Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6802, del 22-06-2012 (2012/6001)

RESOLUCIÓ de 8 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Villena, Sax, Elda, Monòver, Calp, l'Alfàs del Pi, la Nucia, Polop, Agost, els Poblets. Expedients número 137/7097 TKX i altres.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6802

Data del DOGV
:   22-06-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6001


Data del document
:   08-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alfàs del Pi, l'
    * Poblets, els
    * Sax
    * Villena
    * Calp
    * Polop
    * Monòver
    * Nucia, la
    * Agost
    * Elda
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 8 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Villena, Sax, Elda, Monòver, Calp, l'Alfàs del Pi, la Nucia, Polop, Agost, els Poblets. Expedients número 137/3122 IDX i altres. [2012/6001]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 137/3498 JWZ, 289/1248 PPK, 295/1127 FYY, 115/4435 QFC, 90/0404 TNI.  
  
  
València, 8 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 137/9461-YMY.  
Nom del projecte: conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó. Tram I.  
Promotor: Direcció General de l'Aigua de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Òrgan substantiu: Direcció General de l'Aigua de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: Villena, Sax, Elda, Monòver.  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és l'establiment de les condicions tècniques i econòmiques per a l'execució de les obres corresponents al tram I de la conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó amb la finalitat de conduir les dites aigües a les comunitats de regants del dit marge esquerre.  
Per a això es projecta una conducció de 20,546 metres de longitud en acer St 44, de diàmetre 1.800 mm i grossàries variables. La dita conducció transportarà un cabal de 4,25 metres cúbics per segon.  
La conducció naix de l'encreuament de la séquia del Rei amb la carretera del Pinós al terme municipal de Villena i culmina en el depòsit regulador del Toll previst entre el límit dels termes municipals d'Elda i Monòver.  
La conducció anirà soterrada en rases les profunditats mínimes de les quals oscil·laran de 3,20 a 3,80 metres excepte en determinats punts on s'arribarà a majors profunditats.  
Este tram de la conducció, per mitjà dels oportuns ramals, proveirà diverses entitats de reg per mitjà de les conduccions següents:  
  
- Los Frutales, SA: conducció de fosa de 791 metres de longitud i 350 mm de diàmetre.  
- Sindicato de Riego Público de la Villa i Sociedad Agraria de Transformación número 3.562 de Sax: conducció de fosa de 4.250 metres de longitud i 450 mm de diàmetre.  
- Comunidad de Regantes de Elda: conducció de fosa de 979 metres de longitud i 300 mm de diàmetre.  
Tant a l'inici del tram I com en les derivacions de Sax i Elda s'instal·laran vàlvules de sobrevelocitat i altres elements accessoris que s'ubicaran en arquetes semisoterrades de formigó armat i disposaran d'una part aèria consistent en una estructura metàl·lica exempta amb coberta a dos aigües.  
La conducció acaba amb una arqueta partidor (depòsit de regulació) soterrada de dimensions 32x32x5 metres que tindrà una cambra per a amortir l'energia del cabal entrant, amb dos abocadors, de huit metres d'amplària, un lliure que descarrega al barranc del Toll, i un altre amb una comporta d'1,6 metres d'alçària que descarrega en la futura bassa del Toll, dos vàlvules de neteja de 400 mm i una vàlvula de 1.800 mm en l'arrancada de la conducció del tram II.  
Al final del tram I, s'executarà una bassa d'acumulació/regulació amb una capacitat aproximada de 2.300.000 metres cúbics i no és objecte d'este projecte la delimitació de les seues característiques constructives.  
Per al trànsit de vehicles durant l'execució de les obres s'executarà una via de servici de 5 metres d'amplària, que en gran part absorbirà les vies rurals existents, i per tant hauran d'estar en estos trams habilitades per al trànsit rural.  
Una vegada acabada l'obra, el camí de servici en el seu tram comú continuarà complint la seua funció de baixa intensitat de trànsit, i la resta quedarà com a camí d'accés exclusiu per al servici de manteniment i conservació de la conducció. El dit camí es condicionarà amb cunetes de profunditat mitjana de 0,5 metres.  
Està prevista una zona d'ocupació temporal de 30 metres al llarg de l'eix del traçat i una zona d'expropiació de 14 metres. L'obra prevista disposarà de les instal·lacions elèctriques aèries necessàries per al funcionament dels distints automatismes així com per al funcionament del sistema de protecció catòdica.  
  
Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental proposa tres alternatives al traçat de la conducció. L'estudi de les alternatives considera com la més apropiada l'anomenada alternativa 1.  
Es considera rebutjable l'alternativa 2 per l'encreuament excessiu amb altres infraestructures i l'afectació als hàbitats dels paratges Serra del Pastoret i les Salinetes.   
L'alternativa 3 seria acceptable mediambientalment excepte per l'afectació al LIC Llacuna de Salinas, les dificultats tècniques del pas per la rambla de Xinorla, afectació a infraestructures i afectació al patrimoni etnològic.  
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
- L'expedient va entrar en el registre dels Servicis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge (antiga Conselleria de Territori i Habitatge) el dia 21 de juny de 2007.  
  
- La informació pública es va realitzar per mitjà d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del dia 22 d'agost de 2006, i per mitjà d'anunci en el Butlletí Oficial de l'Estat del dia 25 de setembre de 2006.   
- Durant el període d'exposició pública es van presentar diverses al·legacions. L'Ajuntament de Villena va emetre un informe tècnic d'al·legacions fora de termini legal. No obstant això, es reproduïxen a continuació alguns dels seus paràgrafs pel seu interés mediambiental:  
«El projecte afecta el LIC Serra de Salinas [...]. L'estudi d'impacte ambiental, en el seu inventari, anomena quatre espècies gipsícoles [...] encara que n'estan presents altres com ara Limonium sp., Hernaria fruticosa, que també han de ser considerades. Es considera que ha de realitzar-se un estudi de la flora per part del Servici de Conservació de la Biodiversitat de la Conselleria de Territori i Habitatge».  
En relació amb l'afectació del projecte al LIC Serra de Salinas, l'informe tècnic proposa:  
«[...] es proposa com a alternativa el traçat de la conducció pel camí de la Fontnegra. És un camí existent que evitaria la utilització i l'alteració dels camins ramaders per a l'execució del projecte i reduiria l'afectació a l'hàbitat natural».  
En relació amb la consolidació de camins de servici s'exposa:  
«[...] Considerem que no queda justificada la necessitat actual de construir i consolidar un camí de servici pel camí ramader [...] l'accessibilitat de la conducció podria garantir-se [...] per mitjà del condicionament de determinats camins transversals [...]. Així també es considera suficient una amplària del camí de servici de tres metres (no de cinc com indica el projecte)».  
En relació amb l'habilitació d'una via verda sobre el terreny que recobrix la canonada, s'exposa:  
«[...] El projecte pretén construir i consolidar un nou camí amb tot-u compactats, la qual cosa produirà un impacte indirecte però permanent i negatiu sobre l'hàbitat a causa de l'increment de l'accessibilitat a la zona. Històricament els pujols [...] han sigut poc valorats [...] no obstant això, constituïxen un important patrimoni cultural (molts d'estos presenten restes arqueològiques) i natural (espècies de flora i fauna protegides) [...]. D'especial interés quant a preservació de l'actuació projectada es considera la zona compresa entre el Cabezo del Chocolaíno i el Cabezo de Agua Amarga. Des del nostre punt de vista hauria d'evitar-se el traçat en esta zona».  
«Lligat a les formacions vegetals descrites podem trobar també fauna d'interés [...] pot establir-se també com a mesura correctora la construcció d'abeuradors [...]».  
«Entre les espècies de flora proposada en la repoblació, el projecte inclou el margalló. Es considera que esta espècie no és apropiada per a la zona objecte de l'actuació.  
Respecte a l'informe d'al·legacions, s'assenyala que s'han demanat els informes tècnics que s'han considerat necessaris per a arreplegar totes les possibles afectacions ambientals del projecte. No obstant això, es tindrà en compte l'al·legació presentada per mitjà de l'ampliació de les condicions ambientals al projecte objecte de la declaració d'impacte.  
La resta d'al·legacions no tenen caràcter ambiental.  
- El dia 9 de maig de 2008, es rep còpia de la sol·licitud de l'informe de conformitat del projecte amb la normativa establida en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, presentat davant de la Conselleria de Cultura el dia 27 de novembre de 2007.  
  
Informes sectorials  
En relació amb les afectacions ambientals del projecte s'han emés els informes següents:  
- Pel Servici d'Ordenació Sostenible del Medi (en extracte):  
  
«El Projecte Conducció General del Marge Esquerre del Posttransvasament Xúquer-Vinalopó. Tram I, pretén instal·lar un primer tram de canonada paral·lel a la conducció general del marge dret. Este primer tram afecta l'espai de gran interés ambiental (lloc d'interés comunitari) Serra de Salinas, en una zona amb una interessant vegetació gipsícola, a més d'afectar diversos hàbitats; per este motiu el traçat de la conducció produirà unes afectacions que generaran una sèrie d'impactes [...]».   
  
L'informe especifica: «quant a afectació als hàbitats i a les espècies naturals del dit espai protegit, el projecte admet mesures correctores i protectores que poden reduir l'impacte ambiental sobre els dits hàbitats a uns nivells assumibles [...]».   
L'informe conclou amb una sèrie de mesures que s'incorporaran com a mesures a aplicar en les condicions de la realització del projecte.  
- Pel Servici de Conservació de la Biodiversitat:  
«De manera global, cal indicar que la major part de l'obra discorre per camins i terrenys agrícoles amb el que es minimitza l'afectació. No obstant això, en alguns trams les obres s'acosten a zones muntanyoses en què nidifiquen aus amenaçades. Els trams on serà necessari prendre precaucions per a evitar molèsties a les aus són: depòsit regulador i bassa del Toll, així com la conducció pròxima a Elda-Monòver.»  
  
«[...] Estes precaucions dependran de la magnitud i del termini d'execució de les obres, però -en principi- haurien de consistir a suspendre les actuacions més sorolloses durant l'època de cria i evitar que les actuacions complementàries (presa i abocament de materials, depòsits de maquinària, etc.), s'ubiquen en les proximitats de les àrees de cria».  
Quant a la instal·lació de les línies elèctriques l'informe especifica: «[...] El projecte no és en absolut adequat quant a la definició de tipologies i mesures correctores, per la qual cosa hauria de realitzar-se o bé una avaluació detallada de cada línia o bé un compromís d'ajust a tipologies definides per la conselleria».  
En l'informe es proposen algunes mesures compensatòries dirigides a la conservació del Fartet del Vinalopó, així compensar la pèrdua progressiva dels cabals hídrics patida per la llacuna de Salinas.  
- Pels Servicis Territorials de Medi Ambient d'Alacant:   
L'informe dels agents mediambientals de la CMAAUV, incidix sobre les ocupacions de camins ramaders i forest d'utilitat pública; estos són:  
1. TM Sax: sendera de Tramasierra, sendera de Peñarrubia, muntanya de El Plano, muntanya del Cabezo Gordo.  
2. TM Villena: Carrerada Reial d'Almansa, sendera del Camí de Sax per Carboneras, sendera de Carboneras, Cordel de Cabreras per Peñarrubia, Cascante i La Zafra.  
3. TM Elda: Carrerada Reial d'Andalusia a València, sendera de Los Serranos.  
El tècnic de la demarcació nord d'Alacant informa: d'acord amb l'article 14 de la Llei 3/1995, de Camins Ramaders, els interessats hauran de sol·licitar al seu dia l'autorització per a la col·locació de les instal·lacions previstes, la qual, i en principi, i considerant el tipus d'obra de què es tracta serà autoritzable [...]».   
L'informe conclou amb una sèrie de mesures a respectar que s'incorporaran a les condicions ambientals d'esta declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes.   
L'estudi d'impacte ambiental realitza una caracterització del medi en què es descriuen els seus components més importants :  
- Fauna: s'enumeren una sèrie d'espècies presents en la zona però es considera improbable la seua presència en la zona de les obres. Estes espècies són (en extracte): falcó pelegrí (Falco peregrinus), àguila reial (Aquila chrysaetos), brúfol (Bubo bubo), rabosa comuna (Vulpes vulpes).  
- Flora: destaca l'estudi la diversitat d'ecosistemes presents en al traça de les futures obres de les quals es destaca la possible afectació a espècies gipsícoles com ara Gypsophila struthium, Teucrium libanitis, Helianthemum squamatum, Ononis tridentata, la presència de la qual en la zona obligarà a adoptar mesures correctores.  
- Patrimoni: es destaca la presència d'elements del patrimoni etnològic (antigues cases de cultiu, ermites).  
- Geomorfologia: en la major part de la traça de la canonada es troben argiles, margues i algeps. L'erosió potencial de la zona és de moderada a molt alta.  
- Hidrologia: el territori es caracteritza per una escassa presència de cursos permanents d'aigua i una important presència de llits d'aigua intermitents (barrancs i rambles). En este sentit el projecte presentarà afectació a la zona d'influència de la rambla de La Melva i al barranc del Derramador.  
- Paisatge: les unitats paisatgístiques objecte de major valoració se situen en el LIC Serra de Salinas en els passos de la canonada pels voltants de Los Cabezos, Pocico de Santa Rosa, Alto de la Cámara i el pas per la zona d'influència de la rambla de La Melva. L'estudi d'impacte ambiental destaca els impactes següents:  
Rebuig i desbrossament del terreny: produirà efectes sobre l'atmosfera per emissió de partícules de pols i soroll i este efecte és temporal i reversible. Sobre la vegetació l'impacte s'estima directe, mitigable i recuperable.   
Excavació: es preveu que es produirà alteració de l'estructura del sòl, emissió de partícules de pols a l'atmosfera i els sorolls i vibracions ocasionats per la maquinària. L'impacte ambiental es considera que serà directe, temporal i reversible.   
Moviment de maquinària i zona d'aplec de materials: el pas de la maquinària produirà un impacte temporal, directe, reversible i serà ocasionat per les emissions de partícules de pols a l'atmosfera, sorolls i per la pèrdua accidental de líquids mecànics.  
Les zones d'aplec de materials es disposaran al llarg de tota la traça i es produirà un impacte temporal, directe i reversible i es produiran afectacions temporals sobre el paisatge.  
Construcció d'elements auxiliars: es produiran afectacions sobre el paisatge que es valoren com de caràcter puntual i intensitat baixa.   
  
L'impacte en la fase d'explotació es valora de la manera següent :  
  
- El transport d'aigua al llarg de la canonada no produirà impactes apreciables pel fet que el traçat d'esta transcorre soterrada.  
- L'impacte sobre el paisatge quedarà reduït a la presència d'elements auxiliars que s'integraran en este per mitjà de la utilització de materials i colors adequats.  
- La transferència d'aigua s'espera que es traduïsca en una millora ambiental de la zona receptora i que permeta la recuperació dels nivells piezomètrics dels aqüífers sobreexplotats.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental. L'estudi d'impacte ambiental proposa diverses mesures correctores i protectores entre les quals destaquen les següents :   
- Realització de regs periòdics en la zona d'obres.  
- S'intentarà respectar el trànsit ramader en els camins ramaders per mitjà de l'ocupació imprescindible d'estes, es minimitzarà el temps en què la rasa estiga oberta i esta se senyalitzarà i tancarà per a evitar caigudes accidentals. A l'acabament de les obres es restauraran i es respectarà la seua amplària legal.   
- Les zones d'aplec de materials i parcs de maquinària s'habilitaran en espais faltats de vegetació arbòria.  
- El desplaçament dels materials d'obra es realitzaran en vehicles amb tendals per a evitar pèrdues de materials.  
- S'elaborarà un programa de control sobre la gestió de residus tòxics i perillosos d'acord amb la legislació vigent.  
- El sòl i terra vegetal retirada de la zona d'obres s'emmagatzemarà per a la seua utilització posterior com a aportació de terra vegetal.   
- A l'acabament de les obres es restituirà la superfície afectada i es reutilitzarà el material sobrant de les excavacions per al reblert de la rasa. En els casos en què això no siga possible els sobrants es portaran a abocador autoritzat.  
- En les zones de major pendent, s'evitaran els desmunts excessius a fi d'evitar l'erosió.  
- Els materials i colors a emprar en els elements visibles de l'obra s'adaptaran en colors i materials a l'entorn.  
- Els talussos de desmunt i els terraplens que s'executen per a la realització de l'obra s'integraran en el paisatge per mitjà de la plantació d'espècies pròpies de la zona. Totes les espècies vegetals retirades durant les obres tornaran a ser plantades i regades convenientment durant el primer any.   
- Les línies elèctriques necessàries per a l'accionament elèctric dels mecanismes automàtics seran senyalitzades per a evitar morts d'aus.  
  
Al llarg de tot el tram I de la conducció general del marge esquerre i sobre el terreny que cobrix la canonada, s'habilitarà una via verda tancada al trànsit de vehicles de motor i construïda com a camí per a senderistes, ciclistes i pràctica de l'equitació.  
Esta via verda discorrerà paral·lela al camí rural reformat que quedarà després de la finalització de les obres i separat d'este per mitjà de vegetació arbustiva.  
La dita via verda tindrà una amplària de 7 metres dels quals 3 metres es dedicaran al pas i els altres quatre es plantaran d'espècies arbustives autòctones (timó, romer, espígol, camamilla amarga).  
En les zones de connexió de la conducció general amb les conduccions secundàries, s'ubicaran àrees de descans per als usuaris de la via verda les quals disposaran de presa d'aigua no tractada, zona d'arbreda, mobiliari forestal i una zona coberta.  
La zona d'arbreda estarà formada per alzines i oliveres en les zones de major cota i en les zones de menor cota, oliveres i garrofers. Com a espècies arbustives es plantaran espècies com ara el timó, l'espígol, el llentiscle, el margalló i altres.  
El programa de vigilància ambiental dissenyat es basa en el control periòdic de l'eficàcia i la correcta execució de les mesures protectores i correctores.  
En relació amb els impactes i les mesures correctores previstes en el projecte cal assenyalar el següent:   
- La conducció proposada discorrerà per camins o sendes preexistents, fet que minimitzarà en part les repercussions de l'obra sobre el medi ambient. No obstant això, cal assenyalar l'afectació en els 4.800 primers metres a la Carrerada Reial d'Almansa i l'amplitud de la zona d'ocupació temporal (30 metres) amb les seues repercussions consegüents.  
- Les zones més sensibles de la traça de la conducció són el pas de l'obra pel LIC Serra de Salinas, que alberga hàbitats prioritaris d'acord amb la Directiva 92/43/CEE, la possible afectació als pujols, elements singulars de la tipologia paisatgística de la província d'Alacant i que alberguen a més valors ambientals i culturals, i la zona de confluència del tram I amb el tram II de la conducció, terreny ric des del punt de vista de la biodiversitat per albergar espècies gipsícoles de gran interés al mateix temps que zona sensible pel seu interés en la conservació d'aus protegides.  
Quant a la confluència del tram I amb el tram II, la seua acceptació definitiva quedarà condicionada a l'aprovació de la ubicació de la bassa del Toll, actualment en fase de tramitació ambiental.   
Cal assenyalar que una gran part del traçat discorre dins de l'àrea del Pla de Recuperació del Fartet.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I.7.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:  
1. S'obtindrà l'informe previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, el sentit i els preceptes del qual vincularan tant a la realització del projecte com a la declaració d'impacte ambiental. En qualsevol cas si en el transcurs de les obres apareixen béns emparats per la dita llei s'haurà d'actuar d'acord amb els preceptes continguts en esta.  
2. S'obtindran els permisos de la confederació hidrogràfica competent en relació amb els encreuaments dels llits hídrics afectats.  
En l'execució de les obres s'haurà de tindre en compte la funció d'estos llits com a corredors ecològics i evitar la creació de barreres per a la fauna i restaurar convenientment estos. S'haurà de tindre especial atenció a evitar les possibles afectacions a poblacions d'amfibis.  
  
3. D'acord amb l'article 14 de la Llei 3/1995, de Camins Ramaders, se sol·licitaran les autoritzacions pertinents i s'haurà de garantir el trànsit pecuari per mitjà de pas alternatiu o per mitjà d'encreuaments al mateix nivell o a distint nivell. Les conduccions hauran de quedar soterrades un mínim de 0,60 metres des de la rasant del terreny.  
4. S'haurà d'estudiar la compatibilitat del traçat amb la futura línia de l'AVE prevista, estudiant, si és el cas, de manera conjunta les correccions ambientals oportunes per a evitar impactes sinèrgics.  
5. Excepte raó justificada que es farà arribar a l'Àrea d'Avaluació Ambiental per escrit, es disminuirà l'amplària de la pista de treball prevista (30 metres) almenys en els punts següents: LIC Serra de Salinas, Cabezo Largo i d'Agua Amarga, al terme municipal de Villena; Cabezo de Santa Eulalia i forest AL 3035 i 3038 al terme municipal de Sax.  
  
6. S'avaluarà la possibilitat d'accedir a les infraestructures de l'obra prevista a través de camins transversals; si això no fóra operatiu i a fi d'evitar impactes innecessaris i excessiva ocupació del territori, s'intentarà reduir l'amplitud del camí de servici de 5 metres a 3,5 - 4 metres. La justificació de la impossibilitat de reducció del camí de servici es realitzarà per escrit que es farà arribar a l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
7. S'evitarà utilitzar la zona sud de la parcel·la 83 del polígon 28 de Sax com a zona de classificació i desbast a causa de l'afectació per risc d'inundació de tipus 6.  
No s'haurà d'instal·lar cap zona d'aplec de materials o de classificació i desbast als voltants del depòsit regulador del Toll, en la confluència entre Elda i Monòver.  
8 S'habilitaran rampes en les rases per a facilitar l'eixida d'animals atrapats, es revisaran estes diàriament a fi d'evacuar els que no hagen pogut eixir, s'abalisarà la zona d'obres.  
9. En les zones afectades pel projecte que es troben dins de l'àmbit territorial de l'espai protegit (LIC Serra de Salinas), s'haurà de realitzar un estudi previ de caracterització de la vegetació existent en la franja de sòl en què es durà a terme l'eliminació de la coberta vegetal, a fi d'identificar la distribució de les espècies existents i la seua abundància, i ajustar en conseqüència el traçat del projecte. Si això no fóra possible es conduiran a viver especialitzat els exemplars d'interés fins a la finalització de les obres, moment en què es plantaran en els seus llocs d'origen.  
En tot cas, s'haurà de comptar amb el Servici de Biodiversitat dels Servicis Territorials de Medi Ambient d'Alacant tant per a la caracterització de les espècies com per a l'execució de les mesures correctores.  
  
10. Respecte a les mesures correctores i de restauració, s'utilitzaran espècies vegetals que siguen pròpies de l'entorn i s'evitarà la plantació de margalló per no ser pròpia de la zona d'actuació.   
11. Les línies elèctriques compliran les determinacions generals del Reial Decret 263/2008, de 22 de febrer, pel qual s'establixen mesures de caràcter tècnic en línies elèctriques d'alta tensió, a fi de protegir l'avifauna. La resta de característiques constructives s'adaptarà a l'ajust de tipologies que establisca a l'efecte el Servici de Conservació de la Biodiversitat.  
12. En el paratge de Las Cañadas a Elda (entre el Pocico de Santa Rosa i l'Altico del Gordo fins al límit amb el tram II de la conducció al terme municipal de Monòver), s'interrompran les obres en el període sensible de reproducció i nidificació d'aus d'interés. El calendari d'obres serà fixat pels tècnics del Servici de Biodiversitat dels servicis territorials d'Alacant i els correspon el seguiment de l'afectació a estes aus durant la fase d'obres tant al Servici anteriorment anomenat com als agents mediambientals de la zona.   
  
13. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
  
14. En les zones de descans de la via verda s'ubicaran xicotets tolls o abeuradors que servisquen d'abeuradors a la fauna silvestre i puguen ser utilitzats pels amfibis.  
15. Com a mesura compensatòria a causa de l'afectació d'hàbitats prioritaris pel projecte s'haurà d'efectuar compromís d'acceptació d'algunes de les basses a realitzar o realitzades (de proveïment a les comunitats de regants) per a la cria i conservació del Fartet del Vinalopó i/o derivació d'aigües a la llacuna de Salinas. Les dites mesures es consensuaran amb el Servici de Conservació de la Biodiversitat dels servicis centrals de València.   
Estes mesures compensatòries es comunicaran a l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
16. L'acceptació total del traçat d'este primer tram de la conducció del posttransvasament Xúquer-Vinalopó, marge esquerre queda condicionada a l'acceptació de la ubicació de la bassa del Toll i del tram II de la conducció.  
17. El programa de vigilància ambiental inclourà informe sobre les possibles morts d'aus i altres animals conseqüència de l'execució de les obres especificant lloc i possibles causes als efectes de la possible ampliació de les mesures correctores. El dit informe es remetrà a l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 1 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 289/7649-XRJ.  
Títol: antena de gas natural a Calp.  
Promotor: Endesa Gas Alicante, SAU.  
Òrgan substantiu: Servici Territorial d'Energia d'Alacant.  
Localització: Calp (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'objecte del projecte és la definició dels materials i criteris per mitjà dels quals han de realitzar-se les obres corresponents a l'antena per a subministrament de gas natural al terme municipal de Calp i de les seues instal·lacions auxiliars.   
L'antena per a subministrament de gas natural al terme municipal de Calp naix del gasoducte de transport secundari Marina Alta fase II i subministrarà gas natural per al consum industrial i domèstic a la població de Calp. La pressió màxima de servici de l'antena serà de 16 bar relatius, tindrà una longitud de 1.902 metres i un diàmetre de 4 polzades. Està prevista la instal·lació d'un sistema de protecció catòdica a base d'ànodes de sacrifici de magnesi.   
A fi de poder efectuar el subministrament als usuaris domèstics comercials s'instal·larà un armari de regulació i mesura de cabal nominal 2 x 3.000 Nm³/h de pressió d'entrada màxima 16 bar i d'eixida regulable entre 0,4 i 0,1 bar, que alimentarà la xarxa de distribució del municipi de Calp.  
Les fases de l'obra són:  
- Replantejament sobre el terreny.  
- Obertura de pista.  
- Excavació de rasa.  
- Transport i alineació de tubs, corbats i soldadures.  
- Posada en rasa de la línia i tapament.  
- Proves de pressió-estanquitat.  
- Restitució de terrenys.  
Quant a l'encreuament del gasoducte per punts singulars, es destaca el pas pel barranc del Quisi respecte al qual l'estudi geotècnic recomana un encast mínim de la canonada de tres metres davall el fons del llit així com la reconstrucció i protecció dels marges, en tota la seua alçària, amb gabions o espigons d'escullera, i la construcció d'un mantell d'escullera d'uns quatre metres d'amplària.  
La zona d'ocupació temporal prevista per les obres és de deu metres; l'afectació a finques particulars derivada de la construcció del projecte es concreta en l'expropiació forçosa sobre els terrenys on s'hagen de construir les instal·lacions fixes en superfície i la imposició permanent de servitud de pas de gas al llarg del traçat de tota la conducció amb una amplària de quatre metres, dos metres al costat de cada eix.  
  
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient va ser remés pel Servici Territorial d'Energia d'Alacant, i va entrar en els Servicis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, el dia 22 de novembre de 2007.  
  
La informació pública es va realitzar per mitjà de publicació d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del 20 d'agost de 2007 i en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant del 16 d'agost de 2007.  
Durant el període d'informació pública es van produir al·legacions; cap d'estes de caràcter ambiental.  
El dia 16 de juny de 2008, es va rebre en els servicis centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge la documentació relativa a la justificació de la realització del tràmit d'informació pública així com la justificació de la petició de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Afectacions legals  
- Segons l'informe emés per l'Ajuntament de Calp, la major part del traçat de l'antena de gas discorre per sòl no urbanitzable.  
- Domini públic hidràulic: encreuament amb el barranc del Quisi.  
- Camins ramaders: a priori, el projecte podria presentar afectació a l'assagador del Camí de Teulada i a l'assagador del Camí del Quisi.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes.   
  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala com a elements ambientals que podran veure's afectats per la realització del projecte els següents; atmosfera, sòl, aigua, vegetació, fauna, medi socioeconòmic, elements arqueològics.  
Quant a la valoració dels impactes esperats es consideren moderats els impactes següents: augment de partícules sòlides en l'aire, pèrdua de sòl, pèrdua de vegetació, afectació a llit hídric. L'estudi d'impacte considera compatible els impactes següents: augment de sorolls, alteració del relleu, alteració del paisatge.  
Es valora com a positiva l'afectació al medi socioeconòmic.  
Quant a la valoració de l'impacte sobre béns del patrimoni cultural, l'informe d'impacte arqueològic i etnològic, assenyala l'existència d'elements del patrimoni cultural a distàncies variables a l'eix del traçat sense presentar afectació directa per la qual cosa no s'espera, en un principi, cap tipus d'afectació.  
El projecte no afecta cap figura de protecció prevista en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, muntanya d'utilitat pública o zones de protecció en virtut de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, relativa a la conservació dels espais naturals i de la fauna i flora silvestres.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.   
L'estudi d'impacte ambiental assenyala com a mesures preventives aquelles encaminades a aconseguir una disminució d'impactes ambientals en la fase de disseny del projecte. En esta fase es van avaluar dos alternatives de les quals es va considerar com a millor aquella que, tenint menor longitud de traçat, presentava menors afectacions sobre béns de naturalesa ambiental.  
Com a mesures minimitzadores, es proposen una sèrie d'actuacions dirigides a disminuir les afectacions del projecte en la fase d'obres.   
Finalment, es dissenya un projecte de restauració ambiental dirigit a aconseguir la restauració del terreny al seu estat inicial per mitjà d'accions encaminades a rehabilitar la coberta vegetal i els servicis afectats.  
S'estima que la major incidència ambiental del projecte es derivarà del pas del gasoducte pel barranc del Quisi. Este barranc, segons l'estudi geotècnic, pot tindre avingudes importants el que obliga a realitzar un soterrament a profunditat de la canonada de gas així com a abordar mesures de restauració (escullera, gabions) d'una certa magnitud.  
  
D'altra banda, existirà una possible afectació a exemplars de pi blanc (Pinus halepensis) entre els vèrtexs V-AL-008 i V-AL-010. L'estudi d'impacte assenyala que la resta de vegetació natural que es veurà afectada és vegetació ruderal sense cap tipus d'interés.   
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I.7.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot l'anterior formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte Antena de Gas Natural a Calp (Alacant), sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:  
  
1. S'obtindrà l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, el sentit del qual vincularà esta declaració d'impacte ambiental. En el transcurs de l'obra i davant de l'aparició de restes arqueològiques, s'haurà d'actuar d'acord amb els preceptes continguts en la dita llei.  
2. Hauran de sol·licitar-se els permisos oportuns en relació amb la possible afectació als camins ramaders assagador del Camí de Teulada i assagador del Camí del Quisi.  
3. En el cas d'abatiment d'exemplars de Pinus halepensis, se sol·licitarà el permís corresponent davant dels Servicis Territorials de Medi Ambient d'Alacant.  
4. Els préstecs s'obtindran de pedreres degudament autoritzades; si és el cas, es respectarà el Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i reblert, o amb fins de construcció.  
  
5. En l'encreuament del barranc del Quisi s'haurà d'evitar l'afectació a exemplars de fauna d'interés, especialment d'amfibis. Les mesures de restauració s'hauran d'efectuar triant aquella alternativa que dote d'una major naturalitat l'obra sense detriment de la seua eficàcia.  
6. Les zones d'aplec de materials i els parcs de maquinària s'ubicaran lluny dels llits d'aigua de manera que s'eviten contaminacions per arrossegaments.   
7. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
  
8. Les reparacions i els canvis d'oli de la maquinària es realitzarà en tallers degudament autoritzats.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 1 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 295/2123-WZM.  
Títol: gasoducte APA l'Alfàs del Pi - la Nucia - Polop (Alacant).  
  
Promotor: Gas Natural Distribución.  
Òrgan substantiu: Servici Territorial d'Energia d'Alacant.  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'objecte del projecte és definir les característiques tècniques i constructives de la canalització i de les instal·lacions necessàries a fi d'escometre la construcció del nou gasoducte d'alta pressió de l'Alfàs del Pi - la Nucia - Polop, que s'iniciarà en el punt d'entrega de l'estació de regulació i mesura situada en la urbanització de Sant Rafael II, al terme municipal de l'Alfàs del Pi, corresponent al projecte del gasoducte Alacant - Benidorm - Altea - Calp.   
Este nou gasoducte constarà d'una conducció principal la qual alimentarà les poblacions de la Nucia i Polop.  
El gasoducte serà de canonada d'acer al carboni de 6 polzades de diàmetre i tindrà una longitud de 6,8 km dels quals 1,4 discorreran pel municipi de l'Alfàs del Pi; 4,3 discorreran pel municipi de la Nucia i 1,1 pel municipi de Polop.  
Per al correcte subministrament de gas natural a les poblacions incloses en el projecte, es fa necessari la instal·lació de les corresponents estacions de regulació i mesura d'alta pressió A a mitja pressió B i la pressió d'entrada màxima és de 16 bar i d'eixida entre 4 i 0,4 bar.   
  
El gasoducte disposarà d'un sistema de protecció catòdica el subministrament elèctric del qual es realitzarà a través de l'estació de protecció catòdica del gasoducte Alacant - la Vila Joiosa - Benidorm - Altea, així com amb un sistema de comunicació i telecontrol i les instal·lacions elèctriques necessàries per al funcionament correcte del sistema.  
Les unitats constructives que componen l'obra són:  
- Obertura de pista de treball (desbrossament, moviment de terres, ruptura del paviment).  
- Excavació de rasa.  
- Transport, distribució i manipulació de la canonada.  
- Alineació i corbament.  
- Soldadura i radiografiat.  
- Revestiment de juntes de soldadura.  
- Posada en rasa.  
- Tapament i restitució de terrenys.  
- Posicions de vàlvules i estacions de regulació.  
- Proves.   
L'afecció a finques individuals derivada de la construcció del projecte es plasma en l'expropiació forçosa en ple domini dels terrenys sobre els quals s'han de construir els elements fixos en superfície així com la imposició de servitud permanent de pas en una franja de terreny de tres metres (1,5 a cada costat de l'eix) per on discorrerà soterrada la canonada i una zona d'ocupació temporal com a necessitat derivada de l'execució de les obres de 10 metres aproximadament.  
  
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.   
L'expedient va ser remés pel Servici Territorial d'Energia d'Alacant i va entrar en els Servicis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge el dia 14 de novembre de 2007.  
  
La informació pública es va realitzar per mitjà de publicació d'edicte en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant del 21 de març de 2007, així com en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del 28 de març de 2007.   
Durant el període d'informació pública es van produir al·legacions, cap d'estes de caràcter ambiental.   
  
Afectacions legals  
- Classificació del sòl: el gasoducte previst discorrerà per sòls no urbanitzables i urbans i estos últims no són objecte d'esta declaració d'impacte ambiental.  
- Camins ramaders: al terme municipal de Polop i la Nucia es veurà afectat el camí ramader assagador de Polop a Finestrat; als termes municipals de l'Alfàs del Pi i la Nucia es veurà afectada la sendera de la Monja.  
- Terreny forestal: al llarg del seu traçat el gasoducte presenta afectacions puntuals a terreny forestal d'acord amb l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana i la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Domini públic hidràulic: afectació per encreuament al riu Sec, al terme municipal de la Nucia.  
  
Alternatives  
Es presenta una alternativa principal junt amb tres variants a esta.  
  
L'anomenada variant 1 evitaria l'encreuament amb el riu Sec però afectaria zona forestal i presenta majors problemes tècnics fet pel qual es descarta la dita alternativa.  
L'anomenada variant 2 presentaria menor longitud de traçat però afectaria terreny forestal a canvi d'afectar terreny urbà fet pel qual la dita variant és descartada.  
L'anomenada variant 3 implicaria noves afectacions a llits hídrics, terreny forestal i afectaria major longitud de traçat per la qual cosa queda descartada.  
Per tant s'indica com a més apropiat el traçat principal.  
  
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Quant als elements del medi afectats es destaca:  
a) Afectació a curs hídric: el riu Sec és travessat en tres ocasions pel gasoducte, i s'afecta el llit així com la vegetació natural que el rodeja (Pistacia lentiscus, Rosmarinus officinalis, Phragmites australis...).  
  
b) Afectació a vegetació natural: la dita vegetació natural és de tipus mediterrani. La zona d'afectació es pot caracteritzar com un mosaic irregular de cultius agrícoles, zones urbanitzades i pins (Pinus halepensis) en port arbustiu i arbori. En l'estrat inferior s'observa Pistacia lentiscus, Rosmarinus officinalis, Olea europaea sylvestris, Rhamnus lycioides, Thymelaea hirsuta, etcètera.  
c) Fauna: es tracta de fauna associada a un ecosistema amb un important component antròpic.  
Tota la zona d'afectació queda dins de l'IBA Serres de la Marina, encara que durant els treballs de camp no s'ha detectat dins de la franja de prospecció nidificació d'aus protegides o sensibles.  
d) Elements d'interés històric, arqueològic i patrimonial: en els resultats de la prospecció superficial es va localitzar, dins del terme municipal de la Nucia, una zona amb fragments ceràmics en superfície, de possible adscripció medieval moderna però sense haver-se detectat en superfície elements arquitectònics o d'una altra índole arqueològica associats a les dites restes.  
El projecte no afecta figures de protecció previstes en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, espais protegits en virtut de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres o a muntanya d'utilitat pública.  
  
2. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte assenyala que la major part dels impactes generats per la implantació del gasoducte es concentren en la fase de construcció, i d'este fet es deriva un marcat factor de temporalitat, així com una baixa intensitat general de les dites afectacions a causa de les garanties incorporades ja al projecte constructiu pel que fa a l'adopció de pràctiques d'arreplega selectiva de sòls per a la posterior reubicació, la reducció de l'amplària de la pista de treball en les zones ocupades per tapissos vegetals naturals i finalment, la completa restitució topogràfica i edafològica.  
Es destaquen els impactes següents: augment de la contaminació atmosfèrica i acústica, afectacions sobre el sòl i els recursos edàfics, degradació de sòls per compactació, pèrdua de vegetació, alteració paisatgística permanent en l'àrea d'afectació del gasoducte, pèrdua de naturalitat en llits hídrics, alteració temporal dels cicles ecològics de la fauna.  
Les mesures correctores proposades són (en síntesi): realització de treball de descompactació, reposició de terra vegetal, reducció de l'amplària de pista de treball en els trams que presenten vegetació natural, plantació d'espècies autòctones, selecció del punt d'encreuament de llits hídrics i protecció de les riberes per mitjà d'esculleres, reg de la zona de trànsit de maquinària pesada.  
El programa de vigilància ambiental tindrà com a objectiu assegurar que el projecte es realitza d'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental i vetlar per la correcta aplicació de les mesures preventives i correctores i comprovar l'eficàcia d'estes. Això comporta la presència d'un assistent tècnic ambiental durant l'execució de l'obra que supervisarà el correcte seguiment d'estes mesures.  
Durant la fase d'explotació, l'assistent tècnic ambiental vigilarà la possible aparició de fenòmens erosius i l'adequat manteniment de les espècies vegetals plantades en el programa de restauració  
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
El gasoducte proposat discorre en gran manera per sòls urbans. En les zones on transcorre per sòls no urbanitzables els impactes més importants es deriven de l'afectació a vegetació forestal i l'encreuament del riu Sec que es produïx en tres ocasions.  
El projecte ha previst en la fase de disseny una sèrie de paràmetres a fi de disminuir les possibles repercussions ambientals de l'obra. No obstant això, es considera que no s'ha justificat de manera suficient el triple encreuament en un curt marge de metres del riu Sec, ni s'ha tingut prou en compte els possibles impactes acumulatius i sinèrgics derivats d'este triple encreuament.  
D'altra banda, alguns perfils del projecte mostren que hi ha zones que presenten certs desnivells i on han d'extremar-se les mesures previstes en el programa de vigilància ambiental a fi de corregir possibles signes d'erosió.  
Quant a la protecció del patrimoni arqueològic, la detecció de diverses restes ceràmiques justifiquen, com a mesura preventiva, la presència d'un arqueòleg en la fase d'obres respectant sempre el sentit vinculant de l'informe previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, i l'obtenció del qual precedirà l'inici de qualsevol tipus d'actuació sobre la zona d'obra.   
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I.7.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot l'anterior formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Projecte Gasoducte APA l'Alfàs del Pi - la Nucia - Polop, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:  
  
1. S'obtindrà l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, el sentit del qual vincularà esta declaració d'impacte ambiental.   
En el transcurs de les obres i davant de la possible aparició de restes, s'actuarà d'acord amb els preceptes continguts en la dita llei.  
2. Es demanaran els permisos necessaris en relació amb els camins ramaders afectats.  
3. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terrenys forestals o en els seus voltants.  
  
4. S'intentarà disminuir el nombre d'encreuaments sobre el riu Sec. La inobservança d'estes condicions ambientals es justificarà per escrit davant de l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
5. Es disposarà de rampes en les rases per a permetre l'eixida de fauna atrapada en estes; diàriament es revisaran estes a fi d'evacuar els exemplars que no hagen pogut eixir.  
6. L'assistent tècnic ambiental vigilarà la possible presència d'aus protegides als voltants de les obres. En el cas de detectar-se la seua presència se suspendran les activitats més sorolloses en les èpoques més sensibles per a estes.  
7. En el cas d'emprar algun producte químic en la prova hidràulica, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per al seu abocament a llit públic. Els productes químics sobrants es derivaran a gestor autoritzat.  
  
8. En les zones de topografia més accidentada (del V-60 al V-73; del V-83 al V-92 i del V-169 al V-172) s'extremaran les mesures de restauració de terrenys i es vigilarà la possible aparició de signes d'erosió (especialment després de cada període de pluges intenses) i s'adoptaran en cas necessari les mesures necessàries per a corregir el deteriorament del terreny.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 3 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 115/4858-HGF.  
Títol: fàbrica de productes ceràmics per mitjà d'enfornat.  
Promotor: Cerámica Virgen de las Nieves, SL.  
Autoritat substantiva: Àrea de Qualitat Ambiental.  
Localització: Ctra. Agost-Alacant, km 9.5, terme municipal d'Agost (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.  
Cerámica Virgen de las Nieves, SL, és una empresa del sector ceràmic, ubicada al municipi d'Agost (Alacant), que es dedica a la fabricació de rajola tipus encadellat, i disposa d'una planta per a això. L'empresa pretén ampliar les seues instal·lacions per a la qual cosa sol·licita la pertinent autorització ambiental integrada, d'acord amb la normativa legal vigent.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
D'acord amb el projecte presentat l'activitat, ja en funcionament des de 1987, s'ubica a la carretera Agost-Alacant, km 9.5, d'Agost, província d'Alacant, en una zona qualificada com a sòl urbanitzable industrial tipus I-1, on es permet l'ús a què està destinada. La parcel·la total que ocupen les instal·lacions està composta per les parcel·les 6, 7, 9 i 45 del polígon 55. La superfície cadastral és de 60.813 m², la qual cosa implica un possible aprofitament urbanístic de 36.488 m².   
  
L'ampliació que es pretén consistix en la instal·lació d'una nova nau per a ampliar el procés de producció de rajoles i ceràmiques refractàries i la instal·lació d'una altra nau per a l'emmagatzematge d'argiles.  
  
Cerámica Virgen de las Nieves, SL, no aporta informació sobre la seua inscripció en el registre industrial de la província.  
El consum d'aigua potable per a proveïment de la instal·lació per a l'ús domèstic i sanitari és de 36.299 m³/any, la dita aigua procedix d'un depòsit per a ús alimentari que es reompli per mitjà de camions cisterna que prenen l'aigua de la xarxa municipal d'Agost.  
La capacitat de producció anual actual de la indústria és de 100.365 t/any, no obstant això, es preveu que amb l'ampliació la producció siga de 255.500 t/any. Bàsicament el procés productiu comença amb l'arreplega de les matèries primeres argiloses, tant en l'interior com en l'exterior de les seues instal·lacions. Després de l'ampliació estes argiles quedaran emmagatzemades en la nau destinada a això. La producció comença efectivament en el moment de la dosificació i posterior mòlta i tamisat de les matèries primeres, i la mescla obtinguda és emmagatzemada en tremuges. Estes tremuges disposen de filtres de mànegues per a evitar emissions de partícules a l'atmosfera. Des de les tremuges, la mescla es dirigix a la zona de pastament, afegint-li prèviament aigua, per a finalment entrar en la línia d'extrusió i extracció de bambolles d'aire, s'obté la rajola crua i preparada per a l'entrada al forn. Prèviament a l'entrada en este, les rajoles crues passen per un assecador. A l'eixida del forn i després de la descàrrega i refredament d'estes, es classifiquen i paletitzen per a la posterior venda.   
L'empresa s'alimenta a base d'energia elèctrica, gas natural i en una proporció molt xicoteta coc per a subministrar la temperatura necessària en el procés d'assecatge i cocció.  
Actualment, les matèries primeres utilitzades anualment per l'activitat són les següents:  
  
  
  
Després de l'ampliació els materials utilitzats seran:  
  
  
  
Alternatives.  
L'estudi d'impacte ambiental indica que no hi ha alternatives per a la ubicació de la nova nau ja que es tracta d'una ampliació de l'activitat industrial existent pel que és important que estiguen contigües. A més esta ampliació és necessària per a incrementar els nivells de producció de l'empresa Cerámica Virgen de las Nieves.  
  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 31 de maig de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental va sol·licitar a este Servici informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental, i s'emet, per part d'esta àrea, l'informe sol·licitat amb data 8 de juny de 2006.  
Posteriorment, amb data 24 de maig de 2007, es va rebre nota interna de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General per al Canvi Climàtic en què sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, a instàncies de Cerámica Virgen de las Nieves, SL, i es remetia el corresponent expedient, incloent-hi:  
- Projecte bàsic i taules resum de les dades del projecte bàsic.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi  
El mateix escrit de remissió certifica que el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a informació pública sense que s'hagen produït al·legacions respecte d'això.  
Amb data 12 de març de 2008, es remet des de l'Àrea de Qualitat Ambiental, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, documentació aclaridora sobre l'ús de la corfa d'ametla, els pinyols d'oliva, estella i serradura com a combustible.  
Amb data 20 de febrer de 2008, s'emet un informe des del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental per requerir informació complementària al promotor sobre les arreplegues d'argila que l'empresa té i les mesures correctores a adoptar en estes.  
Amb data 23 de juny de 2008, es rep la documentació sol·licitada al promotor sobre la incorporació al projecte de la parcel·la 6 del polígon 55 per a la instal·lació d'una nau magatzem de matèria primera.  
  
Afectacions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, segons el subapartat 3.3 de l'annex I.  
Altres afectacions considerades són:  
El Decret 833/75, de 6 de febrer, pel qual este tipus d'indústria s'ha d'incloure en el grup B de les potencialment contaminants de l'atmosfera.  
La Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció Contra la Contaminació Acústica.  
La Llei 10/1998, de Residus.  
La Llei 11/1997, de 24 d'abril, d'Envasos i Residus d'Envasos.  
El Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.  
El Reial Decret 9/2005, pel qual s'establix la relació d'activitats contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes.  
Les accions susceptibles de crear alteracions en el medi ambient en les diferents fases de l'actuació:  
Fase de funcionament.  
Qualitat de l'aire: emissió de partícules a l'atmosfera produït de forma contínua a causa de la naturalesa de l'activitat (transport, càrrega/descàrrega, emmagatzematge i mòlta). Hi ha focus puntuals i dispersos.  
Emissió acústica: degudes tant al trànsit de vehicles com al funcionament de la maquinària de procés.  
Impacte sobre el sòl: els potencials focus de contaminació del sòl i de les aigües subterrànies són les zones d'emmagatzematge i gestió d'olis de lubricació i refrigeració, combustibles i residus.  
Impacte sobre la hidrologia: el consum d'aigua es realitza per mitjà d'un depòsit que es reompli per camions cisterna els quals prenen l'aigua de la xarxa municipal d'Agost.  
Impacte per abocaments: l'empresa declara que s'instal·larà un sistema de depuració total per a l'arreplega i el tractament de les aigües procedents de neteges i vestuaris que s'integrarà dins de la política d'abocament zero de la indústria. Per a les aigües pluvials s'ha projectat una bassa de 100 m³. Quant a l'aigua de procés, no hi ha abocaments ja que s'evaporen.  
Fase de cessament d'activitat i desmantellament.  
Qualitat de l'aire: emissió de partícules a l'atmosfera produïda de forma contínua a causa de la naturalesa de l'activitat (transport, càrrega/descàrrega, emmagatzematge i mòlta). N'hi ha de focus puntuals i dispersos.  
Emissió acústica: degudes tant al trasbals de vehicles com al funcionament de la maquinària de desmantellament.  
Impacte sobre el sòl: els potencials focus de contaminació del sòl i de les aigües subterrànies són les zones d'emmagatzematge i gestió d'olis de lubricació i refrigeració, combustibles.  
Quant als impactes produïts i les mesures correctores que es proposen:   
- Emissions atmosfèriques. L'emissió de partícules, gasos i fums s'ajustaran al que establix la Llei 38/1972, de Protecció del Medi Ambient Atmosfèric. Per a això l'empresa utilitza gas natural com a combustible fòssil principal, net i de menor generació de residus. A més ha incorporat sistemes de depuració en el procés.  
Quant a l'emissió de partícules sòlides difuses, l'empresa haurà d'estar al que disposa l'ordenança específica que l'Ajuntament d'Agost té en vigor. Les accions preses per l'empresa han sigut: limitar l'alçària de muntons en l'era; humectar el material; instal·lar tanques perimetrals de vegetació; pavimentació d'accessos; carenar els focus puntuals; es preveu el tancament complet de l'era. Es va entregar un annex d'esmena de 5 de juny de 2008, en el qual s'indica que es realitzarà una nau industrial per a emmagatzematge i assecatge d'argiles.  
  
El promotor també pren accions quant a l'emissió de partícules sòlides puntuals: sistemes pneumàtics de transport de matèries primeres; instal·lació de preses d'aspiració; depuració de gasos generats en el procés d'atomització; depuració de corrents d'aire aspirat (filtres de mànegues), en particular, en l'etapa de cocció s'utilitzen filtres de mànegues amb addició de bicarbonat i electrofiltre per a minimitzar les emissions d'este.   
- Efluents líquids. Les aigües residuals procedixen de les neteges, vestuaris, neteja de la maquinària i aigües pluvials. L'aigua del procés s'evapora en el procés d'assecatge i cocció. En un principi es proposava la instal·lació d'una EDAR. Els últims documents indiquen que la depuradora no serà instal·lada sinó que es pretén instal·lar un sistema de depuració total completament soterrat per a l'arreplega i el tractament de les aigües procedents de neteges i vestuaris. L'aigua depurada s'introduirà en el procés productiu de la indústria, es canalitzarà l'aigua a la capçalera del procés i es mesclarà en els depòsits d'emmagatzematge d'aigua existents en la planta. A fi de resoldre els problemes originats pel rentatge de fins dels aplecs d'argiles originat per les pluges i la seua consegüent expansió per l'entorn, s'ha projectat una bassa de decantació de pluvials de 100 m³.  
  
- En la generació de residus s'apliquen les mesures correctores següents:  
Encara que el residu sòlid generat es pot reciclar fins en un 70%, el baix cost de la matèria primera contra el cost de disposar d'un sistema de recuperació fan inviable esta opció, per la qual cosa s'envien a abocador autoritzat. No obstant això, l'empresa pretén actuar en el procés per a disminuir la quantitat de residus generats. Per als residus líquids s'utilitzaran bidons proveïts de cubetes de seguretat amb capacitat per a emmagatzemar el 10% del volum del bidó major, normalment estos seran de 50 litres per tant, la cubeta de seguretat serà de 50 litres. Tots els residus, tant perillosos com no perillosos, s'entregaran a gestor autoritzat.   
- Emissions acústiques. Es crearan barreres acústiques artificials en cas que l'emissió sonora supere els límits establits per la llei. L'estudi d'impacte ambiental indica que s'ha realitzat un estudi acústic del qual es pot concloure que els nivells sonors que produïx esta indústria estan dins dels límits establits per llei. Es proposa també un pla d'auditoria acústica a fi de realitzar un autocontrol de les emissions acústiques, cada 5 anys.  
- En el cessament d'activitat i desmantellament es produirà una reducció important d'emissions, abocaments, generació de residus, soroll i consum de recursos, donat el cessament de l'activitat industrial. L'empresa no presenta un pla específic de desmantellament.  
A fi de controlar i assegurar les mesures correctores proposades, Cerámica Virgen de las Nieves, SL, presenta programa de vigilància ambiental, tant de la fase de construcció de les noves instal·lacions, com de la fase d'explotació.  
  
Consideracions jurídiques  
L'activitat s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat I) del grup 4 de l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, que deroga la Llei 6/2001, de 8 de maig, de Modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental (fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornat).   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals se'ls aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte fàbrica de productes ceràmics per mitjà d'enfornat promogut per Cerámica Virgen de las Nieves, SL, a ubicar a la carretera Agost-Alacant, km 9,5, del terme municipal d'Agost, província d'Alacant, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat, així com de l'apartat segon d'esta resolució.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure la periodicitat amb què es realitzen els controls indicats en este. A més s'implementarà d'acord amb les condicions establides en esta declaració d'impacte ambiental.  
2. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental s'hauran de documentar, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures correctores en este proposades i comprovar la seua aplicació i eficàcia.  
3. Les zones d'emmagatzematge de residus de la instal·lació hauran d'estar convenientment senyalitzades i, en cas d'emmagatzemar residus perillosos, tancades i impermeabilitzades amb sistemes d'arreplegada de vessaments. El temps màxim de permanència dels residus perillosos en el magatzem és de sis mesos, dos anys per a residus no perillosos, d'acord amb el que preveu la Llei 10/2000, de Residus, i el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.  
4. Atés que els valors d'emissió de partícules en el focus 3, en el moment del mesurament, van superar els valors límits establits per la llei, s'haurà de repetir el dit mesurament per a assegurar la fiabilitat d'esta. En el cas que el mesurament superara novament els valors límit d'emissió, s'hauran d'adoptar les mesures correctores pertinents.  
  
5. No es podrà realitzar cap arreplega d'argila en la parcel·la 12 del polígon 55 classificada com a sòl no urbanitzable, rústic amb protecció específica.  
6. A fi de garantir l'eficiència dels recursos hídrics, així com per a assegurar la protecció del sòl i dels aqüífers, s'haurà de certificar l'estanquitat de la bassa de decantació de pluvials. A més, s'haurà de realitzar una connexió a la xarxa de pluvials quan s'autoritze i entre en funcionament el polígon industrial.  
7. Quant a la gestió de les aigües residuals sanitàries, s'hauran de connectar a la xarxa de clavegueram del polígon industrial quan s'autoritze este.  
8. Els fangs obtinguts en el sistema de depuració total hauran de ser retirats per gestor autoritzat.  
9. La indústria haurà de ser compatible amb allò que s'ha indicat en el pla parcial corresponent quan s'aprove el dit pla.  
10. Es presentarà davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment amb l'article 3 del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
11. En previsió al possible desmantellament de les instal·lacions, l'empresa haurà d'aportar projecte específic.  
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
  
València, 5 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 90/2008 - AIA.  
Títol: Pla Especial de Reserva de Sòl per a Dotació Pública Educativa Cultural.  
Promotor: Ajuntament dels Poblets.  
Autoritat substantiva: Ajuntament dels Poblets i CTU.  
Localització: els Poblets (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.  
L'objecte del pla especial és l'establiment d'una reserva de sòl per a dotació pública educativa cultural, actualment qualificat com a sòl no urbanitzable comú, per a la construcció d'un centre d'Educació Primària als Poblets (Alacant).  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, el municipi ha triplicat la seua població en els últims 12 anys. L'activitat principal en l'àrea de territori ordenat serà la de centre educatiu de primària per a la població escolar de tot el terme municipal, que actualment pot estar entorn de 200 xiquets entre 3 i 12 anys.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El terme municipal dels Poblets se situa al nord-est de la província d'Alacant, a la comarca geogràfica de la Marina Alta. Compta amb 2.865 habitants (CES 7364).   
L'instrument de planejament vigent són les normes subsidiàries dels Poblets, que van ser aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme, en sessió de 26 de juliol de 1989, i es va iniciar la tramitació amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, i el seu reglament aprovat pel Decret 162/1990, per la qual cosa el dit planejament general no va ser sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
El nou pla general d'ordenació urbana, on es requalifiquen fins a 26.803 m² de sòl amb ús d'equipament educatiu cultural pertanyent a la xarxa primària, va ser sotmés a informació pública segons l'edicte publicat en el DOGV d'11 de setembre de 2006. Donada la necessitat de disposar d'eixos terrenys per a ús educatiu, s'ha optat per la firma d'un conveni per a l'obtenció anticipada dels dits terrenys.  
 L'àmbit de l'actuació se situa al costat del camí de les Marjaletes, pròxim al nucli històric, i la seua extensió és de 9.873,24 m². Esta superfície es desglossa en:   
Dotacional educatiu cultural 8.000,00 m².  
Xarxa viària i aparcaments 1.923,24 m².  
La reserva de sòl s'emplaça en l'espai delimitat per:  
Nord:   
- Sòl no urbanitzable comú.  
Sud:  
- Carrer 1C.  
- Àrea de sòl urbanitzable (sector 2).  
Est:  
- Sòl urbà (Almadrava Sud).  
Oest:  
- Camí de les Marjaletes.  
- Àrea de sòl urbanitzable (sector 1).  
Es tracta d'una àrea dedicada fins fa 15 anys al monocultiu del taronger, reconvertit a hortalissa i actualment abandonat. L'àmbit del pla especial s'enclava a manera de falca, que penetra entre sòls urbans i urbanitzables en execució, consolidats per l'edificació.  
  
3. Alternatives.  
No s'han presentat alternatives. Únicament s'ha realitzat una valoració de l'evolució en el futur amb i sense les modificacions del pla especial.  
  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit.  
Amb data 26 de març de 2008, l'Ajuntament dels Poblets va remetre documentació relativa al Pla Especial de Reserva de Sòl per a la Dotació Pública Educativa Cultural. La dita documentació consistia en còpia de l'estudi d'impacte ambiental i document de síntesi, certificat del sotmetiment a informació pública de l'EIA i certificat d'aprovació provisional, i s'incoa l'expedient corresponent d'avaluació d'impacte ambiental, amb número 90/9215-ZWX.  
2. Informació pública.  
El pla especial es va exposar al públic, junt amb el seu estudi d'integració paisatgística, segons l'edicte publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5450, de 14 de febrer de 2007. L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic segons l'edicte publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5497, de 24 d'abril de 2007.  
No s'ha presentat, per a cap dels dos tràmits anteriors, certificat del resultat de la informació pública, còpia de les al·legacions presentades, si és el cas, i contestació a estes.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.  
Amb data 12 de maig de 2008, es va realitzar requeriment d'informació al Servici Territorial d'Ordenació del Territori, per sol·licitar còpia del document del pla especial, sense que fins al moment es tinga constància de la recepció.  
Amb data 15 de maig de 2008, l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral va remetre una còpia de l'informe sobre el risc d'inundació relatiu al projecte, elaborat pel Servici d'Ordenació Territorial, i és de caràcter desfavorable.  
Amb data 2 de setembre de 2008, l'Ajuntament dels Poblets va remetre informe sobre la prospecció arqueològica i etnològica de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Consultes. Informes sectorials i participació  
En l'expedient s'inclouen els informes rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental següents:  
Autorització de la directora general de Patrimoni Cultural Valencià del projecte de prospecció arqueològica, de 5 de febrer de 2008.  
  
Informe sobre la prospecció arqueològica i etnològica, elaborat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià amb data 4 d'agost de 2008. El seu contingut es transcriu a continuació:  
«Havent-se encarregat l'execució d'una prospecció arqueològica en relació amb el projecte [...], els resultats d'esta han sigut analitzats pels nostres servicis tècnics a l'efecte de derivar d'estos les possibles afectacions sobre el patrimoni d'esta naturalesa:  
Els resultats de la prospecció han sigut negatius per la qual cosa no es proposa cap mesura correctora des del punt de vista del patrimoni arqueològic i paleontològic.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, pels nostres servicis tècnics s'ha posat de manifest que després de la prospecció no s'ha localitzat cap element etnològic que poguera ser afectat, només, però fora del límit, s'ha documentat les restes d'una xicoteta casa d'apers. Per tant, i davant de la nul·la afectació, s'emet un informe favorable.  
  
A la vista de l'anterior i una vegada analitzades totes les possibles afectacions patrimonials del projecte resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que s'haurà d'haver elaborat a partir de les actuacions realitzades i que s'haurà d'integrar així com els seus resultats i programes de vigilància i/o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu. Qualsevol document anterior o annexos no s'admetrà a tràmit i es procedirà a la seua devolució mentre que no s'esmene i tinga la informació assenyalada».  
  
Informe sobre el risc d'inundació relatiu al Pla Especial de Reserva de Sòl per a Dotació Pública Educativa Cultural per a centre de primària al terme municipal dels Poblets (Alacant), elaborat pel Servici d'Ordenació Territorial. El seu contingut es transcriu a continuació:  
  
«Vista la documentació presentada pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori d'Alacant en relació amb el Pla Especial de Reserva de Sòl per a Dotació Pública Educativa Cultural per a Centre de Primària als Poblets (Alacant), s'informa el següent:  
- La parcel·la objecte d'estudi es troba en la zona AC02 (riu Girona), classificada de risc 1, 4 i 6 en el Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
- L'àmbit d'actuació es troba en una zona de risc 6 (freqüència baixa entre 100 i 500 anys; calat<0,80 m) del PATRICOVA.  
- En sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació de nivell 6, es prohibixen, entre altres usos i activitats, els equipaments estratègics com els centres escolars. (art. 22.2 i 22.3 de la normativa).  
  
Per tot allò que s'ha exposat, s'emet un informe desfavorable en relació amb el risc d'inundació del Pla Especial de Reserva de Sòl per a Dotació Pública Educativa Cultural per a Centre de Primària als Poblets (Alacant)».  
  
Afectacions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i dels estudis integrants dels sistemes d'informació territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, publicades per la COPUT, sobre l'àrea d'estudi s'han detectat les afectacions següents: l'àmbit de l'actuació està inclòs en la zona de risc d'inundació, segons les determinacions del Pla d'Acció Territorial per a la Prevenció del Risc d'Inundació (PATRICOVA) aprovat, definitivament per l'Acord del Consell de la Generalitat, el 28 de gener de 2003.  
  
La zona està afectada per un risc d'inundació de grau 6 (freqüència mitjana de 500 anys i calat baix <80 cm).  
No consta en l'expedient estudi d'inundabilitat. L'estudi d'impacte ambiental inclou un annex sobre patrimoni cultural, on s'afirma que, en l'àmbit del pla especial, no hi ha inventariats ni jaciments arqueològics ni patrimoni paleontològic, etnològic i arquitectònic. No s'han proposat mesures preventives per a evitar l'afectació de béns patrimonials desconeguts que pogueren aparéixer durant l'execució de les actuacions proposades.   
L'expedient inclou l'informe sobre la prospecció arqueològica i etnològica, elaborat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, amb data 4 d'agost de 2008, i és de caràcter favorable. En tot cas, no consta en l'expedient l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Consideracions ambientals  
1. Els terrenys objecte de requalificació es troben situats al costat d'àrees ja consolidades per l'edificació. La parcel·la es troba limitada tangencialment pel camí de les Marjaletes i el carrer 1C. No hi ha, per tant, problemes d'accés ni de connexió amb els distints servicis urbans.  
2. El sòl afectat pel projecte posseïx una capacitat agrària elevada, en correspondre's amb terrenys procedents de l'aportació de l'home per a la plantació de cultius i arrossegaments del riu Girona. No s'han observat riscos ambientals associats a la localització proposada a part del risc d'inundació.   
L'accessibilitat potencial als recursos hídrics és alta, i la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües mitjana. L'estudi d'impacte ambiental assenyala respecte d'això que les aigües subterrànies podrien veure's afectades pels abocaments d'aigües negres si no es prengueren les adequades mesures correctores. Hauran de quedar totalment prohibides les fosses sèptiques i els pous filtrants.  
3. L'estudi d'impacte ambiental no aporta informació respecte a la vegetació potencial de la zona. Assenyala que actualment la vegetació és agrícola i de regadiu en un 100% amb monocultiu cítric, encara que es troba abandonat en un 50%.  
4. La fauna present és l'associada al matoll i tarongerar, vegetació que ocupa el 100% del terreny afectat, encara que empobrida i escassa quant a espècies per la proximitat del nucli urbà i les infraestructures de xarxa viària.  
5. El territori presenta una topografia sense accidents, pràcticament plana, amb cotes sobre el nivell del mar entre 10 i 11 metres i pendents naturals inferiors a l'1%. S'afig que el drenatge per percolació és acceptable.  
Les dades de l'estudi d'impacte ambiental indiquen que la xarxa general de proveïment d'aigua potable discorre per la perifèria del sector. També discorre pel carrer 1C la xarxa secundària de rec de jardins. Per tant, es disposarà xarxa separativa de rec de jardins i consum humà, amb les corresponents connexions.  
En el carrer 1C, situada en el límit sud de l'actuació, hi ha un col·lector de xarxa separativa d'aigües pluvials que aboca al riu Girona. En les obres d'urbanització dels vials perimetrals es disposarà xarxa separativa de pluvials, i poden connectar-se a la xarxa interior d'aigües pluvials procedent del centre educatiu.  
La zona no es troba travessada per línies de mitjana i baixa tensió que puguen afectar directament l'ordenació proposada.  
Respecte a l'evacuació i al tractament de les aigües residuals, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que pel camí de les Marjaletes i el carrer 1C discorren sengles ramals de sanejament capaç d'absorbir els nous cabals aportats, escassos i perfectament assumibles. S'assegurarà la correcta depuració de les aigües residuals.  
Quant als residus sòlids urbans, s'ubicaran espais per a la col·locació de contenidors per al depòsit de fems amb espai suficient per a la recollida selectiva, gestionats cada un d'estos per empreses contractades amb este fi, que disposen d'autorització per al seu depòsit en abocador autoritzat.  
En l'actualitat, en la contornada de l'àrea avaluada hi ha aprofitaments de tipus residencial de baixa densitat (habitatge unifamiliar aïllat) i agrícola (fruiters).  
6. El terme municipal s'inclou en el sector climàtic de plana litoral plujosa, caracteritzat per un clima mediterrani genuí, càlid, menys sec i d'hiverns càlids.  
Les èpoques de màximes temperatures coincidixen amb les de mínimes precipitacions i màximes necessitats hídriques. Presenta una notable pluviometria a la tardor, i és el sector climàtic que registra les pluges torrencials més intenses.  
L'àmbit del pla especial es troba dins d'una zona afectada per risc d'inundació de grau 6, segons el PATRICOVA.  
Respecte a este aspecte, l'estudi d'impacte ambiental al·ludix exclusivament a consideracions de drenatge.  
7. Un dels factors claus a estudiar per a un ús docent són els nivells de soroll existents en el sector, a fi d'adoptar les mesures adequades per a garantir el compliment dels nivells establits en la legislació vigent. No obstant això, este és un aspecte que l'estudi d'impacte ambiental no ha valorat.  
En l'estat actual, per les característiques del sector i el seu entorn, pareix que es garantirà el compliment dels nivells de 45 i 35 dB(A) establits per a ús dominant docent, així com els 40 i 30 dB(A) establits per a l'interior d'aules docents, segons el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis.   
8. L'estudi d'impacte ambiental revela que s'ha realitzat un estudi d'integració paisatgística presentat com a annex al pla parcial.  
  
En este es descriuen una sèrie de mesures correctores com ara la limitació d'alçàries, l'adaptació a la tipologia edificatòria predominant i l'enjardinament dels espais exteriors perquè la transformació del paisatge es produïsca i cause el menor impacte possible.  
En relació amb l'impacte visual, s'indica que no es produirà distorsió amb l'entorn. El desenrotllament horitzontal de les noves edificacions provocarà un major impacte visual, però no es percebrà en alçària.  
9. L'estudi d'impacte ambiental valora positivament l'efecte socioeconòmic i cultural de l'aprovació del Pla Especial, per la generació d'ocupació i l'augment de qualitat de vida que porta implícita la creació d'equipaments amb destinació a la població.  
10. L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes ambientals que poden derivar-se de l'actuació proposada, i són considerats globalment com un impacte ambiental sever.  
Les principals mesures correctores descansen en el control de l'impacte derivat de l'execució del projecte en fase de construcció, la connexió amb la xarxa d'infraestructures existent, la correcta gestió dels residus i l'adaptació tipològica, i s'apliquen totes i cada una de les mesures proposades, sempre que no entren en contradicció amb esta declaració d'impacte ambiental.  
S'observa la carència d'alguna mesura relativa a nivells acústics adequats a l'ús docent.  
L'estudi d'impacte ambiental menciona la vigilància a càrrec de l'Ajuntament del compliment del que establix la declaració d'impacte, però no presenta cap programa de vigilància ambiental pròpiament dita.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, Modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima no acceptable, només als efectes ambientals, el projecte sobre el Pla Especial de Reserva de Sòl per a Dotació Pública Educativa Cultural als Poblets, promogut per l'Ajuntament dels Poblets, ja que:  
  
- L'àmbit d'actuació es troba en una zona classificada de risc 6 en el Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
  
Segons els articles 22.2 i 22.3 de la normativa, en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació de nivell 6 es prohibixen, entre altres usos i activitats, els equipaments estratègics com els centres escolars.  
  
- Amb data 15 de maig de 2008, l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral va remetre una còpia de l'informe desfavorable en relació amb el risc d'inundació relatiu al Projecte del Pla Especial de Reserva de Sòl per a Dotació Pública Educativa Cultural per a Centre de Primària als Poblets (Alacant), elaborat pel Servici d'Ordenació Territorial, i és de caràcter vinculant.  
  
Segon  
En cas que es presente un nou projecte de reserva de sòl per a la construcció d'un centre educatiu i a l'efecte d'evitar la selecció d'una ubicació ambientalment desaconsellable, s'haurà de situar necessàriament sobre sòl no afectat per risc d'inundació.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
  
València, 8 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.