Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5301, del 12-07-2006 (2006/7416)

Resolució de 12 de juny de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5301

Data del DOGV
:   12-07-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/7416


Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Resolució de 12 de juny de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2006/7416]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat.  
En virtut d'això  
He resolt  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 400/03-AIA San Miguel de Salinas, 348/04-AIA El Puig, 144/05-AIA Redován, Orihuela, Benejúzar, Almoradí, Algorfa, Rojales, Benijofar, Los Montesinos i 008/06-AIA Alzira, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 12 de juny de 2006. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 400/3384-SXE.  
Promotor: Ajuntament de San Miguel de Salinas  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
Objecte projecte: Pla general d'ordenació urbana  
Localització: Terme municipal de San Miguel de Salinas (Alacant).  
Descripció del projecte  
La descripció del projecte s'efectua tenint en compte tota la documentació aportada, que inclou l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental amb data d'entrada en aquesta Conselleria de 19 de maig de 2005 i en el qual s'aporta nou pla d'ordenació, qualificació general del sòl, que serveix de referència per a aquesta declaració.  
L'objecte del projecte és establir una nova ordenació d'usos del sòl.  
L'ordenació projectada comporta un increment molt important del sòl urbanitzable del municipi a costa principalment de l'actual sòl no urbanitzable grau 2 i augmenta de manera important el sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal a costa dels terrenys situats al sud del municipi i actualment qualificats com a SNU grau 2. L'actual sòl no urbanitzable grau 1 es qualifica majoritàriament en la nova ordenació com a SNU de protecció agrícola . paisatgística.  
La superfície del terme municipal és de 5.510,3 ha.  
L'ordenació projectada classifica com a sòl urbà (SU) l'actual nucli urbà (52,8 has), la Ciutat de les Comunicacions (53 ha), l'antic ADU-18 (35,4 ha), L'antic ADU-19 (5,2 ha.), el nucli de Las Filipinas (85,6 ha) i el nucli urbà situat al SE del nucli urbà (14,8 has). El que implica una superfície de 246,8 ha.  
Com a sòl urbanitzable es classifiquen:  
. Amb ordenació detallada i rodejant a l'actual nucli urbà: SUS-A Los Invernaderos (46,9 ha), SUS-B La Vaguada (10,9 ha), SUS-C Rematada Urbana (12,1 ha), i SUS-D Lo Carrasco (24,2 ha). En els casos A, B i D l'ús dominant és el residencial, compatibles el terciari, dotacional i tallers artesanals i incompatibles els magatzems i industrial, sent la parcel·la mínima de 500 . 1.000 m² i alçària màxima 13, 50 m (planta baixa + I i III). Respecte al C els usos són iguals sent la parcel·la mínima de 90 m², l'alçària màxima 10,50 m (planta baixa + II).   
La qual cosa implica una superfície de 188,2 ha.  
. Com a sectoritzat residencial i ocupant principalment la porció central i sud . sud-oriental del municipi:   
. SUS .1 Cimas y Costas, 43 ha  
. SUS .2 Ampliació ADU-19, 26,9 ha  
. SUS .3 Monte Romano 25,5 ha  
. SUS .5 La Luz 18, 6 ha  
. SUS .6 Villa Berta, 234,9 has  
. SUS .7 La Gineseta, 37,9 has  
. SUS .8 El Raincón, 94,5 has  
. SUS. 9 Los Aniorte, 21,4 has  
. SUS-10 Torreazul, 29,8 has  
. SUS-12 Finca Barajas, 28,9 has  
. SUS-13-A Las Yeseras, 17,9 has  
. SUS 13-B Las Yeseras, 31,7 has  
. SUS 14-A Rebate, 26,2 has  
. SUS 14-B Rebate, 17,2 has  
. SUS 15-A Mariola, 37,1 has  
. SUS 15-B, Mariola, 27,1 has  
. SUS-16 Entrenaranjos, 49,1 has  
. SUS-17 Mirallevant, 23,2 has  
. SUS 19-A La Balsa, 35,2 has  
. SUS 19-B La Balsa, 177,7 has  
. SUS-20 La Fayona, 65,6 has  
. SUS 21 Indalva, 76,9 has  
. SUS-22 Mavike, 4,5 has  
. SUS 23 Lo Quesada, 66,7 has  
. SUS-24 Lomas del Lobo, 98,7 has  
. SUS 24-C Lomas del Lobo, 94,1 has  
. SUS 57 RG-Y Blue Lagoon, 5,6 has  
. SUS 03 HG-E Blue Lagoon, 2,6 has  
. SUS 27 El Cruce, 20,2 has  
L'ús dominant és el residencial i com a compatibles estan el terciari, dotacional i tallers artesanals i incompatibles els magatzems i industrial, sent la parcel·la mínima de 500 . 1.000 m² i alçària màxima 10, 50 m (planta baixa + II).  
Podran incloure la implantació d'una activitat recreativa o esportiva i haurà de ser la superfície d'almenys 60 ha, i justificar, en casos de camp de golf la disponibilitat de la necessària dotació hídrica per al manteniment d'aquests. Aquesta superfície no computarà a l'efecte d'atorgar edificabilitat a la resta del sector ni a l'efecte del càlcul del nombre d'habitatges, veient, no obstant això, incrementada la part no vinculada a l'activitat la seua edificabilitat en un 30% en relació als usos turístics i terciaris en general que s'implanten en aquest.  
La qual cosa comporta una superfície de 1.438,7 ha.  
. Com a sectoritzat industrial terciari i ocupa una posició al nord de la CV-95 i juntament amb el nucli urbà:   
. SUS . 4 Industrial Laguna, 45,5 ha  
. SUS 11-A Terciari A, 12,7 ha  
. SUS B Terciari B, 24,1 ha  
. SUS C Terciari C, 10,5 ha  
L'ús dominant serà industrial i terciari.  
La qual cosa comporta una superfície de 92,8 ha.  
Com a dotacions públiques es destaquen les següents:  
. Com a parc urbà, zona verda de la xarxa primària (PQL) s'estableixen els següents:   
. La Fayona: 14,9 ha  
. Lo Quesada, 16,2 ha  
. El Rincón, 12,8 ha  
. Villa Berta, 13,6 ha, a la vora del SNU-1.  
. Villa Berta, 29 ha. En les proximitats de les tolles del mateix nom  
. Los Aniortes, 13,7 ha  
. Torreazul, 6,4 ha  
. Cumbres y Costas, 35,4 ha  
. La Vaguada, 15,8 ha  
Una superfície de 157,8 ha.  
. Com a infraestructures de serveis urbans:  
. Depuradora d'aigües residuals, 4,1 ha  
. Cementeri, 2 ha  
. Subestació elèctrica, 1 ha  
Una superfície de 7,1 ha  
. Com a zona verda de la xarxa primària, jardins urbans (PJL):  
. Corredor Lo Balaguer 18,7 ha  
. Corredor Lo Quesada, 26,26 ha  
. Barranc del Lobo, 10 ha  
. Pròxim a Las Filipinas, 22,2 ha  
. Barranc de La Fayona, 16,87 ha  
Una superfície de 94,03 ha.  
La resta del terme municipal es classifica com a no urbanitzable:  
. Genèric (SNUG), 1.123 ha: s'indica en l'ampliació de l'estudi que els usos permesos seran els previstos en la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del sòl no urbanitzable.   
Tant en les DEUT (directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori) com en les normes urbanístiques se li dóna un tractament com a reserva de sòl urbanitzable, i es considera secundària la transformació d'aquest a sòl turístic . residencial respecte a l'urbanitzable sectoritzat, i s'hi estableixen una sèrie de condicions en les normes urbanístiques per al seu desenvolupament, segons es tracte dels situats a l'est del nucli urbà (màxima prioritat), 273,6 ha o a l'oest d'aquest, 744,5 has. Al sud del nucli urbà se situen 105 ha.   
. Protegit  
. Agrícola . paisatgístic (SNU-2), 918,5 ha: ús predominant l'agropecuari i es permeten com a usos excepcionals els següents d'acord amb l'ampliació de l'estudi:  
Instal·lacions d'utilitat pública i interés social que vinguen a ser determinades per normes autonòmiques o estatals amb les correccions paisatgístiques previstes, habitatges i edificacions que guarden relació amb la naturalesa i destinació agropecuària de la finca sobre la qual se situen i aquelles instal·lacions lligades a les obres públiques que siguen necessàries conforme als plans, programes o normes autonòmiques o estatals.  
. Forestal i natural (SNU-1), 1.150,2 ha: que inclouen el lloc d'interés comunitari denominat Serra d'Escalona i Devesa de Campoamor, i 27,7 ha de zona de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja. L'ús característic és el de manteniment del medi natural, i es permetent la continuació de les explotacions agrícoles existents i no es permeten les rompudes i tala d'arbratge per a noves explotacions agrícoles excepte les exigides per la mateixa naturalesa del terreny.  
Es permet l'ús recreatiu o científic, i es prohibeixen els usos contraris a l'activitat forestal i natural en particular: activitats extractives, desmunts, abocaments, activitats esportives motoritzades realitzades camp a través, instal·lació de rètols publicitaris i anuncis sobre cartell.  
Es permeten les instal·lacions vinculades al manteniment del medi natural i al dels serveis públics i infraestructures lligats a ell, i s'autoritza la rehabilitació d'edificacions tradicionals, el tancament de parcel·les sempre que es realitze amb materials que permeten el trànsit de la fauna i s'adapten al medi natural, rehabilitació d'edificacions lligades a l'ús agropecuari tradicional sempre que aquest existisca i sense que implique un augment de volum de les ja existents.  
Aquests sòls protegits (agrícola . paisatgístic i forestal i natural) comporten 2.096,4 ha.  
. Protecció hidràulica (SNU-3): inclou el domini públic hidràulic, sent usos compatibles i incompatibles els establits en la legislació sectorial aplicable. Es prohibeixen els desmunts i moviments de terra que afecten els llits existents i no promoguts per organismes competents, no es permet cap construcció, i es permet l'estabilització de talussos, obres de reorganització de la xarxa d'adveniment i de canalització amb l'autorització prèvia de l'organisme competent.  
. Canal del transvasament del Camp de Cartagena  
. Barranc del Lobo: 9,5 ha  
. Barranc de La Fayona:18 ha   
. Embassament de La Pedrera: 58,7 ha  
. Tolles de Villaberta: 7,1 ha  
. Protecció d'Infraestructures: domini públic de carreteres estatals, de la Generalitat Valenciana i de la Diputació.  
Es fa una reserva de sòl per a via ràpida que travessaria el terme municipal.  
Tramitació administrativa   
Es procedeix a efectuar un resum dels informes i tramitació administrativa, s'ha de destacar:  
Per la Direcció Territorial d'aquesta Conselleria a Alacant, Urbanisme i Ordenació Territorial, es va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental i document de síntesi, la memòria informativa i justificativa del PGOU, les DEUT i normes urbanístiques, ordenances, fitxes d'ordenació i gestió, plànols d'informació, plànols d'ordenació estructural i plànols d'ordenació detallada.  
Es va remetre igualment l'expedient administratiu en què es destaquen les actuacions següents:  
. Certificat expedida per la secretària de l'Ajuntament relativa a l'acord del Ple de l'Ajuntament de 3 de juliol de 2001, pel qual s'acorda sotmetre a informació pública el PGMOU.  
. Edictes d'informació pública en el BOP, diari Información i DOGV (06-08-2001).  
. Certificat expedida per la secretària de l'Ajuntament relativa a l'acord del Ple de l'Ajuntament de 30 d'agost de 2001, pel qual s'acorda prorrogar l'exposició pública per un període de 15 dies.  
. Edicte de pròrroga de la informació pública en el DOGV (13-09-2001).  
. Informes d'administracions afectades.  
. Certificat expedit per la secretària de l'Ajuntament relativa a les al·legacions presentades en el període d'informació pública.  
. Certificat expedida per la secretària de l'Ajuntament, 17 d'abril de 2003, en relació amb l'acord d'aprovació provisional del text refós del PGMOU de San Miguel de Salinas modificat respecte al qual es va aprovar inicialment.  
. Certificat de la secretària de l'Ajuntament relativa a l'aprovació provisional de l'estudi d'Impacte ambiental definitiu, juntament amb les modificacions introduïdes per raó de les al·legacions presentades i estimades. L'estudi d'impacte ambiental definitiu es va sotmetre a un nou període d'informació pública (DOGV 5 de maig de 2003)  
Es van efectuar consultes als organismes següents:  
. Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental: es va rebre resposta del Servei de Conservació de la Biodiversitat amb data 9 de febrer de 2005.  
Amb data 12 de setembre de 2005 se sol·licita nova consulta a l'Àrea tenint en compte l'ampliació de l'estudi presentada per l'ajuntament i en relació amb la fauna i vegetació, zones d'amortització d'impacte, corredors per a la fauna, àrees de campeig de rapaces, influència de la proposta d'urbanització en la fauna, interés per a la conservació de vegetació i flora de determinades zones, etc. Com a resposta a la consulta referida es va remetre informe pel Servei de Conservació de la Biodiversitat amb data 20 de gener de 2006.  
. Àrea de Residus: es va rebre resposta amb data 15 de març de 2005.  
. Àrea de Planificació i Ordenació del Territori: es va rebre informe resposta amb data 21 de desembre de 2005. Amb data 12 de gener de 2006 es remet plànol amb ordenació d'usos per a adjuntar a l'informe remés amb anterioritat.  
Amb data 8 de febrer de 2005 es va sol·licitar a l'Ajuntament ampliació i aclariment de la documentació presentada en una sèrie de punts, informant-se de la sol·licitud a la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant:  
. Contingut d'al·legacions i informe de resposta a aquestes.  
. Informe de la Conselleria de Cultura.  
. Respecte a l'ordenació plantejada en els punts següents: zona sud . sud-est . est del terme municipal (barranc del Lobo i barranc de La Fayona), parc urbà zona verda xarxa primària d'I+D ambiental, SNUG transició (Lo Sastre) limítrof amb PAU 21 d'Orihuela, parc urbà zona verda xarxa primària Los Carteros, zona sector occidental del terme municipal, zona d'amortització d'impactes entre el sòl no urbanitzable de protecció forestal de la Serra Escalona i els sòls urbanitzables sectorials proposats, disponibilitat del recurs aigua, gestió de residus, aigua potable, aigües residuals I sòl no urbanitzable de protecció agrícola . paisatgística.  
Posteriorment, amb data 14 de febrer de 2005, es va remetre a l'Ajuntament, còpia de l'informe de l'Àrea de Recursos Forestals com a continuació de l'ampliació requerida.  
Amb data 19 de maig de 2005 es va presentar per l'Ajuntament en aquesta Conselleria documentació resposta del requeriment efectuat, ampliació de l'estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 7 de juny de 2005 es va requerir a l'Ajuntament la necessitat aportar el contingut íntegre de les al·legacions.  
Amb data 15 de juny de 2005, l'Ajuntament va remetre el contingut íntegre de 18 al·legacions a l'EIA del PGMOU sotmés a informació pública mitjançant edicte publicat en el DGOV de data 5 de maig de 2003, suposadament totes les al·legacions presentades amb caràcter ambiental, i de 71 al·legacions, de 484, al PGMOU i EIA sotmesos a informació pública conjunta mitjançant DOGV de 6 d'agost de 2001 i DOGV de 13 de setembre de 2001, i supeditades a l'EIA definitiu, suposadament les que tenen caràcter ambiental.  
Resum del contingut de resposta de l'Ajuntament al requeriment d'ampliació de documentació d'aquesta Conselleria:  
1. S'indica que per la Conselleria de Cultura s'ha aprovat el catàleg de béns i espais protegits.  
2. Respecte a xicotetes superfícies de sòls incendiats entre la urbanització Las Filipinas . Blue Lagoon i el sector ADU-18 es proposa incrementar en altres zones la dotació de zones verdes en una proporció equivalent.  
3. El Barranc del Lobo es proposa com a sòl no ubanitzable de protecció de llits, i respecte a la resta de zones del sud . sud-est . est del municipi s'efectua un estudi de detall a escala diferent de l'EIA en el qual es conclou que tenint en compte els valors de la zona es qualifica com urbanitzable i algunes xicotetes àrees es proposen com a PQL.  
4. Respecte als SUS 19 i SUS 20 s'aclareixen els motius de la seua qualificació i s'efectua una nova valoració dels impactes qualificant-los de moderats. S'estableix un perímetre de protecció en el barranc de La Fayona de 20 m.  
5. PQL I+D ambiental, SNUG transició limítrofa amb PAU 21 I PQL Los Carteros, en estar inclosos en la mateixa unitat ambiental que la serra d'Escalona s'haurà de modificar l'ordenació. En els plànols figuren ara com SNU-1.   
6. Respecte al sector occidental s'eliminen del pla les vies grafiades i es qualifiquen les tolles de Villaberta com a SNU d'especial protecció hidràulica i es crea un entorn d'amortització com PQL.  
7. Zona d'amortització entre forestal i urbanitzable: es proposa com PQL uns espais situats entre el SNU-1 i els SUS, a més de mesures de minimització de l'impacte acústic.  
8. Respecte a l'impacte ambiental dels SUS sobre els terrenys de l'ambient intermedi s'efectua una anàlisi del paisatge en què es conclou l'alta capacitat d'absorció d'impactes per desenvolupaments urbanístics de la zona.  
9. Respecte a residus i recursos: s'aporta informe de la Mancomunitat de Canals del Taibilla i de l'entitat de snejament d'aigües.  
Resum dels desenvolupaments urbanístics proposats:  
Habitatges equivalents: 40.128  
Habitants: 100.320  
Aigua potable: 8.788.032 m³/any  
Aigües residuals: 7.030.426 m³/any  
Residus urbans (RU): 46.147 t/any  
RCD: 9.631 t/any  
Restes de poda: 702 t/any  
Perillosos: 97 t/any  
Voluminosos: 1.232 t/any  
10. Respecte al SNU de protecció agrícola i paisatgística s'estableixen limitacions d'ús.  
11. Respecte a les normes en SNUG: s'elimina tota referència a dotació viària i els usos seran els prevists per a aquest tipus de sòl.  
12. S'aporten informes de la Confederació Hidrogràfica del Segura, de la Mancomunitat de Canals del Taibilla i de l'entitat de Sanejament.  
13. S'aporten informes resposta amb resum d'al·legació.   
Amb data 25 de gener de 2006 es remet per Lomas de Campoamor, SA, perquè es tinga en compte en la resolució de l'expedient, informe jurídic en defensa de la legitimitat de la classificació com a sòl urbanitzable del sector 24 proposat per l'Ajuntament en què després d'una anàlisi detallada es conclou que no hi ha valors dignes de protecció d'acord amb la llei i que el sector reuneix condicions per al seu desenvolupament com a urbanitzable semblant a les actuacions de l'entorn. Així mateix remet estudi ambiental per a l'aptitud per a la urbanització dels terrenys referits, analitzant els elements del medi, l'aptitud dels terrenys per a la urbanització, la vulnerabilitat enfront de l'actuació prevista i es valora finalment la seua capacitat d'acollida. Es destaca la destinació dels terrenys a cultius des de fa molts anys sent el seu estat conseqüència de tècniques de cultiu (guaret), tanca de la finca, ús cinegètic d'aquesta, presència de línies elèctriques, dificultat de connexió entre ecosistemes, etc.  
Es va rebre de la Direcció Territorial d'Alacant en relació amb la rompuda de terrenys en la finca Lo Bojosa en el barranc del Lobo informes dels serveis tècnics indicant que s'havien romput terrenys amb característiques forestals tipus matoll que en gran part ja havien sigut romputs segons pareix fa temps. El tècnic de protecció d'espècies destaca l'alt interés ambiental de la zona.   
Per part del promotor s'indica que es tracta de terrenys sobre els quals hi ha una autorització per part del Ministeri d'Agricultura de l'any 1981 i que des de llavors es ve fent l'aprofitament agrícola, el seu estat és el propi de l'aprofitament agrícola amb tècniques de guaret. En aquesta autorització s'indica que hi haurà una zona a no afectar segons plànol, però no ha sigut aportada pel propietari actual.  
Els terrenys són considerats forestals pel Pla general forestal de la Comunitat Valenciana.  
Amb data 13 de març de 2006, i després de consulta de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, l'associació de veïns San Miguel Arcángel, de San Miguel de Salinas, va remetre escrit en relació al PGOU: model de creixement insostenible, carència de previsió de serveis i infraestructures bàsiques, es valora positivament l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat i preservació del barranc del Lobo i el seu entorn del procés urbanitzador.  
Amb data 4 d'abril de 2006 l'associació de veïns San Miguel Arcángel, de San Miguel de Salinas exposa una sèrie d'irregularitats en la tramitació del Catàleg de béns i espais protegits (CBEP) del municipi i sol·licita basant-se en l'article 7 punt 2 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, la suspensió de la tramitació de la declaració d'impacte ambiental fins que no s'aclarisquen les qüestions plantejades.  
Irregularitats o al·legacions:  
a)El CBEP es va aprovar per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 8 d'agost de 2002.  
b) En l'EIA sotmés a informació pública el 4 d'abril de 2003 falten dos elements del catàleg: l'aljub de La Gineseta i la sénia de La Castellana  
c)En el catàleg remés a Cultura no figuren els dos elements abans esmentats, el jaciment arqueològic de Lo Peinado i les dues fitxes corresponents a les zones de coves denominades en el Catàleg hàbitats troglodítics I i II.  
d)En el catàleg no figura cap bé de rellevància local, havent sol·licitat l'associació que s'incloguen com a tals a la Conselleria de Cultura dues zones de coves (pble toglodític I i II) i el molí delmarqués, indicant que la inexistència d'aquest tipus de béns ha de motivar-se.  
e)No hi ha el preceptiu informe de cultura sobre la possible afecció del desenvolupament del pla als béns catalogats.  
f)Les coves referides poden veure's seriosament afectades pel desenvolupament del pla.  
Informes  
Es realitza un resum dels informes més significatius sol·licitats per aquesta Direcció General i dels presentats per l'Ajuntament en el requeriment d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental.  
Resum del contingut de l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat de 9 de febrer de 2005:  
El planejament objecte d'aquest informe implica la possibilitat de transformar gran part del terme municipal, la qual cosa repercutirà òbviament sobre la fauna que actualment ocupa la zona.  
Previsiblement la urbanització dels terrenys que constitueixen la conca de recepció de la llacuna de Torrevieja contribuirà a reduir fins i tot més els aportes bons freàtics, mentre que incrementarà els aportes de pluvials amb els seus arrossegaments consegüents. No s'han estudiat amb suficient detall les repercussions sobre els ecosistemes de les llacunes d'aquestes transformacions d'ús de sòl que podrien afectar greument la seua biodiversitat. En particular, la rambla de La Fayona ha de constituir un dels principals aportes d'aigua dolça del parc; el pla proposat proposa reclassificar com urbanitzable tot l'entorn de la rambla incloent la seua capçalera. Haurà de protegir-se aquest sòl a fi de mantenir el funcionament hídric actual de la rambla.  
Aquest servei va proposar com a ZEPA una àrea més extensa que la delimitació del LIC Serra d'Escalona pel fet que la zona es considera de fonamental importància per a la concentració hivernal de nombroses rapaces, àguila reial i àguila de panxa blanca. A més conté una inusual densitat de duc i de rapaces forestals. L'estudi finançat per aquesta Conselleria i realitzat per la Universitat d'Alacant considerava a més de l'àmbit del LIC les zones següents:  
. Lomas de Muñino . La Colinas . Lo Sastre, que manté a més una de les millors taques forestals associades a les rambles que aboquen al riu Nacimiento, especialment el barranc del Llop i l'assagador de Lo Pastor.  
. Los Alcores . El Rincón (vessants i peu de forest).  
. Loma de Vistabella . Los Rufetes: pujols coberts de matoll i pineda on abunda el conill i malgrat la xicoteta extensió d'aquests, són molt utilitzats per les rapaces.  
Es considera necessari per tant l'extensió del SNU-1 als sectors de Lo Sastre, El Pastor i Lomas del Lobo, incloent el barranc del Lobo, com també la ubicació d'una franja de, mitigació d'impactes, al voltant d'aquesta zona protegida. Aquesta franja, que hauria d'envoltar la zona actualment protegida i els sectors reclassificats, hauria de tenir una extensió mínima d'1 km. A excepció de la zona ja urbanitzada, i tenir un tipus de protecció agrícola o paisatgística, és a dir que tendisca al manteniment de l'actual ús del sòl.  
Els PQL situats en el LIC hauran d'eliminar-se.  
Resum del contingut de l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat de data 20 de gener de 2006: l'informe s'acompanya de plànol amb delimitació proposada d'ordenació d'usos.  
1. S'indica que la urbanització de zones tan àmplies del territori porta inevitablement a la desaparició de gran quantitat d'espècies i la substitució d'aquestes per altres adaptades a l'habitació humana. Si es planeja el manteniment d'amplis corredors i àrees d'amortització d'impactes el que s'aconsegueix és mantenir l'ecotò tan ric i necessari per al manteniment de nombroses espècies.  
1.1. S'indica que hauria de donar-se-li una protecció forestal a les pinedes de Lomas de Lo Rufete i Cabezo de la Mina i a una franja 100 m al nord i 500 m al sud una protecció agrícola paisatgística per a mantenir la utilitat ecològica d'aquesta zona forestal i com a ecotò d'aquesta amb característiques distintes a la pineda.  
1.2. Respecte a les pinedes de la capçalera de la rambla de La Fayona es delimiten més àmpliament indicant-se igualment que haurien de tenir una protecció forestal amb zona perimetral de protecció agrícola paisatgística.  
Rodejant la rambla de La Fayona en tot el seu recorregut hauria d'haver-hi un sòl de protecció agrícola paisatgística amb amplària de 200 m a cada costat o bé des de la vessant d'aigües de manera que l'esmentada rambla a més d'una destacada fita paisatgística desenvoluparia activament el seu paper com a corredor ecològic.  
1.3. En el contacte amb l'embassament de la Pedrera de gran importància per a les aus predominen pastius i matolls baixos, l'àrea confrontant amb aquesta vegetació inclosa en SNU3 hauria de romandre sense urbanitzar en un sector de 200 m de nord a sud i hauria de ser SNU2. Permetria la connexió de l'embassament de la Pedrera amb la zona de les llomes de Lo Rufete i Cabezo de la Mina.  
1.4. Charcas de Villaberta: Hauria d'enllaçar amb les llomes del Rufete i Cabezol de la Mina i amb la serra Escalona per a no perdre les característiques que el fan interessant per a la fauna, el seu entorn immediat hauria de mantenir el seu ús agrícola actual. Les tolles haurien de mantenir l'ús de SNU3 proposat i l'entorn amb comunitats gipsícoles haurien de ser SNU1.  
Respecte a corredors per a la fauna:  
1.5. Entre Escalona i La Pedrera la zona limítrofa amb Orihuela ha d'assegurar un corredor amb Escalona, al terme municipal de San Miguel de Salinas són cultius de regadiu que haurien de ser SNU2 amb una amplària de 200 m.  
1.6. Escalona-Charcas de Villaberta-Lomas de Lo Rufete i Cabezo de La Mina: enllaçaria la zona de les llomes de Lo Rufete amb la serra Escalona a través de les tolles de Villaberta aprofitant una zona amb cultius de secà i zones de vegetació natural molt dispersa en mosaic molt important per a la fauna d'àrees contigües. Aquest hauria de ser un gran corredor d'entre aproximadament 750 m a 500 m.  
1.7. Escalona-Rambla de la Fayona-Llacunes de la Mata Torrevieja: Aquest hauria de ser l'altre gran corredor que enllace la serra d'Escalona amb les Llacunes de la Mata-Torrevieja, seguint l'actual polígon d'hàbitats englobant la capçalera de les llomes del Lobo, Cabezo de los Claveles i part de La Bojosa, enllaçant amb la capçalera de la rambla de La Fayona.  
Respecte a l'àrea d'amortització d'impactes al nord d'Escalona: la importància per a la conservació de la serra d'Escalona està lligada a l'estructura de la vegetació i al mosaic de cultius circumdant, serien suficients 500 m com a àrea d'amortització afegint cultius que amb les comunitats vegetals de la serra formarien aquest ecotò tan interessant de la serra, que haurien de ser de SNU2.  
Respecte a l'àrea es de les tolles de Villaberta, hauria d'englobar una àrea de 100 m al voltant del SNU3 proposat i el PQL proposat hauria de ser SNU1 per les comunitats gipsícoles i enllaçar amb el corredor fins a la serra d'Escalona.  
2. Respecte a les àrees es de les tolles de Villaberta conté les zones amb vegetació gipsícola més interessants que mereixen conservar-se.  
Els terrenys amb Thymelaea tartonraira susceptibles d'albergar aquesta espècie estan tots proposats per a la seua conservació.  
Els terrenys amb Euphorba boetica i Biscutella lucentina instal·lades sobre arenes consolidades o depòsits d'arenes i margues miocèniques respectivament estarien ben representades si es mantenen els matolls sobre aquests materials tant en les zones proposades en aquest informe com en la proposta del PGOU.  
El palmerar de Lo Masera pot tenir un valor etnogràfic i cultural però no té valors destacats de conservació d'hàbitats o espècies que obliguen a la seua conservació, no obstant això, pel seu interés cultural, aquestes formacions antigues haurien de conservar-se com a part del paisatge.  
3. Delimitació de l'àrea a l'est de la serra d'Escalona: en relació amb l'àrea aquest de la serra d'Escalona els criteris són els mateixos que per a l'àrea nord, preservar la comunitats vegetals ja cartografiades i afegir un espai per a completar l'ecotò de 500 m. Hauria de preservar-se del procés urbanitzador l'assagador de Lo Sinerio, Lo Pastor i la capçalera del barranc immediat a les llomes del Lobo d'acord amb el gran corredor proposat.  
Més a l'est en Lo Bojosa (diferent de la rompuda de la finca Lo Bojosa) han de mantenir-se els xicotets pujols de vegetació natural que formen una franja d'uns 300 m, contigus a l'àrea urbanitzada, unint-se aquesta zona amb el gran corredor d'Escalona a la Laguna de Torrevieja per La Fayona. Els terrenys de Lo Sinerio, per la lloma d'Enmedio i la capçalera del Lobo es proposen com a SNU1. El sòl que el PGOU proposa com a SNUG en la zona de Lo Pastor, i que no s'inclou en el plànol com a part de l'anterior hauria de qualificar-se com a SNU2, excepte la zona forestal de Las Colinas que hauria de ser SNU1.  
4. Es proposa la qualificació de terrenys com a SNU2 de protecció agrícola paisatgística amb la intenció de mantenir una estructura semblant a l'actual de manera que la funció com a corredor o d'amortització d'impactes es mantinga en el futur.  
Resum de l'informe de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori:  
L'informe realitza una sèrie de recomanacions:  
1. El sòl no urbanitzable genèric i el genèric de transició té una clara vocació de desenvolupament com futurs sectors urbanitzable, tractant-se de sòls urbanitzables de reserva. D'acord amb el que estableix la Llei 10/2004, de sòl no urbanitzable, aquests sòls han de ser classificats com a sòl no urbanitzable comú a excepció dels sectors que en els següents punts es proposen com a protegits.  
2. Tenint en compte el que estableix la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge es proposa que l'ordenació dels sòls urbanitzables confrontants amb llits haurà de disposar terrenys destinats a espais públics lliures d'edificació juntament amb el domini públic hidràulic i al llarg de tota la seua extensió, amb dimensions adequades a la seua naturalesa, règim hidràulic i condicions paisatgístiques, sent aquestes disposicions aplicables a masses d'aigua, llacs, llacunes, embassaments i altres d'anàlegs.  
Igualment es preveuran corredors verds que exercisquen funcions de connexió biològica i territorial, els eixos del qual estaran constituïts per barrancs, camins ramaders, rius i altres fites geogràfiques identificables en el territori, ajudant a la vertebració dels espais naturals de la Comunitat Valenciana.  
En el cas el barranc del Lobo pot perillar pel sector urbanitzable 24-A pel qual es proposa ampliar el sector SNU2 (entre SNU1 serra Escalona i SNU3 barranc del Lobo) i connectar els PQN Lo Espartal i Las Filipinas per a garantir i mantenir el caràcter protector que es vol donar a classificar el barranc del Lobo com a SNU3. Un altre tant ha de dir-se en el cas del barranc de La Fayona, per la qual cosa es proposa ampliar els PQN en tot l'entorn d'aquests incloent la seua capçalera, a fi de mantenir el funcionament hídric de la rambla, ampliant la franja que està en contacte amb el sector urbanitzable 19 i 20. Ha de recordar-se el paper de l'esmentada rambla com a connector ambiental i element rellevant per a la gestió i conservació del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, com ve reconegut en el projecte de Pla d'ordenació dels recursos naturals del sistema de zones humides del sud d'Alacant, actualment en tramitació.  
3. SNU1. Serra Escalona: Ha de valorar-se l'ampliació del SNU1 pel sud-est fins a connectar amb el barranc del Lobo, classificant el SNUG Lo Pastor i el SUS 24 Lomas del Lobo com a SNU2.  
Pel nord hauria d'ampliar-se l'extensió del SNU1 per a crear una àrea de mitigació d'impactes que afavorisca la transició entre zones forestals i les àrees de cultiu en una franja d'al menys 500-1000 m d'ample i així facilitar la connexió amb SNU3 La Pedrera, classificant part del SNUG com a SNU2.  
Haurien de situar-se els PQL i PJL en zones amb menor valor ambiental podent-se localitzar a costa de sectors SUS6, SUS7, SUS8 o SUS 23, d'aquesta manera es podria ampliar l'ample dels corredors de Lo Balaguer i La Quesada i donar continuïtat pel nord-est a la serra Escalona i crear una connexió amb les Llacunes de la Mata i Torrevieja.  
Amb l'objecte de crear una discontinuïtat entre la zona urbanitzable i el mateix SNU1 serra Escalona seria recomanable que en cap cas les edificacions i infraestructures arriben fins a les proximitats tal com ocorre amb el sector urbà Ciudad de las Comunicaciones, per la qual cosa es proposa ampliar els PQN El Rincón i Lo Quesada.  
4. SNU2 Huerta Tradicional: els sectors classificats així hauran de mantenir aquesta classificació en tots els seus sectors, conforme al plànol núm. 4, el qual ha servit de base per a la redacció d'aquest informe.  
5. SNU3 barranc del Lobo, barranc de La Fayona: ha d'establir-se la connexió entre ambdós llits amb SNU1 Les Salines. Es tracta d'un ampli sector format per els SUS19, SUS20, SUS 21, SUS 22, que comprén les capçaleres hidrològiques dels barrancs i així permetre'n la connexió amb SNU1 Las Salinas, ja que es tracta de part de la serra Escalona en la seua zona de transició cap a la devesa de Campoamor en els que apareixen diversos hàbitats que conformen un espai lliure de gran importància per a aus rapaces i com a espai d'alt valor paisatgístic, per la qual cosa es proposa que es classifique com a SNU de protecció forestal o protector connector ecològic.  
Els sectors abans esmentats podrien situar-se en lloc del SNUG Lo Baraja i el SNUG Lo Capitana.  
6. SNU3 La Pedrera: En aplicació de la Llei 4/2004 se recomana un perímetre de protecció del SNU3 per a crear espais públics lliures d'edificació al costat del domini públic hidràulic, i evitar així que l'ampliació del sector ADU 19 puga afectar el SNU3, i al llarg de tota la seua extensió, amb les dimensions adequades a la seua naturalesa proposant que part del SNUG es classifique com a SNU2 i que al seu torn servirà de connexió amb el SNU2 proposat en SNU1 Escalona.  
7. SNU3. Villa Berta: es recomana crear un perímetre de protecció al voltant de les tolles i guixeres de Villa Berta. En el cas del futur desenvolupament del sector Lo Rabasco Sur i Villaberta en sòl no urbanitzable podrien ser assumibles si el desenvolupament d'aquests sectors no posen en perill i tenen en compte els valors ambientals que alberguen en el seu interior.  
8. PQN: ampliació dels sectors PQN Torreazul i Los Aniortes fins a la seua connexió com una única unitat paisatgística, podent connectar-se els sectors SUS 9 Los Aniortes i SUS 10 Torreazul en un únic sector urbanitzable.  
Respecte a la qualificació dels PQN, s'entén que els seus criteris de condicionament i usos no posaran en perill els valors naturals pels quals s'han qualificat i en garantiran la conservació.  
La proposta urbanística haurà de tendir a un creixement de forma concèntrica al nucli urbà actual a fi d'evitar la idea de ciutat dispersa.  
Respecte al pla que posteriorment va adjuntar amb data 12 de gener de 2006 la referida àrea es fan les següents puntualitzacions tenint en compte la grafia en aquest respecte al text de l'informe, i en relació amb el plànol d'ordenació de l'ampliació de l'estudi presentada per l'Ajuntament:  
1. El PQN Villa Berta s'estén a més del ja proposat en l'ampliació de l'estudi per l'Ajuntament, des del canal del transvasament fins a la CV-95 pel NE seguint el llit a un costat i a l'altre, i pel SO s'estén com a PQN Lo Rabasco al voltant de la xarxa de drenatge que parteix del palmerar de Lo Masera, grafiant-se a un costat i a l'altre nous SUS.  
2. Al nord del SNU1 Escalona a l'oest limítrof amb el terme municipal d'Orihuela exclusivament una franja del SNUG més àmplia al costat de la serra Escalona i s'estreteix bastant al costat de l'embassament de La Pedrera es classifica com a SNU2.   
3. Respecte a la proposta de l'Ajuntament de l'ampliació de l'estudi el SNUG situat a l'est del SNU1 Escalona, aquest es classifica com a SNU2 i el relleu muntanyós situat al sud limítrof amb el terme municipal d'Orihuela a l'oest de aa CV-941 s'indica com PQN Lo Espartal.  
4. A l'oest de la CV-941 els terrenys limítrofs amb el SNU3 barranc del Lobo s'indiquen com a PQN Las Filipinas barranc de Lobo i a la vora d'ells més allunyats del barranc, els terrenys es classifiquen com a SNU.  
A l'est de la CV-941 la prolongació del barranc del Lobo es classifica com a SNU3 fins al límit amb el terme municipal d'Orihuela amb un PQN Las Filipinas barranc del Lobo al voltant d'ell.  
La resta de terrenys a l'est de la CV-941 romanen com a SUS tal com la proposta de l'Ajuntament de l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, creant-se una estreta connexió des de l'encreuament del barranc el Lobo amb la carretera esmentada fins als PQN Las Filipinas que rodegen el sòl urbà de Las Filipinas-Blue Lagoon en una estreta franja. Aquest PQN enllaça continuant confrontant amb aquest sòl urbà i el límit del terme municipal en estreta franja fins al PQN La Fayona.  
Respecte a la rambla de La Fayona el marge dret de la rambla fins al límit municipal d'aquesta s'indica com a PQN amb diferents noms. El marge esquerre de la rambla roman com a SUS.  
5. Es crea una estreta franja de SNU2 limítrof al SNU3 La Pedrera.  
6. S'uneixen els PQN Torreazul i Los Aniortes, ampliant-se pel nord el SUS Los Aniortes.  
Resum del contingut de l'informe de l'Àrea de Residus:  
La zona XVII on es troba englobada el terme municipal de San Miguel de Salinas, té el seu pla zonal en fase d'aprovació, en el qual s'estableix 12.477 habitants equivalents en 2004 amb un creixement anual de l'1%, plantejant-se amb l'actual model de desenvolupament turístic . residencial un augment de població estimat al voltant de 100.000 habitants, que no està previst en el pla zonal.  
Per tant, en cas de ser aprovat l'esmentat PGOU, haurà de considerar-se l'increment poblacional derivat d'aquest en la fase de concurs de projectes de gestió, una vegada aprovat el citat pla zonal, a efecte de garantir la suficient capacitat de les corresponents infraestructures de valoració i eliminació de residus urbans.  
Resum informe de l'entitat de sanejament de 7 de maig de 2002:   
La capacitat de l'EDAR actual està sobrepassada, estant previst en el II Pla director la construcció de nova EDAR que cobrisca les necessitats futures.  
No s'ha aportat informació necessària per a verificar les necessitats futures respecte als sistemes de depuració. Prèviament que l'entitat assumisca el tractament haurà d'aportar-se la previsió de cabals, havent els promotors de comprometre's a satisfer la part proporcional d'aquesta.  
Resum informe de la Mancomunitat de Canales del Taibilla dependent del Ministeri de Medi Ambient de data 04-02-2004:  
Les aigües subministrades per aquest organisme hauran de destinar-se a l'ús exclusiu de proveïment a poblacions.  
En els últims anys hidrològics les necessitats han superat als recursos assignats la qual cosa ha requerit l'aportació de recursos de caràcter excepcional. Aquesta situació continuarà l'any hidrològic actual agreujada per l'extraordinària sequera del riu Taibilla.  
Les dessaladores programades aportaran un volum anual de recursos d'uns 80 hm³, amb la qual cosa estarà garantit el subministrament d'aigua potable a càrrec de l'organisme fins a l'arribada de recursos procedents del transvasament de l'Ebre.  
Informació pública  
D'acord amb certificat de l'Ajuntament el projecte de PGOU i l'estudi d'impacte ambiental d'aquest es van exposar al públic conjuntament mitjançant publicació en el DOGV de 6 d'agost de 2001, prorrogant-se 15 dies el període d'informació pública.   
Amb data 26 de març de 2003 es va presentar el text refós del PGOU adaptat al resultat de l'exposició pública i als informes sectorials emesos. D'acord amb escrit de la secretària de l'Ajuntament no és preceptiu reiterar el tràmit d'informació pública del text en un mateix procediment, ni encara que s'introduïsquen modificacions substancials en el projecte, bastant que l'òrgan que atorgue l'aprovació provisional notifique aquesta als interessats personats en les actuacions, i a aquells que puguen resultar afectats directament en els seus drets subjectius per les modificacions introduïdes.  
L'estudi d'impacte ambiental realitzat sobre la modificació del projecte PGOU inicial s'ha sotmés al període d'informació pública.  
S'han presentat nombroses al·legacions, tant durant el període d'informació pública conjunta del projecte amb aprovació inicial i l'estudi d'impacte ambiental corresponent (any 2001), com en el període d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte amb aprovació provisional (any 2003).  
Es destaquen les següents al·legacions corresponents al període any 2001 i al període any 2003:  
1. Reiterar el període d'informació pública en no haver-se exposat conjuntament l'estudi d'impacte ambiental del projecte amb aprovació provisional, incompliment del que estableix la legislació.  
2. No s'han tingut en compte les al·legacions en l'EIA amb aprovació provisional.  
3. Qualificar com a sòl protegit determinades àrees del municipi: barranc del Lobo i topants (SUS 24-A), SNUG Lo Pastor, SNUG Lo Sastre, Cabezo de La Mina i Loma Larga amb zona d'amortització d'impactes, pedreres de Villaberta amb zona d'amortització d'impactes, corredors ecològics de serra Escalona-Fayona-Laguna Torrevieja, d'Escalona-La Pedrera i d'Escalona-SNU-2 agrícola-paisatgístic, llomes amb vegetació gipsícola, zones preforestals compreses entre la carretera de Rebate i la de San Miguel de Salinas a Torremendo fins al seu límit per l'est amb la rambla Escribana fins a la seua intersecció amb el canal del Transvasament, rambla de La Escribana fins al pont Lo Quilez, determinades parcel·les en el Cabezo Mortero en Los Alcores, palmerar de Lo Masera, terrenys amb presència de Thymelaea tartonraira, PQL i SNUG, com també altres zones del municipi.  
4. Preservar del procés urbanitzador el marge dret de la rambla de La Fayona inclòs el SUS 21.  
5. Sr. Francisco Montoso Muñoz, de Califòrnia del Mediterráneo, SA: redelimitació del SNUG Lo Pastor i SUS 24 Lomas del Lobo i nova sectorització en el SUS 24.  
6. Els propietaris de les finques El Espartal i Lo Sinerio sol·liciten que es qualifiquen com a urbanitzable sectoritzat determinats terrenys, manifestant que s'ha afavorit determinats propietaris amb els canvis de qualificació, i a més sol·liciten que es realitze una nova definició de la zona de protecció forestal, s'atorgue a les zones agrícoles el mateix tractament que el del sòl rústic comú sense introduir limitacions afegides i es permeta i fomente en les zones protegides la creació de noves finques d'acord amb les unitats mínimes de cultiu com també la construcció d'habitatges unifamiliars aïllats, i definir noves ubicacions de parcs públics.  
7. Lomas de Campoamor, SA: constituir tota la finca de la seua propietat com un sector urbanitzable a què s'afegirà la superfície total de la finca la Buesa i sud de la Ciutat de les Comunicacions que es qualifica com a protegida i que la zona de protecció dels xicotets llits tinga una amplària entre 30-150 m.  
8. Sr. Manuel José Espinosa Pérez, Agroconstrucciones, SA, relativa a Las Zahúrdas, SUS .14 i a diverses rotondes.  
9. Sr. Tomás Navarro Guillén, Agrinares, SL: sol·licita classificar les seues finques (Azahar) com a sòl urbanitzable terciari compatible residencial o eliminar la del sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
10. Sr. Fernando Antonio Martínez Canals de Sitara Corporation, SL: incloure tots els terrenys com a urbanitzables, reduir l'extensió de la zona U8 i efectuar una delimitació més exacta de les masses arbòries com a zona verda.  
11. Sr. Ramón Pastor Costa de Balaustradas Ramón Pastor, SL: la qualificació donada als terrenys, urbanitzables d'ús residencial, en els quals se situa la seua empresa, perjudica greument els interessos d'aquest, havent de qualificar-se com a urbà industrial o terciari i redelimitar el sòl de protecció hidràulica.  
12. Deficiències en l'estudi d'impacte ambiental del projecte amb aprovació inicial, relatives a vegetació, fauna, etc.  
13. Supressió de la via ràpida i modificació de la Majada de La Fayona.  
14. Modificacions en les DEUT, ordenances municipals i normes urbanístiques.  
Per l'Ajuntament s'ha donat resposta a les al·legacions presentades, de manera que algunes s'han acceptat en la seua totalitat i altres només parcialment, i una altra part no s'ha acceptat.   
1. Respecte al tràmit d'informació pública s'indica que l'EIA i el projecte inicial es van sotmetre conjuntament a informació pública i l'EIA del projecte modificat s'ha sotmés a informació pública.  
2. Respecte a tenir en compte les al·legacions en l'EIA, s'indica que encara que no es fa referència a elles, s'han tingut en compte en l'elaboració de l'EIA amb aprovació provisional.  
3. Respecte a les sol·licituds de canvi de qualificació a protegit, algunes s'han acceptat amb la modificació del projecte amb aprovació inicial i la gran majoria no.   
En aquest sentit es destaca que en les zones en què es manté la qualificació donada es considera per l'Ajuntament que aquesta està d'acord amb els valors ambientals que posseeix, respecte als corredors ecològics s'argumenta l'existència de greus inconvenients físics (per exemple l'existència de carreteres), que poden actuar com a trampes ecològiques i en alguns casos perquè no hi ha relació entre ecosistemes de serra i de zones humides.   
S'argumenta en alguns casos que tenint en compte les característiques de la zona, aïllament, entorn i d'altres, la proposta de PQL permet conservar els valors que posseeix la zona i evitar-ne la degradació.  
Respecte a Thymelaea tartonraira s'indica que es tracta d'una espècie present en altres municipis i que no està en cap llista de protecció a nivell autonòmic. Respecte a la vegetació gipsícola s'indica que s'han delimitat per a conservar aquelles zones en millor estat  
.  
Respecte a la rambla La Escribana s'indica que el PGOU ja estableix les mesures de prevenció necessàries per a totes les rambles.  
Respecte al palmerar de Lo Maseres s'indica que està inclòs dins del perímetre de protecció de llits, estant protegit de qualsevol actuació i es delimita la zona com a PQL.  
4. California del Mediterráneo, SA: s'informa favorablement i s'accepta.  
5. Respecte a les al·legacions dels propietaris de la finca El Espartal i Lo Sinerio es responen als arguments exposats per ells i no s'accepten.  
6. Lomas de Campoamor, SA: s'indica que l'alternativa proposada s'ajusta a la realitat ambiental, i s'accepta que els xicotets llits tinguen una amplària de 30-150 m i siga considerada com a xarxa primària PQL i la resta de l'al·legació s'accepta en els termes de l'EIA.  
7. Agroconstrucciones, SA: no es troben afeccions ambientals que limiten o impedisquen el desenvolupament de les propostes, i es desestima l'al·legació.  
8. Agrinares, SL: la proposta suposa incrementar el ràtio de sòl urbanitzable en la zona agrícola, a més se situen en zones entre l'embassament de la Pedrera i les llacunes i l'increment de la zona urbanitzada pot influir a reduir les facilitats de connexió per a les aus entre aquestes dues zones que necessiten del menys estructures en mosaic. No s'accepta per l'Ajuntament.  
9. Sitara Corporation, SL: s'indica que en l'EIA es preveuen les noves delimitacions de PQL, no s'accepta.  
10. Balaustradas Ramón Pastor, SL: s'ha estudiat en l'EIA la conca de nou per a ajustar-la a la realitat hidrològica. No s'accepta.  
11. En l'EIA amb aprovació provisional s'han esmenat les deficiències.  
12. No s'ha proporcionat la resposta.  
13. Respecte a les modificacions proposades, algunes s'han incorporat en el projecte amb aprovació provisional i altres no s'han acceptat.  
Afeccions legals  
1. Xarxa Natura 2000: part del terme municipal es troba dins de l'àmbit del lloc d'interés comunitari denominat Serra d'Escalona i Dehesa de Campoamor. Tota la superfície d'aquest LIC es troba qualificada com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
2. Llits: al terme municipal hi ha diversos barrancs entre els quals destaquen el barranc del Lobo i el barranc de La Fayona, havent d'estar subjectes, com a domini públic hidràulic, a allò que estableix la legislació d'aigües. S'ha establit una qualificació del sòl, SNU de protecció hidràulica, per a la protecció d'aquest tipus de sòls. S'ha aportat informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura favorable de 4 d'octubre de 2001 respecte a l'afecció al domini públic hidràulic i al règim de corrents, en el qual s'indica que les actuacions urbanístiques que s'escometen en desplegament del PGOU hauran de preveure la solució per al drenatge i evacuació dels escorriments que puguen ocasionar els ruixats de caràcter local.  
3. Camins ramaders: En el terme municipal hi ha diversos camins ramaders: assagador de la Serra d'Escalona, Sendera de Hurchillo, Sendera de Dolores, Sendera del Camí Reial, Assagador de l'ermita del Carme i pleta de La Fayona, que constitueixen béns de domini públic de la Comunitat Autònoma amb l'amplària legal que els correspon. En l'estudi d'impacte ambiental i en els plans del PGOU també s'assenyala el seu traçat.  
4. Patrimoni cultural: l'EIA relaciona una sèrie d'elements etnològics i arqueològics, i s'assenyalen gràficament en els plànols d'informació del PGOU. En l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental s'aporta pla conseqüència del Catàleg de béns i espais protegits que s'indica ha sigut aprovat per la Conselleria de Cultura.  
5. Coves: hi ha una cova sobre algeps, denominada avenc La Parra. D'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, considera amb caràcter general protegides totes les coves. Tenint l'avenc de La Parra un interés natural.  
Consideracions ambientals  
Descripció del medi:  
Al sud del terme municipal es troben relleus muntanyosos constituïts per arenoses i margues terciàries, amb pendents en part entre moderades i abruptes, ocupats majoritàriament per pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) sobre formacions arbustives de diversos tipus i entre els quals s'intercalen barrancs i tàlvegs que en la major part d'aquests han sigut aprofitats per al cultiu, presentant actualment cítrics, secà o estant abandonats. Part d'aquesta zona es troba inclosa dins del lloc d'interés comunitari denominat Serra d'Escalona i Dehesa de Campoamor. Cap a l'est del SNU1 Serra Escalona de la proposta de PGOU apareix una gran zona agrícola dedicada a cultius de cítrics i els terrenys que constitueixen la capçalera del barranc del Lobo en què aquests tenen característiques forestals, existint pinedes que alternen en diferent grau amb zones àmplies de matoll.  
En aquesta zona sud es troben dues àrees urbanes, una sobre el relleu muntanyós situat al sud-est del municipi, Las Filipinas-Blue Lagoon, i una altra, en l'extrem nord centre dels relleus muntanyosos del sud del municipi denominada Ciutat de les Comunicacions.  
Aquests relleus muntanyosos limiten al nord amb vessants de pendents majoritàriament entre suaus i moderades, constituïdes per materials margosos terciaris ocupats per cultius de secà i cítrics, amb àrees de menor extensió en què dominen els matolls i herbassars. Aquesta zona intermèdia en la seua part central presenta intercalacions de materials d'algeps terciaris en què es presenta vegetació gipsícola constituïda per matolls dominats per Ononis tridentata i matolls tipus timoneda amb espècies com ara Helianthemum squamatum, Herniaria fruticosa i Teucrium libanitis, es tracta de formacions importants des del punt de vista de la conservació.  
A l'oest d'aquesta zona intermèdia se situa l'embassament de La Pedrera amb formacions de tamarits (Tamarix sp.) en els seus marges, cap al qual drenen part dels terrenys situats a l'oest del terme municipal. En l'extrem oriental d'aquesta zona intermèdia se situa el barranc de La Fayona que drena, en un recorregut relativament curt, cap a la Laguna de Torrevieja.   
Aquesta zona intermèdia presenta alguns relleus muntanyosos de menor entitat quant a la seua extensió, com són l'Alto de los Rufetes i Cabezo de La Mina que discorre amb orientació NO-SE en la part occidental del municipi prolongant-se en el municipi d'Orihuela i rodejant a l'embassament de la Pedrera en el extrem nord d'aquest.   
A més de les zones urbanes citades, el mateix nucli urbà se situa en la zona intermèdia en posició centre . est i el xicotet nucli urbà situat pròxim a l'embassament de La Pedrera. En la zona agrícola quaternària hi ha, a l'est, un polígon industrial en desenvolupament.  
L'extrem nord del municipi el constitueix la plana al·luvial de pendent suau constituïda majoritàriament per materials quaternaris, llims i cudols encrostats, que tenen la major capacitat agrològica, i es troba ocupada per cultius de cítrics majoritàriament.  
Respecte a la fauna, cal destacar l'extraordinària abundància de conill (Oryctolagus cuniculus). Es tracta d'una peça fonamental en l'ecosistema i que explica l'abundància de depredadors en la zona, especialment rapaces, aligots (Buteo buteo), mussols (Bubo bubo), exemplars en dispersió d'àguiles de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus) i àguila reial (Aquila chrysaetos), etc., que confereixen a la zona una gran importància des del punt de vista de la fauna. L'abundància de conill s'ha observat no sols en els terrenys forestals, sinó en el secà, tant cultivat com abandonat, però també en zones de tarongerar fonamentalment en àrees pròximes forestals. En les visites a la zona es va poder observar la presència d'àguila marcenca (Circaetus gallicus) i diverses rapaces de grandària intermèdia, possiblement aligots o fins i tot àguila calçada (Hieraaetus pennatus), sobrevolant no sols terrenys forestals, sinó també les zones de cultius de secà en ús o abandonats de la zona intermèdia. Són abundants en la zona els xoriguers comuns (Falco tinnunculus).  
Cal destacar en la zona també l'abundància de perdiu (Alectoris rossa) i en menor grau de coloms (Columba sp.), i tórtores comunes (Streoptopelia turtur) en època estival.  
L'embassament de La Pedrera i les tolles de Villaberta, constituïdes aquestes últimes en els antics buits miners sobre algeps, són punts d'interés per a la fauna, principalment les aus.  
Hi ha una cova denominat avenc La Parra (long.: 0º 48'30''i lat.: 37º 59'16''i altitud 120 msnm) en algeps la situació del qual és la següent: per la carretera a Bigastro i Orihuela a 2 km des de la població de San Miguel, una pista condueix a una pedrera d'algeps, a uns 40 metres d'aquesta se situa la cavitat, en la proximitat de la Casa de los Infantes i en la seua boca es troben dues xemeneies artificials fàcilment visibles. Està constituïda per una galeria de 325 m de recorregut amb bifurcacions, i es troben, en alguns trams, embassaments d'aigua.  
2. Consideracions sobre els valors ambientals, riscs, usos i funcions del medi:  
2.1. Es considera necessària la conservació d'una sèrie de terrenys que actuen com a corredors per a la fauna entre diversos espais naturals de gran importància. Davant de la proposta de desenvolupament urbanístic realitzada adquireix més importància encara la connexió d'aquestes zones evitant situacions d'aïllament o dificultats de connexió que poden empobrir determinades zones importants per a la fauna en general. La funció de connexió per a la fauna d'aquestes zones ha de conservar-se.  
Aquesta necessitat es posa de manifest en l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat de data 20 de gener de 2006 per als següents corredors ecològics:  
1. Serra Escalona . La Fayona. Llacunes de la Mata i Torrevieja: des de l'est de SNU1 Serra Escalona a través de la capçalera del barranc del Lobo a l'oest de la CV-941, terrenys a l'est de la CV-941, vessants i peu de forest al nord de relleus sobre els quals se situen els sòls urbans de Las Filipinas i Blue Lagoon i rambla de La Fayona i voltants.  
2. Serra Escalona . Charcas de Villaberta . Lomas de Lo Rufete . Cabezo de la Mina: a través de terrenys en mosaic de cultius de secà fonamentalment amb zones de matoll, entre els quals destaquen els matolls gipsícoles.  
3. Serra Escalona . embassament de La Pedrera: terrenys contigus al límit de terme municipal.  
4. Lomas Lo Rufete . embassament de la Pedrera: terrenys contigus al límit del terme municipal.  
L'Àrea de Planificació del Territori també proposa com a corredors algun dels anteriorment citats.  
La funció d'aquests corredors per a la fauna es considera que la duen a terme aquests terrenys per les seues característiques i ubicació, i s'estima que perquè la funció de corredor que es pretén conservar siga plenament eficaç ha de ser prou ampli permetent a més no sols el pas, sinó també el desenvolupament i permanència de la fauna en aquests corredors, sent en determinats casos per les seues característiques i ubicació, d'importància per a les aus rapaces.   
En general, per a tots ells, els valors naturals importants que presenten, fonamentalment la seua funció com a corredors per a la fauna i també en alguns casos pels elements naturals i funció d'amortització d'impactes, considerem que són dignes de ser preservats i ser considerats com a sòls no urbanitzables, considerem igualment que l'estratègia territorial ha de preservar aquests terrenys del procés urbanitzador (sòl urbanitzable) pels motius exposats. Generalment considerem que aquesta funció pot complir-se amb un sòl no urbanitzable comú en el qual es donen unes limitacions d'ús majors que en un sòl no urbanitzable comú sense arribar a les que s'estableixen en un de protegit, per la qual cosa es proposa un sòl no urbanitzable comú ecològic, per a garantir la preservació d'aquests valors.  
En el cas de la capçalera del barranc del Lobo a l'oest de la CV-941 les limitacions es considera que han de ser més estrictes respecte als usos pels valors naturals que posseeix, la seua ubicació, etc., com a continuació s'exposarà.  
Respecte a la viabilitat d'aquests corredors, considerem que l'existència de carreteres amb les característiques que tenen no constitueixen un obstacle insalvable, sent el major obstacle el que es podria crear en urbanitzar-los. En qualsevol cas es poden adoptar mesures correctores de passos de fauna que milloren la permeabilitat i en el cas d'ampliació d'aquestes carreteres dissenyar passos de fauna adequats.  
Respecte a l'existència de tanques com a obstacles per a la fauna estimem que els existents poden ser fàcilment superats per la gran majoria d'espècies, existint a més zones en què estan trencats parcialment. En alguns casos, a més, hi ha barrancs que actuen com a zones de pas.  
Respecte a l'ús d'algunes d'aquestes zones com a vedats de caça considerem que no és incompatible amb el desenvolupament de la fauna en la finca i amb l'ús com a zona de campeig de rapaces tenint en compte les característiques adequades que algunes zones disposen amb aquest fi.  
2.2. Es considera necessari conservar determinades franges de terrenys que compleixen la funció d'ecotò amb terrenys forestals d'importància tenint en compte la rellevància que tenen per a la conservació d'aquests terrenys forestals de manera que permeten complir eficaçment la seua funció ecològica. Cal tenir en compte l'especial importància per a la fauna d'aquests terrenys, en concret per a les aus rapaces. Aquests terrenys compleixen també una funció d'amortització d'impactes important. Aquests terrenys s'han determinat tenint en compte les seues característiques i ubicació, com també dels terrenys forestals que rodegen.  
Igualment, es considera necessari establir en determinades zones d'acord amb característiques, ubicació, entorn, etc. determinades àrees d'amortització d'impactes respecte a terrenys forestals, zones humides i barrancs, actuant també aquestes zones com a ecotò important per a la fauna juntament amb les zones que limiten. En general per a tots ells els valors naturals importants que presenten, fonamentalment la seua funció com a ecotò i amortització, són dignes de ser preservats del procés urbanitzador i ser considerats com a sòls no urbanitzables, considerem igualment que l'estratègia territorial ha de preservar aquests terrenys de procés urbanitzador pels motius exposats. Generalment considerem que aquesta funció pot complir-se amb un sòl no urbanitzable comú en el qual es donen unes limitacions d'ús majors que en un sòl no urbanitzable comú sense arribar a les que s'estableixen en un de protegit, per la qual cosa es proposa un sòl no urbanitzable comú ecològic, per a garantir la preservació d'aquests valors.  
2.3. L'ordenació d'usos proposada en determinades zones no garantiria, segons el nostre parer, la preservació dels valors naturals presents i que s'han exposat i s'exposen a continuació, estimant que depenent de les característiques dels valors naturals, és necessari que la limitació d'usos siga més o menys estricta. D'altra banda el fet que es posseïsquen valors naturals d'importància considerem que ha de fer que siguen considerats sòls no urbanitzables. La consideració com a sòls urbanitzables faria que es perderen o degradaren els valors naturals que s'han de preservar, o perdre eficàcia en la seua preservació i en determinades zones la seua consideració com a sòl no urbanitzable comú sense cap limitació específica també tindria els mateixos efectes que els abans comentats.  
Les modificacions establides en aquesta declaració en l'ordenació proposada considerem que són suficients per a garantir conservar els valors naturals que posseeixen sempre que es complisca amb rigor la normativa i condicionants que s'estableixen en aquesta declaració.  
2.4. Els relleus muntanyosos abruptes de l'Alto de Lo Rufete i Cabezo La Mina estan ocupats per vegetació forestal, dominada per pinedes, amb un valor mitjà-alt o alt en conjunt, sent molt utilitzats per rapaces, disposant en conseqüència de valors, elements ambientals i funcions ecològiques, importants que requereixen una limitació d'usos més estricta. Tenen a més la seua continuació en el terme municipal d'Orihuela en paral·lel aproximadament amb l'embassament de La Pedrera.   
En el seu extrem nord es rodegen dels SUS, situant el SNUG al costat de la carretera CV-95 i en el seu extrem sud. Per a permetre la conservació dels valors naturals, vegetació i fauna, han de preservar-se del desenvolupament urbanístic, i l'ús d'aquests relleus ha de ser compatible amb les característiques forestals i valors importants que posseeixen. Igualment per a permetre'n la funcionalitat ecològica satisfactòria es considera necessari una franja de terrenys que els rodegen preservada del desenvolupament urbanístic i que forme part de l'ecotò forestal i tenint en compte les característiques del terreny forestal també, la franja serà més àmplia cap al sud en dominar cultius de regadiu tipus hortalisses. Aquesta franja, a més, exerciria una funció d'amortització d'impactes sobre la zona forestal i té importància des del punt de vista de les aus rapaces especialment. Els usos d'aquesta han de preservar el valor que posseeixen i ser compatibles amb aquest, la funció abans referida, sent mereixedors de ser considerats sòls no urbanitzables   
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen es proposa en els relleus un SNU1 i en la franja d'ecotò un SNUC ecològic.  
2.5. Respecte a l'extrem nord de la serra Escalona SNU1, per a la conservació d'aquesta és important el paper dels cultius circumdants que juntament amb els ecosistemes forestals formen aquest ecotò tan important per a aquesta. En algunes zones dominen els cítrics amb diverses basses de reg, en altres els cultius de secà en ús, o abandonats i intercalats per taques de vegetació forestal tipus matoll i cultius de regadiu tipus hortalisses, fonamentalment en els últims casos la zona de Lo Quesada, El Rincón i Lo Balaguer. Aquestes zones són importants des del punt de vista de la fauna en especial de rapaces. La franja que considerem faria el paper d'ecotò amb els terrenys forestals estaria en funció de la proximitat als terrenys forestals i característiques i entitat dels propis terrenys forestals, com també de les característiques dels terrenys de la franja, tenint en compte els informes del Servei de Conservació de la Biodiversitat i de l'Àrea de Planificació del Territori.  
Aquestes zones presenten en alguns trams taques de vegetació gipsícola.  
Els usos d'aquesta han de preservar el valor que posseeixen i ser compatibles amb aquest, la funció abans referida, sent mereixedors de ser considerats sòls no urbanitzables.  
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen es proposa un SNUC ecològic.  
2.6. L'embassament de La Pedrera situat entre la Serra d'Escalona i els relleus muntanyosos de Lo Rufete amb prolongació en el terme municipal d'Orihuela tenen importància des del punt de vista de la fauna en general i especialment l'avifauna tenint relació amb les llacunes de La Mata i Torrevieja, igualment disposen al costat de les zones de ribera, zones amb cultius abandonats de secà amb vegetació tipus matoll inclosos en SNU3 i rodejats per terrenys de cítrics i quelcom de secà que haurien de formar una estreta franja d'amortització d'impactes i ecotò d'importància. La importància de l'embassament per a la fauna és destacada pels Serveis de Conservació de la Biodiversitat i Àrea de Planificació i Ordenació del Territori.  
Es considera necessari també establir entre SNU1 serra Escalona i els relleus de Lo Rufete amb l'embassament de la Pedrera SNU3 corredors ecològics terrestres per a la fauna fent també una funció d'amortització d'impactes. En aquest cas serien terrenys agrícoles fonamentalment cítrics en la zona de la serra d'Escalona que podrien formar part de corredor en el terme municipal limítrof d'Orihuela amb un mosaic de secà i matoll. En el cas de Lo Rufete s'aprofitaria per a aquesta funció els ecotons del mateix embassament de la Pedrera i de Lo Rufete.   
En ambdós casos els usos d'aquestes zones han de preservar el valor que posseeixen i ser compatibles amb aquest, les funcions abans referides, sent mereixedors de ser considerats sòls no urbanitzables.  
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen es proposa nn SNUC ecològic.  
2.7. La zona de Las Charcas de Villaberta és una zona d'interés per a la fauna en general i en especial per a l'avifauna en estar entre l'embassament de La Pedrera i les Llacunes de la Mata i Torrevieja, existint en el seu entorn matolls gipsícoles d'interés per a la conservació d'aquests, com destaca l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat i el mateix estudi.  
La zona de les tolles necessita una franja que actue de zona d'amortització d'impactes que servisca per a mantenir-ne la funcionalitat ecològica, igualment són d'interés el tram de llit que discorre aigües avall d'aquestes fins al canal del transvasament per la vegetació de llit i la vegetació gipsícola del seu entorn immediat. D'altra banda per a no quedar aïllades i perdre'n les característiques que les fan interessants per a la fauna necessita mantenir una connexió amb les llomes de Lo Rufete i la serra d'Escalona.  
La zona posseeix valors ambientals importants (elements ambientals i funcions ecològiques), i és mereixedora de ser considerada com a sòl no urbanitzable, preservant-les del procés urbanitzador. Es considera necessari en la zona de major valor ambiental, Charcas de Villaberta i llit aigües avall amb entorn de vegetació gipsícola, que la limitació d'usos siga més estricta per a permetre la preservació dels valors i en la franja amb funció d'amortització i zona de corredor la preservació d'aquests valors (funcions ecològiques) requeriria d'una limitació menys estricta proposant-se com a mesura per a aconseguir-ho per al primer cas un SNU3 i per al segon un SNUC ecològic.  
2.8. D'acord amb allò que s'ha indicat pel Servei de Conservació de la Biodiversitat es considera necessari establir un corredor ecològic entre el nord de la serra d'Escalona (SNU1) i la zona forestal de les Lomas de Lo Rufete fent-ho a través d'uns terrenys en què predomina el cultiu de secà amb intercalacions de matoll en alguns casos gipsícola i de la zona de Las Charcas de Villaberta el que impediria el seu aïllament. Aquests terrenys presenten unes característiques interessants també des del punt de vista de la fauna en general i en especial de les rapaces pel mosaic de cultius de secà amb zones de matoll i punts d'aigua. Aquests terrenys tenen un valor ambiental, per la funció que realitzen principalment, digne de ser conservat i mereixedor de ser preservat del procés urbanitzador sent considerats sòl no urbanitzable.  
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen es proposa un SNUC ecològic.  
2.9. Al sud del terme municipal se situen els terrenys de la serra Escalona que presenten formacions vegetals forestals en mosaic amb zones de cultiu, tant de secà com de cítrics o abandonades que són importants o molt importants des del punt de vista ambiental, pel seu valor des del punt de vista botànic i de la fauna en general però especialment per a l'avifauna de rapaces. La proposta de PGOU inclou com a SNU1 els terrenys del lloc d'interés comunitari i altres fora d'ell amb valors importants des dels punts de vista abans referits.  
Cap a l'est del sòl proposat com a SNU1 apareix una gran zona agrícola dedicada a cítrics i algun relleu forestal de major importància al sud. En el seu extrem nord hi ha la capçalera del barranc del Lobo amb direcció NO-SE. La zona més a l'est és creuada per la carretera CV-941 presentant-se terrenys confrontants al sud amb cítrics i sòls urbanitzables en un altre municipi i en el seu extrem nord hi ha pròxim sòl urbà. Tenint en compte les característiques ambientals d'aquesta zona es considera que l'ordenació proposada no és adequada per a la conservació dels valors ambientals que presenta. Les característiques de la zona (ubicació, valors naturals, extensió de zones citrícoles, etc.) fan que l'ordenació d'usos no siga homogènia com per al SNU1 de serra Escalona proposat.  
A l'oest de Ll CV-941 es presenta la capçalera del barranc del Lobo que considerem una unitat tenint en compte les seues característiques morfològiques i de mosaic de terrenys forestals amb pinedes i àmplies zones de matolls que han patit rompudes, el seu valor en conjunt des del punt de vista botànic, fauna i funció de corredor ecològic. Aquesta zona que aboca cap al SE està en connexió directa a través de terrenys forestals en el seu extrem nord amb SNU1 Serra Escalona, està travessada per un barranc d'alt valor ambiental que vertebra la zona i rodejada en el marge dret d'aquesta per zones de matoll en gran part rompudes recentment i en el seu extrem est amb estretes formacions vegetals amb pinedes amb valor ambiental mitjà, que arriben a un valor alt en el seu extrem nord. En el marge esquerre d'aquesta es presenten zones de matoll que han sigut rompudes en què romanen peus de pi blanc dispers en major abundància que en l'altre marge i algunes zones amb rebrots d'espècies de la màquia com el coscoll, limitant amb formacions vegetals de valor ambiental mitjà-baix, mitjà i alt amb pinedes més denses en determinades zones. Aquesta unitat limita al sud amb terrenys agrícoles de cítrics i està pròxima a la zona forestal de Las Colinas. Les zones de matoll rompudes tenen menor valor des del punt de vista de la vegetació però en conjunt amb les zones de pineda i la seua estructura en mosaic presenten importància per a la fauna especialment d'aus rapaces, tenint en compte a més la proximitat als terrenys de la Serra Escalona. En la seua valoració cal tenir en compte també la seua ubicació que a pesar de limitar al nord amb urbanitzacions i a l'est amb carretera, l'extrem oest d'aquesta limita amb zones agrícoles i amb el mosaic agrícola forestal de la serra Escalona, a més de la seua proximitat a la zona forestal de Las Colinas.  
Tenint en compte tots aquests valors naturals i circumstàncies superiors a altres zones pròximes es considera una zona digna de ser preservada del procés urbanitzador i ser sòls no urbanitzables amb limitacions d'ús més estrictes.  
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen en conjunt es proposa un SNU1.  
L'àmplia zona citrícola proposada com a SNUG que limita amb SNU1 serra Escalona, presenta un relleu muntanyós significatiu al sud i s'estén cap al SE al costat de la CV-941 en terreny proposat com SUS. El relleu muntanyós situat al sud, Las Colinas, posseeix un valor ambiental mitjà per les seues formacions vegetals, amb interés des del punt de vista de la fauna en especial aus rapaços, es considera que en conjunt, tenint en compte la seua ubicació, que disposa de valors ambientals importants superiors a altres zones, són terrenys dignes de conservació, per a ser preservats del procés urbanitzador i ser sòls no urbanitzables.   
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen es proposa es proposa un SNU1.  
Respecte a la zona citrícola SNUG proposada, i limítrof amb SNU1 serra Escalona i el relleu situat al sud, Las Colinas, com també amb la zona de la capçalera del barranc del Lobo, es considera que tenint en compte la seua situació respecte a les àrees forestals referides exerciria una funció d'ecotò important en tractar-se de zones limítrofes rellevants per a les aus rapaces i fauna en general i secundàriament com a zona de corredor ecològic, tenint en compte els valors que posseeix, funcions ecològiques, dignes de conservació, per a ser preservats del procés urbanitzador i ser sòls no urbanitzables.   
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen es proposa es proposa un SNUC ecològic.  
Respecte als terrenys limítrofs a la capçalera del barranc del Lobo i el relleu Las Colinas i que quedarien fora de la zona que es proposa en aquesta declaració com a SNU1 i en la proposta del PGOU com a SUS són importants tenint en compte la funció de corredor ecològic en què participa el barranc del Lobo i com a zona d'ecotò i amortització d'impactes. Tenint en compte els valors que posseeix, funcions ecològiques, són dignes de conservació, per a ser preservats del procés urbanitzador i de ser sòls no urbanitzable   
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen es proposa un SNUC ecològic.  
Respecte als terrenys situats a l'est de la CV-941 es considera que presenten xicotets pujols amb pinedes aclarides i àmplies zones de matolls amb influència humana per rompuda amb un xicotet drenatge cap al barranc del Lobo i tenint en compte a més la seua ubicació, amb un valor ambiental en conjunt inferior a la zona oest, sent les seues característiques adequades com a corredor de fauna cap a la zona forestal del barranc de La Fayona i d'ací a les llacunes de La Mata i Torrevieja. També per les seues característiques pot ser utilitzada per rapaces com a zona de campeig. Les característiques de la zona i ubicació (limitada a l'oest per la carretera, i al nord-oest i a l'est per sòls urbans) fan que el valor ambiental d'aquesta siga inferior a altres, no obstant això, té valors, funció com a corredor ecològic com a més destacable, dignes de conservació, per a ser preservats del procés urbanitzador i de ser sòls no urbanitzables.   
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen es proposa un SNUC ecològic.  
Al sud d'aquestes zones descrites, entre els relleus de Las Colinas i la zona urbana de Las Filipinas i Blue Lagoon situada sobre relleu muntanyós hi ha una vall ocupada per cítrics en gran part i xicotets pujols molt pròxims a zones urbanes, i zones de matoll que han patit rompuda, travessada per la carretera i que no compleix les funcions de corredor ecològic abans citades per a altres zones, considerem que en conjunt el seu valor ambiental és inferior i l'ordenació d'usos plantejada és acceptable i compatible sempre que es preserven els pujols amb vegetació forestal com a zona verda dels sòls urbanitzables.  
2.10. Les vessants amb orientació nord dels relleus sobre els quals se situen els sòls urbans de Las Filipinas i Blue Lagoon estan ocupades per formacions amb pinedes en la zona alta i més avall per matolls de les primeres etapes de la successió vegetal amb influència humana en haver envaït antics terrenys de cultiu, també hi ha cultius fonamentalment de secà i alguns de fruiters. Es tracta d'una zona en què encara que hi ha pins dispersos en les zones de matoll, tenint en compte la seua ubicació (limítrofs al sud amb zones urbanes i al nord amb extensa zona agrícola i al NO amb zona urbana) i les característiques ambientals el principal valor digne de conservació és el de corredor ecològic per a la fauna connectant a través del barranc del Lobo els terrenys de la serra Escalona amb la zona forestal de la capçalera del barranc de La Fayona i d'ací amb Las Lacunas de La Mata i Torrevieja.   
També per les seues característiques pot ser utilitzada per rapaces com a zona de campeig. Les característiques de la zona i ubicació fan que el seu valor ambiental siga inferior a altres, no obstant això, té valors, funció com a corredor ecològic, dignes de conservació, per a ser preservats del procés urbanitzador i de ser sòls no urbanitzables.  
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen es proposa un SNUC ecològic.  
2.11. Els terrenys forestals situats al marge dret de la capçalera del barranc de La Fayona estan constituïts per pinedes de valor mitjà alt o alt en conjunt, sent d'interés des del punt de vista de la fauna, en especial rapaces. Disposant en conseqüència de valors, elements ambientals I funcions ecològiques, importants que requereixen limitacions més estrictes d'ús.  
Per a permetre la conservació dels valors ambientals, vegetació i fauna, han de preservar-se del desenvolupament urbanístic, i l'ús d'aquesta zona forestal ha de ser compatible amb les característiques que posseeix. Igualment per a permetre'n la funcionalitat ecològica satisfactòria es considera necessari establir una franja de terrenys que els rodegen preservats del desenvolupament urbanístic i formant part de l'ecotò forestal a més de funcionar com a zona d'amortització. Ambdues zones formarien part del corredor cap a les Llacunes de la Mata i Torrevieja. Els usos d'aquestes zones han de preservar els valors que posseeixen i ser compatibles amb aquests, elements ambientals i funcions ecològiques importants, sent mereixedors de ser considerats sòls no urbanitzables.   
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen es proposa, un SNU1 i en la franja d'ecotò-amortització un SNUC ecològic.  
2.12. Respecte als terrenys circumdants al barranc de La Fayona: el barranc de La Fayona té un valor ambiental mitjà-alt en la seua capçalera, i en tot el seu recorregut té gran importància perquè desemboca directament i en un curt recorregut en la Laguna de Torrevieja, un lloc d'alt valor ambiental. Es considera important que els usos dels terrenys que estan pròxims a ell no degraden el mateix barranc, important en el seu tram alt i, en tot el seu recorregut, no traslladen contaminació o degradació a la llacuna de Torrevieja. Igualment es considera important que arriben al barranc aportacions d'aigua en condicions que no impliquen alteracions en la llacuna de Torrevieja.  
Igualment es considera important que complisquen la funció de connexió terrestre entre zones forestals i les llacunes per a la fauna que pot presentar-se en ambdós ecosistemes. Aquesta important funció és considerada necessària tant pel Servei de Conservació de la Biodiversitat com per l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori. El primer des de l'àmbit de les seues competències, fauna i vegetació, estima que el corredor ha de tenir una amplitud superior a la del mateix barranc i zona verda estreta contigua.   
Tenint en compte aquesta important funció de connexió ecològica els terrenys contigus al barranc, en una amplitud suficient tenint en compte l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat, aquesta zona perimetral al barranc posseeix valors dignes de conservació per a ser preservats del procés urbanitzador i de ser sòls no urbanitzables.  
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen es proposa un SNUC ecològic.  
En la zona contigua al terreny forestal l'ús de l'entorn com a sòl urbanitzable propiciarà la seua degradació i la del mateix barranc.  
Es rodeja dels SUS el referit barranc, creant una estreta franja com a zona verda per a minimitzar el risc de contaminació diferida en les llacunes.   
Igualment la urbanització dels terrenys més pròxims que drenen cap al barranc comporta un risc respecte al fet que s'ocasionen abocaments i moviments de terres que puguen influir negativament en les llacunes. Encara que l'establiment d'una franja verda pot minimitzar aquest risc, tenint en compte l'elevat valor ambiental de les llacunes i la incertesa dels riscs, com també la gran superfície de terreny que es proposa urbanitzar, es considera que la mesura preventiva més eficaç és crear una àrea en què els usos reduïsquen al mínim els riscos.  
S'assumeixen els usos preexistents en la zona. Per exemple, l'explotació minera existent a la vora de la zona forestal ha de tenir com a finalitat, una vegada s'acabe, cas d'estar en funcionament, un ús compatible amb el de zona d'amortització i corredor ecològic.  
2.13. Respecte als terrenys amb qualificació de SNU-2, protecció agrícola-paisatgística, la proposta del PGOU presentada ha triat els terrenys quaternaris al·luvials amb major capacitat agrícola estimant-se adequada. Una part d'aquests terrenys s'han destinat a l'extensió del polígon industrial, i terrenys contigus a la carretera CV-95 a SUS terciari i industrial. En aquest sentit es considera que l'extensió d'aquests usos no ha de superar l'actual proposta.  
2.14. Respecte a què terrenys qualificats com a SNU puguen considerar-se com a zones verdes de la xarxa primària, s'estima que pot ser acceptable sempre que els usos d'aquests es corresponguen amb els exposats en aquestes consideracions ambientals i garantisquen la preservació dels valors naturals que posseeixen de manera que no funcionen com una zona verda pròpia de zona urbana o de zona urbanitzable, sinó que conserven el seu estat natural ajustant-se les actuacions als usos permesos. Per exemple en SNU-1 seria admissible la creació de sendes i miradors en determinades zones, però no la implantació d'il·luminació. En aquest sentit quan les zones verdes de la xarxa primària s'instal·len en SNU es faran sobre els de menor valor ambiental tenint en compte allò que s'ha indicat en aquesta declaració.  
2.15. Es considera que les àrees de sòls urbanitzables en contacte amb sòls no urbanitzables de protecció forestal natural i comú ecològic haurien d'instal·lar les seues zones verdes limítrofes amb elles preferentment, per a exercir una funció d'amortització extra.  
2.16. Tenint en compte les característiques de zones humides de l'embassament de La Pedrera i de les tolles de Villaberta amb vegetació de ribera i zones de matoll amb camps abandonats i en el cas de Villaberta amb marges amb vegetació gipsícola i la importància d'aquestes zones per a la fauna es considera que la normativa del SNU-3 ha d'ajustar-se perquè aquells usos que es permeten siguen compatibles amb els valors naturals que posseeixen.  
3. Es considera necessari adaptar les DEUT i normativa urbanística a l'ordenació que resulta d'aquesta declaració.   
En aquest sentit no es considera adequat el tractament donat al SNUG (o SNUC) en ambdós documents, en ser en la pràctica una reserva de sòl urbanitzable, tenint en compte que part del sòl no urbanitzable genèric o comú, el SNUCE, posseeix valors naturals, funcions ecològiques i elements ambientals, dignes de ser preservats i de ser sòls no urbanitzables, preservant-se del procés urbanitzador ara i en un futur (és a dir sòls urbanitzable) i en les quals determinats usos hauran de presentar limitacions a fi d'aconseguir conservar els valors que posseeixen de manera permanent en el temps.  
Respecte a la normativa en sòl no urbanitzable de protecció agrícola . paisatgística es considera que ha d'adaptar-se a l'objectiu de protecció d'aquest sòl.  
Respecte a la normativa en sòl no urbanitzable de protecció forestal i natural es considera que ha de quedar clar que les transformacions agrícoles noves no estaran permeses, tan sols l'activitat agrícola actualment existent.  
Respecte a la possible instal·lació de camps de golf es considera que per al reg d'aquests s'haurà d'utilitzar aigua residual depurada, havent d'obtenir prèviament la concessió per a aquest ús de l'organisme de conca.  
4. Respecte a la via ràpida grafiada es considera que aquesta ha de sotmetre's a avaluació de l'impacte ambiental, sent al llarg d'aquest procés quan es determine si és acceptable o no i el traçat concret d'aquesta. Ha de tenir-se en compte que no és possible valorar-la només per un tram concret en un municipi, per la qual cosa la seua avaluació ambiental ha d'efectuar-se a banda. El grafiat es tindrà només a títol informatiu, quedant aquest, subjecte a posterior avaluació ambiental.   
Tenint en compte les dades proporcionades, en sòl no urbanitzable, les conduccions i instal·lacions d'aigua residual i potable noves quedaran a títol informatiu exclusivament, pendents d'avaluació ambiental posterior en cas de ser aquesta necessària d'acord amb la legislació. Els vials proposats en SUS que d'acord amb aquesta declaració quedarien com a SNU, independentment de la seua qualificació, perden el seu sentit i han d'eliminar-se.  
5. El consum del recurs aigua proposat és de gran importància, no havent-hi disponibilitat actual per a l'ordenació proposada. Tenint en compte l'informe de la mancomunitat de Canales del Taibilla dependent del Ministeri de Medi Ambient que indica que podran satisfer-se amb les futures infraestructures, es considera necessari que es justifique prèviament al desenvolupament dels sectors per a poder portar-los a cap la disponibilitat d'aigua per l'organisme de conca.  
6. Respecte als residus l'informe de l'Àrea de Residus d'aquesta Conselleria indica que en el pla zonal no estan previstes instal·lacions i que cas d'aprovar-se haurà de tenir-se en compte en la fase de concurs i gestió per a garantir-ne l'adequada gestió. Es considera necessari justificar l'adequada gestió d'aquests, que així i tot requereix d'infraestructures que generaran un impacte territorial allí on s'implanten. La seua gestió inadequada pot ocasionar impactes paisatgístics, sobre el sòl, aqüífers, etc.  
7. Les instal·lacions de tractament d'aigües residuals són insuficients, com s'indica per l'entitat de sanejament, reservant la proposta del PGOU sòl per a depuradora d'aigües residuals. En aquest sentit el desenvolupament dels sectors urbanitzables ha d'estar condicionat al desenvolupament de les instal·lacions de depuració adequades, tenint en compte a més que la destinació d'aquestes ha de ser la reutilització en la mesura que siga possible i en qualsevol cas ha d'obtenir-se l'autorització de l'organisme de conca.  
Es considera necessari que es desenvolupen ordenances d'abocament.  
8. Respecte a la proximitat de sòls en què es poden desenvolupar activitats industrials confrontants o pròximes a zones urbanes i urbanitzable es considera que haurà de complir-se, respecte a les indústries que puguen emplaçar-se, els criteris de compatibilitat amb l'ús residencial i limitacions establits en la legislació vigent d'activitats qualificades.  
9. Respecte a la proximitat dels SUS als parcs urbans PQL de Los Aniortes, Torreazul i La Vaguada es consideren acceptables tenint en compte les seues característiques, la seua superfície, proximitat a població i ubicació respecte a altres zones del municipi, considerant que poden complir la funció de zones verdes dels desenvolupaments urbanístics pròxims. En el cas de Los Aniortes les actuacions permeses han de permetre la conservació de la pinada existent.   
En els PJL, zones verdes jardins, del corredor de Lo Balaguer i del corredor de Lo Quesada, les intervencions han de respectar la seua funció hidràulica i conservar les característiques naturals del llit on les posseïsquen. Aquesta funció hidràulica ha de tenir la seua continuació a l'altre costat de la CV-95 fins a la zona de SNU-2.  
10. Respecte als camins ramaders es considera que haurien de reflectir-se amb major claredat i indicant-ne l'amplària legal tant en les fitxes de planejament com en els plànols.   
L'EIA indica la dificultat de grafiar-los com a conseqüència de la qualitat del plànol de classificació de camins ramaders, establint mesures correctores com ara garantir l'accés públic eliminant les barreres físiques, i realitzar un estudi de detall del traçat previ a qualsevol desenvolupament de sòls i contrastar-ho amb els Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
11. En l'ampliació de l'estudi s'indica que es compta ja amb catàleg aprovat de béns i espais protegits que recull els elements i espais d'interés paleontològic, arqueològic, paisatgístic i etnològic inventariats per la Conselleria de Cultura.  
En les normes urbanístiques s'indica que el referit catàleg forma part del PGOU i s'indica a més que quan en un sector urbanitzable existisca un element del catàleg o PIG (punt d'interés geològic) caldrà ajustar-se que l'ordenació de l'àmbit establisca la ubicació d'aquests dins de parcel·les d'ús dotacional públic per a salvaguardar el seu ús i conservació.  
Tenint en compte les al·legacions presentades per l'associació de veïns de San Miguel Arcángel, de San Miguel de Salinas amb data entrada de 4 d'abril de 2006 i abans reflectides, es considera necessari que la comissió Territorial d'Urbanisme obtinga informe de la Conselleria de Cultura en relació a aquestes, de manera que cas d'estimar-se es modifique el catàleg i a més que es comprove que la documentació del PGOU amb les modificacions establides en aquesta declaració s'ajusten a allò que s'ha aprovat per la Conselleria de Cultura i que els plànol, l'ordenació proposada i la normativa s'ajusten a allò que informe la Conselleria de Cultura.  
Es considera necessari obtenir informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte a l'afecció al patrimoni cultural del planejament proposat amb les modificacions establides en aquesta declaració.  
12. Respecte a Thymelaea tartonraira es tracta d'una espècie rara que d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental està present en la capçalera de la rambla de La Fayona. L'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat indica que les àrees susceptibles d'albergar-les estan proposades per a la seua conservació tant en la proposta de PGOU com en el seu informe. No obstant això, les zones que poden albergar-les haurien de ser revisades pels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria per si és necessari adoptar alguna mesura de conservació respecte d'això.  
D'acord amb l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat Euphorbia boetica i Biscutella lucentina estarien ben representades si es mantenen els matolls de zones arenoses i margues blanques. Respecte a dues xicotetes superfícies situades pròximes a la rambla de La Fayona i a la CV-95 que presenten un interés botànic elevat per la presència d'espècies endèmiques molt rares com ara Euphorbia boetica i Biscutella lucentina es considera que deuen els serveis tècnics de de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria efectuar una supervisió de la zona per a delimitar-la amb precisió i establir les mesures més adequades per a la conservació d'aquestes.  
L'ordenació d'usos conseqüència d'aquesta declaració pretén la conservació eficaç de gran part de la superfície amb vegetació gipsícola ben desenvolupada tenint en compte el valor que posseeix per la Directiva Europea d'Hàbitats, la resta de funcions que compleixen i la seua ubicació respecte a la resta de terrenys. En les zones de major interés i tenint en compte la seua distribució es considera prou per a la seua conservació la qualificació com a SNU3 i SNUCE amb la normativa específica establida i pla de vigilància. Quedaran algunes superfícies amb aquest tipus de vegetació en sòls urbanitzables, per exemple el PIG 9, considerant-se que es conserve mitjançant la seua integració en zones verdes en la mesura que siga possible. Amb l'ordenació proposada en aquesta declaració i mesures indicades en aquesta es considera que s'aconsegueix que una representació important d'aquest tipus de vegetació es conserve.  
13. Les zones grafiades en el plànol d'ordenació amb coloració blava corresponent a llits i rambles en el corredor de Lo Balaguer, en el corredor de Lo Quesada (Rambla La Escribana), en el PQL La Vaguada i aigües avall de Las Charcas de Villaberta (SNU-3) fins a la CV-95 han de complir la seua funció hidràulica i les actuacions que es plantegen han de permetre conservar les seues característiques naturals de llits i rambles en el cas que hi haja i igualment respecte al tram del barranc del Lobo no grafiat com a SNU3 però en el que hi ha grafiat la seua existència a l'est de la CV-941. Igualment es permetrà complir la seua funció hidràulica a aquells llits o zones de drenatge que vénen marcades amb línies blaves al llarg de tota la proposta d'ordenació d'usos efectuada per l'Ajuntament i fins i tot les no marcades però que complisquen aquesta funció permetent conservar les actuacions les seues característiques de llits i rambles en el cas que les posseïsquen.  
Es revisarà per l'organisme de conca l'ordenament conseqüència d'aquesta declaració per a determinar si és necessari establir alguna modificació o precisió més respecte al domini públic hidràulic tenint en compte la data de l'informe de l'organisme de conca, de 4 d'octubre de 2001.  
14. Es considera necessari que s'efectue com a part del pla de vigilància ambiental un estudi detallat, per professionals en la matèria, de la influència del desenvolupament de les grans zones urbanitzables del territori en la fauna del municipi, en especial les aus rapaces, que ha de ser progressiu al desenvolupament urbanístic conseqüència d'aquesta declaració d'impacte ambiental i iniciar-se amb suficient antelació a l'inici d'aquest per a poder adoptar mesures preventives o correctores cas de ser necessàries l'abast de les quals determinaria el mateix estudi i el seu examen per part d'aquesta Direcció General. S'han de preveure terminis de lliurament d'informes amb una periodicitat i antelació que permeten adoptar mesures cas de ser necessàries.   
Igualment el pla de vigilància haurà de referir-se a la cartografia de taques de vegetació gipsícola en terrenys proposats com SNU3 i SNUCE.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tramites prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat valenciana pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en a Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'Impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes,  
Resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de Pla general d'ordenació urbana del terme municipal de San Miguel de Salinas, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, i sempre que s'ajuste a la documentació presentada i es complisquen els condicionants del punt segon d'aquesta declaració. L'ordenació (planejament) acceptada des del punt de vista ambiental és la proposada en el pla d'ordenació (que serveix de referència per a aquesta declaració) de qualificació general del sòl presentada davant d'aquesta Direcció General el 19 de maig de 2005, com a ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, amb les modificacions que introdueix aquesta declaració, i la fotocòpia de la qual del referit pla, amb les modificacions introduïdes per aquesta declaració relatives a la classificació i qualificació del sòl, s'adjunta com annex a aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Basant-se en els valors naturals, elements i funcions, d'acord amb allò que s'ha exposat en les consideracions ambientals d'aquesta declaració, s'ampliarà la qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal i natural (SNU-1) als terrenys següents:   
. La quasi totalitat dels terrenys proposats com a SUS 24-A, com també el SNU-3.del barranc del Lobo i el PQL que el rodeja, i una xicoteta zona del SNUG limítrof.  
. Els terrenys proposats com a PQL parc La Fayona i part dels terrenys SUS 19-B situats en la capçalera i marge dret del barranc de La Fayona, com també el SNU-3 de la rambla de La Fayona limítrofa amb aquests terrenys forestals fins al canal del transvasament del Campo de Cartagena  
. Els terrenys proposats com a PQL Cumbres y Costas (Alt de Lo Rufete i Cabezo de la Mina).  
. Part SNUG: Las Colinas.  
. La cova sobre algeps denominada Sima La Parra, la ubicació de la qual s'indica en aquesta declaració. No podran efectuar-se actuacions en contra de la seua conservació, tenint en compte tant el recorregut interior d'aquesta com l'entorn superficial sota el que discorre.  
2. Basant-se en els valors naturals, elements i funcions, d'acord amb allò que s'ha exposat en les consideracions ambientals d'aquesta declaració, s'ampliarà la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció hidràulica (SNU-3) als terrenys següents:  
. Els terrenys de llit aigües avall de les tolles de Villaberta amb vegetació de ribera i amb vessants i entorn immediat que en gran part presenten vegetació gipsícola considerats com a part de PQL Villaberta.  
3. Basant-se en els valors naturals, elements i funcions, d'acord amb allò que s'ha exposat en les consideracions ambientals d'aquesta declaració, es qualificaran els següents terrenys com a sòl no urbanitzable comú ecològic (SNUCE):  
. Terrenys situats al voltant del barranc de La Fayona: PJL, que l'embolcalla, part de SNUG, SUS 22, gran part dels SUS 20, SUS 21, part SUS 19-A, part SUS 19-B i part dels SUS 10.  
. Terrenys al voltant als relleus muntanyosos de Cumbres y Costas (Alt de Lo Rufete, Cabezo La Mina) i que comprenen a part dels SUS1, gran part dels SUS-3, gran part dels SUS 27, part de SUS-2 i part de SNUG al sud dels relleus esmentats.  
. Terrenys que comprenen el PQL Villa Berta al voltant a les tolles del mateix nom (SNU-3), part del SNUG al SO d'aquestes i part del SUS-6.  
. Terrenys al nord del SNU-1 Serra Escalona que comprén part del SNUG, PQL Villa Berta, part PJL Lo Balaguer, part SUS6, PQL El Rincón, PQL Lo Quesada, part SUS 8, part SUS 23 i part PJL Lo Quesada.  
. Terrenys situats contigus a l'embassament de La Pedrera que afecten part de SNUG.  
. Terrenys SNUG situats a l'est del SNU1 Serra Escalona, part SUS 24A, part SUS 24B i part SUS 24C.  
. Terrenys situats al nord del sòl urbà de Las Filipinas i Blue Lagoon ocupant part del SUS 19-B.  
4. La possible consideració com a zones verdes de la xarxa primària dels terrenys qualificats com a SNU-1 i SNUCE, només serà admissible si es justifica la conveniència des del punt de vista ambiental enfront de la ubicació en sòls de menor valor ambiental, regint en el seu condicionament per a aquest ús, les normes permeses en cada una de les qualificacions de sòl a què pertanyen; és a dir, no es consideren compatibles les actuacions que modifiquen el seu estat natural o que comprometen els valors naturals, elements o funcions, que aquests terrenys tenen d'acord amb aquesta declaració d'impacte ambiental. En aquest sentit quan les zones verdes de la xarxa primària s'instal·len en SNU1 i SNUCE es faran sobre els de menor valor ambiental tenint en compte allò que s'ha indicat en aquesta declaració.  
En aquest sentit les zones verdes de la xarxa primària proposades i que d'acord amb aquesta declaració se situarien sobre SNU1 i SNUCE, no han justificat l'anteriorment exposat pel que haurà de revisar-se'n la ubicació, de manera que se situen sobre un altre tipus de sòls, llevat que es justifique adequadament allò que s'ha exposat en anterior paràgraf per a la qual cosa haurà d'obtenir informe favorable d'aquesta Direcció General.  
5. Hauran d'adaptar-se les DEUT a l'ordenació resultant d'aquesta declaració, i igualment la normativa urbanística.  
En concret s'inclourà que els terrenys qualificats com a NUCE es preservaran del desenvolupament urbanístic actual i futur, ajustant-se els usos d'aquests als valors naturals, funcions ecològiques i elements, d'acord amb allò que estableix aquesta declaració. Igualment amb la resta d'aspectes que cal considerar per aquestes.  
6. La resta de classificacions i qualificacions de terrenys proposades en el pla d'ordenació de qualificació general del sòl presentada davant d'aquesta Direcció General el 19 de maig de 2005 com a ampliació de l'estudi d'impacte ambiental s'accepten amb el compliment de la resta de condicionants establits en aquesta declaració i sempre que estiguen d'acord amb aquests.  
7. Respecte a la normativa urbanística i basant-se en els valors naturals, elements i funcions, descrites en aquesta declaració, s'introduiran les següents modificacions a aquestes d'acord amb els següents criteris, romanent aquelles indicacions de la normativa sempre que no siguen contradictòries amb les modificacions que a continuació se citen:  
7.1. El possible ús dotacional de zones verdes de la xarxa primària en SNU-1 i SNUCE es regirà per la normativa específica de cada una de les qualificacions de sòl a què pertanyen, i les actuacions que en ells es realitzen no hauran de modificar el seu estat natural o comprometre els valors naturals, elements o funcions, que aquests terrenys tenen des del punt de vista ambiental, situant-se en aquests sòls si es justifica la conveniència des del punt de vista ambiental enfront de la ubicació en sòls de menor valor ambiental, i dins dels sòls SNU1 i SNUCE en els de menor valor ambiental. Havent, per a situar-se en aquestes zones, d'obtenir informe favorable d'aquesta Direcció General.  
7.2. Les actuacions que es desenvolupen en el Palmerar de Lo Masera han de ser compatibles amb la seua conservació.  
7.3. El sòl no urbanitzable genèric (SNUG) es denominarà sòl no urbanitzable comú (SNUC), canviant el grafisme en els plànols d'ordenació: els usos que podran implantar-se seran aquells que estiguen d'acord amb la vigent Llei del sòl no urbanitzable, d'acord amb allò que s'ha indicat en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental presentada.  
7.4. En les àrees de sòls urbanitzable limítrofs amb SNUCE o SNU1 es desenvoluparan preferentment les zones verdes d'aquests com a zona de transició i amortització extra.  
7.5. Sòl no urbanitzable comú ecològic.   
Normes:  
. Es preservaran del desenvolupament urbanístic (sòl urbanitzable) actual i futur ajustant-se els usos permesos als valors naturals, elements I funcions, descrits en aquesta declaració.  
. Els usos que puguen estar permesos en el sòl no urbanitzable comú d'acord amb la Llei del sòl no urbanitzable poden estar permesos en alguns casos i en algunes zones en el sòl no urbanitzable comú ecològic depenent de la seua compatibilitat amb els valors naturals, elements I funcions que tenen, havent de valorar-se en cada cas la seua compatibilitat.  
. Els usos principals seran l'agrícola, ramader, forestal i cinegètic.  
. La resta d'usos que a continuació se citen, seguiran els següents criteris, sent preferent la seua ubicació en un altre tipus de sòl en què estiguen permesos havent de justificar-se'n la ubicació en aquestes zones adequadament, i podent estar permesos, excepte els que expressament s'exclouen, depenent de la zona i superfície que s'ha d'ocupar, característiques de l'actuació; havent, en qualsevol cas, de ser compatibles amb els valors naturals, elements I funcions de la zona d'acord amb aquesta declaració, com també tenir, en general, un caràcter aïllat i puntual, requerint en tot cas, tots i cada un d'ells, almenys informe previ vinculant favorable d'aquesta Direcció General per a dur-se a terme i en el qual es determine si poden permetre's o no i sota quines condicions en cas afirmatiu:  
1. Podrien estar permeses les obres, instal·lacions i serveis públics.   
2. Podrien estar permeses les construccions i instal·lacions agrícoles, ramaderes, cinegètiques o forestals i els habitatges rurals lligats al cultiu i que constituïsquen primer habitatge del titular de l'explotació agrícola. No es permetran instal·lacions ramaderes al voltant de les zones humides i llits (embassament de La Pedrera, tolles de Villaberta i rambla de La Fayona).  
3. No es consideren compatibles les activitats industrials, productives i terciàries o de serveis en especial les industrials i productives. No obstant això, alguns d'aquests usos, excepcionalment, podrien permetre's tenint en compte les seues característiques, superfície que s'ha d'ocupar, ubicació, etc. i tenint en compte la seua compatibilitat i efectes sobre els valors naturals que s'han de conservar en aquest tipus de sòl. En el cas de la rambla de La Fayona tindrà especial importància per la seua repercussió aigües avall a les Llacunes.   
Per a aquests usos haurà d'obtenir-se prèviament avaluació d'impacte ambiental favorable d'aquesta Conselleria, que determinarà si n'és possible la ubicació en la zona o no, a més de les condicions en cas afirmatiu.  
4. No es consideren compatibles les pedreres ni els abocadors ni semblants, ni els habitatges aïllats i familiars.  
5. Respecte a qualsevol altre ús permés en el SNUG o SNUC i no previst en els punts abans citats, haurà d'obtenir-se informe o avaluació de l'impacte ambiental favorable d'aquesta Direcció General.  
. Es fomentarà el manteniment del mosaic agroforestal en les zones en què es done, i es conservaran almenys els terrenys forestals de major qualitat.  
. Es fomentarà el manteniment del secà i la seua recuperació, i respecte a les transformacions agrícoles se sotmetran a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb allò que s'ha indicat en la legislació en la matèria. En qualsevol cas s'evitarà que les transformacions agrícoles en les zones en mosaic uniformitzen el paisatge, requerint en aquests casos informe previ favorable vinculant d'aquesta Direcció General.  
. Respecte a les taques de vegetació gipsícola existents que ocupen xicotetes llomes i entre cultius hauran de conservar-se, de manera que les actuacions de qualsevol tipus que pogueren afectar-les (incloses les transformacions agrícoles), directament o indirectament, les respecten, havent d'obtenir informe favorable d'aquesta Direcció General. Aquestes taques estan fonamentalment localitzades en el SNUCE, al voltant de les tolles de Villaberta, corredor serra Escalona i Villaberta i en franja nord de Serra Escalona. S'hauran de cartografiar aquestes taques de vegetació gipsícola amb la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, incloent-se com a part del pla de vigilància ambiental i incorporant-se a la documentació del PGOU.  
. Al voltant de les zones humides i llits (Embassament de La Pedrera, Charcas de Villaberta i rambla de La Fayona) s'efectuarà un control de l'ús de fertilitzants i productes fitosanitaris per a evitar risc de contaminació i efectes adversos en fauna i flora.  
. La possible implantació d'algunes de les actuacions esmentades en l'entorn de la rambla de La Fayona haurà de valorar i garantir la no-degradació i contaminació de la rambla i el seu trasllat aigües avall a la Laguna de Torrevieja.  
. Respecte a l'explotació minera en SUS 21 (Indalva) es permetrà el manteniment de l'ús actual cas d'estar autoritzat. Igualment respecte a l'activitat industrial de Mavike, així com la resta d'activitats preexistents.  
. Es permetrà el manteniment de l'àrea urbanitzada consolidada existent en part del SUS 10 proposat.  
7.6. Sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola i paisatgística (SNU-2):   
. Els usos permesos hauran d'ajustar-se a l'objectiu de la protecció.  
. El seu ús serà l'agrícola permetent aquelles construccions imprescindibles per al desenvolupament d'aquesta activitat, amb una adequada integració en el paisatge.  
. S'admetran els usos hotelers i de serveis actualment existents.  
. L'habitatge unifamiliar aïllat només estarà permés si està lligat al cultiu i constitueix el primer habitatge del titular de l'explotació agrícola.  
. Respecte a les instal·lacions d'utilitat pública o social i aquelles lligades a les obres públiques indicades en els apartats a i c de l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental només s'admetran, si es justifica adequadament, la impossibilitat d'ubicació en el sòl no urbanitzable de règim comú o genèric.  
. No estaran permesos els usos recreatius i esportius, ni les pedreres i abocadors, ni les estacions de serveis, ni les activitats industrials ni terciàries.  
7.7. Sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal i natural:   
. Es permetrà el manteniment de les actuals explotacions agrícoles, no permetent-se noves transformacions. L'ús recreatiu i científic estarà condicionat a la compatibilitat amb l'objectiu de protecció. Com a ús recreatiu s'entendrà aquell característic de zones forestals i sempre compatible amb l'objectiu de protecció i amb les autoritzacions pertinents en aquest tipus de terrenys d'acord amb la llei.  
. Es fomentarà el manteniment de l'ús agrícola de secà.  
. Les ampliacions de carreteres existents hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental.  
. Respecte a les instal·lacions d'utilitat pública o social i aquelles lligades a les obres públiques indicades en els apartats a i c de l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental per al SNU2 només s'admetran si es justifica adequadament la impossibilitat d'ubicació en un altre tipus de sòl, i se sotmetran en qualsevol cas a avaluació de l'impacte ambiental per a determinar si són possibles aquestes.  
7.8. Sòl no urbanitzable de protecció hidràulica (SNU-3): en les zones humides, embassament de la Pedrera i Charcas de Villaberta, s'ajustaran les actuacions que en ell es permeten d'acord amb allò que s'ha indicat en la documentació presentada de manera que es permetran sempre que siguen compatibles i no comprometen els valors naturals que posseeixen, elements i funcions ecològiques. En especial en las Charcas de Villaberta les actuacions que puguen plantejar-se hauran de respectar els matolls gipsícoles havent d'obtenir, en cas de possible afecció, informe favorable d'aquesta direcció general. Es procedirà igualment respecte a aquest assumpte dels matolls gipsícoles a allò que s'ha indicat per al SNUCE.  
Respecte a les instal·lacions d'utilitat pública o social i aquelles lligades a les obres públiques indicades en els apartats a i c de l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental per al SNU2 només s'admetran si es justifica adequadament la impossibilitat d'ubicació en un altre tipus de sòl, i se sotmetran en qualsevol cas a avaluació de l'impacte ambiental per a determinar si són possibles aquestes.  
7.9. Respecte al PQL Los Aniortes, les actuacions permeses han de conservar la pinnada existent.  
En els PJL, zones verdes jardins del corredor de Lo Balaguer i del corredor de Lo Quesada, les intervencions han de respectar la seua funció hidràulica i les actuacions permetre conservar les característiques de llits i rambles en el cas que es presenten. Aquesta funció hidràulica ha de tenir continuació a l'altre costat de la CV-95 fins a la zona de SNU-2.  
7.10. Respecte als punts d'interés geològic (PIG), se seguiran les indicacions efectuades en l'estudi d'impacte ambiental respecte als usos i actuacions admissibles i recomanacions havent d'adaptar-se la normativa d'usos en aquesta zona al que estableixen les fitxes de l'estudi, tenint en compte la nova ordenació resultat d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
7.11. Les normes urbanístiques hauran de regular la gestió de les aigües residuals d'acord amb els criteris del model d'ordenança d'abocament a la xarxa de clavegueram elaborat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació de Municipis i Províncies.  
8. Previ al desenvolupament de qualsevol sòl urbanitzable s'haurà de complir el següent:  
8.1. El desenvolupament dels sòls urbanitzables quedarà supeditat a la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre la demanda de cada un d'ells, degudament acreditada per la Confederació Hidrogràfica del Segura, com a òrgan de conca competent.  
8.2. Haurà de garantir-se el desenvolupament de la infraestructura de depuració corresponent que permeta una adequada depuració de les aigües residuals generades en qualitat i quantitat, de manera que es garantisca el correcte i ple funcionament d'aquestes a l'inici de l'ocupació del sector.  
La gestió de les instal·lacions de depuració d'aigües residuals es realitzarà per una entitat gestora que garantisca el funcionament correcte i manteniment de les instal·lacions.  
Per al funcionament correcte del sistema de sanejament es construirà per a donar servei als usos prevists, una xarxa separativa de pluvials i residuals.  
S'haurà de prioritzar la reutilització d'aigües residuals depurades, obtenint en qualsevol cas autorització per a aquest ús, com també per a l'abocament d'aigües residuals i pluvials per part de l'organisme de conca corresponent. En aquest sentit s'haurà de tenir en compte respecte a l'abocament i la seua qualitat la repercussió sobre les Llacunes de la Mata i Torrevieja, de manera que no es produïsquen efectes negatius sobre aquestes i els ecosistemes que alberguen.  
8.3. Haurà de garantir-se l'adequada gestió dels residus que generen, havent d'obtenir informe favorable de l'Àrea de Residus d'aquesta Conselleria.   
9. Es reflectiran en les fitxes de planejament els camins ramaders amb indicació de la seua amplària legal i que es tracten de béns de domini públic de la Generalitat Valenciana i que en els condicionants previs a la programació haurà de respectar-se la seua amplària legal i la seua condició. En aquest sentit haurà de seguir-se el que determinen els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria respecte al seu traçat exacte i amplària, com també respecte a la ubicació de la pleta. Igualment s'indicarà la seua amplària legal en la resta dels plans d'ordenació.   
10. S'haurà d'obtenir prèviament a l'aprovació del PGOU per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte a l'afecció del planejament proposat (ampliació estudi de 19 de maig de 2005) amb les modificacions establides en aquesta declaració al patrimoni cultural (jaciments, etnologia, etc.), de manera que cas que així s'establisca en el referit informe es modifique el planejament (ordenació, normativa, etc.) en aquells aspectes que determine la Conselleria de Cultura, si és el cas.  
La Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant obtindrà informe de la Conselleria de Cultura en relació amb les al·legacions presentades per l'associació de veïns San Miguel Arcángel, de San Miguel de Salinas amb data entrada en aquesta Conselleria de 4 d'abril de 2006 i reflectides en aquesta declaració de manera que cas de considerar-ho així la Conselleria de Cultura es modificarà el Catàleg de béns i espais protegits i s'incorporaran les modificacions que foren necessàries, si és el cas, en el planejament. Igualment es comprovarà que el que estableix el catàleg referit s'ajusta al planejament d'acord amb el que establisca la Conselleria de Cultura.  
11. El desenvolupament de camps de golf haurà de quedar condicionat a l'avaluació de l'impacte ambiental quan així ho establisca la legislació vigent, com també aquesta declaració, i en tot cas, a l'ús per al reg d'aigües residuals únicament i exclusivament, degudament tractades i adjudicades mitjançant concessió de l'organisme de conca corresponent.  
12. Respecte a les indústries que s'instal·len en aquells sectors en què estiguen permeses i que siguen confrontants o pròximes a sòls urbanitzables i urbans hauran de limitar-se en funció a la distància a aquests basant-se en els criteris de compatibilitat amb l'ús residencial i limitacions establides en la legislació vigent d'activitats qualificades.  
13. Les zones grafiades en el pla d'ordenació presentat com a ampliació de l'estudi d'impacte ambiental amb data entrada en aquesta Conselleria de 19 de maig de 2005 amb coloració blava corresponent a llits i rambles en el corredor de Lo Balaguer, en el corredor de Lo Quesada (rambla La Escribana), en el PQL La Vaguada i aigües avall de Las Charcas de Villaberta (SNU-3) fins a la CV-95 compliran la funció hidràulica, i les actuacions que es plantegen mantindran les seues característiques naturals de llit o rambla en els casos en què actualment les tinguen o tendiran a recuperar-los en cas contrari en la mesura que siga possible, i igualment respecte al tram del barranc del Lobo no grafiat com a SNU3 però en el qual hi ha grafiada la seua existència a l'est de la CV-941. Igualment es permetrà complir la seua funció hidràulica a aquells llits o zones de drenatge que vénen marcades amb línies blaves al llarg de tota la proposta d'ordenació d'usos efectuada per l'Ajuntament, i fins i tot les no marcades però que complisquen aquesta funció permetent conservar les actuacions les seues característiques de llits i rambles en el cas que les posseïsquen.  
Es revisarà per l'organisme de conca prèviament a la seua aprovació per la Comissió Territorial d'Urbanisme l'ordenament conseqüència d'aquesta declaració per a determinar si és necessari establir alguna modificació o precisió respecte al domini públic hidràulic, establint-se si fóra el cas les modificacions que foren necessàries en funció d'allò que s'ha indicat en tal informe. En particular es revisaran en aquest informe els llits i rambles existents per a determinar amb precisió si són domini públic hidràulic i en aquest cas adaptar l'ordenament (rambla La Escribana, etc.).  
14. Respecte a les zones amb Thymelaea tartonraira es considera que les superfícies que puguen albergar-les es revisen pels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria de manera que s'adopten mesures de conservació cas d'estimar-se necessari en el desenvolupament d'actuacions, que podrien ser semblants a les adoptades per als PIG.  
Les xicotetes superfícies amb Euphorbia boetica, Biscutella lucentina i altres espècies vegetals d'interés botànic situades en el marge dret de la rambla de La Fayona prop de la CV-95, hauran de ser supervisades pels serveis tècnics d'aquesta Conselleria a Alacant per a determinar si és necessari adoptar mesures de conservació respecte a aquestes, i, en cas d'existir en altres zones, hauran d'adoptar-se cas d'estimar-ho necessari aquests serveis mesures adequades per a la seua conservació.  
Per a aquelles superfícies amb vegetació gipsícola, per exemple en PIG 9, en sòls urbanitzables s'intentarà en la mesura que es puga la seua conservació mitjançant la integració d'aquestes en zones verdes.  
15. Respecte a la via ràpida grafiada es considera que aquesta ha de sotmetre's a avaluació de l'impacte ambiental, sent al llarg d'aquest procés quan es determine si és acceptable o no i el traçat concret d'aquesta. El grafiat es tindrà només a títol informatiu, quedant aquest subjecte a posterior avaluació ambiental. En concret haurà de tenir-se en compte la possible afecció del traçat grafiat proposat a les poblacions d'Euphorbia boetica, Biscutella Valentina i la resta de, i la supervisió i mesures que s'establisquen d'acord amb el punt anterior.  
En sòl no urbanitzable, les conduccions i instal·lacions d'aigua residual i potable noves quedaran a títol informatiu exclusivament, pendents d'avaluació ambiental posterior en cas de ser aquesta necessària d'acord amb la legislació.  
Els vials i rotondes proposats en SUS que d'acord amb aquesta declaració quedarien com a SNUCE o SNU1 perden el seu sentit i han d'eliminar-se, cas de necessitar plantejar vials en aquestes zones s'hauran de sotmetre a avaluació de l'impacte ambiental en què es determinarà si és acceptable o no ambientalment i sota quines condicions. Igualment els vials i rotondes proposats en SNUC o SNUG queden a títol informatiu havent de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental no considerant-se avaluats segons aquesta declaració.  
No es considera acceptable, ambientalment, el vial plantejat que travessaria les tolles de Villaberta.  
La rotonda prevista que afectaria el barranc del Lobo a l'est de la CV-941 i situada al sud del terme municipal al costat de SNU-1 Las Colinas haurà de respectar aquest.  
16. Es considera necessari que s'efectue com a part del pla de vigilància ambiental un estudi detallat, per professionals en la matèria, de la influència del desenvolupament de les grans zones urbanitzables del territori en la fauna del municipi, en especial les aus rapaces, que ha de ser progressiu al desenvolupament urbanístic conseqüència d'aquesta declaració d'impacte ambiental i iniciar-se amb suficient antelació a l'inici d'aquest per a poder adoptar mesures preventives o correctores cas de ser necessàries l'abast de les quals determinaria el propi estudi i el seu examen per part d'aquesta Direcció General. S'han de preveure terminis d'entrega d'informes amb una periodicitat i antelació que permeten adoptar mesures cas de ser necessàries.  
Igualment i com a part del pla de vigilància ambiental s'efectuarà tan ràpidament com siga possible amb la supervisió i aprovació dels serveis tècnics d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge cartografia de les taques de vegetació gipsícola en el SNU-3 Charcas de Villaberta i en el SNUCE dels voltants de Las Charcas de Villaberta, corredor Escalona-Charcas de Villaberta i franja nord d'Escalona. Aquesta cartografia es remetrà a aquesta Direcció General tan ràpidament com siga possible. Es remetran igualment informes de seguiment de la conservació de les taques de vegetació gipsícola a aquesta Direcció General.  
El pla de vigilància respecte a aquests dos punts es remetrà tan ràpidament com siga possible a aquesta Direcció General per a l'aprovació d'aquest i en ell es determinarà la periodicitat dels estudis i informes.  
17. Les incompatibilitats que puguen sorgir entre la qualificació de sòl urbanitzable i activitats preexistents legalment establides se solucionaran prèviament al desenvolupament d'aquests sòls d'acord amb la legislació urbanística.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 d'abril de 2006. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 348/9748-LVP  
Títol: Pla parcial Els Plans  
Promotor: Ajuntament del Puig  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU  
Localització: Terme municipal del Puig (València)  
Descripció del projecte  
Objecte de projecte  
El projecte proposa la reclassificació de sòl no urbanitzable comú en sòl urbanitzable residencial, terciari i dotacional, la qual cosa es concep com una actuació turisticoimmobiliària, capaç d'atraure col·lectius d'estatus mitjà-alt, el motiu central de la qual és la qualitat, entenent com a tal la baixa densitat, i la disposició d'una oferta complementària d'usos i activitats terciàries i esportives que contribuïsquen a trencar l'estacionalitat, i a dinamitzar la base socioeconòmica municipal.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Els terrenys objecte de l'actuació El Puig. Golf-Mar es disposen després de la primera línia de costa ja edificada o en procés d'execució urbanitzadora, que limita al nord pel barranc-canal del Puig, a l'oest per l'autovia d'accés a València i pel sud amb el sòl urbà denominat industrial-nord i amb la via d'accés al litoral denominada Camí del Mar.  
La morfologia en aquests adopta una geometria sensiblement rectangular amb dues elongacions pel sud, que permeten abraçar l'àrea Industrial i contactar amb el vial del Camí del Mar.   
La proposta afecta 246,93 has de sòl, en el qual se situaran els diversos productes immobiliaris que l'integren: un total de 6.255 habitatges de tipologies de baixa densitat (unifamiliars en les diverses classes d'aquests, així com apartaments en quatre alçàries màxim), espais comercials mixtos o exclusius, amb possibilitats de situar complexos de xicoteta i mitjana superfície, una instal·lació hotelera situada en una parcel·la estratègicament localitzada, dotades d'ofertes complementàries de salons de congressos i convencions i la, disposició d'un camp de golf de 27 forats de recorregut dotat d'una superfície de 86,51 ha.  
Alternatives  
El projecte inicial presentava únicament una alternativa, posteriorment, i com a conseqüència de l'informe emés pel director general al concert previ que va imposar una sèrie de condicionants per a aquest sector, es va presentar document que adaptava el projecte als esmentats condicionants.  
L'adaptació de pla parcial de millora al document de concert realitza un ajust de l'ordenació consistent en la creació d'una zona per a la recuperació d'aiguamoll de 613.161,43 m², que situa a l'est, de forma allargada de quasi dos quilòmetres de llarg, amb una amplària d'uns tres-cents metres en la seua part nord, a més de sis-cents en la part sud d'aquest.  
L'ordenació es manté en la seua concepció originària, és a dir, amb la creació d'un únic espai, en el qual se situa el camp de golf, que resulta d'una dimensió de 612.327 m², enfront dels 865.181,69 m², amb un anell de circulació.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 7 de desembre de 2004, la secció de Planejament de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre l'estudi d'impacte ambiental i el document síntesi relatiu al pla parcial Els Plans del municipi del Puig, a l'efecte d'emetre la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
En data 13 de juny de 2005, José Antonio Peris Lozano, en nom propi i de la Societat Valenciana d'Ornitologia va presentar escrit sol·licitant:  
. La no-aprovació del projecte atés l'impacte d'aquest sobre el paisatge i els espais naturals i la paralització d'aquesta proposta urbanística.  
. L'accés a l'expedient i a tota la informació pública relacionada amb aquesta zona humida.  
En data 14 de febrer de 2006, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial va remetre una còpia de l'ordenació modificada aportada pel promotor, com a conseqüència de l'informe emés pel director general al concert previ que va imposar una sèrie de condicions per a aquest sector.  
En data 17 de febrer de 2006, aquest servei va remetre, a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, requeriment de documentació constatant que la documentació que obra en l'expedient està formada per l'estudi d'Impacte ambiental, el document de síntesi i l'adaptació del pla parcial de millora al document de concert previ del PGOU del Puig, la qual cosa implica que no s'han presentat els documents mínims exigibles per a poder continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, i se sol·liciten aquests en el mateix escrit.  
En data 22 de febrer de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial remet una còpia de l'expedient tramitació municipal del pla parcial Els Plans, on consten les al·legacions presentades, els informes municipals emesos i l'acord d'aprovació provisional de l'Ajuntament.  
En data 23 de febrer de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial envia fax amb documentació complementària composta per informe d'Aguas de València, SA i certificat de l'Ajuntament sobre la gestió de residus.  
En data 23 de febrer de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial remet a aquest servei còpia del projecte en suport disc compacte.  
En data 1 de març de 2006, aquest servei remet, a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, requeriment de documentació a fi de comunicar que amb la documentació aportada en data 22 i 23 de febrer de 2006, no es disposa, encara, dels documents mínims exigibles per a poder continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, per la qual cosa sol·liciten novament els documents juntament amb altres necessaris per a disposar d'elements de judici suficients.  
En data 1 de març de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge remet a aquest servei l'informe de la Comissió Informativa de 27 de febrer de 2006 .  
En data 10 de març de 2006 el Sr. José Rayos Ruíz, actuant en nom i representació de la mercantil Residencial Golf-Mar, remet a aquest servei la documentació següent: certificat sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'Horta Nord Pobla de Farnals, sol·licitud d'informe de la unitat de camins ramaders, sol·licitud d'informe l'Àrea d'Arquitectura i Medi Ambient de la Conselleria de Cultura, sol·licitud d'autorització per a la realització de prospeccions arqueològiques presentada davant de la Inspecció Territorial de Patrimoni de la Conselleria de Cultura i la sol·licitud de concessió d'aigües públiques amb destinació a reg del camp de golf i zones verdes presentada davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En data 16 de març de 2006 el Sr. José Rayos Ruíz, actuant en nom i representació de la mercantil Residencial Golf-Mar, remet a aquest servei la documentació següent: documents tècnics del projecte formats pel projecte d'urbanització i el pla parcial de millora firmats ambdós per l'autor i les sol·licituds d'autorització d'abocament d'aigües presentada davant de la Comissària d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, davant de la Demarcació de Costes de València del Ministeri de Medi Ambient, davant de la Comunitat de Regants Reial Séquia de Moncada i davant de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
En data 5 d'abril del 2006 el Sr. José Rayos Ruíz, actuant en nom i representació de la mercantil Residencial Golf-Mar, remet a aquest servei informe emés per l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics (EMSHI).  
En data 5 d'abril de 2006 el Servei Territorial de Medi Ambient de València remet informe emés a causa de la consulta realitzada a aquest servei sobre el projecte de concert previ el Pla general d'ordenació urbana del Puig.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de documentació tècnica, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 4543, de 14 de juliol de 2003, i en el BOPV núm. 164, de 12 de juliol de 2003 i en el periòdic El Mundo del dia 12 de juliol de 2003.  
Durant el període d'informació pública es van presentar un total de dèsset al·legacions segons consta en els certificats emesos per Pablo Ferrer Sanz, secretari de l'Ajuntament del Puig.  
Resum d'al·legacions  
De les dèsset al·legacions, l'única que té caràcter ambiental és la presentada pel grup Acció Ecologista Agró, que ve a dir el següent:  
1. És una zona humida que malgrat no estar inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, hauria de rebre la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció especial, de conformitat amb la Llei d'espais naturals de la Comunitat Valenciana.   
2. Es demana l'obertura d'un altre període d'informació pública ja que demanat l'estudi d'impacte ambiental en els locals de l'Ajuntament, a fi de comprovar la variació de l'espai físic de la marjal respecte a la declaració de l'any 2000, no es va poder aconseguir.  
3. Respecte a les necessitats d'aigua, assenyalen que, únicament, s'exposa la petició a l'entitat de Sanejament i a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de les quanties mínimes necessàries per a les zones verdes i per al camp de golf, sense que apareguen les contestacions, igualment succeeix amb l'entitat Aguas de Valencia respecte al subministrament d'aigua potable.  
El Ple de l'Ajuntament desestima aquesta al·legació basant-se que el mateix al·legant reconeix que el sector no es troba dins del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana i en els estudis presentats. Així mateix, proposa que no s'obriga un nou termini d'al·legacions ja que és el mateix al·legant qui s'havia d'haver preocupat de l'anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental, el qual obrava en l'expedient.  
Informació o documentació complementària  
. Certificat de l'Ajuntament sobre la gestió de residus per al sector Els Plans, 23 de febrer de 2006.  
F. Salvador Tur Torregrosa, secretari accidental de l'Ajuntament del Puig (València), certifica que entre els serveis prestats a l'Ajuntament per la Mancomunitat de Municipis de l'Horta Nord es troba el de recollida domiciliària de fems o residus sòlids urbans inerts, i existeix en vigor un document on es preveu el procediment per a qualsevol ampliació urbana, sent assumit per la mancomunitat a petició del municipi integrant.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
1. Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'Horta Nord Pobla de Farnals, per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel sector Golf-Mar del Puig, 5 de setembre de 2003.  
Amb la informació disponible remesa pel sol·licitant i de l'estudi del disseny i funcionament de l'actual depuradora, l'entitat comunica:  
2. Que l'EDAR de l'Horta Nord Pobla de Farnals dóna servei a aquest municipi i està dissenyada per a tractar 18.000 m³/dia. Actualment accedeixen cabals superiors habitualment.  
3. Hi ha un projecte de construcció d'una nova planta depuradora, pel qual s'incrementa la capacitat de tractament de la planta existent fins a 30.000 m³/dia.  
Amb totes les dades revisades i per al cas en què l'urbanitzador vaja a sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic, s'informa de la viabilitat del tractament de l'EDAR de l'Horta Nord Pobla de Farnals de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector, com també la suficient capacitat del bombament 6.2 per a la impulsió de les esmentades aigües, sempre que es complisquen els següents condicionants:  
. L'urbanitzador responsable realitze la sol·licitud de connexió efectiva i que les obres necessàries per a l'esmentada connexió s'hauran d'efectuar pel peticionari al seu compte i risc.  
. L'abocament generat pel desenvolupament urbanístic assenyalat haurà de complir amb els límits d'abocament establits. Amb aquest fi l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre.  
. Per a poder realitzar la connexió efectiva, hauran d'estar executades les actuacions d'ampliació de la planta prevista.  
1. Informe de l'empresa Aguas de Valencia SA, 22 de febrer de 2005.  
Rebuda la sol·licitud de certificació, relativa a la disponibilitat de cabals per al subministrament d'aigua potable, corresponent al desenvolupament urbanístic del sector Els Plans, quantificada en 67l/s, s'informa:  
. La canonada arterial de l'Horta Nord DN 600 mm, la més pròxima al desenvolupament urbanístic, transporta en l'actualitat un cabal mitjana de 180 l/s, i té una capacitat de 300l/s.   
. En conseqüència, i en l'actualitat, les disponibilitats de l'esmentada instal·lació permetrien abastir els consums sol·licitats.  
2. Informe de l'entitat metropolitana de serveis hidràulics (emshi), 5 d'abril de 2005.  
Per mitjà d'aquest, se li trasllada a l'interessat l'informe de l'enginyer cap del servei de l'entitat el qual haurà de ser complit en tots els mitjans.  
L'informe es redacta, segons les indicacions contingudes en document subscrit pel Sr. Manuel Usó Moles, enginyer de camins, canals i ports, per encàrrec i en representació de la mercantil Residencial Golf Mar SL, com també diversa presentada pel peticionari, a aquesta administració, des del 17 de març de 2006. Del contingut d'aquests documents es desprén:  
Les dotacions previstes per a donar servei a habitatges i comercials (240 l/hab/dia) són notòriament excessives per a la política d'austeritat en el consum, que aquesta administració exerceix. Aquesta dotació, fins i tot es veu superada en considerar una dotació per metre quadrat.  
No es desprén del projecte que es vagen a regar les zones verdes privades que es projecten amb aigua procedent de la depuradora. Del que es desprén, juntament amb l'alta dotació d'aigua potable de regar les zones verdes amb aigua potable.  
Els orígens i gestió de les aigües, es consideren adequats i correctes.  
La dotació d'aigua potable, que en aquest moment té concedit el Puig, es considera prou per a atendre el nou consum de tota la població, en l'any horitzó, incloent aquesta ampliació. Per a la qual cosa, hauria de procedir-se a una redistribució de consums, passant dotacions d'aigua potable, que actualment es destinen a altres usos en el municipi, a l'aigua de consum humà.  
Finalment s'emet un informe favorable, amb els següents condicionants:  
Canviar en projecte, la dotació del projecte d'aigua potable, a 150 l/hab/dia, advertint que aquest és el consum d'aigua potable que es va a subministrar. Es recomana canviar menor el diàmetre de les canonades d'abastiment d'aigua potable.  
Proveir els mitjans necessaris per a assegurar que tota l'aigua que no siga estrictament de consum humà, es realitzarà amb aigua diferent de la potable.  
Es recorda, l'obligació que tenen els sol·licitants de presentar nou projecte, abans de començar qualsevol obra, reglamentàriament visat i aprovat.  
3. Informe sobre el projecte relatiu al pla parcial Els Plans del Puig, del Servei de Conservació de la Biodiversitat, 8 de març de 2006.  
L'informe descriu els valors naturals presents en el sector, destacant l'existència de tres zones. El cordó dunar, a continuació pastius humits de la mallada, on es localitzen comunitats característiques, i finalment, més arrere, es localitzen les zones més humides, amb comunitats en desenvolupament creixent.  
Respecte a la zona humida, destaca que aquesta zona presenta un creixent abandó de cultius que fa que l'aiguamoll original mostre els seus elements característics, làmina d'aigua, pastius humits i canyissos, i destanca que aquests elements estan condicionats a les aportacions d'aigua, siga de les séquies de la plana litoral, siga per la proximitat del nivell freàtic.  
D'altra banda assenyala que en la zona humida es diferencien dues zones:  
. La zona de la séquia del Brosquil i la Peralta, que és una depressió amb un conjunt de canals que aporten gran quantitat d'aigua dolça a l'ecosistema, situada en el centre del sector.  
. La zona de la mallada (és una banda paral·lela a la línia de costa), on la capa de freàtic es fa més palesa.  
D'aquestes dues zones destaca, que no són àrees estanques, sinó que es comuniquen pel sud de la séquia del Brosquil. Per tant, aquestes zones es complementen entre si, donant-li a la zona humida, en el conjunt d'aquesta, un major valor per a la biodiversitat, valor que es posarà en relleu quan l'aiguamoll abaste major desenvolupament.  
Finalment, estableix unes pautes per a l'adequació del projecte a la conservació i restauració de la zona humida. La pauta principal és la de mantenir la comunicació entre canals i masses d'aigua en l'àmbit que s'ha d'urbanitzar amb la zona més pròxima a la costa, la qual cosa es pot aconseguir a través dels espais verds de la urbanització projectada, incloent en ells el camp de golf.  
1. Informe relatiu al pla parcial Els Plans (Golf-Mar) al terme municipal del Puig, del servei de parcs naturals, 6 d'abril de 2006.  
L'informe fa una valoració ambiental de la zona, tant des del punt de vista jurídic, com des de l'efecte beneficiós de les marjals litorals en territoris molt antropitzats.  
En la part de valoració de la zona, destaquen que s'han detectat, ambients palustres propis de les zones embassades:  
. Hàbitats amb dominància del canyís  
. Hàbitats amb prat jonquera  
En funció de les valoracions realitzades presenten la següent proposta per a la restauració de la zona:  
Vista la presència d'aquests diversos ambients, i tenint en compte que cap al sud del terme municipal del Puig, es localitzen zones d'idèntiques condicions ambientals que han sigut protegides pel planejament municipal vigent com a zona d'interés natural i turístic (NUPE), per coherència es delimita la zona en un polígon que presenta la unió dels dos ambients descrits.  
Per tant, al nord-est del terme municipal es localitza la delimitació proposada per a aquesta zona, que es comunica amb la zona establida al sud del terme municipal (zona d'interés natural i turístic (NUPE) protegida ja pel planejament municipal.  
La zona proposada comprén la part que es considera més interessant i amb més característiques de marjal, de manera que constitueix una bona representació dels hàbitats detectats.  
Per coherència tècnica i de connectivitat dels hàbitats, s'ha establit una connexió amb la zona cap al nord, protegida per l'Ajuntament com (NUPE1), de manera que s'estableix una franja prelitoral que comprén tota l'extensió de la zona humida a mantenir en l'estructura territorial, a aquest efecte d'impedir la fragmentació dels ambients palustres, una de les causes de pèrdua de biodiversitat més habituals en l'actualitat.  
Finalment, la proposta ací establida permet mantenir una zona humida d'interés en aquest municipi, desenvolupar labors de conservació d'aquesta, establir vies de participació ciutadana i tasques educatives en la visita i gaudi d'aquests ambients palustres tan escassos amb aquests últims temps.  
1. Informe sobre projecte de pla parcial Els Plans del municipi del Puig, del Servei Territorial de Medi Ambient, 7 d'abril de 2006.  
L'informe es redacta per al concert previ del Pla general d'ordenació urbana, no obstant això, les següents indicacions afecten directament el sector dels Plans, objecte d'aquesta avaluació:  
2. La franja litoral, situada entre la carretera N-221 i el mar, alberga un sistema de marjal actualment sotmesa a determinada degradació, però aquest procés no implica la pèrdua de l'esmentat caràcter de zona humida d'aquesta àrea ni l'absència de valors d'elevat interés per a la conservació de la diversitat biològica.  
3. El caràcter d'aiguamoll de l'enclavament ho revela, no sols la presència temporal d'una làmina d'aigua, sinó la mateixa vegetació natural helofítica i halòfita que es desenvolupa quan no hi ha ocupació o transformació del medi natural.  
4. A més, l'esmentada franja de terreny alberga una xarxa de séquies i canals d'interés per a la conservació de la biodiversitat en general.  
5. La conservació de la diversitat biològica requereix mantenir o recuperar la connectivitat entre espais naturals de manera que es garantisca el flux genètic. En aquest sentit té particular importància tant els barrancs com la xarxa de séquies mencionada que actua com a reservori i connexió entre aiguamolls.  
Finalment l'informe conclou:  
Per tot allò que s'ha exposat, sembla el més adequat dotar la mencionada franja de terreny d'un nivell de protecció (SNUP ecològica) i garantir, en la mesura que es puga, la preservació i naturalitat de llits i de les comunitats de vegetació natural pròpies de marjal i saladar.  
En aquest sentit, serà necessari establir una delimitació dels hàbitats d'aiguamoll que revesteixen interés per a la conservació i proposar la seua protecció. A més, indiquen que el disseny i desenvolupament del pla parcial previst haurà d'ajustar-se a la salvaguarda dels esmentats hàbitats, de manera que queden integrats en els espais verds que albergue l'actuació (aquest últim aspecte ha de ser fer-se extensiu als precitats canals, drenatges o séquies existents, especialment en el cas de llits els marges i solera dels quals mantinguen la seua naturalitat i no estiguen revestits de formigó.  
De la mateixa manera que el desenvolupament del pla parcial projectat ha d'anar aparellat a la protecció dels ambients de marjal existent en l'àrea, ha de també condicionar-se l'execució d'un projecte específic l'objecte de la qual siga la restauració d'aquests i la recuperació del seu valor ecològic i funcional.  
Així mateix, l'informe estableix la seua conformitat amb l'informe evacuat pel Servei de Parcs Naturals de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
 Els següents informes i autoritzacions s'han sol·licitat sense que, en data de hui, s'haja rebut resposta al respecte en aquesta Direcció General:  
1. Informe favorable evacuat per l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, de l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos en el Pla general d'ordenació urbana, segons les previsions dels plans hidrològics, com també de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
2. Informe emés per la Direcció General de patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el qual disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
3. Informe previ de la Unitat de Camins Ramaders, ja que l'assagador dels Plans es veu afectat pel nou sector. Aquest informe se sol·licitarà a la corresponent direcció territorial de Territori i Habitatge.  
4. Certificat d'autorització de l'òrgan competent, per a la reutilització de les aigües depurades de l'EDAR de l'Horta Nord per a donar servei al reg d'enjardinaments i camp de golf.  
5. Autorització per a l'abocament d'aigües pluvials a llit públic.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura no s'han detectat, en l'àrea d'estudi, afeccions a cap figura ambiental.  
2. PATRICOVA. Al nord de l'actuació discorre el llit del barranc de Puçol, els marges del qual presenten risc d'inundació 1.  
No obstant això, aquesta dada no es reflecteix en la documentació presentada i, fins i tot, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que observada la cartografia, l'àrea d'estudi no presenta risc d'inundació, per la qual cosa tampoc es presenta l'estudi d'inundabilitat corresponent.  
3. Camins ramaders. L'assagador dels Plans travessa el sector d'oest a est just per la banda central d'aquest, coincident amb l'anomenat camí dels Plans.   
L'estudi d'impacte ambiental estableix que, atés que el manteniment de l'actual traçat del camí dels Plans no resultaria funcional, es procedeix a la desviació d'aquest per la vora de la zona verda i el canal del Puig amb la qual cosa, es compatibilitzen perfectament els dos usos (assagador i actuació). No obstant això, aquesta solució no està informada, en data de hui, no té l'informe de la unitat de camins ramaders.  
4. Jaciments arqueològics. L'estudi d'impacte ambiental indica que consultat l'inventari de patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència no s'ha constatat l'existència de jaciments arqueològics.  
D'altra banda, la realització del projecte comporta un important moviment de terres, malgrat això, no s'han pres mesures respecte d'això a fi de garantir la correcta salvaguarda dels possibles jaciments no coneguts, ni s'ha obtingut, de moment l'informe vinculant emés per la Direcció General de patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
5. Patrimoni etnològic. En l'estudi d'impacte ambiental no es fa cap referència al patrimoni etnològic, no obstant això, consultat l'inventari de patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència recull l'existència del Castellet.  
El Castellet, de les últimes dècades del segle XIX, és una construcció lligada a l'antiga pedrera, la tipologia arquitectònica de la qual respon a característiques industrials, concretament a tipologies de mineria i activitats extractives.  
6. Rambles i llits. Al nord de l'actuació discorre el llit del barranc de Puçol, que en l'actualitat es troba canalitzat i limitat per dos murs de formigó.  
En els plànols revisats s'observa que part de les edificacions situades a la vora del barranc de Puçol se situa dins de la zona de policia de llits.  
El sector és travessat per una xarxa de séquies que, segons afirma l'estudi d'impacte ambiental, són desguassos de séquies existents en les proximitats de l'àmbit d'actuació. Aquestes es veuran afectades per l'actuació, per la qual cosa l'estudi d'impacte ambiental estableix com a mesura correctora que es reposaran mitjançant marcs de formigó que discorreran paral·lels als marcs del drenatge de la urbanització i amb dimensions de 2.00 x 1.00 m² interiors.  
Després de la vista de camp realitzada i segons informes de diversos serveis, s'observa, no obstant això, que la xarxa de séquies que discorren pel sector, sobretot les séquies de Brosquil i la Peralta, presenten uns cabals significatius que contribueixen, en gran manera, amb el sistema que aporta gran quantitat d'aigua dolça a l'ecosistema de la marjal, d'on se'n dedueix la importància per a la conservació del sistema humit existent.  
Consideracions ambientals  
1. A la vora de l'autopista, a l'oest del sector, apareix un xicotet aflorament de gres roig vinós pertanyent al buntsandstein mitjà.   
Els materials quaternaris ocupen la resta de la zona estudiada i es caracteritzen per sediments aflorants relacionats amb el sistema d'albufera, que fins a temps geològics recents existia en la zona. A l'oest afloren llims terrosos, més cap a la costa, llims arenosos foscos amb abundant matèria orgànica que es relacionen amb l'antiga albufera existent en la zona. Paral·lelament a la costa es desenvolupa un cordó litoral que servia de restinga a l'antiga albufera i que està constituït per arenes i graves.  
Els terrenys destinats a la ubicació del projecte presenten un grau mitjà de vulnerabilitat de les aigües subterrànies a la contaminació, ja que els materials geològics presenten permeabilitat baixa o molt baixa, com les argiles, margues triàsiques i alguns materials del miocé.  
2. La capacitat d'ús agrari del sòl en la zona de l'antiga pedrera és molt baixa com a conseqüència de la inexistència de sòl. En la barra litoral la capacitat es qualifica de baixa i en la resta del sector la capacitat d'ús agrari és molt elevada.  
3. L'estudi d'impacte ambiental assenyala que les condicions edàfiques de la zona condicionen la vegetació, la qual està constituïda per jonqueres i per vegetació de dunes en la zona costanera, i es troben ambdues molt alterades per l'acció de l'home. Així en les zones més allunyades del mar i més pròximes a l'autopista la vegetació ha sigut substituïda per cultius de cítrics. D'altra banda, el paisatge dunar s'ha convertit en un paisatge urbà.  
La vegetació edafòfila en la zona es conserva encara en els canals de drenatge on, s'observen restes de la vegetació característiques de zones humides i en els erms pròxims a la mar, es conserven restes de vegetació de la classe Juncetea maritimi.  
En la contornada de l'antiga pedrera s'observa un grup interessant d'eucaliptus, que presenten un gran port i un bon estat de conservació, creant un enclavament singular i de determinats valors ambientals i paisatgístics destacables. Es pot dir que constitueixen, juntament amb les restes de l'antiga pedrera, una de les fites paisatgístiques destacables i recognoscibles del sector.  
Durant la vista de camp al lloc, s'ha observat que estem davant d'una zona d'antics cultius, hui en dia abandonats, excepte en la part més al nord del sector que encara manté cultiu de cítrics i hortalisses. Aquest abandó de cultius ha propiciat que l'aiguamoll original comence a mostrar els seus elements característics, làmina d'aigua, pastius humits i canyissars, la qual cosa assenyala un procés de regeneració evident.  
4. La fauna present en la zona, segons l'estudi d'impacte ambiental, està constituïda fonamentalment per la típica de cultiu de cítrics en la zona oriental de l'àrea d'estudi, la fauna de marjal però simplificada en la zona oriental i la típica de mitjans urbans en la zona costanera urbanitzada.  
De la fauna relaciona amb els ambients relacionats amb l'aigua cal destacar que, malgrat no aconseguir la diversitat i riquesa d'altres àrees de marjal, es detecta la presència de martinets blancs i esplugabous.  
5. Per al proveïment d'aigua potable s'utilitzaran, segons indica l'estudi d'impacte ambiental, els recursos disponibles per l'Ajuntament del Puig procedents del sistema de proveïment de l'Horta Nord per al proveïment públic.  
L'informe emés per Aguas de Valencia SA només certifica la capacitat del sistema de captació i les seues canalitzacions, però no la disponibilitat de recursos hídrics suficients per a satisfer la demanda exigida per als diferents usos del sector.   
D'altra banda, de l'informe emés entitat metropolitana de serveis hidràulics (emshi) es desprén que la demanda sol·licitada és excessiva, que s'ha de procedir a la redistribució de consums i que per al reg de zones verdes privades no queda clar la procedència de l'aigua que s'ha d'utilitzar.  
D'altra banda, per al reg d'enjardinaments i camps de golf s'utilitzaran les aigües depurades de l'EDAR de l'Horta Nord, realitzant un tractament terciari previ.   
Per tant, actualment, no es disposa dels informes necessaris que aporten dades suficients respecte a la procedència de l'aigua, com també dels volums d'aigua disponibles en l'actualitat per al terme municipal, ni dels cabals concrets que requeriran els diversos usos establits en el sector. Únicament, es disposa de la següent estimació aportada per la memòria del pla parcial:  
. Parcel·les residencials 0,008 l/ (habitatge x seg)  
. Parcel·les industrials, dotacional i terciari: 1,50 l/seg/ha  
. Parcel·les verdes: 1300 m³/dia per a les zones verdes i 2900 m³/dia per al camp de golf.  
La xarxa de sanejament serà de tipus separativa. Les aigües negres es depuraran en l'EDAR Horta Nord i les aigües grises s'abocaran al mar en els punts en què actualment aboquen les séquies que drenen la zona.  
Segons es descriu en la memòria tècnica del projecte, les aigües negres es recolliran en el vial paral·lel al barranc de la Calderona i des d'aquest s'impulsarà fins a la cambra de ruptura, des d'on es tornarà a impulsar fins a l'EDAR de la l'Horta Nord, col·locada a l'altre costat de l'autopista.   
La informació respecte al tractament de les aigües residuals és confusa ja que la documentació tècnica situa l'EDAR de la l'Horta Nord a l'altre costat de l'autopista, quan, en realitat, se situa físicament al terme municipal de la Pobla Farnals. Respecte d'això no hi ha documentació que justifique si es tracta de la nova EDAR a la qual fa menció l'informe de l'entitat de Sanejament, d'una EDAR privada o d'una nova estació de bombament que impulse les aigües fins a l'EDAR situada a la Pobla Farnals.  
Actualment, l'EDAR de la l'Horta Nord rep més efluent del que pot tractar. El II Pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana té previst l'ampliació i la introducció de millores relacionades amb els col·lectors, sistema de tractament, reducció de nutrients i reutilització d'aigua depurada.  
La gestió dels residus del sector serà duta a terme per la Mancomunitat de municipis de l'Horta Nord, ja que actualment existeix en vigor un plec de condicions economicoadministratives per a la prestació del servei de recollida i transport de residus urbans, en el qual es preveu el procediment per a qualsevol ampliació urbana.  
L'estudi acústic no està entre la documentació presentada, ni hi ha dades relatives als nivells sonors que caracteritzen en l'actualitat la zona, ni cap estimació sobre nivells futurs. No obstant això, per la localització de la zona residencial a la vora de la A-7 i la proximitat del sector respecte a la futura marjal s'hauria d'haver fet un mínim estudi a fi de prendre les mesures preventives o correctores adequades, per a evitar la possible afecció de l'autopista sobre el sector i del sector sobre la futura avifauna que ocuparan els terrenys de marjal.  
6. Segons la informació de què es disposa, els vents predominants són els de direcció W i E a causa de la influència de la brisa marina. Això produirà que la zona industrial situada al sud del sector afectarà la zona d'equipaments situada al sud-oest del sector, la qual cosa no està reflectit en l'estudi d'impacte ambiental.  
El clima de l'àrea estudiada es caracteritza per l'escassetat de pluja, temperatures elevades a l'estiu i un índex d'evapotranspiració important, tot això comportarà, per al manteniment adequat tant del camp de golf com de les zones verdes existents en gran nombre del sector, una major necessitat de reg. Factor aquest que s'hauria d'estudiar en profunditat per a evitar la degradació excessiva de les zones verdes del sector, com també el fet d'utilitzar les espècies adequades que s'adapten bé a aquest clima, mediterrani-litoral.   
7. L'estudi d'impacte ambiental recull que des del punt de vista paisatgístic dins de la zona d'estudi es reconeixen tres zones:  
. Antiga pedrera: àrea degradada ocupada per una antiga pedrera. S'hi observen restes de l'antiga infraestructura, i també un grup bastant dens d'eucaliptus.  
. Cultius de cítrics: el sector oriental es caracteritza pel cultiu de cítrics i alguns camps d'hortalisses. S'observen les típiques infraestructures de regadiu, i també casetes de ferramentes i alguna instal·lació ramadera.  
. Àrea de jonquera: la zona situada entre l'àrea citrícola i la costa. La seua topografia és molt plana.  
En síntesi pot dir-se que el paisatge de la zona és una plana costanera en què s'entremesclen usos citrícoles, els cultius abandonats i els usos urbanístics, sent nombroses les infraestructures de comunicacions, reg...  
En el sud del sector es troba una àrea industrial, la qual presenta un paisatge típicament industrial i a l'est, paral·lelament a la costa hi ha un sector urbanitzat residencial. Aquests dos elements apareixen com a elements distorsionadors del paisatge existent, el qual presenta una topografia plana típica d'un sistema antic de restinga-albufera hui colmatat, però en el qual es pot observar encara les seues formes principals.  
7. Segons el cens de 2001 el municipi té una població de 7.352 habitants, l'evolució d'aquesta ha mantingut una dinàmica creixent, malgrat això, la piràmide poblacional del municipi presenta una distribució típica que fa preveure un progressiu envelliment de la població.  
La favorable climatologia complementada per l'oferta de platja i el seu enclavament en l'àrea metropolitana de València, fa que el Puig siga un lloc idoni per al desenvolupament turístic de qualitat que tindrà efecte directe i indirecte sobre l'economia local, tant sobre la producció com l'ús, com destaca l'estudi d'impacte ambiental.  
8. En la visita de camp realitzada al sector d'estudi s'observa, principalment, l'abandó de la majoria de cultius i, com a conseqüència d'això, una regeneració evident del sistema de marjal, sobretot en la zona situada al sud del camí del Planas, ja que al nord es conserven en funcionament la majoria de terrenys de cultiu, la qual cosa no permet que la zona humida torne a les seues condicions originals.  
D'altra banda, és necessari destacar el gran volum d'aigua que transporten algunes de les séquies que travessen el sector, com en el cas de la de Brosquil o la de Peralta, com també les dimensions d'aquestes, arribant a aconseguir alguna d'elles els 3 metres d'amplària, o la vegetació que apareix en els marges d'aquelles que encara utilitzen el sistema de séquia de reg en terra.  
9. L'estudi d'impacte ambiental no recull cap mesura preventiva ni correctora destinades a evitar possibles efectes negatius sobre a la zona humida, el desenvolupament de la qual queda vinculat al sector, ja que va ser realitzat per al projecte original, el qual no preveia la reducció de la superfície del sector amb el fi de regenar al seu estat original la franja de marjal més pròxima al litoral.  
El mateix ocorre amb li pla de vigilància ambiental presentat.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'homologació i pla parcial els Plans, del municipi del Puig (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants necessaris per al desenvolupament del projecte:  
1. Un informe favorable i definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el cas que aquest informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Sí en funció d'aquest informe s'hagueren d'adoptar mesures preventives i correctores a fi de garantir la salvaguarda dels possibles jaciments trobats, s'hauran d'incorporar tant en l'estudi d'impacte ambiental com en la documentació del planejament.  
2. S'haurà de justificar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la suficiència de recursos hídrics. D'altra banda, es compliran tots i cada un dels condicionants que apareixen en l'informe de l'enginyer cap del servei de l'entitat Metropolità de Serveis Hidràulics, entre els quals cal destacar la limitació de la dotació d'aigua potable per a consum humà a 150 l/hab/dia.  
3. Considerar el camp de golf previst en la urbanització únicament com un ús previst en la normativa urbanística del sector, no existint cap compromís sobre la tramitació posterior d'aquest projecte en el qual es refereix tant a la seua viabilitat com a la seua distribució i requerint, per a l'aprovació definitiva d'aquest, el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, com també pel seu desenvolupament reglamentari.  
4. Prèviament a l'aprovació definitiva del sector, s'haurà de presentar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme:  
4.1. Informe previ de la Unitat de Camins Ramaders, sobre el tractament previst per a l'assegador dels Plans.  
4.2. L'autorització de l'organisme de conca corresponent per a la realització de les edificacions recaients en la zona de policia de llits del barranc de Puçol, de conformitat amb els articles 9 i 78 del Reial decret 849/86, pel qual s'aprova el Reglament de domini públic hidràulic.   
4.3. Documentació que aclarisca el sistema que s'emprarà per a la depuració de les aigües residuals, ja que d'una banda s'ha sol·licitat el certificat de viabilitat sobre la capacitat de l'EDAR de l'Horta Nord per a admetre els cabals generats pel sector d'estudi, situada al terme municipal de la Pobla de Farnals, i d'una altra, l'estudi d'impacte ambiental estableix que la xarxa d'aigües residuals es connectarà a la depuradora que s'ha de construir al costat de l'autopista, la reserva d'espai de la qual apareix en els plànols de projecte.  
Per tant, s'haurà d'adjuntar documentació que indique si la nova EDAR, situada a la vora de l'autopista, es correspon amb el projecte de construcció d'una nova planta depuradora que apareix en l'informe de l'entitat de Sanejament d'Aigües. Si aquesta nova EDAR és la que s'utilitzarà per a depurar les aigües residuals, s'aportaran les dades tècniques de l'esmentada estació depuradora (volum de disseny...), com també la seua data d'entrada en funcionament.  
1. Tenint en compte que la xarxa de sanejament serà separativa i que l'abocament de les aigües pluvials es produeix a les séquies existents:  
S'hauran d'identificar els punts d'abocament d'aquesta i s'obtindrà l'autorització d'abocament de l'òrgan competent.  
S'haurà de disposar, previ al punt d'abocament, d'un element de pretractament que permeta recollir sòlids en suspensió, olis i greixos, o qualsevol altre objecte o substància que puguera ser arrossegat per l'aigua de pluja i posteriorment abocament a les séquies. Així mateix es disposarà una arqueta per a presa de mostres de l'abocament realitzat.  
2. L'Ajuntament haurà d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
3. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que vénen tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.  
4. Abans de la recepció de la urbanització, l'Ajuntament del Puig haurà de comprovar que s'ha connectat a una de les EDAR prevista en el projecte, així mateix, independentment de l'EDAR a la qual es porten les aigües depurades del sector, haurà de garantir que es troba totalment executada, dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals generades, i preparada per a entrar en funcionament.   
5. De conformitat amb els articles 21 i 22 del PATRICOVA, les zones adjacents al barranc de Puçol que presenten risc d'inundació 1 s'hauran d'eliminar del sector i se'ls donarà la classificació de sòl d'especial protecció hidrològica.  
6. S'haurà d'integrar dins d'una de les zones verdes del sector, el conjunt d'eucaliptus (Eucaliptus camaldulensis) que se situen a l'oest del sector, a la vora de la carretera i l'antiga pedrera.  
7. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys s'hauran de gestionar de manera adequada a la naturalesa d'aquests, i queda prohibida la incineració in situ d'aquests o qualsevol tipus de residu.  
8. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys confrontants, com també aquelles zones que s'han proposat per a la seua protecció i recuperació.  
9. S'hauran de complir totes i cada una de les mesures correctores, com també el pla de vigilància inclòs en l'estudi d'impacte ambiental.  
D'acord amb les conclusions de les diverses consultes efectuades durant el procediment i a fi d'aconseguir una adequada protecció de l'ecosistema humit existent, s'estableixen els següents condicionants:  
1. El manteniment i restauració de la zona humida hauran de quedar vinculats al desenvolupament del sector, i s'haurà d'establir una partida pressupostària amb aquest fi. El desenvolupament del projecte s'haurà de realitzar en coordinació amb els Serveis de Conservació de la Biodiversitat i el Servei de parcs Naturals de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
2. S'hauran de mantenir lliures d'edificació les zones on la presència de la làmina d'aigua és evident (segons plànol annex), com també la xarxa de séquies existents, concretament la de Brosquil i la Pasqualeta, les quals actuen com a reservori i garanteixen l'aportació d'aigua a la marjal, valor aquest que es posarà en relleu quan l'aiguamoll abaste major desenvolupament.  
Això es pot aconseguir, situant estratègicament les zones verdes del sector, fins i tot les instal·lacions del camp de golf, que poden ser compatibles amb l'existència de les làmines d'aigua i la xarxa de séquies.  
3. El camp de golf s'haurà de desplaçar cap a l'est fins a portar-lo a la vora de la zona humida, a fi de crear un espai matalàs, que faça de transició entre la zona humida que s'ha de restaurar i la zona residencial. S'entén amb això, que la banda d'edificació situada en la proposada en el límit amb la marjal es desplaçarà cap a una zona més interior.  
4. S'haurà d'incloure en les mesures correctores les espècies vegetals que s'han d'utilitzar en l'enjardinament de les zones verdes, optant sempre per espècies autòctones i amb sistemes radiculars no agressius, que en garantisquen la conservació sense necessitat de cap reg, ja que el projecte no preveu la implantació de xarxes de reg, així com es prohibirà l'ús de qualsevol espècie que puga resultar invasora o perjudicial per a les espècies pròpies de les zones humides. L'elecció d'espècies es realitzarà en coordinació amb el Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
5. S'hauran d'introduir, en el pla de vigilància, les mesures adequades a fi de garantir la funcionalitat i interés ecològic, com també les condicions adequades de salubritat per a evitar molèsties a la població resident.  
Tercer  
Totes les mesures preventives i correctores proposades com també aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé allò relatiu a la modificació en si, com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 d'abril de 2006. La directora general de Gestió del Medi NaturalConcepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 144/05-AIA.  
Títol: Ramal APA Redován. Los Montesinos. Torrevieja.  
Promotor: Gas Natural SDG SA  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.   
Localització: Termes municipals de Redován, Orihuela, Benejúzar, Almoradí, Algorfa, Rojales, Benijófar i Los Montesinos (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la implantació d'una conducció per al transport de gas natural mitjançant canonada en alta pressió a per a ús industrial, comercial i domèstic. La conducció es compon de canonada d'acer al carboni amb diàmetres de 10 i 12 polzades per a la conducció principal, i de 4 per als ramals d'eixida, amb una longitud total de 30.843 metres i una pressió de disseny de 16 bar.  
El traçat del gasoducte s'inicia en la canonada de la xarxa d'Alacant, en l'eixida AS-4 poc abans que creue la carretera N-340 al terme municipal de Redován i finalitza en la zona més oriental del terme municipal de Los Montesinos. Té previstes tres eixides en els termes municipals de Redován, Benejúzar i Los Montesinos.  
L'amplària de la rasa d'explotació és de 0.40 metres. La pista de treball té una amplària de 10 metres en condicions normals, aquesta pista es divideix en una franja de 3 metres destinada a acollir els abassegaments de terres i una altra de 7 metres que s'utilitza per a les operacions d'obra. En les zones més sensibles del traçat s'estudiarà la conveniència en la realització de pistes de treball restringides o especials.  
S'inclouen també en el projecte una sèrie d'instal·lacions auxiliars complementàries, com són les vàlvules, armaris de regulació i estacions de protecció catòdica.   
La conducció discorrerà soterrada en tot el seu recorregut, i se situarà la generatriu superior de la conducció a una profunditat d'1 metre, com a mínim, de la cota de rasant. En l'encreuament del riu es preveu assolir una profunditat mínima de l'ordre d'1,50 a 2,50 metres i per al cas d'encreuament amb carreteres i ferrocarrils la canonada anirà soterrada a una profunditat d'1,50 metres com a mínim en carreteres i 2,50 metres per a ferrocarrils.   
2. Alternatives  
En l'estudi d'alternatives s'ha plantejat un corredor únic (alternativa 1), amb una variant (alternativa 2) en l'encreuament del riu Segura. S'ha optat per l'alternativa 1 a causa de la seua absència d'afecció a la zona humida Meandres abandonats del riu Segura, i queda la pista de treball a 14 metres de distància en la part d'aquesta més pròxima a la zona humida. Aquesta alternativa d'encreuament deriva de la recomanació que es va fer en la consulta realitzada amb anterioritat per part del promotor al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual s'indicava l'afecció a l'esmentada zona humida i es recomanava la realització d'un estudi més detallat davant dels possibles impactes que es puguen produir.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 9 de setembre de 2005 la Conselleria d'Infraestructura i Transport va remetre una còpia del document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponent al projecte Ramal APA Redován . Los Montesinos . Torrevieja.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte Ramal APA Redován . Los Montesinos . Torrevieja, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant sengles anuncis publicats en el BOP de data 12 de març de 2005 i en el DOGV de data 24 de febrer de 2005, i s'hi han presentat al·legacions per part de particulars i ajuntaments afectats.  
2. Resum d'al·legacions  
D'entre totes les al·legacions presentades, únicament posseeixen caràcter ambiental les presentades per l'Ajuntament d'Almoradí, per la Sra. Rosario Ortuño Bo, l'al·legació presentada conjuntament pel Sr José María Espadas Guirao i la Sra. Basilisa Riquelme Oliver i l'al·legació presentada conjuntament pel Sr. Jesús Simón Hernández, la Sra. Antonia Simón Navarro, la Sra. Verónica de la Cruz Simón Cases, el Sr. Jesús Manuel Simón Hernández, el Sr. José Manuel Simón Cases, el Sr. Pascual Simón Hernández i la Sra. Carmen Fuentes Simón.   
Per part de l'Ajuntament d'Almoradí l'al·legació es compon d'una sèrie d'observacions a l'estudi d'impacte ambiental com són el compliment de les determinacions que estableix el PATRICOVA (Pla d'acció territorial sobre el risc d'inundació a la Comunitat Valenciana) per a les zones amb un nivell alt de reg d'inundació i la idoneïtat que la traça s'aproxime més al nou llit del riu Segura per a minimitzar l'afecció a les parcel·les i la interferència amb instal·lacions de reg i drenatge del regadiu tradicional.  
La resposta per part de Gas Natural SDG, SA. es resumeix aportant un informe per part de l'enginyeria redactora de l'estudi d'impacte ambiental en què s'exposa les mesures correctores que s'han d'adoptar incloses en l'estudi d'impacte ambiental respecte a les determinacions que estableix el PATRICOVA com són les emissions de pols a l'atmosfera, emissions gasoses, sorolls i vibracions, modificacions de la dinàmica de l'escorriment superficial, contaminació física de l'aigua, contaminació química-biològica de l'aigua, eliminació, retirada i aterrament del sòl, reposició del sòl, contaminació del sòl per abocaments accidentals, alteració del sòl en la zona de reforestació, impactes indirectes sobre el sòl, eliminació de la vegetació actual, impactes indirectes sobre la fauna, deteriorament paisatgístic i augment del risc d'inundació. Respecte a la modificació de traçat per a la seua aproximació al llit del riu Segura, Gas Natural manifesta que la Confederació Hidrogràfica del Segura no permet cap instal·lació en la franja de terreny de domini públic hidràulic.  
La Sra Rosario Ortuño Bo, manifesta la insuficiència de l'avaluació, en l'estudi d'impacte ambiental, de l'afecció que l'obra produirà sobre l'escorriment subterrani de la zona que travessa.  
Gas Natural SDG, SA respon que l'estudi d'impacte ambiental ja assenyala que la presència de conduccions subterrànies de gas en un medi rural no comporta recobriments impermeables i que la modificació de la capacitat drenant dels sòls a causa de la compactació mecànica serà objecte de mesures específiques per a restaurar el sòl a l'estat natural d'aquest.  
El Sr. José María Espadas Guirao i la Sra. Basilisa Riquelme Oliver al·leguen que el projecte i el seu estudi d'impacte ambiental vulneren gran part del contingut de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge de la Generalitat Valenciana i sol·liciten la nul·litat del procediment.  
Gas Natural SDG, SA considera que no escau la nul·litat del procediment atés que el projecte ha observat tots i cada un dels tràmits establits en la legislació específica a aquest efecte i en vigor en el moment que es van iniciar els tràmits davant de l'organisme substantiu competent.   
El Sr. Jesús Simón Hernández, la Sra. Antonia Simón Navarro, la Sra. Verónica de la Cruz Simón Cases, el Sr. Jesús Manuel Simón Hernández, el Sr. José Manuel Simón Cases, el Sr. Pascual Simón Hernández i la Sra. Carmen Fuentes Simón sol·liciten que haurà de procedir-se a la reposició de tots els murs de contenció afectats com a mesura protectora enfront de l'erosió del sòl així com haurà de garantir-se l'ús dels sistemes de reg durant l'execució de l'obra.  
Gas Natural SDG, SA respon que durant l'execució de les obres s'habilitarà un sistema de reg temporal i una vegada acabades aquestes es reposaran íntegrament a la seua situació original.  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 6 de febrer de 2006 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental informe de prospecció arqueològica i etnològica emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià emés el 20 de maig de 2005 amb núm. d'expedient 2003/0778-A.  
En l'esmentat informe es posa de manifest la nul·la incidència respecte al patrimoni paleontològic, no obstant això, s'indica l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport davant de l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics durant l'execució de les obres projectades. També s'indica que no s'han localitzat restes de caràcter etnològic durant els treballs de prospecció.  
Finalment explica el procediment perquè la Direcció General del Patrimoni Valencià emeta l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià, havent d'aportar l'estudi d'impacte ambiental i aclarir-se el traçat definitiu.   
En data 24 de març de 2006, es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental còpia de l'escrit remés a la Confederació Hidrogràfica del Segura per part del promotor, en el qual s'aporta nova documentació amb l'objecte de seguir la tramitació de l'expedient de sol·licitud d'autorització per al pas del gasoducte pel riu Segura i la Rambla de Redován.  
Afeccions legals  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a:  
. Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, hi ha afecció al riu Segura i a la rambla de Redován.  
. Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, el traçat afecta diversos camins ramaders.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
El traçat del gasoducte discorre per terrenys de relleu pràcticament plans, sense relleus destacats i afecta, en la seua major part, cultius de regadiu i molt puntualment trams de vegetació natural. La zona es troba fortament antropitzada i les afeccions al medi ambient poden ser observades a distàncies relativament llunyanes.  
En la zona d'estudi es troben relativament pròxims dos espais naturals, el parc natural de les llacunes de La Mata i Torrevieja al final del ramal i la zona humida Meandres abandonats del riu Segura, molt pròxima en un tram del traçat, no obstant això, ambdós espais naturals no es veuran afectats pel traçat del gasoducte.   
Al llarg de tot el traçat es presenten quatre zones especialment sensibles com són l'encreuament amb el riu Segura entre els vèrtexs V-122/V-122+70, l'àrea pròxima a la zona humida catalogada número 25 Meandres abandonats del riu Segura, entre els vèrtexs V-172/V-173 i dues zones d'arbratge dispers i matoll entre els vèrtexs V-178+70/V-178+175 i V-222/V-225.  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els impactes més rellevants es produiran en la fase de construcció, en particular en les fases d'obertura de pista i excavació en rasa. Les conseqüències ambientals d'aquestes activitats són bàsicament la incidència sobre la vegetació natural, l'afecció sobre els nivells superiors del sòl que són selectivament retirats i recollits per a la posterior restitució d'aquests, per la qual cosa aquest efecte pot considerar-se esmenat i, finalment, la compactació mecànica de sòls sobre la pista de treball, produïda per la circulació de vehicles i maquinària pesant. També es produirà durant la fase de construcció impactes associats a la contaminació acústica i a la contaminació atmosfèrica derivades de la presència de vehicles i maquinària en les obres.  
Finalment cal mencionar l'impacte sobre el medi fluvial, potser el més important, ja que afecta formacions de ribera dels cursos hídrics travessats i altera la morfologia i característiques hidrològiques originals del llit, com també l'aportació de sòlids en suspensió que augmentaria la terbolesa de l'aigua, disminuint-ne per tant, la qualitat com a biòtop i afectant les comunitats bentòniques. També hi ha afecció a una sèrie de trams de camins ramaders.   
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures.  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.  
. Integració dins de l'equip d'obra d'un assistent tècnic ambiental amb la principal finalitat de definir les zones en què serà necessari el desenvolupament d'accions particulars i realitzar el seguiment ambiental de l'obra.  
. Els encreuaments fluvials s'hauran de realitzar mitjançant el sistema d'aïllament amb atalls, ateses les seues característiques de seguretat i rapidesa d'execució, no interrompent l'escorriment, si n'hi ha.  
. Col·locació de defenses durant la fase d'execució de les obres d'encreuament de llits que minimitzen la incorporació de sòlids en suspensió.  
. Reposició cuidadosa de la morfologia original del llit, amb l'ocupació en la reposició del llit de materials de característiques semblants als originals, amb preferència d'aquests, que hauran de ser recollits selectivament.   
. Es recomana els mesos de juliol a setembre, com a període més adequat per a realitzar els encreuaments de llits.  
. Descompactació de sòls sobre tota la franja d'afecció.  
. Restitució de la capa de terra vegetal.  
. En els sectors finals del traçat, més pròxims al parc natural de les llacunes de la Mata i Torrevieja, a l'assistent tècnic ambiental, haurà de realitzar controls visuals més detallats i freqüents, a la recerca d'avifauna lligada al parc.   
. Reposició de totes les tanques, límits, mollons i qualsevol altre element, funcional o ornamental que s'haja de retirar per a la implantació del gasoducte.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
. Caldrà controlar l'adequada retirada i manteniment de la terra vegetal durant la fase d'obra.  
. Evitar en la mesura que es puga la fitació innecessària de peus ecològicament interessants (mitjançant assenyalament d'aquests), bé pel seu grau de raresa o endemisme, bé per l'estat de desenvolupament i conservació d'aquests.  
. Controlar el trasbals de maquinària i vehicles fora de l'espai assignat a aquest efecte, evitant l'afecció a espais naturals, habilitant zones d'estacionament de maquinària i equips lluny de la zona d'influència dels cursos hídrics.  
. Vigilar la presència d'abocaments o residus generats en el procés de construcció.  
. Vigilar el correcte manteniment i restitució de pistes, camins, carreteres i totes aquelles infraestructures existents abans del començament de les obres i que d'alguna manera són afectades per aquestes.  
. Supervisió de tota la documentació que el contractista haurà de lliurar a l'assistent tècnic ambiental relacionada amb el medi ambient(tipus de gestió de residus, freqüència de recollida, certificat d'acceptació de residus perillosos, etc.)   
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'adonarà del compliment del programa, com també l'efecte derivat de l'aplicació de les mesures correctores i del grau correspondència d'aquest efecte amb què va ser previst en l'estudi d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 7 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, propose la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Ramal APA Redován . Los Montesinos . Torrevieja, promogut per Gas Natural SDG, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'haurà d'informar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.   
2. Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement aquest, per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
3. S'hauran d'incorporar al projecte totes les condicions que s'especifiquen en l'autorització d'obres en el riu Segura per part de la Confederació Hidrogràfica del Segura. D'acord amb la Confederació Hidrogràfica del Segura, tots els encreuaments hauran d'anar protegits per escullera, amb un pes comprés entre 500 i 1000 kg i 30 metres de longitud.  
4. En totes les zones en què el traçat discorre juntament amb un camí, aproximadament en paral·lel, s'haurà d'aprofitar en part o en tot aquest com a pista de treball per a reduir l'afecció a cultius, excepte en aquelles zones en què el traçat se separa del camí suficientement per a no poder aprofitar-lo com a pista de treball.   
5. S'haurà de sol·licitar a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, abans de l'inici de les obres, el permís corresponent d'ocupació temporal de camí ramader per a poder realitzar l'obra, amb la garantia de reposició del camí ramader a la seua morfologia i funcions prèvies d'acord amb la Llei 3/1995, de camins ramaders.  
6. Els materials procedents de les obres d'obertura de la rasa i pista de treball que per les característiques d'aquests, no puguen ser reutilitzats en el farciment de la rasa, hauran de ser depositats en abocadors degudament identificats i legalitzats.  
7. La direcció d'obra haurà d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
8. Es recorda el promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
9. Platges d'abassegament, depòsits de materials i parcs de maquinària:  
La ubicació d'aquestes zones s'haurà d'establir sota la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, que podran establir els canvis que consideren oportuns.  
Les platges d'abassegament de materials que siga necessari establir per a executar les obres, com també els parcs de maquinària i abocadors o depòsits temporals, s'hauran de situar en terrenys de cultiu sense afectar en la mesura que es puga l'arbratge o en terrenys desproveïts de vegetació natural o que presente un valor molt baix. En el cas que l'impacte paisatgístic fóra elevat, es prendran les mesures necessàries per a aïllar visualment les zones mencionades mitjançant el tancament temporal d'aquestes.  
Una vegada finalitzada l'activitat en les instal·lacions auxiliars citades, es restauraran aquestes.   
10. S'haurà de restaurar la coberta vegetal existent conforme a la seua condició original sempre que siga compatible amb la zona de servitud permanent del gasoducte. La revegetació s'haurà de realitzar immediatament després de l'obra, en el període de sembra o plantació més idoni per a cada espècie. Amb aquest fi s'efectuaran sembres i plantacions amb espècies autòctones semblants a les existents en cada una de les àrees afectades.   
11. Les actuacions de revegetació s'hauran de realitzar sota la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria que podran introduir les modificacions que estimen necessàries.   
12. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en el seu apartat de mesures correctores, totes les infraestructures i instal·lacions afectades per les obres del gasoducte hauran de ser restaurades a la seua condició original en la mesura que siga possible. S'hauran de desmuntar les instal·lacions que hi haja en la pista i, abans d'abandonar les obres, el contractista de les obres haurà de restablir, entre altres, els drenatges, els murs de contenció de terres, les cunetes, els accessos i els sistemes de tancament, utilitzant els materials més coincidents amb l'entorn. També s'hauran de retirar els accessos temporals.   
13. S'haurà de garantir el funcionament correcte de les xarxes de drenatge i sistemes de reg durant l'execució de les obres.   
14. S'hauran de limitar les actuacions a l'àrea estrictament necessària i evitar afeccions innecessàries com a conseqüència del moviment de terres i pas de la maquinària. Amb aquest fi es delimitarà el terreny a l'àmbit d'actuació, disminuint la superfície compactada.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 d'abril de 2006. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 008/5473-IUR  
Títol: Modificació del Pla general d'ordenació urbana: ampliació del cementeri en sòl no urbanitzable   
Promotor: Ajuntament d'Alzira   
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alzira i Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal d'Alzira  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
La modificació presentada consisteix en la reclassificació de 5279,35 m² de sòl no urbanitzable a sòl urbà, necessària per a l'ampliació del cementeri, proposada per l'Ajuntament d'Alzira.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La ubicació del sòl afectat per la modificació del Pla general d'ordenació urbana es troba en el límit del cementeri actual, amb fàcil connexió amb les infraestructures d'accés rodat.  
El sector presenta els límits següents:   
. Nord: camí del Pla de Corbera  
. Sud: sòl no urbanitzable, en la seua major part terres de cultiu  
. Est: sòl no urbanitzable, en la seua major part terres de cultiu  
. Oest: cementeri  
La previsible ampliació del cementeri serà mitjançant tanca de 3 m sobre la parcel·la, per a organitzar en l'interior construccions de tramades de nínxols o elements auxiliars, com a depòsits provisionals, magatzems de materials o sales mortuòries.   
1. Alternatives  
No s'han presentat alternatives de projecte.  
Tramitació administrativa  
Admissió a tràmit  
En data 17 de gener de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient urbanístic tramitat en l'Ajuntament d'Alzira, relatius a la modificació del Pla general d'ordenació urbana, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anunci publicat en el DOGV núm. 5069, d'11 d'agost de 2005.  
Durant el període d'informació pública es va presentar una única al·legació al projecte.   
Resum de les al·legacions  
L'al·legació presentada no té caràcter ambiental, i se centra únicament en aspectes urbanístics.   
Peticions d'informació o documentació complementària  
La documentació presentada i, en concret, l'estudi d'impacte ambiental, no té la informació adequada establida per l'ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'hagen de tramitar en aquesta Conselleria. Malgrat això s'ha seguit amb el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental sense requerir una possible ampliació de documentació, a causa del caràcter dotacional de la proposta, a l'objectiu buscat amb l'esmentada modificació, a la grandària de la superfície afectada i, especialment, perquè no s'han observat condicionants ambientals que facen inviable l'esmentada proposta.   
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura 2000, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la parcel·la objecte d'estudi no afecta els camins ramaders del municipi, ni cap dels nombrosos jaciments arqueològics catalogats repartits per tot el terme municipal.   
No obstant això, no consta en l'expedient l'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. De l'estudi d'impacte es desprén que el sector afectat s'assenta sobre materials pertanyents al cenozoic i d'origen continental. Aquests materials són, principalment, cudols, graves i argiles.  
Pel que fa a les característiques mecàniques, la zona és apta per a suportar les càrregues normals d'aquest tipus d'usos.  
L'àmbit de la zona d'estudi presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana, sent la zona compatible amb l'ús que es pretén implantar.  
L'estudi d'Impacte ambiental presentat explica que en aquesta zona l'aigua s'infiltra als aqüífers, i el nivell piezomètric es troba a 10 m de profunditat.   
2. La parcel·la limita al sud i a l'est amb sòl no urbanitzable.  
El relleu del sector és sensiblement pla, amb una capa de terra vegetal en superfície.   
El seu risc d'erosió és molt baix i la seua capacitat d'ús és elevada.  
3. El clima és mediterrani litoral.  
Predominen els vents de component oest a l'hivern i de component est a l'estiu. Els vents més intensos són els del NNE i NE que predominen a l'octubre i març, seguits pels procedents de del NO i O a l'abril i maig.  
4. La vegetació natural presenta les lògiques relacions amb el clima i sòls estudiats. La vegetació més representativa és l'omeda, que es presenta de manera fragmentària i dispersa.   
S'aprecia que no hi ha cap espècie que es trobe protegida per la legislació actual i que la vegetació està fortament antropitzada, destacant el cultiu de tarongers.   
5. La fauna més destacable de la zona és, per estar caracteritzat com a espècies d'interés especial: el grup de les aus, en concret, l'aligot i la falcia pàl·lida; el grup mamífers, en especial, talp, rata penada i talpó comú; i el grup dels rèptils, destacant el dragó i la sargantana roquera. Tanmateix, altres aus, cadernera, teuladí i gafarró, estan catalogades com a espècies tutelades.  
6. En tractar-se d'un ús dotacional per a l'ampliació del cementeri, no es preveu un increment dels consums d'aigua ni generació d'aigües residuals o residus.   
7. La qualitat intrínseca del paisatge és baixa, i es tracta d'una zona rústica, amb cultiu de tarongers, afronta amb el cementeri.   
8. El projecte avaluat es troba situat administrativament al terme municipal d'Alzira, situat a la província de València. L'ampliació del cementeri satisfà una de les demandes principals de la població.  
9. L'estudi d'impacte ambiental no disposa de mesures correctores o protectores.  
10. L'estudi d'impacte ambiental no té el programa de vigilància ambiental.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació del Pla general d'ordenació urbana d'Alzira, relativa a la reclassificació de sòl dotacional per a cementeri, promogut per l'Ajuntament d'Alzira, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural Valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, serà necessària la reposició. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de dispostar de l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.   
3. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials necessaris que s'han d'emprar en les obres, i evitar l'ocupació dels terrenys confrontants. En cas d'emmagatzemament temporal de materials pulverulents, s'indicaran les mesures que s'han d'adoptar per a evitar la formació de núvols de pols a causa de l'acció del vent.  
4. De la mateixa manera, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, s'indica que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
5. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'haurà de mantenir en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment d'altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
6. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys s'hauran de gestionar de manera adequada a la seua naturalesa, quedant prohibida la incineració in situ d'aquests.  
7. S'haurà de dur a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres de construcció necessàries, havent de gestionar cada un d'ells conforme a les seues característiques fisicoquímiques. S'haurà de definir una àrea on depositar els contenidors destinats a aquest efecte, i indicar les mesures que s'han d'adoptar per a evitar les possibles fuites, abocaments accidentals, vessaments, etc. que puguen produir-se durant l'emmagatzemament temporal d'aquests.  
8. L'Ajuntament haurà d'exigir a l'empresa adjudicatària entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquests.  
9. Totes les mesures derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació, tant en allò referent a la modificació en si, com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
10. S'haurà de crear un programa de vigilància ambiental que preveja, almenys, els controls que s'expressen a continuació, detallant els indicadors d'impacte, el tipus de control que s'han de realitzar, la periodicitat d'aquests i les mesures que s'han d'adoptar en cas de desviacions sobre les previsions inicials:  
. Control de l'ocupació dels terrenys confrontants al sòl urbà proposat i de les zones no habilitades per a l'emmagatzemament de materials i residus generats.  
. Control sobre la ubicació de la maquinaria i els treballs de manteniment d'aquesta.  
Control sobre l'aparició de restes arqueològiques o elements mereixedors de protecció.  
. Control de la gestió dels diversos tipus de residus generats i sobre els materials emprats en les obres.  
11. En el cas que els cultius confrontants s'hagen vists afectats durant les obres d'edificació, s'hauran de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 7 de març de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.