i la seua reserva marina. Per la qual cosa en este punt l'impacte de l'abocament resulta Compatible amb el medi. Així mateix, conegudes les actuacions complementàries, entre les quals es troba l'execució de les noves instal·lacions de tractament de l'EDAR, aquest impacte serà transitori amb tendència a millorar a mitjà termini quan entren en funcionament la resta d'obres complementàries projectades.
  
Atés que la naturalesa de les aigües residuals urbanes suposen una aportació de nutrients que si resultara de caràcter permanent pot produir una disminució de transparència de les aigües, que interferix en el procés de fotosíntesi i per tant en la supervivència de la flora marina, resulta necessari que el sistema de depuració previst incorpore un tractament terciari i la seua execució siga en el termini més breu possible, de forma que els efectes sobre el medi marí no resulten de caràcter permanent.
  
Atés que en el Programa de Vigilància i Control Ambiental s'establix el seguiment tant de la qualitat estructural de la conducció, com de l'efluent en l'arqueta d'eixida de l'emissari i de les aigües receptores, així com també del control de sediments i organismes bentònics, establint-se per a aquest últim un programa de seguiment específic de les praderies de Posidònia oceànica basada en cinc estacions de mostratge situades al llarg de l'emissari. S'estima convenient, no obstant això, que este mostratge s'establisca en 13 punts coincidents en situació i època de l'any amb els realitzats per a la situació preoperacional.
  
Atés que tant les pedreres i zones de préstec de materials com els abocadors, s'establiran amb posterioritat a la redacció de l'Estudi d'Impacte Ambiental del present projecte, s'haurà de remetre un informe amb les ubicacions previstes per a aquests prèviament al començament de l'execució de les obres, realitzant-se si és procedent les tramitacions preceptives. En el cas dels abocadors marins citats, a més haurà d'acompanyar-se d'un estudi dels fons marins on es tinga prevista la realització del dit abocament, en què únicament s'abocarà material sobrant de les excavacions marines.
  
Atés que en el tram de les conduccions terrestres no s'indica la possible afecció a vies pecuàries en cas d'afecció a les mateixes s'haurà de complir el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, sol·licitant si és procedent les autoritzacions preceptives.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89 d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què se aplique esta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la Declaració d'Impacte Ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Efectuar declaració d'impacte ambiental favorable, als sols efectes ambientals, sense perjuí de les exigències derivades de la normativa sectorial específica, el Projecte Bàsic d'Obres d'Emergència d'Emissari Submarí en Santa Pola (Alacant), projecte promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que es complisquen els següents condicionants, a més de les mesures correctores i de vigilància ambiental de l'Estudi d'Impacte Ambiental.
  
1. En la qualitat de l'aigua abocada es compliran els límits establits en la corresponent autorització d'abocament al mar.
  
2. El Programa de Vigilància i Control Ambiental de les comunitats bentòniques haurà d'ampliar-se a 13 punts coincidents en situació i època de l'any amb els realitzats per a la situació preoperacional, remetent els resultats del dit Programa a esta Direcció General.
  
3. S'haurà de tindre previst en el menor termini possible l'execució del projecte de la nova EDAR incloent el tractament terciari per a les aigües el destí de les quals siga l'emissari submarí.
  
4. S'haurà de remetre prèviament a l'execució de les obres un informe indicant les pedreres i zones de préstec previst per a l'execució de les obres, així com de les zona d'abocament dels materials sobrants, realitzant-se si és procedent les tramitacions preceptives. En el cas de trasllat a abocador marí únicament es realitzarà abocament del material sobrant de les excavacions marines i sempre realitzant un estudi previ dels fons marins al lloc previst per a la seua ubicació.
  
5. S'haurà d'efectuar un seguiment arqueològic de l'obra de l'emissari en els tres primers metres de profunditat d'acord amb el que indica l'informe emés pel Centre d'Arqueologia Subaquàtica de la Comunitat Valenciana, actuant en tot cas de conformitat amb el que preveu els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
6. En cas d'afecció a vies pecuàries s'haurà de complir el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, sol·licitant si és procedent les autoritzacions preceptives.
  
7. Altres condicionants ambientals que s'establisquen en les autoritzacions sectorials aplicables.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present Declaració d'Impacte Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 16 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 46/99-AIA sobre el projecte d'instal·lació d'una Planta de Generació d'electricitat (amb un grup turbogenerador a vapor de 1.200 kWe), promogut per Colorobbia España, SA, per a la fàbrica d'esmalts ceràmics situada en Ctra. C-814 km 16'3, al municipi de Vilafamés (la Plana Alta).
  
Vist que, en data 27 de gener de 1999, es rep del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, el projecte tècnic de la instal·lació de la Planta de Generació elèctrica que inclou l'estudi d'impacte ambiental.
  
Vist que, en data 5 de març de 1999, es va realitzar consultes a l'Ajuntament de Vilafamés i a la Direcció General de Qualitat Ambiental (actualment DG d'Educació i Qualitat Ambiental) d'esta Conselleria.
  
Vist que, el 16 d'abril de 1999, es rep del Servei Territorial d'Indústria i Energia els resultats de l'exposició pública.
  
Vist que, han sigut exposats al públic la sol·licitud d'Autorització Administrativa i l'Estudi d'Impacte Ambiental, durant el termini de trenta dies, per mitjà d'anunci en el BOP núm. 26, de data 2 de març de 1999, sense que s'hi hagen presentat al·legacions, segons certificat del Servei Territorial d'Indústria i Energia.
  
Vist que, el 28 d'abril de 1999, es rep de la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe emés pel Servei de Residus i Contaminació, en què s'arreplega els aspectes següents a tindre en compte per a garantir una adequada protecció de l'ambient atmosfèric i gestió de residus:
  
L'activitat sotmesa a estudi haurà de disposar d'un llibre de registre per cada focus emissor de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible als serveis territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix, hauran de presentar correctament emplenada davant d'esta administració l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada orde, la qual igualment es troba disponible en els mencionats SS.TT.
  
Quant al nivell de soroll en els ambients exteriors, haurà d'estar-se al que disposa l'ordenament municipal. De qualsevol mode, hauria de garantir-se la no'transmissió de més de 35 dB(A) per part de la nova instal·lació a l'interior de les vivendes o establiments pròxims o confrontants.
  
Quant a la producció de residus perillosos (pels olis de lubricar el càrter del motor, etc.), l'empresa hauria d'inscriure's en el Registre de Xicotets Productors de Residus si produïx menys de 10 Tm/any, o sol·licitar Autorització de Productor de Residus Perillosos si produïra més de la mencionada quantitat (ha de considerar-se el conjunt dels residus produïts per la planta en la seua totalitat, independentment que provinguen de la instal·lació que ja existia o de l'ampliació). En estos dos casos, els residus necessàriament hauran d'entregar-se a un gestor autoritzat per la Conselleria de Medi Ambient.
  
En el Projecte Bàsic que s'està avaluant, únicament en el seu capítol 4 es fa una anàlisi de l'Impacte Ambiental sense ser pròpiament un Estudi d'Impacte Ambiental. Indiquen que no generen emissions a l'atmosfera, quan açò no és cert ja que aprofiten la calor d'un corrent de gasos de combustió produïts per gas natural i provinent de 22 forns i finalment es produïx un abocament de gasos a l'atmosfera. Necessàriament hauria d'establir-se un Programa de Vigilància Ambiental de les emissions a l'atmosfera i del soroll ambiental generat. El Programa de Vigilància Ambiental de les emissions a l'atmosfera haurà de realitzar-se en tots i cadascun dels focus.
  
Les xemeneies d'emissió de contaminants hauran de disposar d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i accessibilitat a aquests per mitjà d'una infraestructura fixa, segons s'indica en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976.
  
Vist que, el 12 de maig de 1999, es rep de l'Ajuntament, en resposta a la nostra consulta, l'informe de l'arquitecte municipal sobre la normativa establida pel Pla General al lloc d'ubicació del projecte, els terrenys de la qual estan classificats com a Sòl Urbà Industrial amb l'ordenança de zona industrial, i de la qual s'extrau el següent condicionant de caràcter ambiental: Detritus. Tota substància de rebuig en qualsevol dels tres estats haurà d'estar, en eixir dels límits de les parcel·les, degudament tractada, per a no produir efectes nocius als seus voltants.
  
Vist que, el 24 de maig de 1999, se sol·licita al promotor ampliació de l'estudi d'impacte ambiental en els aspectes que indica el Servei de Residus i Contaminació en el seu informe.
  
Vist que, el 29 de juny de 1999, es rep la resposta del promotor a l'ampliació sol·licitada que es concreta en:
  
Els gasos que arribaran a l'autogenerador seran d'aire calent obtingut del sistema de refrigeració (intercanviadors) d'un procés de depuració dels fums de les xemeneies dels 22 forns de frites existents. Este aire en cap cas conté o es mescla amb els fums dels forns, i estos dos seran abocaments per separat a l'atmosfera.
  
Amb el present projecte es pretén aprofitar este aire calent per a generar vapor i posteriorment energia elèctrica.
  
Els focus d'emissions de contaminants de la indústria corresponen a cada una de les ximeneres dels forns de frites existents.
  
Estes emissions, justificades en Projecte d'Ampliació núm. 7 de la indústria, tramitat davant dels SSTT d'Indústria i Energia de data març de 1997, van ser comprovades per mitjà de els corresponents mesuraments per una ECA que sempre les emissions en partícules sòlides eren molt inferiors a 150 mg/Nm3.
  
I amb data 4.8.97 es va tramitar davant de SSTT d'Indústria i Energia un Projecte d'Ampliació i Millora de les Instal·lacions correctores de la Contaminació ambiental per mitjà de filtres de depuració de fums per als forns de fusió de frites. Per mitjà del referit projecte es reduïx la contaminació a través d'un sistema individualitzat per a filtració de fums per cada forn, que permet reduir l'emissió dels 40 a 50 mg/Nm3 que produïxen els forns (inferior al màxim legal de 150 mg/Nm3) fins una emissió inferior a 10 mg/Nm3. Amb això s'aconseguix una reutilització de les cendres de fums de cada forn i per tant l'eliminació quasi total de producció de residus per este motiu.
  
Per a aconseguir el referit grau de filtració d'emissions el primer pas necessari per a això és el refredament dels fums dels 700 a 800 oc d'eixida del forn a uns 2000C per a una filtració correcta. Això s'aconseguix per mitjà d'un intercanviador de calor aire-aire que refrigera el calor dels fums al mateix temps que aprofita esta calor para, junt amb la calor de la resta dels forns, ser aprofitat per la caldera de vapor i posteriorment la turbina d'autoproducció d'energia elèctrica motiu del Projecte.
  
Cada xemeneia de forn ja disposa actualment d'un Control periòdic d'emissió de contaminants a l'atmosfera realitzat per una ECA.
  
L'emissió per la xemeneia d'evacuació de la Central d'Autogeneració és únicament d'aire calent, i en la dita xemeneia s'instal·laran els orificis preceptius per a presa de mostres i comprovació que no hi ha emissions a l'atmosfera.
  
Es justifica que l'emissió de nivells de soroll als veïns serà inferior a 35 dB(A), tenint en compte un nivell produït de 80 dB(A) (segons fabricant) i la distància al nucli urbà més pròxim d'un 2'5 km.
  
Es donen a conéixer els residus perillosos actualment generats per la Indústria i el que serà generat per l'execució d'este projecte (oli usat) així com les empreses autoritzades que s'encarregaran de l'arreplegada i gestió de cadascun; i que la indústria està degudament inscrita en el Registre Especial de Productors de Residus Tòxics i Perillosos.
  
Atés que, a més de l'oli usat de lubricar el motor, tots els residus perillosos generats (oli usat de transformador, bateries, filtres, etc.), han de ser arreplegats en envasos adequats i etiquetats per a la seu entrega a empreses gestores autoritzades.
  
Atés que, com a vigilància ambiental s'ha de realitzar, a més del control de les emissions a l'atmosfera per la xemeneia de la caldera de vapor i/o by'pass, un control del nivell acústic produït.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què se aplique esta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, el projecte d'instal·lació d'una Planta de Generació d'electricitat (amb un grup turbogenerador a vapor de 1.200 kWe), promogut per Colorobbia España, SA, per a la fàbrica d'esmalts ceràmics situada en sòl industrial, Ctra. C-814 km 16'3, en el municipi de Vilafamés (la Plana Alta), en els termes que establix l'Estudi d'Impacte Ambiental, annex a aquest, i sempre que, es complisquen les següents condicions:
  
1) L'oli usat, els possibles vessaments, bateries, filtres procedents dels circuits de trasbals de l'oli, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu perillós, seran adequadament emmagatzemats i etiquetats, i entregats a gestor autoritzat, segons la Llei 10/1998 de 21 d'abril de Residus.
  
2) Per ser productor de residus perillosos, l'empresa estarà subjecta a tot el que disposa la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus. És a dir, si produïxen menys de 10 Tm/any de RP's haurà d'inscriure's en el Registre de Xicotets Productors de Residus Perillosos, o de ser superior a eixa quantitat haurà de sol·licitar davant de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'esta Conselleria l'Autorització com a Productor de Residus Perillosos.
  
3) La present activitat, considerada en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera que s'indica en l'annex II del Decret 833/75, estarà a tot allò que s'ha disposat per a tals activitats en el Títol VI del mencionat Decret (Règim especial d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera) i en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.
  
4) Es disposarà d'un llibre de registre per cada focus emissor de contaminants (xemeneies dels forns), segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial, on s'anotaran tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera.
  
5) S'inclourà en la vigilància ambiental, mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior de vivendes o instal·lacions pròximes o confrontants realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no cap cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.