Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5009, del 19-05-2005 (2005/5389)

RESOLUCIÓ de 6 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5009

Data del DOGV
:   19-05-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/5389


Data del document
:   06-05-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Callosa d'en Sarrià
    * Monòver
    * Rossell
    * Salinas
    * Vall d'Alba
    * Alfarrasí
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 6 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/A5389]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 398/3187-YJH Salinas y Monòver, 011/3041-ICJ Vall d'Alba, 356/1376-RPL Callosa d'En Sarria, 491/1107-FOX Alfarrasí, i 169/0270-LCK Rossell, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 6 de maig de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 398/5928-GOM
  
Títol: Conducció general del marge dret del riu Vinalopó a Alacant. Fase Salinas-Toscar
  
Promotor: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Objecte: Execució de la segona fase de la conducció general que permetrà que es distribuïsquen a les entitats de reg del marge dret del riu Vinalopó les aigües procedents del transvasament Xúquer-Vinalopó
  
Localització: Municipis de Salinas i Monòver (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
El projecte consisteix en una conducció, de 11.332 metres de longitud, que ha de transportar aigua des de la Boquera de Salinas fins a l'embassament de Toscar. La traça discorre entre la serra i la llacuna de Salinas.
  
La secció és circular, tancada, presenta un diàmetre d'1 metre. El material emprat per a aquest és polièster reforçat amb fibra de vidre (PRFV). Ha d'anar, en tota la longitud, soterrada en el terreny, motiu pel qual s'han d'executar rases d'1,90 metres d'ample en la base, pendent 5/1 i alçada variable, que oscil·la entre 1,96 i 3,27 metres. Des del punt de vista dels recursos emprats, cal indicar que les canonades han de descansar sobre llit d'arena de 15 cm de gruix, graveta fina embolicant el tub fins a 30 cm sobre clau i la resta, fins a la cota de rasant, farciment procedent d'excavació.
  
2. Alternatives
  
D'acord amb el que s'ha assenyalat en l'estudi, es van estudiar tres alternatives de traçat. D'aquestes la primera afectava el lloc d'interés comunitari serra de Salinas, i també implicava majors dificultats d'accés, entre altres. La segona presentava major longitud que les restants i transcorre, en gran part, per la vora del lloc d'interés comunitari Llacuna de Salinas.
  
Per tot això, finalment, s'assenyala que es va optar per l'alternativa que discorria principalment per camins rurals.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 25 de novembre de 2003 es va rebre, procedent de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al projecte de conducció general del marge dret del riu Vinalopó a Alacant. Fase Salinas-Toscar.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de Conducció general del marge dret del riu Vinalopó a Alacant. Fase Salinas-Toscar, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant, núm. 188 de data 18 d'agost de 2003, i no s'hi han presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:
  
- Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció als camins ramaders sendera de Garrincho (20,89 m d'amplària legal) i assagador Reial de Velaire (de 75,22 m d'amplària legal).
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació. Camins ramaders.
  
La conducció discorre per terreny al·luvial-col·luvial en gran part del traçat, a excepció de l'últim tram on apareix roca calcària.
  
La franja de terreny per la qual discorre la traça es troba, des del punt de vista de la vegetació, totalment ocupada per cultius, principalment de fruiters. L'estudi s'ha detingut a analitzar els subambients representats en l'entorn més immediat, i ha caracteritzat la vegetació natural present en aquests. No obstant això, per no afectar-se aquests, no es tindrà en compte l'esmentat contingut en la present declaració.
  
Cal fer menció, d'acord amb l'estudi, a la proximitat de l'actuació que es pretén dur a terme a dos llocs d'interés comunitari, com són la Serra de Salinas i la Llacuna de Salinas. No obstant això, a pesar de la proximitat de les obres a aquests, i especialment al segon LIC, sembla que no es veuran afectats.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
Atesa la naturalesa de l'obra, i vist que quasi no hi ha valors naturals de rellevància a la franja de terreny on es circumscriu l'actuació, s'entén que els majors impactes es derivaran de la fase de construcció de la infrastructura hidràulica.
  
Així, durant la fase de construcció s'han descrit els següents impactes d'entitat:
  
- Es generaran sorolls durant les labors de construcció, derivats de l'activitat de la maquinària pesant emprada en aquestes. No obstant això, s'hi indica que les esmentades labors tindran lloc en horari diürn.
  
- Pel que fa als recursos materials, ha d'assenyalar-se que els àrids que s'han d'usar, tant en el llit granular com el material que ha d'envoltar la canonada, s'han d'obtenir de la trituració dels sobrants del moviment de terres de l'execució de l'embassament de Toscar (es trituraran 3.229 m³ per al llit i 18.959 m³ per a tapar).
  
- Del volum d'excavació, una vegada detrets aquells que es reutilitzen, quedarà un excedent de 9.632 m³ que, d'acord amb l'estudi, es disposaran sobre els terraplens de l'embassament de Toscar.
  
- S'han d'emprar, com a zones d'abassegaments, una parcel·la situada en el polígon industrial de Salinas, encara sense edificar, i la zona que ja es va usar per a l'execució de l'embassament de Toscar.
  
- L'estudi ha assenyalat, respecte a l'afecció que es donarà al camins ramaders indicats en anterior apartat, que ja s'hi han iniciat els corresponents expedients d'ocupació.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas.
  
A continuació es fa referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, a més d'entrar, així mateix, a comentar només aquelles més significatives.
  
- Retirada de la terra vegetal per a posterior extensió d'aquesta sobre les parcel·les de cultiu que es puguen veure afectades.
  
- Es procedirà a l'humitejament dels abassegaments de material pulverulent.
  
El programa de vigilància només s'ha limitat a expressar aquelles accions sobre les quals es durà a terme un control, sense explicitar com es realitzarà aquest. Per això, l'esmentat programa no pot considerar-se complet.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 7 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de conducció general del marge dret del riu Vinalopó a Alacant. Fase Salinas-Toscar, promogut per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- L'estudi ha especificat l'emplaçament elegit per als inerts generats. No obstant això, en el cas que aquest no admetera la totalitat del volum generat, han de ser transportats a un abocador de residus degudament identificat i legalitzat. Si no és així, el lloc que es trie com a abocador o runam s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- D'acord amb el que s'ha expressat en l'estudi, els àrids que s'han d'emprar durant l'execució de les obres han de provenir de la trituració de l'escullera disposada actualment als talussos de la bassa de Toscar. Es desprén d'ací la necessitat d'usar una planta de trituració d'àrids, presumiblement mòbil. Així, és necessari referir-se als punts següents:
  
- La ubicació de la planta mòbil d'insistència d'àrids s'ha de decidir prèviament a l'emissió de l'acta de replantejament; per a aquesta s'han d'escollir aquells emplaçaments de menor afecció, per consegüent de tot això no ha de localitzar-se ni en l'entorn del nucli urbà de Salinas ni en el del LIC Llacuna de Salinas.
  
- La direcció ambiental de l'obra, dins del programa de vigilància ambiental que s'ha d'elaborar, ha de controlar els efluents derivats de l'operació de rentatge d'àrids, els quals, amb alta probabilitat, poden contenir tensioactius o semblants. Així, també, s'ha d'establir la necessitat d'un posterior tractament realitzat a l'aigua de llavatge, forma d'abocament i ubicació d'aquest.
  
- En línia amb l'anterior, l'efluent generat no pot arribar, sense un tractament previ suficient, a la llacuna de Salinas.
  
- D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en l'apartat de mesures correctores d'aquest, s'ha de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'han d'abassegar al llarg de la traça en munts, l'alçària dels quals ha de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de forma que es garantisca el manteniment de les propietats naturals. Igualment, s'ha d'incorporar als esmentats volums la matèria vegetal procedent del desbrossament, prèvia trituració d'aquesta.
  
- Atesa l'afecció als camins ramaders esmentats en anterior apartat, ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, amb l'obtenció de l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- Atés que el programa de vigilància ambiental està incomplet, ha de reelaborar-se atenent els punts proposats, però no desenvolupats, pel programa aportat en l'estudi, és a dir, emissió de pols, reposició de la capa de sòl fèrtil, abocaments i abassegaments, com també abocaments o abassegaments no autoritzats.
  
En aquest sentit, el programa ha d'establir aquells paràmetres, indicadors i valors llindar que permeten dur a terme el control previst, com també els informes, continguts d'aquests i freqüències de redacció amb què hagen de realitzar-se, tots els quals han de ser lliurats a la direcció ambiental d'obra.
  
Respecte al control d'emissió de pols, aquest s'ha de realitzar en l'entorn més pròxim al nucli urbà de Salinas. Ha de tenir una freqüència mínima d'una setmana, i ha d'atendre a l'existència de possibles núvols de pols vinguda tant de les obres com de la producció d'àrids.
  
- Si durant l'execució de les obres es troba presència restes arqueològiques, s'ha d'informar la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 de març de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 011/04-AIA
  
Títol: Gestor de residus perillosos. Planta de recuperació de bidons i contenidors
  
Promotor: Comercial del Envase Reciclado, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vall d'Alba
  
Localització: illa 4, carrer D, del polígon industrial Caseta Blanca, del terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
Es tracta del projecte per a la instal·lació d'una activitat de gestió de residus perillosos, en concret envasos residuals procedents bàsicament del sector tèxtil.
  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat
  
L'activitat industrial objecte del projecte presentat per Comercial del Envase Reciclado, SL, consisteix en la gestió de residus perillosos procedents bàsicament del sector tèxtil (aprestos i acabats), en concret bidons i contenidors residuals plàstics (polietilé i polipropilé) i bidons residuals metàl·lics.
  
La gestió proposada inclou la recollida, la classificació, l'emmagatzematge temporal i el posterior tractament dels envasos residuals. El tractament dels envasos busca la regeneració i posterior comercialització per a ser reutilitzats novament com a envasos. Segons un criteri de rendibilitat empresarial, i atés que l'envàs regenerat que s'ha de comercialitzar és un producte final de baix valor afegit, qualsevol envàs que presente dificultats per al rentatge, com també aquells que es troben en mal estat físic, són destruïts.
  
Per al desenvolupament de les activitats de gestió de residus s'ha triat una parcel·la del polígon industrial Caseta Blanca. La parcel·la, de forma rectangular, té una superfície de 975 m² i és d'ús industrial. Sobre la meitat de la parcel·la s'eleva una nau industrial, a la qual s'adossa una zona coberta d'uns 140 m², mentre que la resta queda com a pati descobert.
  
A la nau industrial, es poden diferenciar dues zones que flanquegen el corredor central:
  
- Una on es troben les unitats d'escorregut, rentatge i eixugada de contenidors, i les de rentatge automatitzat i manual de bombones.
  
- A l'altre costat del corredor central es troba una zona per a l'emmagatzematge separat d'envasos i contenidors, i les unitats d'escorregut i eixugada de bombones. annexa s'hi troba la zona de vestidors, lavabos i oficines. Juntament amb aquesta zona es troba la cabina de pintada i la secció de conformat de bidons.
  
A la zona coberta adossada a la nau industrial es troba la planta de tractament d'aigües residuals (PTAR), el molí triturador i la rentadora de gransa triturada. Finalment, al pati es disposa del sistema d'impulsió d'aigua tractada en el procés de rentada. En aparença no es projecta dur a terme cap activitat en aquest pati.
  
Pel que fa a la PTAR de llavatge, s'ha optat per un tractament fisicoquímic i filtre premsa. Amb aquesta unitat de tractament d'aigües residuals de llavat, s'aconsegueix funcionar en abocament zero, amb una aportació d'aigua per a completar les pèrdues per evaporació, humitat en els fangs, etc. No s'indica res respecte a la possible purga integral del circuit d'aigua de llavatge, encara que sobre plànol s'aprecia una arqueta general d'aigües depurades de 40x40, a la qual segueix una conducció fins a una arqueta de 60x60 per a la presa de mostres que al mateix temps es troba connectada amb l'arqueta col·lector del polígon.
  
Pel que fa a l'activitat principal objecte de projecte, la gestió d'envasos residuals, té especial importància la classificació prèvia dels envasos residuals abans del tractament d'aquests, evita l'admissió dels bidons i contenidors que no puguen tractar-se en planta, com també les mescles que puguen resultar perilloses o dificulten posteriorment la gestió. D'aquesta manera, i en base a una classificació prèvia en funció del tipus i material de fabricació de l'envàs (bidons/contenidors, plàstics/metàl·lics), tenim una classificació bàsica en funció de la destinació de l'envàs, valorització o destrucció.
  
Els envasos que es destrueixen són per un costat els que per l'estat físic de conservació d'aquests, no puguen regenerar-se, i per un altre els de plàstic que hagen contingut colorants o pigments, els metàl·lics que hagen contingut pastes i els de plàstic que hagen contingut resines seques o restes difícilment eliminables per la consistència o l'aspecte d'aquestes. Tots ells es destrueixen: premsats en el cas dels envasos metàl·lics o triturats al molí.
  
La resta dels envasos rebuts són els susceptibles de ser regenerats i posteriorment comercialitzats per a ser reutilitzats com a envasos. Per al tractament dels envasos revaloritzables, aparentment es proposen dos procediments en funció del tipus d'envàs, ja siga bidó o contenidor:
  
1) Procés de regeneració de bidons
  
Inicialment, els bidons discriminats segons el criteri anteriorment explicat, s'escorren per a eliminar el contingut residual dels productes que hagen contingut. L'escorregut es du a terme en una plataforma elevada de tramex de 6x1 m 0,6 m d'alt. Per sota d'aquesta plataforma es disposa una pantalla d'acer inoxidable que per la seua inclinació d'aquesta condueix els residus recollits fins a una fossa on se situa un contenidor de plàstic de 1.000 litres de capacitat. La mescla recollida en aquest contenidor s'emmagatzema temporalment fins a la recollida d'aquesta per un gestor extern.
  
Una vegada que s'ha extret el contingut residual dels bidons, s'efectua la neteja interior a través de dos procediments: manual, per a bidons més nets, a través de màquina tipus Karcher d'aigua a alta pressió, o automàtic en una cisterna de llavatge de 3,75 m³, on es disposen de forma invertida sobre uns suports per a posteriorment introduir l'arqueta difusora de llavatge per l'orifici o la tapa. El llavatge s'efectua a alta pressió amb una dissolució a l'1% de sosa, i disposa d'una bomba per a la recirculació d'aigües. El fluid de llavatge es recircula fins que es considere saturat, moment en què s'envia a la PTAR per al corresponent tractament. El llavatge exterior es du a terme manualment amb màquina d'aigua a pressió tipus Karcher.
  
Posteriorment, els bidons s'escorren en una plataforma per a la recollida d'escorriments disposada a l'altre costat del corredor. Finalment s'eixuguen els bidons en condicions atmosfèriques; es situa invertit i en angle en una plataforma disposada per a aquesta finalitat juntament amb l'anterior.
  
2) Procés de regeneració de contenidors
  
Per a l'escorregut dels contenidors s'usa una unitat semblant a la dels bidons, llevat que en aquest cas la plataforma incorpora un llit de corrons i canal de descàrrega lateral.
  
Una vegada que s'ha extret el contingut residual dels contenidors, es traslladen fins a una plataforma contigua d'1,5x8 m, llit de corrons i 15º d'inclinació. La neteja dels contenidors s'efectua a pressió amb una màquina Karcher. S'empra com a agent de llavatge una dissolució de sosa a 60ºC. L'aigua de neteja s'evacua per l'orifici corresponent a la vàlvula inferior del contenidor. El fluid de llavatge torna a recircular fins que es considere saturat.
  
Posteriorment, els contenidors es passen a una plataforma giratòria on es netegen exteriorment amb màquina a alta pressió d'aigua, i es repassen a mà.
  
Finalment s'efectua una eixugada forçada dels contenidors, a través d'un sistema conformat per tres electroventiladors.
  
3) Procés de destrucció
  
En una primera fase, els bidons metàl·lics defectuosos es premsen. En cas de ser necessari, en una segona fase els bidons metàl·lics susceptibles d'això són repreparats a través del conformat i posterior pintat d'aquests en una cabina de pintura.
  
Els envasos plàstics que no siguen susceptibles de ser regenerats i posteriorment comercialitzats per a ser reutilitzats com a envasos, es trituren.
  
La trituració s'efectua en un molí especial amb tremuja de càrrega, triturador pròpiament dit, cargols sense fi, cisterna de llavatge amb aigua i sosa de gransa, escorreguda, eixugada amb centrífuga i envasament per a l'expedició d'aquesta.
  
Quan siga necessari, els envasos s'han d'obrir amb serra de disc per a buidar-ne el contingut residual, que s'ha de dipositar en cisterna i gestionar en incineradora. En el cas dels contenidors tipus Tecnibox, s'ha de guardar la gàbia externa mitjançant la substitució de l'envàs plàstic interior residual per un de nou.
  
Tramitació administrativa
  
1. Remissió i contingut de l'expedient, informació pública.
  
En data 9 de febrer de 2004, es rep en aquesta Conselleria, remés per la Direcció Territorial de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques de Castelló, la documentació del projecte de referència i l'expedient municipal instruït a instància dels promotors en l'Ajuntament de la Vall d'Alba, relatiu a la sol·licitud de llicència municipal. En l'expedient municipal es troben entre altres documents:
  
- S'adjunta el Decret de l'alcaldia pel qual s'admet a tràmit la sol·licitud de llicència d'activitat presentada.
  
- S'adjunta l'anunci del projecte de referència va aparéixer al BOP de Castelló, número 9, de 20 de gener de 2004, i la notificació a confrontants. També, s'adjunta certificat del secretari de l'Ajuntament on es fa constar que transcorregut el període d'exposició pública, no s'hi han presentat al·legacions.
  
- També s'hi adjunten informes favorables de l'arquitecte municipal, i un altre informe favorable del cap local de Sanitat.
  
2. Al·legacions
  
Segons certificat firmat pel secretari de l'Ajuntament de la Vall d'Alba, transcorregut el termini d'exposició pública no s'hi van presentar al·legacions.
  
En data 20 de gener de 2004, el Servei de Residus Industrials remet la documentació de l'expedient de referència.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita la llicència d'activitat concedida per l'Ajuntament de la Vall d'Alba. Igualment, l'Ajuntament ha d'autoritzar l'abocament d'aigües residuals al clavegueram municipal que projecta la indústria, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram.
  
Durant el funcionament normal i manteniment, la indústria ha de gestionar i generar nous residus, per la qual cosa ha de sol·licitar les autoritzacions administratives com a productor i gestor de residus atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que pertoque obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Dins del sector serveis, les empreses del sector de la gestió de residus són un pilar fonamental per al desenvolupament sostenible de la indústria. No obstant això, la inadequada eliminació dels residus arruïna els lloables objectius ambientals perseguits en la gestió d'aquests, ja que podria contribuir a concentrar els riscos que es volien evitar, i danyar seriosament el medi ambient que es volia protegir, com també atemptar contra la salut dels ciutadans.
  
L'activitat principal que es projecta és la valoració d'envasos residuals procedents principalment del sector tèxtil. El tractament dels envasos busca la regeneració i posterior comercialització d'aquests per a ser reutilitzats de nou com a envasos. Els procediments emprats en aquest procés generen principalment aigües residuals, encara que també residus sòlids, emissions atmosfèriques, sorolls i vibracions.
  
Com a mesura correctora per a l'efluent d'aigües residuals procedents del llavatge d'envasos residuals es projecta la instal·lació d'una planta de tractament d'aigües residuals. El tractament fisicoquímic al qual se sotmet les aigües residuals origina quantitats considerables de fangs de depuració i en molta menor proporció residus sòlids, olors i soroll. És remarcable que puntualment es genera un volum d'aigües residuals industrials procedents de la porga de l'aigua del circuit de llavatge.
  
Cal assenyalar que la indústria es troba en una parcel·la industrial implantada en una zona de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, de mitjana accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Amb tot això, atesa la tipologia de l'activitat i l'antropització del lloc on es projecta desenvolupar l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament d'aquesta podrien ser els característics del medi inert o abiòtic, concretament l'atmosfera, el sòl i les aigües, ja que el medi biòtic, i en menor grau el perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats amb el normal exercici de l'activitat. Els impactes ambientals directes són sobre els quals més fàcilment es poden adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resulten mesures preventives per als impactes indirectes.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental presentat per Comercial del Envase Reciclado, SL, per a conéixer l'impacte que el desenvolupament de les activitats projectades podria tenir en l'emplaçament elegit al terme municipal de la Vall d'Alba, s'ha analitzat la repercussió de l'activitat sobre el medi durant la fase d'operació després de l'aplicació de les mesures preventives i correctores.
  
En l'estudi d'impacte ambiental, es conclou que per l'emplaçament en una parcel·la d'ús industrial situada en el polígon industrial Caseta Blanca i les mesures preventives i correctores adoptades, ha de classificar-se l'impacte de l'activitat objecte de projecte com a compatible.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
- Contaminació acústica i vibracions
  
En aparença l'única mesura correctora adoptada al respecte és el suport del molí sobre tacs silenciadors.
  
- Contaminació atmosfèrica
  
No s'indica cap mesura correctora per a evitar l'emissió de partícules i fums procedents de les operacions de trituració. Si bé, es té coneixement que l'empresa va optar en una altra ocasió per un sistema d'extracció forçada d'aire, conduït a un cicló muntat sobre un rentador de gasos. Les aigües arreplegades s'enviarien a la PTAR.
  
- Ús de l'aigua i contaminació hídrica.
  
L'aigua potable procedeix de la xarxa municipal. Durant l'exercici de les activitats, la indústria genera aigües residuals industrials, aigües sanitàries i aigües pluvials.
  
Per al tractament de les aigües de llavatge, s'ha projectat la instal·lació d'una planta de tractament d'aigües residuals. En ella s'han de tractar, a banda de les aigües de llavatge, les procedents del sistema de depuració de gasos procedents de la trituradora. La PTAR és, al mateix temps, una mesura correctora de la contaminació generada en el procés de llavatge d'envasos residuals i una mesura correctora del consum d'aigua (ja que l'efluent es recircula al procés de llavatge, funcionant així en circuit tancat).
  
Segons això, l'únic abocament que generaria la indústria és el d'aigües residuals sanitàries i aigües pluvials. No s'indica res respecte a la possible purga integral del circuit d'aigua de llavatge, o de part d'aquest, encara que sobre plànol s'aprecia una arqueta general d'aigües depurades de 40x40, a la qual segueix una conducció fins a una arqueta de 60x60 per a la presa de mostres que al mateix temps es troba connectada amb l'arqueta col·lector del polígon.
  
4) Contaminació del sòl
  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior tot i que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que tota la zona on es gestionen envasos perillosos ha de disposar d'una solera de formigó i ha d'estar a cobert. A més, es disposa d'una xarxa de canals per a la recollida i trasbals de les aigües de procés i abocaments accidentals a la PTAR.
  
5) Residus gestionats i generats
  
Com ja s'hi ha indicat, la indústria projecta gestionar residus perillosos procedents bàsicament del sector tèxtil, en concret bidons i contenidors residuals de polietilé i bidons residuals metàl·lics.
  
Durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions es generen bàsicament els fangs generats en el procés de depuració, encara que també els residus no gestionables en planta, la purga puntual de les aigües de llavatge, els olis hidràulics residuals, els residus retinguts en la trituradora, les partícules recollides en els filtres dels sistemes d'aspiració, absorbents i peces contaminades, residus de les analítiques, envasos i embalatges dels reactius i additius de procés, etc.
  
No s'indica el lloc on es volen emmagatzemar els envasos residuals fins al tractament d'aquests, ni els residus perillosos generats durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions.
  
6) Programa de vigilància ambiental
  
Es presenta un programa de vigilància ambiental on es proposa vigilar la instal·lació i el manteniment es realitze segons projecte i condicions d'autorització, per a la qual cosa s'han desenvolupat diversos procediments interns per al manteniment preventiu i correctiu. També es proposa determinar l'eficàcia de les mesures de protecció i correcció proposades.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una estimació d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.d de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions d'eliminació o tractament de residus tòxics i perillosos per incineració, tractament físic o químic, o emmagatzematge en terra, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de gestor de residus perillosos, planta de recuperació de bidons i contenidors, promogut per Comercial del Envase Reciclado, SL, que s'ha de situar a l'illa 4, carrer D, del polígon industrial Caseta Blanca, del terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló), en els termes que estableix el projecte i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
1) Durant el funcionament normal, la indústria ha de gestionar i generar nous residus, per la qual cosa ha d'obtenir les autoritzacions administratives com a productor i gestor de residus atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
2) Pel que fa a la zona d'emmagatzematge de residus perillosos, es tracta d'una zona coberta, amb paviment impermeable, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i la recollida d'abocaments accidentals i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus. Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid puguen generar abocaments s'ha de disposar de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose un augment de la perillositat d'aquests o en dificulten la gestió. No es poden emmagatzemar residus perillosos a la intempèrie.
  
3) Les operacions de trituració i premsatge s'han de dur a terme per lots, amb la segregació dels envasos residuals, el triturat i el premsat d'aquests en funció del continent (plàstic o metall) i del que hagen contingut. La premsa i la trituradora han de disposar de sistemes per a la recollida i retenció del contingut residual dels envasos que es desprenguen durant l'operació d'aquests equips. Les restes retingudes en la trituradora, i en la premsa, com també les procedents de la neteja d'aquesta, han de ser recollides i gestionades per gestors autoritzats. La trituradora disposarà d'un sistema d'extracció forçada d'aire, que es conduïsca a un sistema de llavatge de gasos.
  
4) S'ha de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals produïts durant el trasbals d'additius líquids, vessament de dipòsits, manipulació de residus líquids, etc. El contaminat absorbent s'ha de gestionar segons la naturalesa del vessament.
  
5) Els resultats del programa de vigilància ambiental han de determinar si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica. En tot cas, s'han d'acomplir els establiments del títol IV, capítol II condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis i al títol II, capítol II nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.
  
6) D'acord amb allò que s'ha establert pel promotor, l'únic abocament d'aigües residuals pot ser el d'aigües de procedència sanitària. No ha d'existir la connexió entre la PTAR i el clavegueram.
  
7) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, aquest s'ha d'implementar amb:
  
- S'han d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental, amb la comprovació que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'han de completar amb les propostes en la resolució d'impacte ambiental.
  
- Una OCA ha de constatar, mitjançant anàlisis semestrals, que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada a l'any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
- El seguiment dels diversos residus gestionats i generats, inclosos els fulls d'acceptació de les aigües residuals sanitàries a la depuradora que les gestione.
  
- Els resultats del programa de vigilància ambiental s'han d'enviar anualment a l'Ajuntament de la Vall d'Alba i a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.
  
8) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també la detecció d'algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Medi Ambient, Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, que ha d'establir, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
  
9) Cal ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa, i d'altres imposades per altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs. sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb les disposicions de l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 de març de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 356/2154-RJZ.
  
Promotor: Ajuntament de Callosa d'En Sarrià.
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Objecte del projecte: revisió del Pla general d'ordenació urbana.
  
Localització: terme municipal de Callosa d'En Sarrià.
  
Descripció del projecte
  
D'acord amb la documentació aprovada provisionalment el projecte de revisió de pla general d'ordenació urbana proposa:
  
- Sòl urbà: Es classifiquen 691.929 m² que inclouen aquells terrenys on està permesa l'edificació sense necessitat de planejament ulterior, amb la divisió en funció de la parcel·lació urbanística d'aquesta per tipologia, usos i aprofitaments corresponents en 6 zones d'ordenança, com també aquelles dotacions aïllades.
  
- Sòl urbanitzable: Es classifiquen un total de 2.851.867 m² dividits en tres grups:
  
Els sòls que procedeixen de plans parcials aprovats amb anterioritat i que estan en execució, respectant les delimitacions. Comprenen un total de 286.181 m² i es denominen:
  
- Urbanització Santa Clara
  
- Urbanització Serra Verda
  
- Urbanització Almeida
  
Els sòls ordenats detalladament (637.463 m²) per estar immediats al nucli urbà que es divideixen al mateix temps en ús residencial i ús industrial que són:
  
- Aixara-Fondo
  
- Arxovà
  
- Armaig
  
- Milceta-Colomer
  
- Colomer-Era+ Peita
  
- La Casilla ?Colomina
  
- Rodeta
  
Els sòls que el Pla sectoritza, amb l'establiment de les condicions de desenvolupament d'aquests, sense que estiguen ordenats detalladament (2.221.522m²):
  
- Almeida II
  
- Pinets
  
- Margequivir
  
- Anabits
  
- Planet
  
- Margeve
  
- Maus
  
- Micleta
  
Cal assenyalar que el sòl urbanitzable Anabits s'amplia (respecte de l'inicialment previst en 445.497 m²) i que inclou en l'àmbit d'aquest un sòl esportiu especial de 450.000 m² destinat a la construcció d'un camp de golf; on l'edificabilitat és de 12 habitatges/ha amb un total de 630.
  
- Sòl no urbanitzable: és aquell que el Pla considera que no ha de formar part del model d'ocupació del territori o que posseeix valors intrínsecs que aconsellen aquesta finalitat, i en distingeix dues classes:
  
- Sòl no urbanitzable agrícola (SNU) (98.972.167 m²) que al mateix temps es divideix tres categories:
  
- Tipus I (SNU-I) (3.576.432 m²) zones on mitjançant un planejament parcial és viable la modificació de la classificació a sòl urbanitzable dins del model territorial, destinats a ús residencial de baixa densitat, a excepció del situat entre la ronda exterior que uneix les carreteres d'Altea i Benidorm i el nucli urbà que ha de ser industrial.
  
- Tipus II (SNU-II) zones on s'ha de potenciar en l'explotació i ús agrícola tradicional
  
- Turístic mediambiental (SNU-TM) que ocupa tota l'extensió de la vall del riu Algar, on s'ha de redactar un pla especial dels usos significatius que són el residencial, terciari i agrícola i l'aprofitament dels recursos hídrics, tot això amb la compatibilitat d'uns valors ambientals rellevants i amb l'establiment d'unes mesures transitòries fins a l'aprovació d'aquest, superiors a un sòl d'especial protecció.
  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció (SNUP) (93.254.023 m²) que es divideix en:
  
- Protecció de llits (SNUP-C) aquells terrenys que són llits periòdics d'aigües.
  
- Protecció de forests (SNUP-M) és l'àrea del terme ocupada per forest on tenen prioritat les mesures encaminades a la conservació i repoblació de forestal.
  
- Protecció paisatgística (SNUP-P) ocupa zones estratègiques del territori on les actuacions allí realitzades comporten un fort impacte visual i donen prioritat a conservar i potenciar els valors agrícoles i forestals.
  
Amb independència de les zones qualificades en sòl no urbanitzable, el Pla estableix zones de protecció arqueològica on s'han de afegir les mesures imposades per a cada tipus amb la protecció del patrimoni arqueològic.
  
El potencial màxim del pla s'estableix en 21.848 habitants corresponent 10.501 al sòl urbà i 11.347 al sòl urbanitzable.
  
Tramitació administrativa
  
L'expedient va ser incoat mitjançant la remissió de la documentació aprovada en la sessió plenària de l'Ajuntament del 31 de maig de 2001 amb la sol·licitud de la declaració d'impacte ambiental. El 14 de setembre de 2001, es va remetre un escrit a l'Ajuntament, on s'indicava la documentació necessària per a la conclusió de l'expedient. El dia 23 d'octubre de 2002 es va completar l'expedient amb la remissió de la documentació següent:
  
- Estudi d'impacte ambiental
  
- Documentació tècnica completa de la revisió del Pla general d'ordenació urbana
  
- Còpia de l'expedient administratiu de la revisió del Pla general de Callosa
  
- Annex d'afeccions del catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana i de la proposta de llocs d'interés comunitari
  
Segons certificats inclosos en l'expedient administratiu en la sessió d'extraordinària del ple de 27 de febrer de 2001 es va aprovar la documentació del Pla general per a l'exposició pública d'aquest, amb la publicació d'un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3.960, de 15 de març de 2001, i en el diari Información de 6 de març de 2001. En l'esmentat període es van presentar 41 al·legacions, i es va resoldre la incorporació de les resolucions d'aquestes i una nova exposició pública en la sessió ordinària de ple de 31 de maig de 2001.
  
La segona exposició pública es va dur a terme mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4052, de 27 de juliol de 2001, i en el periòdic Información, de 10 de juliol de 2001. En l'esmentat període es van presentar 27 al·legacions, resoltes en la sessió plenària de 29 de juliol de 2002; simultàniament es va produir l'aprovació provisional de la revisió del Pla general de Callosa d'En Sarrià i l'acord d'exposar al públic l'estudi d'Impacte ambiental corresponent a la revisió del Pla general d'ordenació urbana, durant el termini d'un mes, i es va publicar l'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el diari Información, de 8 d'agost i 2 d'agost de 2002 respectivament, i es va registrar, d'acord amb el certificat de la secretària de l'Ajuntament, una al·legació per part d'Ecologistes en Acció del País Valencià.
  
Al·legacions
  
L'al·legació presentada a l'estudi d'impacte ambiental se centrava en els aspectes següents:
  
1) L'estudi d'impacte ambiental no caracteritza adequadament el projecte de PGOU.
  
2) L'estudi d'impacte ambiental no identifica, descriu ni valora els principals impactes que la realització del projecte comporta.
  
3) El PGOU introdueix una figura de classificació del sòl (sòl no urbanitzable agrícola tipus I) de dubtosa legalitat. L'estudi d'impacte ambiental no valora els impactes urbanístics d'aquesta figura.
  
4) El PGOU no classifica cap zona de sòl agrícola com a sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola. Aquesta situació és incoherent amb la importància econòmica, social i paisatgística de la producció agrícola local (nespres).
  
5) El PGOU no atén la proposta de llocs d'importància comunitària elevats l'11 de juliol de 2001 pel Govern Valencià al Ministeri de Medi Ambient i a la Comissió Europea, en compliment de la Directiva 92/43/CEE, d'hàbitats.
  
6) El PGOU no atén la proposta de Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.
  
Informes sectorials
  
Com a antecedents a l'expedient de revisió del Pla general d'ordenació urbana l'Ajuntament de Callosa d'En Sarrià va tramitar un expedient d'avaluació d'impacte ambiental de modificacions del Pla general d'ordenació urbana (expedient 005/95-AIA) entre les quals s'incloïa la modificació núm. XVI al PGOU de 1989. D'acord amb la descripció que d'aquesta en la Resolució del 23 de juliol de 1996 de la directora general de Qualitat Ambiental, la modificació consistia en la variació del règim del sòl no urbanitzable a fi d'adaptar-la a les previsions del la Llei 4/1992 segons les disposicions següents:
  
- Qualificar com a sòl no urbanitzable d'especial protecció tots els terrenys situats per damunt de la cota 400 m.s.n.m., els llits dels rius Algar, Bolulla i Guadalest amb una amplària mínima de 50 m, a cada part de l'eix, l'àrea on se situa el Fort de Bèrnia, com també els tossals definits en l'article 63 de les normes.
  
- Qualificar com a sòl no urbanitzable comú la resta dels sòls no regulats per cap règim d'especial protecció.
  
L'esmentada declaració d'impacte ambiental resolia la devolució de l'expedient pel que fa a la modificació núm. XVI per considerar inadmissible des del punt de vista ambiental la proposta realitzada, d'acord amb les consideracions efectuades en l'informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant que exposava:
  
1) L'objectiu de la present modificació és l'adaptació del planejament municipal a la Llei 4/1992, sobre sòl no urbanitzable, de la Generalitat Valenciana, aquesta es queda bàsicament en una mera requalificació del sòl no urbanitzable amb protecció agrícola i paisatgística a sòl no urbanitzable pràcticament sense alteracions.
  
2) D'aquesta manera, quedarien com a deficiències més significatives per a aconseguir una vertadera adaptació a la Llei 4/192 les següents:
  
- La delimitació de la cota 400 sobre el nivell del mar per a definir els terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de forest de la serra de Bèrnia i el turó d'Almedia, no s'adapta a criteris que atenguen valors ambientals i d'interés per a la conservació d'aquests; queda totalment obsoleta per a un planejament que pretén estar adaptat a la Llei sobre el sòl no urbanitzable.
  
- Hi ha importants extensions de terreny forestal en el municipi que queden fora de la categoria d'especial protecció. Són principalment les vessants de menor altitud de la serra de Bèrnia i el turó d'Almedia per sota de la cota de 400 m, com ja s'ha comentat, i les masses forestals que se situen a l'oest del riu Guadalest i al nord del riu Algar. En aquest sentit, la Llei 4/1992, estableix que la no-inclusió de sòls naturals, seminaturals o incultes en un règim d'especial protecció ha de ser objecte de justificació detallada.
  
- La normativa de sòl sotmés a un règim d'especial protecció no està ajustada a les determinacions de la Llei 4/1992. Queden expressament definides en l'article 9 les obres, usos i aprofitaments realitzables amb caràcter excepcional en aquest sòl.
  
- Els camins ramaders, abeuradors i descansadors del terme municipal han de qualificar-se amb alguna figura de protecció i quedar reflectits en els plans d'ordenació i en les normes urbanístiques amb una normativa de protecció.
  
- El barranc de l'Aigua hauria d'integrar-se dins del sòl especial protecció de llits.
  
- Sembla haver-hi un error en el grafisme del sòl no urbanitzable d'especial protecció forest i el sòl no urbanitzable de protecció agrícola i paisatgística en els tossals situats al sud del municipi.
  
3) Finalment cal assenyalar la falta d'integració o coordinació entre el projecte de modificació puntual i l'estudi d'impacte ambiental, sense quedar recollides les mesures correctores que aquesta proposa en la normativa urbanística.
  
Afeccions legals
  
- Xarxa Natura 2000. La major part dels terrenys naturals del terme municipal formen part d'àrees proposades com a llocs d'interés comunitari, segons Acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001, com ara Aitana-Serrella Aixortà i serres de Bèrnia i Ferrer.
  
- Camins ramaders. La classificació de camins ramaders del terme municipal inclou un total de 15 camins ramaders, dos descansadors i dos abeuradors.
  
- Domini públic hidràulic. El principal curs d'aigua és el riu Algar tenint com a principals tributaris el barranc de l'Aigua i el riu Guadalest.
  
- Patrimoni cultural. En l'inventari de la Conselleria de Cultura existeixen a Callosa 5 jaciments arqueològics.
  
- Zones humides. El Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant un acord del Govern Valencià de 10 de setembre de 2002, inclou en el grup dels brolladors l'àrea Fonts de l'Algar.
  
Consideracions ambientals
  
En la documentació urbanística es fa referència a què el pla vigent és de l'any 1989 i que no hi ha plans d'ordenació urbanística o rural, o protecció del medi natural ni de cap altre tipus que condicione directament el projecte de Pla general d'ordenació urbana que ara es tramita. No obstant això, ja a l'any 1995, amb motiu de la tramitació d'una modificació puntual consistent en l'adaptació del sòl no urbanitzable a la Llei 4/92 (modificació núm. XVI), la Conselleria de Medi Ambient va emetre una declaració desfavorable de l'esmentada proposta on va comunicar a l'Ajuntament els criteris i àrees que havien de ser incloses en la qualificació d'especial protecció.
  
La proposta de revisió del Pla general que ara es tramita és, pel que fa a criteris i delimitació, molt semblant a l'efectuada l'any 1995.
  
D'altra banda en l'actualitat hi ha altres condicionants com són:
  
- La pertinença de gran part dels relleus muntanyosos del terme municipal a dos llocs d'interés comunitari aprovats mitjançant un acord del Govern Valencià de 10 de juliol de 2001 per a la formació de la xarxa Natura 2000 com són :
  
- Aitana, Serrella i Puigcampana que comprén els relleus muntanyosos del nord-oest del terme municipal.
  
- Serres de Bèrnia i el Ferrer que comprén els relleus muntanyosos del nord-est del terme municipal.
  
- La inclusió de part del terme municipal en el catàleg de zones humides en la zona denominada Fonts de l'Algar.
  
A les limitacions anteriors cal afegir les establerts en la Llei 4 /1992, del sòl no urbanitzable (article 2.4) respecte a les àrees que han patit incendis forestals. Algunes àrees de la vessant de la serra de Bèrnia proposades com a sòl urbanitzable (part dels sectors Anabits i Margequivir) i com a sòl no urbanitzable en la categoria tipus I (és a dir, reservat per a futurs sòls urbanitzables) han patit incendis forestals entre els anys 1993 i 1999.
  
La delimitació del sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística (pel que fa a les àrees forestals situades al sud del riu Guadalest) també han ignorat els criteris assenyalats l'any 1995. Cal assenyalar, a més, que una part important dels terrenys confrontants amb el terme de Guadalest (proposada com a sòl no urbanitzable comú tipus I) són terrenys predominantment forestals amb alguns enclavaments agrícoles, que en part han patit incendis forestals (entre l'any 1993 i 1999) per la qual cosa la qualificació més adequada és la d'especial protecció forestal en les àrees forestals i a les zones agrícoles que presenten continuïtat amb la de municipis confrontants que tenen la de sòl no urbanitzable comú tipus II.
  
Pel que fa a la superfície dels denominats Tossals aquesta es veu reduïda sensiblement respecte a la del planejament vigent.
  
En relació amb el sòl no urbanitzable comú turístic i mediambiental es considera factible l'elaboració d'un pla especial sempre que l'àmbit d'aquest no incloga ni terrenys inclosos en les Fonts del l'Algar (segons el Catàleg de les zones humides de la Comunitat Valenciana) ni terrenys predominantment forestals que pertanyen a la serra de Bèrnia, d'acord amb els criteris expressats en paràgrafs anteriors.
  
Independentment del desajust que hi ha entre les característiques del medi i la distribució de la classificació i qualificació del sòl en algunes àrees del terme municipal, hi ha aspectes de la normativa de regulació dels sòls no urbanitzables que no es considera apropiada des del punt de vista ambiental com ara:
  
- Pel que fa als sòls de protecció paisatgística:
  
- La protecció genèrica dels tossals amb la restricció de l'execució d'activitats impactants establerta només al cim (definit aquest com la superfície ocupada per la meitat de l'alçada total d'aquesta) es fa extensiva a la totalitat de l'àrea així delimitada.
  
- No concorda amb les característiques del sòl de protecció paisatgística la construcció d'habitatges unifamiliars aïllats encara que s'establisca una parcel·la mínima de 15.000 m².
  
- En canvi, la integració com parcs públics d'àrees amb algun tipus de protecció (paisatgística o arqueològica) que tinguen contacte vinculat a sòls urbanitzables, es considera en principi compatible sempre que els usos permesos en aquestes zones siguen acords amb la normativa de protecció específica d'aquests, amb la conseqüent restricció d'usos com ara quioscos.
  
- No es considera compatible amb la qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció de forest la possibilitat d'autoritzar en l'àmbit d'aquests, activitats o usos vinculats al turisme rural, centres de salut i geriatria o semblants ja que aquests són activitats que han de situar-se en sòl no urbanitzable comú.
  
- Pel que fa al sòl no urbanitzable comú:
  
La normativa del sòl no urbanitzable de tipus I i II és idèntica per la qual cosa no se n'entén la diferenciació; i és especialment inadequat l'establiment per a ambdós tipus de sòl no urbanitzable una parcel·la mínima de 5.000 m² paràmetre que incideix directament en la definició de formació de nucli de població en sòl no urbanitzable.
  
- L'ús previst en article 18.2 B de la Llei del sòl no urbanitzable no es considera compatible amb la classificació de sòl no urbanitzable tipus I ja que es refereix a indústries la classificació de les quals per exigència de la normativa que les regula hagen de situar-se allunyades de zona residencial o urbana que és preciosament la destinació que en un futur llunyà es preveu per a aquestes zones, d'acord amb les mateixes directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana o d'ocupació del territori del Pla general. Igualment les activitats autoritzables pel procediment extraordinari (article 20) han de tenir les limitacions establertes en les subjectes al procediment ordinari, és a dir que es consideren compatibles amb la futura destinació residencial de l'àrea.
  
- La zona de policia on es requereix autorització de l'organisme de conca s'estén 100 a cada marge del llit i no 50 com s'indica en l'apartat 3 de l'article 30 de les normes urbanístiques.
  
Altres aspectes de la normativa no adequats, des del punt de vista ambiental, són:
  
- Tot i que s'estableix entre les determinacions de l'ordenació detallada que l'evacuació d'aigües pluvials i residuals s'ha d'ajustar a la capacitat de l'EDAR, els límits proposats per a l'abocament a la xarxa municipal de clavegueram són insuficients, ja que únicament es refereixen a la DBO, DQO i sòlids en suspensió (article 66 punt 3).
  
Per això es considera necessari sol·licitar a l'EDAR de destinació (depuradora d'Altea) els límits per a l'abocament a la xarxa de clavegueram, o si no n'hi ha, referir-ho al model d'ordenances elaborat a aquest efecte per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana. La fixació dels esmentats límits resulta a més necessària com a referència per a exigir a les indústries un tractament previ, com s'indica en l'article 108 de les normes urbanístiques.
  
- La mitjana utilitzada per al càlcul de la quantitat de residus en àrees residencials (0,6 Kg/habitant/dia) és insuficient ja que es considera la meitat del que s'estableix com a mitjana al PIR.
  
Tenint en compte els ajustos assenyalats per al càlcul de la producció diària de residus, els projectes d'urbanització han de preveure com a serveis mínims urbanístics dels sòls urbanitzables la recollida selectiva en base als criteris establerts en el PIR, és a dir s'han de reservar les corresponents àrees d'aportació i de vorera.
  
- El control de la contaminació acústica ha de comprendre la totalitat del terme municipal, sense perjudici de concretar les limitacions per a les àrees industrials. En aquest sentit s'hi ha d'aplicar la llei sectorial aprovada recentment.
  
- Pel que fa als camins ramaders s'han grafiat en la cartografia 1:10.000 i 1:5.000 però no en els plànols d'ordenació detallada a escala 1:2.000 ni en les corresponents fitxes de gestió.
  
Consideracions jurídiques
  
10) El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
11) En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
12) L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte de Pla general d'ordenació urbana de Callosa d'En Sarrià, promogut per l'Ajuntament mateix sempre que s'ajuste als condicionants establerts en el punt segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
- La delimitació del sòl no urbanitzable de protecció de forests, del sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, i la categoria de sòl no urbanitzable comú en la zona situada al sud del riu Guadalest, s'ha d'ajustar a les característiques ambientals del territori, d'acord amb allò grafiat en el plànol que s'adjunta com annex I a la present declaració d'impacte ambiental.
  
- Així mateix, els terrenys pertanyents a les Fonts de l'Algar, segons delimitació del catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant un acord de 10 de setembre de 2002, del Consell de la Generalitat Valenciana, s'han d'incloure en la qualificació d'especial protecció en la categoria de sòl no urbanitzable de protecció de llits.
  
- En la normativa dels sòls no urbanitzables d'especial protecció s'han d'introduir les següents modificacions amb la finalitat que es garantisca la preservació que motiva la protecció d'aquests:
  
3.1) S'ha d'eliminar com a ús permés en la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció de forests, les activitats o usos vinculats al turisme rural, centres de salut i geriatria o semblants.
  
3.2) Pel que fa a la normativa del sòl no urbanitzable de protecció paisatgística:
  
- La protecció genèrica amb la restricció de l'execució d'activitats que produïsquen una transformació de l'estat natural s'ha d'aplicar, no només al cim, sinó que s'ha d'aplicar a la totalitat de l'àrea delimitada com a de protecció paisatgística.
  
- Els usos autoritzats en terrenys amb protecció paisatgística, integrats com a parcs públics a sòls urbanitzables amb què tinguen contacte vinculat, han de ser en tot cas acords amb la normativa de protecció específica d'aquests.
  
- S'han d'eliminar dels usos permesos en la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció paisatgística l'habitatge unifamiliar aïllat.
  
3.3) S'ha de modificar l'amplària de la zona de policia, en l'apartat 3 de l'article 30 de les normes urbanístiques, ja que aquesta s'estén 100 metres a cada marge del llit.
  
4) Així mateix hi ha alguns aspectes de la normativa del sòl no urbanitzable comú que es considera necessari modificar:
  
4.1) No es considera justificada la fixació d'una parcel·la mínima de 5.000 m² per a la construcció d'un habitatge unifamiliar aïllat en la totalitat del sòl no urbanitzable comú per la qual cosa, mentre no s'haja realitzat la ponderació que estableix el preàmbul de la Llei 2/1996, de 13 de juny de la Generalitat Valenciana, s'ha de limitar la parcel·la mínima a allò que s'ha establert per la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable, és a dir 10.000 m².
  
Conseqüentment la definició de nucli de població s'ha d'adaptar a la grandària mínim de parcel·la.
  
4.2) En el sòl no urbanitzable de tipus I s'ha d'eliminar la possibilitat de l'establiment d'indústries autoritzables per declaració d'interés comunitari per ajustar-se als supòsits de l'article 18.2.B ja que no són compatibles amb zones residencials o urbanes.
  
- En les fitxes de gestió dels sòls urbanitzables que confronten o són travessats per camins ramaders, s'ha d'indicar l'obligació de mantenir el traçat i amplària legal lliure d'edificació. S'ha de grafiar, per tant, en els plànols d'ordenació detallats (escala 1:2.000) la superfície dels camins ramaders afectats en cada cas.
  
- Amb la finalitat de garantir, en qualsevol moment de desenvolupament del Pla general, una correcta gestió ambiental, s'han d'adoptar les mesures següents:
  
6.1) L'abocament a la xarxa municipal de clavegueram (article 66 punt 3 de les normes urbanístiques) s'ha de regir pel model d'ordenances elaborat a aquest efecte conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies o per aquells condicionants més restrictius que establisca l'EDAR mancomunada que realitza el tractament de les aigües residuals (EDAR d'Altea)
  
L'esmentat model ha de ser la referència per a l'exigència dels tractaments previs a les indústries (article 108 de les normes subsidiàries).
  
6.2) El desenvolupament del sòl urbanitzable queda supeditat a l'acceptació per al tractament d'aquest, per part de l'entitat gestora de l'EDAR d'Altea, de l'increment de volum de les aigües residuals que genere cadascun dels sòls urbanitzables previstos.
  
6.3) La quantitat mitjana de residus domèstics en zones residencials (article 69 de les normes subsidiàries) s'ha d'ajustar als criteris establerts en el pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, amb la previsió en els projectes d'urbanització dels sòls urbanitzables la reserva de les corresponents àrees d'aportació i de vorera per a facilitar la recollida selectiva dels residus sòlids urbans.
  
6.4) La prevenció de la contaminació acústica és exigible en tot el terme municipal, d'acord amb el que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de prevenció de la contaminació acústica.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.
  
València, 17 de març de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 491/3899-BUP.
  
Títol: Explotació porcina d'encebament.
  
Promotor: Elisa Ramírez Martí.
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alfarrasí (València).
  
Objecte del projecte: legalització d'explotació porcina d'encebament
  
Localització: partida Carasol, polígon 1, parcel·la 190 (a, b, c) i parcel·la 191, al terme municipal d'Alfarrasí (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
L'objecte del projecte és obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació d'una explotació porcina d'encebament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està conformada per dues naus de planta rectangular i coberta a dues aigües, amb aïllament tèrmic interior. La nau construïda inicialment amb capacitat per a 576 porcs d'encebament, disposa de llicència d'activitat. La segona nau, construïda, pretén legalitzar-se.
  
L'activitat consisteix en l'engreixament de porquets deslletats d'uns 18 kg fins a assolir un pes viu mitjà d'uns 90 kg. La capacitat de l'ampliació és de 1.152 porcs, per la qual cosa la capacitat total de la granja serà de 1.728 porcs d'encebament.
  
Per a l'eliminació de cadàvers es disposa d'una fossa impermeabilitzada de 18 m³, constituïda per dos compartiments separats i estancs, on es destinaran els cadàvers que es generen en l'explotació; l'estratificació es realitzarà amb calç.
  
La capacitat d'emmagatzematge de les fosses és de 1698,48 m³. Es realitza un total de 2,2 cicles/any. Es generarà un total de 1424,4 m³ de purins a l'any. El purí es destinarà com a adob orgànic per a camps de cultiu.
  
Com a mesures higièniques i sanitàries, s'estableix, entre altres, la disposició a les finestres de tela mosquitera.
  
El proveïment d'aigua potable es realitza des de la xarxa general municipal d'Alfarrasí i Guadasequies.
  
L'explotació es localitza a menys de 800 m del nucli de població de Guadasequies.
  
Es realitza visita de camp el 14 de novembre de 2003, i es comprova que:
  
Les dues naus estan construïdes.
  
Es considera menysvalorat en volum de purins generat anualment, ja que segons el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, el volum de purins que es generarà anualment serà de 3.715,2 m³; per tant, es necessitarà una superfície agrícola de 73,69 ha per a poder aplicar-lo com a adob orgànic.
  
A més, es considera que la gestió de cadàvers és inadequada, ja que haurà de realitzar-se conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, en el qual s'indica que la retirada de cadàvers d'explotacions ramaderes ha de realitzar-se per una empresa gestora autoritzada amb aquest fi.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal van ser remesos per l'Ajuntament d'Alfarrasí, en data 15 d'octubre de 1997. En data 27 d'octubre de 1997 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental. El 25 d'abril de 2000, es reitera al promotor la necessitat de remetre en un termini de tres mesos l'ampliació requerida en 1997, la qual es rep en data 26 de juny de 2000. Una vegada examinada la documentació presentada, resulta necessari sol·licitar una altra ampliació, aquesta vegada en data 12 de juliol de 2000.
  
En data 3 d'octubre de 2001 es tanca l'expedient per caducitat, ja que el promotor no ha presentat la documentació sol·licitada en el termini establert.
  
En data 5 de desembre de 2001 l'Ajuntament d'Alfarrasí remet un nou estudi d'impacte ambiental, com també una còpia de l'expedient municipal idèntic al remés en 1997 per la qual cosa es reinicia la tramitació de l'expedient. S'assumeix que el projecte d'activitat coincideix amb el remés en 1997.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 134, de 7 de juny de 1997, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 25 de novembre de 2003 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació relativa als apartats següents:
  
- Presentació d'un estudi d'impacte ambiental que complisca, pel que fa al contingut, amb els requisits mínims establerts en el Decret 162/1990, d'impacte ambiental.
  
- Càlcul del purí generat conforme al Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines; com també la justificació de la disponibilitat de suficient superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic.
  
- Justificació de la disponibilitat de bassa de purins en l'explotació, com estableix el Reial decret 324/2000.
  
- Justificació de la retirada de cadàvers, amb la presentació de contracte subscrit amb una empresa gestora autoritzada a l'efecte.
  
En data 9 de març de 2004 es reitera al promotor la necessitat presentar l'ampliació sol·licitada en un termini màxim de tres mesos, i avisar del tancament de l'expedient en el cas que en aquest termini no s'hi haguera presentat l'ampliació sol·licitada, segons l'article 92 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
  
La documentació sol·licitada es rep en data 11 de març de 2004. El contingut de l'estudi d'impacte ambiental presentat aquesta vegada, segueix sense cenyir-se al contingut mínim exigit en el Decret 162/21208, d'impacte ambiental. La justificació de la gestió de cadàvers s'efectua amb l'aportació de contracte subscrit amb una empresa autoritzada per a la retirada de cadàvers. Respecte a la justificació de les parcel·les on s'aplicarà el purí, en el primer estudi d'impacte ambiental s'aporta una relació de parcel·les i propietaris que no coincideixen amb els que, en el segon lliurament es designen com a parcel·les aportades amb anterioritat (primer estudi d'impacte ambiental). Malgrat això, i amb la llista aportada de noves parcel·les, es disposa de suficient superfície agrícola on aplicar el purí. No proposa la construcció de bassa de purins. Es proposa el tractament de purí en fossa, mitjançant l'aplicació de superfosfat de calç per a evitar-hi la proliferació de paràsits i possibles infeccions.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informació pública de l'expedient en el BOP núm. 134 de 7 de juny de 1997, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial.
  
- Autorització prèvia de la COPUT resolta en data 20 de febrer de 1997 per a l'ampliació de la instal·lació, que constituirà un total d'1.329,76 m² de superfície construïda davant d'una superfície total de la parcel·la de 22.130 m². S'indica que no s'observa l'existència de domini públic, àrees inundables o altres fites geogràfiques fixats per reglaments o plans que exigisquen allunyar d'ells la construcció o situar-les per zones minorant l'ocupació territorial o protegint el domini públic, el paisatge o la naturalesa.
  
- Concessió de la llicència provisional d'obres (16 d'octubre de 1997).
  
No s'hi ha inclòs informe favorable del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
L'explotació se situa en sòl no urbanitzable comú, segons PGOU d'Alfarrasí.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'inclou, dins dels elements ambientals susceptibles de ser afectats per l'actuació, el sòl, la vegetació, la fauna, l'aire i l'aigua.
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, l'explotació se situa en una zona agrícola, on hi predominen els fruiters de pinyol i la vinya.
  
La zona no presenta valors ambientals rellevants, per la qual cosa els elements ambientals més sensibles a l'actuació, seran en aire, per emissió d'olors i el sòl i l'aigua, per contaminació associada a una gestió incorrecta del purí.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, els impactes més rellevants que pot causar l'activitat en la fase de funcionament, estan associats a la contaminació atmosfèrica per emissió d'olors i l'impacte paisatgístic. Els esmentats impactes no es consideren acceptables, ja que, en la zona agrícola on es localitza l'activitat, l'impacte paisatgístic serà de baixa consideració, mentres que l'impacte ambiental provocat per l'emissió d'olors sí que pot causar una afecció negativa si principalment, no es gestionen els purins de manera adequada. D'altra banda, no s'hi ha considerat els impactes que sobre el sòl i l'aigua pot causar la utilització inadequada de purins com a adob orgànic.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una succinta descripció dels possibles impactes que pot causar l'actuació, sense arribar a identificar-los clarament.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental, en alguns casos poc justificades, inclouen les següents:
  
- Es realitzarà aireig de la massa de purins per mitjà d'injectors d'aire, amb la qual cosa es produeixen fermentacions aeròbies que no produeixen males olors.
  
- S'afegirà al purí un producte microbiològic de manera que es fomenten els processos de fermentació aerobis.
  
- En les fosses de purins s'afegirà superfosfat de calç per a evitar-hi la proliferació de paràsits i possibles infeccions.
  
- Es realitzarà plantació arbòria de fulla caduca dins de la parcel·la, de manera que es cree en l'entorn de l'edifici unes condicions de visibilitat i ambient que no desentonen amb la resta del paisatge.
  
Les mesures correctores proposades es consideren insuficients, per la qual cosa han d'ampliar-les amb les recollides a continuació:
  
- Ha d'assegurar-se la impermeabilització de les naus, com també de les fosses de purins.
  
- S'han d'adoptar mesures higièniques i sanitàries, entre les quals s'incloga el tancament perimetral de l'explotació i la construcció d'un gual sanitari.
  
- S'han d'aplicar els purins en camp prèviament tractats amb producte microbiològic per a millorar-ne les característiques amb vista a l'aplicació d'aquest com a adob orgànic en parcel·les agrícoles que estiguen cultivades i considerar no sobrepassar els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. En cap cas es poden escampar en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants. El purí s'ha de distribuir de manera adequada en la parcel·la i s'ha de soterrar per a evitar-ne l'evaporació de fraccions amoniacals.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex II apartat 1.E.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de granja porcina d'encebament, situada en el terme municipal d'Alfarrasí (València), promoguda per Elisa Ramírez Martí, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- L'explotació ha de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren de forma harmònica amb el paisatge. A més s'ha d'utilitzar al voltant de la nau, com s'ha proposat en l'estudi d'impacte ambiental, elements de mimetització natural, mitjançant la plantació d'arbratge de fulla caduca, a fi de minimitzar l'impacte paisatgístic creat.
  
- S'ha d'utilitzar un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com malla metàl·lica o semblant.
  
- S'ha de disposar de gual sanitari en l'explotació correctament executat i situat correctament, de manera que puga tenir la utilitat per a la qual s'ha construït. Si no n'hi ha, s'ha de disposar de sistema equivalent a l'entrada de l'exportació.
  
- Ha d'assegurar-se la impermeabilització de les naus, com també de les fosses de purins.
  
- S'ha d'aplicar el purí en camps prèviament tractats amb producte microbiològic per a millorar les característiques d'aquest amb vista a l'aplicació d'aquest com a adob orgànic en parcel·les agrícoles que estiguen cultivades considerant no sobrepassar els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial decret 261/96 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. En cap cas es poden escampar en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants. El purí s'ha de distribuir de manera adequada en la parcel·la i s'ha de soterrar per a evitar-ne l'evaporació de fraccions amoniacals.
  
- S'ha de comprovar l'eficàcia del tractament de purins i s'ha de modificar-ne la manipulació o s'ha de substituir per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquest. Amb aquest fi, ha de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis es presentaran davant d'aquesta Direcció General i en funció dels resultats es poden aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- S'ha de disposar de bassa de purins impermeabilitzada i tancada, amb capacitat suficient per a emmagatzemar la producció de purins d'almenys tres mesos, tot això segons l'article 5.U. B.1. del Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- S'ha de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. Ha de preveure's disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, en el 2005, any en què presumptament entraran en desús les casetes municipals de recollida de cadàvers.
  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 de març de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 169/6350-RJR.
  
Títol: Explotació porcina d'encebament.
  
Promotor: José Luis Ulldemolins Verge.
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rossell (Castelló).
  
Objecte del projecte: obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'explotació porcina d'encebament.
  
Localització: partida Corral de Borraina, polígon 7, parcel·la 207 i 230, del terme municipal de Rossell (Castelló).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina d'encebament les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació es dedica a l'encebament de porcs que arriben a l'explotació amb uns 20 kg de pes viu i es destinen a escorxador quan arriben aproximadament als 95 kg de pes viu. Es realitzen dos cicles/any. La capacitat de l'explotació a ple rendiment és de 2.100 porcs.
  
La granja estarà constituïda per 3 naus de 700 m² c.u., amb fosses de purins que desembocaran a través de tubs de formigó en la fossa de purins, aquesta última amb una capacitat d'emmagatzematge de 62,5 m³.
  
Es calcula que anualment es generen uns 1300 m³ de purins, amb un contingut mitjà en N de 9450 kg/any. Els purins produïts en l'explotació es destinaran com a adob orgànic en camps de cultiu, amb el soterrament en el camp mitjançant pala o semblant per a evitar pèrdues de nitrogen amoniacal per volatilització. Es disposa de 65,87 ha de superfície agrícola on aplicar els purins.
  
L'explotació està cercada perimetralment i disposa de gual sanitari a l'entrada de l'explotació.
  
Els cadàvers són retirats a una caseta de recollida de cadàvers municipal.
  
L'explotació es localitza a uns 4 km del nucli urbà de Rossell.
  
Segons el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, s'ha infravalorat el volum de purins generats, ja que per a la capacitat de l'explotació el volum de purins generat anualment ascendiria a 4515 m³, la qual cosa suposaria una quantitat de 15036 kg N/any, per aquesta raó es necessitaria un total de 88 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic. D'altra banda, i en base a l'article 5.B. del Reial decret 324/2000, no es disposa de capacitat suficient en la fossa de purins, per a poder emmagatzemar la producció del menys tres mesos, que en aquest cas seria superior als 376 m³.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat i l'expedient municipal són remesos per la Direcció Territorial de Medi Ambient de Rossell en data 18 d'abril de 2000.
  
En data 27 d'abril de 2000 se sol·licita la presentació d'un estudi d'impacte ambiental, necessari per a completar l'expedient, el qual es rep el 13 de novembre de 2000.
  
La informació pública, duta a terme per l'Ajuntament, s'ha realitzat en el BOP núm. 8 de 18 de gener de 2000, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
La informació pública de l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat en el DOGV núm. 4.681, de 30 de gener de 2004, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
Revisada la documentació presentada, se sol·licita ampliació, en data 28 de novembre de 2000, relativa als apartats següents:
  
4) Duració del cicle productiu.
  
5) Justificació de la gestió de cadàvers.
  
6) Justificació de l'aplicació de purins en finques agràries.
  
7) Descripció de la fossa de purins que s'ha de construir i ubicació en l'explotació.
  
8) Descripció del tractament de purins previ a l'aplicació d'aquests el en camp.
  
En data 7 de febrer de 2001, la Comissió de Qualificació d'Activitats Qualificades, comunica la devolució de l'expedient a l'Ajuntament de Rossell per caducitat. Ja que l'Ajuntament, com a òrgan substantiu, manté la tramitació de la llicència d'activitat, es continua amb la tramitació de l'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'ampliació sol·licitada a l'estudi d'impacte ambiental es rep en data 13 de juny de 2001, en la qual es respon parcialment a la sol·licitud d'ampliació, per la qual cosa en data 2 de novembre de 2001 se sol·licita novament ampliació a l'Ajuntament de Rossell, relativa a proposta de tractament per als purins, previ a l'aplicació d'aquests com a adob orgànic en camps de cultiu, amb la finalitat de rebaixar la càrrega contaminant que presenta, i aportar descripció del tractament proposat, i informar a més del mode d'aplicació, com també dels resultats esperats. L'ampliació sol·licitada es rep en data 12 d'abril de 2002, en la qual s'indica que previ a l'aplicació d'aquest en camp, el purí serà sotmés a tractament microbiològic en fossa de purins, sense aportar més detalls al respecte.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
9) Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.
  
10) Informe favorable de l'inspector de Sanitat.
  
11) Informe favorable del cap local de Sanitat.
  
12) Autorització prèvia de la COPUT. L'informe favorable emés per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, queda condicionat a la dotació en les naus de:
  
13) Gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent en cada punt d'accés a la instal·lació.
  
14) Tanca perimetral de les instal·lacions.
  
15) Sistema que impedisca l'accés a l'interior de la nau d'animals que puguen ser vectors de malalties.
  
16) Fosses de purins realitzades amb materials que garantisquen l'estanquitat i de dimensions acords amb l'explotació agrària.
  
17) Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries de l'Ajuntament de Rossell.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, on predomina l'olivera i l'ametller.
  
En general, i a causa de la forta antropització de la zona, els valors ambientals que presenta són poc rellevants; es considera que els elements ambientals en la zona susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a l'abocament de purins o problemes de percolació per impermeabilització deficient; hidrologia, per contaminació per purins; i de l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de purins, etc.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una identificació d'impactes, en general, es consideren poc rellevants.
  
Els impactes més rellevants que causarà l'actuació, seran els relacionats amb l'emissió d'olors, encara que la distància al nucli de població i amb el tractament que es pretén donar als purins previ a l'aplicació d'aquests en camp, es considera que l'esmentat impacte serà poc rellevant.
  
L'impacte que sobre el sòl i l'aigua pot causar l'actuació ha de prevenir-se amb l'adopció de les mesures preventives i correctores recollides a continuació.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental són poc concretes i ineficaces, ja que es basen en mesures correctores que s'han d'aplicar en la fase de construcció; ja que les naus ja s'han construït i es troben en funcionament. L'única mesura correctora que s'ha d'aplicar en la fase de funcionament consisteix en l'aplicació dels purins en camps de cultiu.
  
Com a mesures preventives i correctores complementàries que s'han d'aplicar en l'explotació, s'inclouen les següents:
  
- A pesar d'haver proposat un tractament microbiològic al purí, no s'ha detallat ni la metodologia d'aplicació ni els resultats esperats. Per la qual cosa ha d'aplicar-se tractament microbiològic al purí, previ a l'aplicació d'aquest en camp, de manera que se'n milloren les propietats com a adob orgànic, i aconseguir també disminuir-ne la càrrega contaminant. Amb aquest fi, s'ha d'utilitzar qualsevol dels productes comercials que es distribueixen per a aquest fi, amb la realització a més de controls de l'eficàcia del tractament, de manera que, en cas de no obtenir els resultats esperats, s'haurà de modificar aquest tractament.
  
- Col·locar a l'entrada de l'explotació un gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent, de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a l'explotació.
  
- Ha de disposar-se de tanca perimetral a l'explotació.
  
- Ha de disposar-se de sistema que impedisca l'accés de vectors en l'explotació, consistent en la utilització de malla antiocells, o sistema semblant, en finestres i buits de les naus.
  
- Dotació de paviment impermeable tant en les naus com en les fosses de purins, amb l'objectiu d'evitar filtracions.
  
- Ha d'ampliar-se la superfície agrícola cultivada on s'aplica el purí com a adob orgànic, sent necessari ampliar l'esmentada superfície agrícola en 22 ha com a mínim.
  
- Ha de construir-se fossa de purins amb unes dimensions acords amb l'explotació agrària, i que garantisquen una autonomia mínima de tres mesos.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
 Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja porcina situada al terme municipal de Rossell (Castelló), promoguda per José L. Ulldemolins Verge, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- Previ a la concessió de la llicència d'activitat, ha de presentar la justificació de la disponibilitat de 22 ha de superfície agrícola addicional a la presentada, on aplicar purins com a adob orgànic. La justificació de les esmentades parcel·les ha de dur-se a terme com s'ha realitzat per a les ja presentades.
  
- L'ampliació de la capacitat de l'explotació (per damunt dels 2.100 porcs d'encebament per als quals es tramita l'expedient) ha de suposar la sol·licitud d'una nova llicència d'activitat.
  
- S'ha d'utilitzar un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com malla metàl·lica o semblant.
  
- A l'entrada de l'explotació s'ha de col·locar un gual sanitari o sistema equivalent, per a desinfecció del trànsit rodat que hi accedisca.
  
- Ha de disposar-se de tanca perimetral a l'explotació.
  
- Ha d'aplicar-se un tractament microbiològic al purí, previ a l'aplicació d'aquest en camp, de manera que se'n milloren les propietats com a adob orgànic, i aconseguir al mateix temps disminuir la càrrega contaminant. Amb aquesta intenció, s'han d'utilitzar qualsevol dels productes comercials que es distribueixen per a aquest fi, i realitzar a més controls de l'eficàcia del tractament, de manera que, en cas de no obtenir els resultats esperats, s'ha de modificar aquest tractament.
  
- Per a comprovar l'eficàcia del tractament de purins i modificar-ne la manipulació o substituir-lo per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquest, ha de dur-se a terme una anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc, com també altres després de l'aplicació del producte en qüestió. Aquestes anàlisis es presentaran davant d'aquesta Direcció General i en funció dels resultats es podran aplicar, cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar s'han de trobar com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- S'han d'aplicar els purins en camp prèviament tractats amb producte microbiològic per a millorar les característiques d'aquest amb vista a l'aplicació d'aquests com a adob orgànic en parcel·les agrícoles que estiguen cultivades i considerar no sobrepassar els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial decret 261/96 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i considerar que no es poden escampar en cap cas en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants. S'han de distribuir de manera adequada en la parcel·la i soterrar-los per a evitar l'evaporació de fraccions amoniacals del purí.
  
- S'ha de disposar de bassa de purins impermeabilitzada i tancada, amb capacitat suficient per a emmagatzemar la producció de purins d'almenys tres mesos, tot això segons l'article 5.U. B.1. del Reial decret 324/2000, de 3 de març, per la qual cosa s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- Ha de dotar-se de paviment impermeable tant en les naus com en les fosses de purins, amb l'objectiu d'evitar filtracions.
  
- S'ha de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. Ha de preveure's disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, en el 2005, any quan presumptament entraran en desús les casetes municipals de recollida de cadàvers.
  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 31 de març de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.