Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4782, del 24-06-2004 (2004/6357)

RESOLUCIÓ de 3 de juny de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4782

Data del DOGV
:   24-06-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/6357


Data del document
:   03-06-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Benidorm
    * impacte ambiental
    * vigilància del medi ambient

RESOLUCIÓ de 3 de juny de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/E6357]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, les declaracions d'impacte ambiental corresponent l'expedient 032/04-AIA, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990, estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 3 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 032/04-AIA
  
Títol Ampliació i incorporació del tractament terciari de l'estació depuradora d'aigües residuals de Benidorm (Alacant)
  
Promotor Entitat de sanejament
  
Autoritat substantiva Ajuntament de Benidorm
  
Localització Serra Gelada (Benidorm)
  
1. Antecedents i objecte
  
Amb data 3 de febrer de 2004, l'entitat pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana, ha remés per a la seua avaluació d'impacte ambiental el Projecte i Estudi d'Impacte Ambiental corresponent a les obres per al tractament terciari de les aigües de l'EDAR de Benidorm (Alacant).
  
El projecte té per objecte completar la depuració de la depuradora que actualment dóna servei a la població de Benidorm i altres municipis de l'entorn, per a permetre la reutilització d'aquest efluent, amb suficients garanties sanitàries i agronòmiques en un àmplia zona de reg i a la vegada disminuir les aportacions d'aigües depurades amb tractament secundari que actualment es realitzen a l'entorn marí de Serra Gelada.
  
Es projecta la instal·lació d'un tractament terciari que reduïsca la DBO5; els sòlids en suspensió; coliformes fecals i sobretot la conductivitat.
  
El projecte té per objecte el detallar les obres i instal·lacions necessàries per a realitzar el tractament terciari de les aigües generades en l'EDAR de Benidorm (Alacant), de forma que la qualitat de les aigües tractades complisquen tots els requeriments establerts per la legislació vigent per a la seua utilització en regadius.
  
2. Descripció del projecte
  
La connexió es va a realitzar en la cambra de cloració de l'EDAR existent, per mitjà d'una arqueta des de la que parteix la canonada d'aigua bruta fins una arqueta de mesura de cabal. Passada aquesta mesura de cabal, la canonada es dirigeix a la planta per a realitzar el tractament de les aigües.
  
La planta que s'ha projectat tindrà dues zones. La més alta quedarà a la cota +125,00 i allí se situen l'edifici de control, el de reactius i la part de l'edifici de procés que no té dipòsit a sota.
  
La més baixa quedarà a la cota +119,00 i en esta està l'edifici de transformació, el dipòsit semisoterrat (queda entre les dues zones) de regulació i la part d'edifici de procés que queda sobre aquest dipòsit.
  
Ambdós altures quedaran separades per un mur de contenció de formigó armat en el qual es disposarà una escala metàl·lica per a poder passar d'una zona a l'altra.
  
El moviment de terres consisteix doncs en una remodelació del terreny on es realitzarà un desbrossament superficial de 20 centímetres de gruix, un desmuntatge de 3079,731 m³ de volum i un terraplenament de 3541,619 m³. Les terres procedents del desbrossament i de totes les excavacions de la planta, que resulten sobrants després de ser utilitzades parcialment per als farciments i terraplenaments, seran transportades a uns metres de distància, perquè els terrenys on es construirà la planta són d'un abocador.
  
El règim de cabals i l'eficiència del sistema depurador són els següents:
  
Cabal mitjà diari: 30.000,00 m³/dia.
  
Cabal mitjà horari: 1.250,00 m³/h.
  
Cabal aigua producte tractament de desalinització: 24.500 m³/d.
  
Cabal abocament rebuig procés de desalinització: 5.500 m³/d.
  
Cabal retorn llavat pretractament procés de desalinització: 3.367 m³/d.
  
Cabal de disseny pretractament procés de desalinització: 30.000 m³/d.
  
Cabal necessari d'alimentació procés de desalinització: 33.367 m³/d.
  
Cabal total a tractar: 33.367 m³/d.
  
Cabal de retorn a l'EDAR: 3.367 m³/d.
  
Contaminació de les aigües tractades
  
DBO5 mitjà: concentració 30,00 mg/l. Càrrega 900,00 kg/d.
  
SST mitjà: concentració 40,00 mg/l. Càrrega 1.200,00 kg/d.
  
P-total mitjà: concentració 4,00 mg/l. Càrrega 120,00 kg/d.
  
PH: 7,20.
  
Coliformes fecals: 100.000 Col/100 c.c.
  
Conductivitat: 3.800 µS/cm.
  
Resultats a obtenir en l'efluent
  
DBO5 aigua tractada (<): 10,00 mg/l.
  
SST mitjà aigua tractada (<): 5,00 mg/l.
  
PH: 6,5 - 7,5.
  
Terbolesa aigua tractada (<): 2,00 NTU.
  
Coliformes fecals (<): 200 col/100 c.c.
  
Conductivitat aigua tractada (<):1.000 µS/cm.
  
Coliformes fecals (<): 200 col/100 c.c.
  
3. Característiques de l'àrea on es projecta la planta
  
Concretament l'emplaçament del projecte de la planta de depuració terciària es troba situat al costat de les instal·lacions de l'estació depuradora d'aigües residuals de Benidorm i pròxim a l'antiga pedrera de Serra Gelada.
  
En aquest punt s'ha realitzat fonamentalment l'acumulació dels materials procedents del desmuntatge realitzat en les obres realitzades en la depuradora de Benidorm. Aquests materials estan sent traslladats amb caràcter definitiu a la pedrera de Serra Gelada, confrontant a la parcel·la on se situa el projecte d'obres objecte d'avaluació.
  
Per tant, l'entorn natural on es projecta instal·lar la planta de tractament, es troba molt alterat, i no existeixen valors naturals destacables.
  
4. Informació pública
  
El projecte constructiu i l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos al tràmit d'informació pública per un termini de 30 dies hàbils, (DOGV número 4.633, de 19 de desembre de 2003).
  
Segons consta en el certificat emés a l'efecte per l'Ajuntament de Benidorm no s'han presentat al·legacions al projecte.
  
5. Afeccions legals
  
Les instal·lacions on es projecta el tractament terciari es troben fora dels límits del lloc d'interés comunitari denominat Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa. No obstant això, es troba molt pròxim a aquesta àrea inclosa en la xarxa natura, la superfície total de la qual és de 5.553 hectàrees.
  
D'aquesta superfície que comprén el lloc, la major part és d'àmbit marí, concretament 5.119 hectàrees i una xicoteta part d'àmbit continental concretament 444 hectàrees.
  
Degut a l'efecte d'afecció al LIC l'obra projectada és extraordinàriament beneficiosa des del punt de vista ambiental, ja que el seu desenvolupament i funcionament permetrà la pràctica desaparició de l'actual abocament de l'EDAR existent en l'àmbit marí del propi LIC, i per tant la correcció dels efectes ambientals que això comporta.
  
Aquesta zona alberga, segons les dades disponibles, praderies de posidònia oceànica molt extenses que mostren en general un estat òptim de conservació. A més, i encara en el medi marí, el LIC incorpora dues xicotetes illes, la de l'Olla, enfront d'Altea, i el conegut Illot de Benidorm.
  
No obstant això, la delimitació adoptada exclou del LIC la zona litoral d'Altea fins una franja de 500 metres mar endins (coincident aproximadament amb la corba de ?10 m), i el litoral de les platges de Ponent i Llevant de Benidorm, encara que en aquest cas i a causa de la configuració dels fons l'exclusió afectaria a una franja de 200 metres des de la línia de costa el límit sud del LIC quedaria situat al sud del límit entre els termes municipals de Benidorm i la Vila Joiosa.
  
Pel que fa al medi terrestre, la zona inclou la Serra Gelada de Benidorm, impressionant relleu litoral amb penya-segats de més de 400 metres i que alberga reductes de vegetació d'un valor excepcional. Cal destacar, en aquest sentit, la interessant duna fòssil penjada i la peculiar vegetació que la colonitza. A més, la serra comparteix diversos endemismes botànics amb el veí Penyal d'Ifac. Finalment, és de destacar l'interés de l'esmentat Illot de Benidorm com a àrea de nidificació de diverses espècies d'aus marines.
  
Entre els hàbitats i espècies destacables es troben pel que respecta al medi marí, les praderies de posidònia i Cymodocea (\*1.120 i 1.110), excepcionalment representades en la zona, encara que també mereix mencionar-se altres hàbitats com les coves marines (8.330) o els esculls (1.170).
  
Pel que fa a l'àrea continental, reduïda a la Serra Gelada i a les àrees emergides dels illots, l'hàbitat millor representat són els pastius anuals de Thero-Brachypodietea (6.220) i els matolls termòfils (5.330). No obstant, i per la seua especial rellevància, mereixen destacar-se els relacionats amb la duna fòssil (dunes amb vegetació escleròfila del Cisto-Lavanduletea, 2.260; matolls halòfils, 1.420; i duna litorals amb Juniperus, \*2.250), com també la vegetació de penya-segats amb Limonium endèmics (1.240).
  
Pel que fa a les espècies de fauna, cal destacar les aus marines, entre estes Hydrobates pelagicus, Phalacrocorax aristotelis i Larus audouinii, encara que també són rellevants les rapaços com Falque peregrinus o Hieraetus fasciatus. A la zona marítima apareixen com a espècies prioritàries Tursiops truncatus i Caretta caretta, mentre que respecte a les espècies vegetals Silene hifacensis es considera prioritària, sense perjudici d'altres espècies d'interés presents en la zona com Asperula paui subsp. dianensis, Biscutella montana, Teucrium hifacense o Limonium parvibracteatum.
  
No se suposa l'existència d'afeccions al patrimoni cultural per la qual cosa no s'aporta l'informe vinculant a què fa referència l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
No obstant això, si durant l'execució de les obres es troben restes arqueològiques o paleontològiques o altres restes de valor o interés per al patrimoni cultural aquesta situació haurà de ser posat en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, perquè aquest departament adopte, si és procedent, les mesures de protecció que siguen necessàries.
  
6. Consideracions ambientals
  
El projecte de tractament terciari, permetrà millorar significativament les condicions de depuració de les aigües residuals depurades procedents de l'EDAR de Benidorm.
  
En l'actualitat aquesta planta arriba a rebre en moments punta dels mesos de juliol i agost fins a 50.000 metres cúbics diaris d'abocaments procedents de Benidorm i l'Alfàs del Pi.
  
D'aquest cabal una part important de l'efluent es dirigeix fins a l'emissari vessant al mar de Serra Gelada. Aquest emissari que ha constituït tradicionalment el col·lector d'aigües residuals del municipi de Benidorm, ha comportat una degeneració progressiva dels ecosistemes marins de Serra Gelada.
  
Per això, l'ampliació de la depuradora de Benidorm i l'actual projecte de construcció del sistema de depuració terciària van a permetre la pràctica reutilització de la totalitat de les aigües residuals de Benidorm i l'Alfàs del Pi, i amb això la progressiva desaparició de l'emissari de Serra Gelada, podent plantejar-se a partir d'aquesta circumstància la recuperació progressiva de l'ecosistema marí.
  
El conjunt de mesures correctores i protectores proposades i el programa de programa de vigilància ambiental dissenyat per l'entitat de sanejament es consideren suficients i adequats, en incloure en els mateixos mesures relacionades amb el control d'emissions sonores, prevenció d'olors, qualitat atmosfèrica, qualitat de les aigües subterrànies, protecció de la vegetació i la fauna existent en la zona del projecte, variables litorals condicionants de la dilució natural amb mesurament d'indicadors de situació del medi marí, controls durant la realització de les obres relatius a moviments de terres, transport de materials, emissions, etc., i controls sobre el procés de tractament durant l'explotació sobre l'aigua d'entrada, efluent depurat i condicions de mescla al medi marí.
  
Finalment el programa de vigilància ambiental contempla l'elaboració mensual d'informes de seguiment que incloguen els registres realitzats durant aquest període, la tendència d'evolució i la variació respecte a l'anterior com també informes de valoració al final de cada anualitat que recullen l'evolució des de l'inici del programa de vigilància ambiental, l'evolució dels paràmetres, les incidències ocorregudes i les actuacions posades en marxa per a la millora general del sistema o la correcció de desviacions.
  
7. Consideracions socioeconòmiques
  
L'obra projectada ofereix servei a la població de Benidorm i el seu entorn i és projectada per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana, de manera que té caràcter públic.
  
8. Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, concretament en el seu annex I apartat 1.6.b) que inclou les plantes depuradores d'aigües, de nova construcció i les seues modificacions, situades en terrenys seminaturals, naturals o incultes classificats com a sòl no urbanitzable, quan es projecten para més de 100.000 habitants equivalents, com també el sistema de col·lectors corresponent, excepte en els casos que desenvolupen característiques i traçat recollits en instruments d'ordenació del territori amb declaració d'impacte ambiental positiva.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable a l'efecte ambiental, l'ampliació i incorporació del tractament terciari de l'estació depuradora d'aigües residuals de Benidorm (Alacant), a realitzar a Serra Gelada, proposat per l'entitat de sanejament, sempre que aquest es realitze amb els següents condicionants:
  
1. Els materials procedents de l'excavació per a l'execució del projecte, seran obligatòriament traslladats a la pedrera de Serra Gelada, dipositant-se de forma que permeten la restauració d'aquesta.
  
2. Es complirà estrictament el programa de vigilància ambiental, el qual serà controlat per l'entitat de sanejament, si bé tant els informes de seguiment com de valoració hauran d'estar a disposició de la Conselleria de Territori i Habitatge en cas de ser requerits.
  
Si resultat de les dades obtingudes en el programa de seguiment s'observaren desviacions respecte als paràmetres ambientals determinats en el projecte i estudi d'impacte ambiental, es posarà aquesta situació en coneixement de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, podent derivar-se d'aquesta circumstància la incorporació de noves mesures correctores necessàries per a evitar el problema detectat.
  
3. En la fase de construcció s'incorporaran mesures d'integració paisatgística sobre restauració i revegetació de les àrees que vagen a quedar despullades, com també dels talussos generats, en els quals, a més, caldrà fixar-se molt especialment que les mesures esmentades, o altres addicionals que hagueren de prendre's, siguen efectives contra l'erosió d'aquests.
  
Una vegada finalitzada l'obra, i dins dels sis primers mesos següents, es presentarà davant d'aquesta direcció general, com a part del programa de vigilància ambiental, informe acompanyat de reportatge fotogràfic sobre l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació executades d'acord amb el citat estudi d'integració paisatgística.
  
4. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
5. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants de la present avaluació d'impacte ambiental.
  
6. Si durant l'execució de les obres es troben restes arqueològiques o paleontològiques o altres restes de valor o interés per al patrimoni cultural aquesta situació haurà de comunicar-se a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, perquè aquest departament adopte si és procedent les mesures de protecció que siguen necessàries.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 6 d'abril de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.