Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9257, del 17-01-2022 (2021/12802)

RESOLUCIÓ de 15 de juny de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de legalització d'explotació ramadera de porcí intensiva de tipus mixt en el terme municipal de Forcall (Castelló). Expedient 76/2018/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9257

Data del DOGV
:   17-01-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/12386


Data del document
:   15-06-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Forcall
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 15 de juny de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de legalització d'explotació ramadera de porcí intensiva de tipus mixt en el terme municipal de Forcall (Castelló). Expedient 76/2018/AIA. [2021/12503]  
«Declaració d'impacte ambiental.  
Expedient: 76-2018-AIA.  
Títol: Legalització d'explotació ramadera de porcí intensiva de tipus mixt.  
Promotor: Masía Barberá, SL.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Forcall (exp. núm. 17/2018).  
Localització: Partida riu Xiva. Parcel·les 130 i 132 del polígon 4 de Forcall. Castelló.  
  
Objecte i descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la legalització d'una explotació porcina en funcionament des de l'any 1975 situada en les parcel·les 130 i 132 del polígon 4 de Forcall.  
Segons la documentació tècnica aportada, l'explotació se situa en sòl no urbanitzable comú agrícola, ramader, cinegètic, sent compatible l'activitat amb el planejament urbanístic. Les parcel·les compten amb escomeses d'aigua potable i electricitat. Quant a la ubicació respecte a nuclis de població, l'explotació se situa a 2.400 m de Forcall i a 1.500 m de Villores, complint-se amb la normativa municipal i legal quant a separació d'explotacions porcines a nuclis de població.  
  
Es tracta d'una explotació porcina que compta amb dues modalitats productives: cria d'animals en cicle tancat, per la qual cosa totes les fases productives es realitzen en la mateixa explotació, i cria de garrins fins als 20 kg, moment en el qual els animals es destinen a altres granges que realitzen el cicle d'encebament. És el que es denomina una explotació de cicle mixt que té capacitat per a albergar:  
- 150 truges en cicle tancat, els garrins de les quals engreixen fins als 100 kg, moment en el qual els porcs es retiren de les naus.  
- 500 truges amb garrins fins a 20 kg, moment en el qual són enviats a altres explotacions.  
Per a la realització del cicle productiu, l'explotació compta amb 80 places per a truges de reposició (femelles de 20-100 kg) i sis verros. En la granja es realitzen de mitjana 2,5 cicles a l'any.  
Per a l'atenció dels animals, la granja disposa de 12 naus (cinc en la parcel·la 130 i set en la parcel·la 132). El percentatge d'ocupació en la parcel·la 130 és del 32 per cent i del 17 per cent en la parcel·la 132. Les construccions existents són les següents:  
Nau núm. 1: nau de dues altures. La planta baixa compta amb una superfície de 546 m² i la planta superior amb 292,80 m². En la planta baixa es troben les truges lactants i en la planta superior els garrins deslletats fins als 20 kg.  
Nau núm. 2: ocupada per boxs per a les truges de cobriment. Compta amb una superfície de 271,30 m².  
Nau 3: ocupada per boxs per a truges gestants. Té una superfície de 782,60 m².  
Nau 4: nau dedicada a mares lactants, amb una superfície de 237,60 m².  
Nau 5: nau per a garrins deslletats de 6 a 20 kg, de 180,7 m².  
Nau 6: parcs per a truges joves gestants, de 74 m².  
Nau 7: nau de porquets de 6 a 20 kg, de 273,40 m².  
Nau 8: nau per a porcs d'encebament de 20 a 100 kg, de 273,40 m².  
Nau 9: nau per a porcs d'engreix de 20 a 100 kg, de 1.099,60 m².  
Nau 10: nau per a porcs de 20 a 100 kg, de 282,80 m².  
Nau 11: nau per a porcs d'engreix de 20 a 100 kg, de 282,80 m².  
Nau 12: nau per a porquets deslletats de 6 a 20 kg, de 748 m².  
Totes les naus compten amb soleres de formigó i fossats de formigó impermeables, i en la documentació tècnica consten certificats d'impermeabilització.  
Per a la recollida de purins, l'explotació compta amb cinc basses amb una capacitat conjunta de 743,40 m³. En les naus existeix una capacitat d'emmagatzematge total de 3.243,44 m³ sent la capacitat total d'emmagatzematge de 3.986,84 m³.  
Dins de les naus els animals s'allotgen sobre reixes sota les quals discorren les basses de purins. Es calcula que anualment es generaran 5.936,71 m³ de purins. Donada la capacitat d'emmagatzematge, l'explotació serà capaç d'emmagatzemar durant un mínim de tres mesos els purins produïts, complint-se la recomanació del codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana. Els purins produïts contindran 18.342,91 kg de nitrogen (N) anuals que seran gestionats mitjançant la seua aplicació com a adob en parcel·les de cultiu. Es disposarà per a això d'una base territorial de 338,70 ha per a la gestió dels purins produïts en l'explotació. La quantitat de nitrogen en les parcel·les aportades, el cultiu principal de les quals és el cereal, no superarà els 70 kg N/ha i any complint així amb les recomanacions de l'Ordre 10/2018, de 27 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, sobre la utilització de matèries fertilitzants nitrogenades en les explotacions agràries de la Comunitat Valenciana.  
  
L'explotació es proveeix de la xarxa d'aigua potable del municipi de Forcall, sent el consum previst de 15.406,81 m³/any per a consum dels animals i neteja de les naus.  
Les aigües pluvials de les cobertes de les naus es troben canalitzades per un col·lector enterrat fins a sengles aljubs, un per parcel·la, utilitzant-se per a les necessitats de l'explotació ramadera. Es calcula que s'utilitzen 2.938,58 m³/any procedent de les pluvials que evitarà el consum d'aigua de la xarxa de Forcall. En l'explotació, a més, es consumirà 1.803 t/any de pinso a l'any i energia elèctrica.  
  
Tramitació administrativa  
El 7 d'agost de 2018 es rep en aquest òrgan la documentació tècnica i ambiental del projecte d'explotació porcina d'engreix a l'efecte d'iniciar la seua tramitació ambiental. L'inici del procediment substantiu i ambiental va tindre lloc amb anterioritat a l'entrada en vigor de la modificació de l'article 9 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, per la Llei 9/2018, de 5 de desembre.  
  
Segons certificat emés per l'Ajuntament de Forcall, la informació pública es va realitzar mitjançant inserció d'anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló de 27 de febrer de 2018, en el tauler d'anuncis i en la web municipal.  
Durant el període d'informació pública, únicament es van rebre observacions de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre respecte a les possibles autoritzacions que podria requerir l'activitat en l'àmbit de les seues competències.  
L'Ajuntament de Forcall, així mateix, va consultar amb les administracions publiques afectades següents:  
- Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló (competències en matèria forestal, vies pecuàries i espais naturals protegits).  
- Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, competent en patrimoni cultural.  
- Confederació Hidrogràfica de l'Ebre  
- Servei Territorial de Castelló de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, competent en urbanisme.  
El 14 de novembre de 2018, l'òrgan ambiental sol·licita informe tècnic a la Direcció Territorial de Castelló.  
El 20 d'agost de 2019, superat àmpliament el termini per a l'emissió d'informe, es decideix prosseguir amb l'expedient i se sol·licita al promotor l'ampliació del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental i a l'Ajuntament de Forcall l'esmena del tràmit d'informació pública.  
El 22 de juliol de 2020 s'adverteix de caducitat al promotor del projecte.  
Mitjançant remissions de 5 i 7 d'agost de 2020 es rep en l'òrgan ambiental la documentació sol·licitada, sent aquesta d'acord amb el que se sol·licita.  
  
Afeccions. Informes dels òrgans afectats  
Durant el període d'informació pública es van rebre els informes següents:  
- La granja se situa en zona de policia de llit del riu Xiva. El 19 de gener de 2016, la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre emet resolució de la qual s'extrau el següent:  
«[...] segons els plans aportats, la nau més pròxima al llit, identificada com a núm. 11, se situa a una distància d'aquest d'aproximadament d'1,5 m, quedant la resta de naus situades respectant la zona de servitud de 5 m.  
[?] es comprova que les parcel·les objecte d'informe, 130 i 132 del polígon 4, es localitzen en zona de policia del marge esquerre del riu Xiva, a una distància del llit de més de 50 m, la primera, i confrontant amb aquest, la segona.  
Es comprova, així mateix, que la parcel·la 132 se situa sobreelevada respecte al marge contrari (dreta) entre 4 i 5 m.  
[?] Donada la distància a la qual se situen la parcel·la 130 del llit i la sobreelevació de la parcel·la 132 respecte al llit i el marge contrari, es considera que no són de preveure afeccions significatives al domini públic hidràulic, als corrents en règim d'avingudes ni a tercers derivades de la seua execució i, si bé la nau núm. 11 de la parcel·la 132 no respecta la zona de servitud definida en els articles 6 i 7 del reglament del domini públic hidràulic aprovat per Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, aquesta no impedeix les funcions establides per a aquesta franja ni l'accés al llit (ja que existeix un important desnivell).»  
  
La resolució finalitza establint les condicions particulars que ha de complir la legalització: prohibició d'abocament d'aigües residuals procedents del bestiar a llits, canal de reg, desguassos, xarxes de sanejament i també la infiltració al terreny, les basses que contenen el purí hauran d'estar perfectament impermeabilitzades, la gestió dels fems generats no hauran de presentar problemes d'infiltració de nitrats havent de realitzar-se de manera que s'evite qualsevol afecció a les aigües superficials i subterrànies.  
Les condicions generals de la resolució són: la legalització es concedeix en precari i amb obligació d'eliminar totalment o parcialment les obres i deixant el llit i els seus marges en la seua primitiva situació quan l'Administració ho ordene per causa justificada, al llarg del llit haurà de quedar apta i practicable la servitud de pas de 5 m, evitant la instal·lació de tancats, dipòsits de materials en aquesta franja, entre altres.  
  
- L'explotació es troba pròxima al LIC del riu Bergantes. Part de les parcel·les utilitzades per a l'aplicació de purins es troben, així mateix, en l'àmbit d'espais naturals protegit Xarxa Natura 2000.  
  
El 16 de març de 2020, la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental emet resolució de la qual s'extrau el següent:  
«1. El projecte consisteix en la legalització d'una explotació de porcí intensiu construïda en 1975 en el terme municipal de Forcall, concretament en el polígon 4, parcel·les 130 i 132. L'explotació està enclavada fora de l'àmbit territorial de la Xarxa Natura 2000.  
2. Segons la memòria refosa de la llicència ambiental de la granja aportada en la sol·licitud, l'explotació ramadera disposa de 338,70 ha de sòls llaurables i cultivables, per a l'aplicació dels purins. Part d'aquestes terres es troben en espais de la Xarxa Natura 2000. No obstant això, aquesta activitat està fora de l'àmbit material (d'aplicació del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000).  
  
3. Quant a espècies considerades com a prioritàries en el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana (http://bdb.cma.gva.es) i considerant que les parcel·les del projecte estan localitzades en la quadrícula d'1x1 km (30TYL3705), s'ha reportat la presència de les espècies: cranc de riu (Austropotamobius pallipes), àguila marcenca (Circaetus gallicus), llúdria (Lutra lutra), àguila real (Aquila chrysaetos).  
Considerant que la construcció i l'activitat és antiga, no es preveu que la seua legalització puga afectar els exemplars de les esmentades espècies.  
4. Quant als hàbitats d'interés comunitari, consultat el visor cartogràfic de la Generalitat a escala 1.50.000 es comprova que no hi ha hàbitats de l'annex IV del Decret 70/2009, de 22 de maig.  
Per tot això, aquest servei considera que el projecte de legalització de l'activitat de cria intensiva de bestiar porcí, parcel·la 130 i 132 del polígon núm. 4 del Forcall, no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.  
En conseqüència, i d'acord amb el que s'estableix en els articles 6 i 7 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, es considera que el projecte de legalització de l'activitat de cria intensiva de bestiar porcí, parcel·la 130 i 132 del polígon núm. 4 del Forcall, no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.»  
- Part de les parcel·les on se situa la granja està situada en zona amb el risc d'inundació segons la cartografia del Pla d'acció territorial per a la prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana.  
  
El 3 de juliol de 2020, el Servei d'Ordenació del Territori va emetre informe. Després d'indicar que per a l'elaboració de l'informe s'ha utilitzat la cartografia del PATRICOVA i la del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables, exposa el següent:  
La cartografia del PATRICOVA indica que existeix perillositat geomorfològica en la zona N de l'àmbit d'actuació, derivada de tàlvegs i barrancs de fons pla que no incideix directament sobre l'explotació ramadera que s'avalua.  
La cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables no té estudiat el riu de Xiva al seu pas al N de l'àmbit d'actuació.  
La parcel·la 132 se situa en el marge esquerre, es troba sobreelevada, entre 4 i 5 metres, respecte al jaç del llit, per la qual cosa s'indica que no són previsibles afeccions significatives pel règim de corrents de les avingudes ni que les instal·lacions puguen tindre efectes sobre aquestes que deriven en afeccions a tercers.  
Per tot el que s'ha exposat, el «Projecte refós per a llicència ambiental d'explotació ramadera de porcí intensiva a Forcall (Castelló)» no es troba afectat per risc d'inundació, i caldrà executar un mur de formigó perimetral en la zona N amb perillositat geomorfològica on se situa una de les naus de l'explotació, segons les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana.  
  
- A l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, informe favorable vinculant de 28 de març de 2019, de la Direcció de Cultura i Patrimoni, al no existir afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
  
La documentació tècnica conté  
- Certificat de compatibilitat urbanística de 8 de febrer de 2018, en el qual s'indica que les parcel·les ocupades per l'activitat estan en sòl no urbanitzable comú, agrícola ramader. Segons l'article 213 de les normes urbanístiques, l'activitat és autoritzable i haurà de quedar, segons l'article 197 de la LOTUP, el 50 per cent de la parcel·la lliure d'edificació i en el seu estat natural, fet que queda acreditat en la memòria presentada.  
  
- Certificat de subministrament d'aigua de l'Ajuntament de Forcall en el qual s'indique que el proveïment d'aigua potable de la granja és de subministrament municipal i és facilitada a través de la xarxa domèstica per a fins agrícoles i ramaders.  
- Certificat de subministrament elèctric.  
- Informe de 17 de setembre de 2018, en matèria del sòl no urbanitzable, de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, del qual s'extrau el següent:  
«[...] L'explotació estava inscrita en la llista d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa és anterior a l'entrada en vigor del REGA instaurat per la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. Sobre la base de la sol·licitud formulada, l'explotació té, en la ubicació ressenyada, unes instal·lacions amb una capacitat per a 650 reproductores i consta de 12 construccions amb superfície total construïda d'uns 5.155,40 m² sent el seu ús per a allotjament dels animals (5.155,40 m² de superfície construïda en planta baixa més 298,80 m² en la planta primera de la nau ressenyada amb núm. 1 [...] i, a més, 168,80 m² de superfície ocupada per quatre fosses de purins). L'explotació es classifica com a producció de tipus mixt, i grup tercer, 403 UGM, d'acord amb l'article 3 del Reial decret 324/2000, de 3 de març, del Ministeri de Presidència, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
A la vista del Reial decret 324/2000, de 3 de març, la ubicació presenta aquestes característiques:  
Distància a explotació porcina més pròxima: inferior a 1.000 m, i distància a nucli urbà: superior a 1.000 m.  
Segons el que s'estableix en l'article 5.2, apartat A.1.a del Reial decret 324/2000, de 3 de març, sobre ordenació d'explotacions porcines, la ubicació sol·licitada no compleix els requisits quant a distàncies mínimes a altres explotacions porcines. No obstant això, pot autoritzar-se la legalització sol·licitada, ja que l'explotació és anterior a la normativa de distàncies de seguretat sanitària del Reial decret 324/2000, de 3 de març, sobre ordenació d'explotacions porcines.»  
L'informe continua indicant que l'explotació haurà de complir les condicions que per a les explotacions porcines indica l'article 5 del Reial decret 324/2000, de 3 de març.  
I finalitza exposant:  
«Que els usos, activitats i aprofitaments per als quals se sol·licita l'informe estan vinculats amb l'activitat agrària de l'explotació, són adequats i precisos per a l'activitat i, segons informa l'Ajuntament, estan situats sobre sòl no urbanitzable.»  
- Certificat de 16 de desembre de 2019, d'estanquitat i impermeabilitat de les basses i fossats de purins signat per tècnic competent.  
- Contracte de gestió de residus ramaders (infecciosos, químics, recipients a pressió, perillosos) amb gestor autoritzat.  
- Sol·licitud d'adhesió a l'Associació d'Usuaris de Casetes per a la retirada dels animals morts de la seua explotació mitjançant el sistema de ?casetes- en la caseta situada a Forcall.  
- Autoritzacions d'abonat amb purins pels propietaris de les parcel·les complint el codi valencià de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana.  
  
Consideracions ambientals  
La granja està situada en la vall del llit del riu Xiva. Els vessants nord i sud de la finca limiten amb zona forestal ocupades per boscos de pins. Els vents dominants es corresponen amb els eixos NW-SE d'octubre-abril els vents bufen del quart quadrant (W-N) i del mes de maig a setembre del segon quadrant (E-S) encara que a l'estiu predominen els dies de calma.  
1. Identificació i valoració d'impactes. Segons els factors ambientals afectats, s'identifiquen els següents:  
- Atmosfera: En l'explotació s'emetran gasos com NH3, H2S i els COV que són els que contribueixen a la generació de males olors. El bestiar porcí produeix principalment emissions de CH4. En el maneig del fem es generen emissions que són especialment importants en el cas del maneig de dejeccions líquides. També es produeix en la granja N2O en l'emmagatzematge del fem. Les emissions es veuen afavorides per la ventilació. En la descomposició de la matèria orgànica es produeixen importants emissions d'NH3 per descomposició de la urea. El grau de ventilació del fem influeix en les emissions.  
  
- Soroll: en les explotacions porcines el soroll es produeix en les operacions de càrrega i descàrrega de bestiar.  
- Residus: en les explotacions porcines es produeixen materials residuals que han de gestionar-se conforme a la seua categorització legal. Es tracta de residus zoosanitaris, cadàvers i altres subproductes animals.  
- Sòl: es produirà un segellament del sòl amb disminució de la superfície de recàrrega d'aqüífers i disminució de la superfície de terra fèrtil en la superfície ocupada per les naus.  
L'aplicació dels purins pot produir contaminació de sòls a causa dels metalls pesants com el coure (Cu) i zinc (Zn), derivats de les dietes. Entre els possibles efectes dels metalls pesants sobre el sòl es troben els danys sobre els microorganismes d'aquest, alterant els processos naturals en què intervenen, i sobre les plantes.  
- Aigua: en l'aplicació de purins com a abonament, el procés de nitrificació de l'NH3 genera nitrats que presenten gran mobilitat en el sòl, arribant als aqüífers i fonts superficials d'aigua i provocant la seua eutrofització.  
En l'emmagatzematge de purins en basses i fossats poden donar-se fuites i abocaments ocasionant contaminació d'aigües.  
- Paisatge: Atés que la zona d'implantació de l'explotació ramadera és d'utilització agrària i ramadera (sòl no urbanitzable comú d'ús agrari i ramader), i tenint en compte l'escassa altura de les edificacions ramaderes, i també la situació de la granja en la part baixa de la vall entre vessants boscosos que l'oculten a les vistes, els efectes sobre el paisatge natural queden molt disminuïts. La granja estarà envoltada del bosc baix circumdant als terrenys de cultiu on s'implanta.  
- Economia: l'explotació ramadera repercuteix positivament en l'agricultura, ja que afavoreix el cultiu de les terres per a la producció de pinsos. La producció de garrins contribueix a l'activitat econòmica de les granges d'engreix.  
- Cultura: les explotacions ramaderes contribueixen a la conservació de les tradicions i cultura del món rural.  
- Espais naturals protegits: la granja se situa fora de l'àmbit d'espais naturals protegits inclosos els espais de la Xarxa Natura 2000. No obstant això, la gestió de purins es realitzarà en l'àmbit dels espais protegits següents:  
Província de Castelló:  
- LIC del riu Bergantes  
- LIC de l'Alt Maestrat  
- ZEPA de l'Alt Maestrat  
- LIC de la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana  
Província de Terol:  
- ZEPA del riu Guadalop  
2. Establiment de mesures protectores i correctores:  
Es duen a terme les següents:  
- Olors: la granja està situada en una vall amb orientació coincident a la dels vents dominants el que permet la dispersió d'olors abans d'arribar a zona urbana. En les fosses de purins existeix un nivell constant d'aigua que impedeix reaccions aeròbies i disminuint així les males olors. En les naus es realitzaran neteges amb aigua a pressió el que contribueix a la disminució de l'emissió d'olors.  
- Residus i subproductes (contaminació): per a evitar contaminació de sòls i aigües els residus procedents de tractaments veterinaris i altres residus perillosos s'emmagatzemen en contenidors homologats i hermètics i són retirats per gestor amb el qual s'ha subscrit contracte de recollida.  
Els cadàvers dels animals són dipositats en contenidors estancs i tancats i amb capacitat proporcional a la freqüència de recollida. La gestió es realitza a través del sistema de recollida de les casetes.  
  
S'actuarà preventivament en el maneig de l'alimentació, beguda dels animals i neteja de la granja per a disminuir tant la quantitat de purí generat com la seua càrrega contaminant.  
Per a disminuir el volum d'aigua consumida, la granja compta amb abeuradors tipus cassoleta que redueixen en un 20 per cent el volum de purí generat i sistemes de pressió per a reduir el volum d'aigua emprat en la neteja de les naus.  
La utilització de pinsos adaptats als animals segons l'edat i les condicions disminueix de manera efectiva el contingut en nitrogen i fòsfor dels purins.  
Per a evitar contaminació en l'aplicació dels purins, la seua aplicació es realitzarà d'acord amb el codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana.  
Un aspecte fonamental és tindre una bona capacitat d'emmagatzematge. En l'explotació aquesta capacitat és de huit mesos, i això permet programar adequadament la gestió dels purins.  
Per a previndre contaminació en l'emmagatzematge, els fossats es troben impermeabilitzats. Per a evitar desbordaments en basses, es cobriran amb un tendal impermeable.  
L'aplicació de purins es realitzarà en camps de cereal i farratgeres des dels mesos de setembre a abril respectant les èpoques en què segons el codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana no ha d'aplicar-se purí al sòl.  
Per a la gestió dels 18.342,91 kg de nitrogen anuals continguts en els purins, aporta 338,70 ha com a base territorial de l'explotació. En el càlcul de superfície necessària per a gestionar els purins s'ha tingut en compte que un 5 per cent de la superfície aportada romandrà en guaret, pel que s'ha aportat superfície suficient per a cobrir aquesta eventualitat. S'ha estudiat, així mateix, en la documentació tècnica la capacitat d'emmagatzematge del purí respecte al pla de gestió dissenyat, i resulta adequada i suficient la capacitat existent.  
Els municipis on s'utilitzarà el purí seran:  
Província de Castelló: Portell de Morell, La Mata, Morella, Olocau del Rey, Ares del Maestrat, Castellfort, Forcall, Villores, Todolella.  
Província de Terol: La Cuba, Bordó, Castellot, Tronxó.  
El propietari de la granja realitzarà la distribució del purí amb tines amb aplicador-injector de purí.  
- Espais naturals protegits (Xarxa Natura 2000): l'explotació limita amb el riu Xiva que és afluent del Bergantes. El LIC del riu Bergantes es troba pròxim a l'explotació ramadera. Les mesures preventives proposades per a evitar impactes sobre el LIC són les establides amb caràcter general per al conjunt de l'explotació.  
- Aigües: l'aplicació de part dels purins es realitzarà en zona vulnerables a la contaminació per nitrats procedents de fonts agràries. Els termes municipals afectats són: Forcall, la Mata, Olocau del Rey, Todolella i La Cuba.  
En aquests municipis haurà de complir-se amb el programa d'actuació en zones vulnerables establit en el codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana quant al registre de la fertilització nitrogenada, èpoques i dosis d'aplicació i capacitat de les basses de purins per a evitar desbordaments, entre altres.  
3. Programa de vigilància ambiental.  
Té com a objectiu vigilar el compliment de les previsions establides en l'estudi d'impacte ambiental i està basat en els controls següents:  
- Revisió periòdica de basses i fossats de purins.  
- Control del consum d'aigua. Correcció immediata de fuites.  
- Control de la correcta aplicació de purins i redacció d'un pla anual.  
4. Consideracions de l'òrgan ambiental.  
Enquadrament de l'activitat.  
Segons anàlisi realitzada en la documentació tècnica, l'activitat és un supòsit subjecte a llicència ambiental segons l'annex II de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, al no aconseguir els paràmetres de l'annex I de l'esmentada llei.  
No obstant això, al ser una explotació mixta de difícil enquadrament en els annexos de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, l'11 de desembre de 2020 i amb caràcter previ al pronunciament ambiental, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va sol·licitar informe al Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació, sense que fins hui s'haja rebut cap resposta.  
Consultats els annexos de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, i considerada l'equivalència establida entre truges reproductores i truges en cicle tancat establida en l'annex II, l'explotació pot enquadrar-se en l'annex II, per la qual cosa l'instrument ambiental a aplicar seria la llicència ambiental i l'òrgan substantiu ambiental, l'Ajuntament de Forcall.  
En qualsevol cas i respecte al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, en l'explotació s'encebaran més de 800 porcs pel que es tracta d'un supòsit ordinari d'avaluació d'impacte ambiental segons l'annex I, apartat 1.h, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa es prossegueix amb l'anàlisi tècnica de l'expedient perquè la resolució que s'emeta és vàlida qualsevol que siga l'instrument d'intervenció ambiental a aplicar.  
L'aspecte més rellevant de la legalització pretesa és la ubicació de la granja i la gestió de purins.  
La proposta de gestió de purins en general ha respectat els criteris ambientals del codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana. No obstant això, revisades les parcel·les aportades es detecta que en el terme municipal de Forcall hi ha cert nombre de parcel·les situades en zona vulnerable a la contaminació per nitrats d'aigües subterrànies i vulnerable a la contaminació d'aqüífers i a més en l'àmbit del LIC del riu Bergantes. Algunes de les parcel·les estan situades a menys de 200 m del llit i altres a menys de 50 m incomplint el codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana.  
Aquesta conjunció de factors determina l'existència de risc de contaminació de les aigües del Bergantes i les subterrànies lligades a aquest curs d'aigua. A causa de l'elevat valor ambiental que presenta el Bergantes en el seu pas per la Comunitat Valenciana i l'elevat risc que suposaria l'abonat amb purins en les parcel·les del LIC, per l'elevada mobilitat del nitrogen en ells contingut, es considera que han d'augmentar-se les mesures de protecció en la zona. Per això, l'aplicació de purins no es considera la tècnica més correcta d'abonat de parcel·les agrícoles en aquesta zona pel que han d'eliminar-se del pla de gestió totes les parcel·les situades en el LIC del riu Bergantes. És a dir, una superfície d'11,55 ha. Pel fet que el promotor ha aportat més superfície de la necessària per a la gestió del purí, no es necessitarà aportar més parcel·les com a base territorial de l'explotació.  
Quant a la ubicació de les naus en les parcel·les, presenta una certa problemàtica la nau 11 i la bassa de purí núm. 5, situades teòricament en zona de servitud i a més en zona amb perillositat d'inundació de nivell 6 (geomorfològica) i envolupant de perillositat d'inundació.  
  
Així mateix, segons planejament urbanístic de Forcall, la nau 11, part de la bassa de purins 5 i part de la nau 12 estan en sòl rural protegit de llits, sent aplicable en aquesta zona el que es disposa en la legislació sectorial en matèria d'aigües.  
A causa de l'absència d'afitament del llit, la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre ha donat la seua conformitat a la nau núm. 11 en precari quedant a costa de l'afitament del llit la seua permanència en l'actual ubicació. No obstant això, les zones de protecció dels llits són figures legals en la legislació sectorial en matèria d'aigües però també posseeixen un component ambiental en preservar així els marges dels llits de qualsevol activitat que disminuïsca el paper d'aquests com a corredors ecològics i com a zones on les crescudes del curs d'aigua poden produir-se amb normalitat recarregant així aqüífers.  
A causa de la proximitat del llit de la nau 11 i també de la bassa de purins 5, qualsevol incident en ambdues estructures comportaria la directa contaminació del llit del riu Xiva en una àrea amb valors ambientals per la proximitat del Bergantes, del qual el riu Xiva forma part de la seua xarxa. Com s'ha indicat, aquestes estructures limiten la funció del llit com a corredor ecològic i zona susceptible d'inundar-se.  
La nau 12 no presenta la mateixa problemàtica al no estar afectada per zona inundable i estar una mica més allunyada del llit. La resta de naus, sobretot les situades en la parcel·la 130, no presenten aquesta problemàtica.  
D'altra banda, la necessitat de construir un mur com a mesura preventiva per a evitar l'afecció per possibles inundacions, suposaria un menyscapte del funcionament del llit com a corredor ecològic donada l'escassa distància en línia recta de la nau amb el jaç del llit, afectant així mateix el paisatge de ribera, per la qual cosa és una mesura que ha d'evitar-se o disminuir-se en la mesura que siga possible.  
Per a finalitzar aquest apartat, ha d'indicar-se que donada la complexitat ambiental de la zona on s'assenta la granja i en major mesura la conformació de les parcel·les (entre zona forestal i llit), no es considera viable el trasllat de les estructures indicades, per la qual cosa hauran d'eliminar-se, disminuint-se proporcionalment l'activitat a realitzar.  
Finalment i atesa la ubicació de la granja, hauran d'establir-se mesures generals de prevenció d'incendis forestals.  
Com a conclusió, la proposta efectuada pot ser considerada ambientalment viable amb l'excepció indicada, sempre que es complisquen les mesures preventives i correctores de l'estudi d'impacte ambiental i les d'aquesta resolució.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'annex I, apartat 1.h del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1.a del capítol II del títol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de legalització d'explotació porcina de tipus mixt en les parcel·les 130 i 132 del polígon 4 de Forcall (Castelló) sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i l'altra documentació que hi ha en l'expedient i de conformitat amb els condicionants següents:  
1. Haurà de cessar la producció en la nau 11 i l'emmagatzematge de purins en la bassa 5, segons croquis que s'adjunta en l'annex I. Les instal·lacions hauran de desmantellar-se i s'haurà de restaurar la zona afectada. L'activitat productiva haurà de disminuir-se en igual proporció. La resolució per la qual s'autoritze l'activitat recollirà les obligacions recollides en aquest apartat.  
2. Aquesta declaració d'impacte ambiental serà vàlida independentment del règim d'intervenció ambiental que s'aplique a l'activitat.  
  
3. Pla de gestió de purins.  
a) S'eliminaran del pla de gestió de purins les parcel·les situades en el LIC del riu Bergantes (parcel·les dels polígons 2 i 4 de Forcall) segons s'ha exposat en l'apartat de «Consideracions de l'òrgan ambiental».  
b) Es compliran amb les limitacions legals o ambientals establides pel govern d'Aragó en relació amb la gestió dels purins de la granja en diversos termes municipals de la província de Terol.  
c) En qualsevol cas, s'evitarà l'afecció a vegetació o hàbitats naturals en l'aplicació dels purins per mitjà de pràctiques acurades com ara evitar apropar-se en excés amb la tina a aquestes zones naturals.  
  
d) El pla de gestió de purins recollirà els canvis en cultius i parcel·les que es produïsquen, afegint els permisos dels propietaris que s'incorporen i eliminant els d'aquells propietaris que es retiren. Aquests canvis hauran de posar-se a la disposició de l'òrgan substantiu.  
4. Prevenció de la contaminació.  
a) Amb caràcter general, les basses de purins hauran de deixar un resguard, almenys, de 30 cm per a evitar desbordaments.  
b) Amb la finalitat de vigilar l'aparició de lixiviats en les naus a causa de l'emmagatzematge de purins, les zones pròximes als paraments de les naus s'esbrossaran i les parets es pintaran, i tot el conjunt de l'explotació haurà de quedar en les degudes condicions per a poder realitzar una correcta vigilància.  
c) No podran emmagatzemar-se residus en l'exterior de les naus, sinó que seran emmagatzemats en llocs i recipients adequats prèviament a la seua gestió.  
5. El programa de vigilància ambiental inclourà la vigilància de tots aquells punts on puga existir un risc de contaminació de les aigües, especialment dels següents:  
- Pluvials: vigilància de la seua correcta evacuació cada vegada que ocórrega un episodi rellevant de pluges, establint les oportunes mesures correctores en cas que es detecte la seua entrada en les naus.  
- Fossats i basses de purins: examen mensual i després del seu buidatge, revisió d'estanquitat i correcció immediata de qualsevol desperfecte. Vigilància del compliment dels 30 cm de resguard.  
- Explotació en general: vigilància de les matèries i materials que s'utilitzen en l'explotació de manera que no queden emmagatzemats a l'aire lliure aquells que per les seues característiques poden contaminar les aigües.  
Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesurespreventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents  
6. A causa de la proximitat amb zona forestal, haurà de presentar-se davant l'òrgan forestal un pla d'autoprotecció enfront d'incendis forestals i es recorda que la granja es troba subjecta a les limitacions i mesures preventives que es deriven d'això.  
7. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme al que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i també en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 15 de juny de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
  
  
ANNEX I