Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9331, del 04-05-2022 (2022/3414)

RESOLUCIÓ de 17 de gener de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació per a la concessió directa de l'explotació «Ampliació a Frontó» núm. 2831, polígon 9, parcel·la 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 52, 53, 54, 55, 56,143, 144, partida «Frontó» del terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló). Expedient (1859694) 217/1848-UGP.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9331

Data del DOGV
:   04-05-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/3414


Data del document
:   17-01-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Sant Joan de Moró
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 17 de gener de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació per a la concessió directa de l'explotació «Ampliació a Frontó» núm. 2831, polígon 9, parcel·la 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 52, 53, 54, 55, 56,143, 144, partida «Frontó» del terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló). Expedient (1859694) 217/9252-IJJ. [2022/3414]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 217/2446-ECX (Núm. Tàctica 1859694)  
Títol: Projecte d'explotació per a la concessió directa de l'explotació «Ampliació a Frontó» núm. 2831.  
Promotor: Áridos Monfort SA.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Referencia de l'òrgan substantiu: MIEXCD/2001/6/12 (NMINC/GNG/FBS/PMA).  
Localització: polígon 9, parcel·la 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 52, 53, 54, 55, 56,143, 144, partida «Frontó» del terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló).  
  
Antecedents i objecte del projecte  
1. Antecedents.  
L'empresa Áridos Monfort, SA, amb domicili social en partida Mas de Flors, s/n, 12378, Sant Joan de Moró (Castelló) té com a objecte la fabricació d'àrids calcaris per a la construcció, i és titular i explotadora d'un aprofitament de recursos de la secció C) denominat «Frontó» núm. 2714, en el terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló). En els seus començaments, el polígon d'explotació va ser autoritzat com a recurs de la secció A) amb data 15.07.1993 i es limitava a la parcel·la número 49 del polígon 9 del terme municipal de Sant Joan de Moró, amb una superfície de 15.120 m². La declaració d'impacte ambiental favorable a l'obertura de l'explotació es va emetre amb data 30.04.93 (Expedient 236/92-AIA), i es va inscriure amb el número 511 de la secció A) amb el nom «Frontó». L'explotació compta amb llicència municipal d'activitat concedida en data 2 de juliol de 1993.   
  
Al maig de 1994, l'empresa va sol·licitar autorització d'ampliació del polígon d'explotació de la Secció A), i es va autoritzar al juliol de 1995, abastant les parcel·les: 39, 42, 43, 46, 47, 48, 49 (ja autoritzada), 52, 143 i 144, totes elles del polígon 9, amb una superfície conjunta de 121.835 m², inclosa la núm. 49. La declaració d'impacte ambiental corresponent a l'ampliació es va emetre a l'abril de 1995 (núm. d'expedient: 300/94-AIA).  
Al juny de 1996 l'empresa va sol·licitar la reclassificació dels recursos en la secció C) amb una superfície d'una quadrícula minera, que es va concedir al març de 2001 per la Direcció General d'Indústria i Energia de la Generalitat Valenciana, i es ca inscriure com a concessió directa «Frontó» número 2714 amb una superfície d'una quadrícula minera i per un període de 30 anys.  
  
2. Objecte del projecte.  
La finalitat d'aquest projecte és ampliar la superfície d'explotació de la concessió directa «Frontó» número 2714 mitjançant la concessió directa de tres quadrícules mineres més, per a això l'empresa ha anat adquirint parcel·les confrontants a les autoritzades a fi d'incrementar els recursos disponibles i assegurar la continuïtat de l'activitat extractiva. Les parcel·les afectades per la nova ampliació del polígon d'explotació sol·licitada són les següents: 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 40, 41, 44, 45, 53, 54, 55 i 56 del polígon 9 del terme municipal de Sant Joan de Moró. Aquestes parcel·les ocupen una superfície conjunta de 249.832 m². Les tres quadrícules sol·licitades en l'ampliació pertanyen als termes municipals de l'Alcora i Sant Joan de Moró, si bé les parcel·les afectades pertanyen totes a aquest últim terme municipal.  
Amb la finalitat de tramitar i obtindre la concessió directa de les tres quadrícules mineres, el 23 d'abril de 2001 l'empresa va presentar la pertinent documentació en el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, amb el nom «Ampliació a Frontó núm. 2831». Aquesta sol·licitud va ser admesa a tràmit el 29 de gener de 2002 amb número d'expedient NMINC MIEXCD/2001/6, segons provisió d'aqueix servei territorial. Les parcel·les dels terrenys a explotar ocupen una extensió total aproximada de 370.280 m², incloent les parcel·les actualment autoritzades. En el sistema de referència vigent en l'actualitat (ETRS89), les coordenades de les 3 quadrícules sol·licitades en l'ampliació, contigües a la quadrícula ja autoritzada, són les següents:  
  
  
 C. GEOGRÀFIQUES ETRS89 COTM ETRS89  
Estaques Longitud (W) Latitud (N) X Y  
Punt de partida 009'4.35- 4004'35.79- 706.315 4.440.150  
1 008'44.35- 4004'35.79- 643.437 4.440.165  
2 008'44.35- 4005'15.79- 326.581 4.441.399  
3 009'24.35- 4005'15.79- 318.329 4.441.368  
4 009'24.35- 4004'55.79- 514.288 4.440.752  
5 009'4.35- 4004'55.79- 214.335 4.440.767  
Punt de partida 009'4.35- 4004'35.79- 108.671 4.440.150  
  
  
  
Tramitació administrativa  
1. Antecedents  
A l'octubre de 2002 la Unitat de Mines del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va remetre a aquesta Conselleria, l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració de la pedrera «Ampliació a Frontó» núm. 2831, situada en el terme municipal de Sant Joan de Moró, promogut per Áridos Monfort, SA, sol·licitant la corresponent declaració d'impacte ambiental. Expedient 366/02-AIA.  
Al setembre de 2003, el director general de Gestió del Medi natural va declarar mitjançant resolució l'arxivament de l'expedient i la devolució de la documentació tramitada per no incorporar en el termini concedit:  
a) L'informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports d'acord amb l'article 11 de la llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
b) La modificació parcial del traçat de la via pecuària «Canyada Real del Frontó al Tossal del Regall».  
  
2. Remissió de l'expedient.  
Al maig de 2006 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet projecte d'explotació, projecte de restauració, annex I al projecte d'explotació i estudi d'impacte ambiental (EIA) referent a la sol·licitud de concessió directa de l'explotació denominada «Ampliació Frontó» núm. 2831. Es va adjuntar la documentació següent:  
a) Còpia de l'informe favorable amb caràcter vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
b) Còpia de la Resolució de data 30 de novembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge per la qual s'aprova la modificació parcial de traçat de la VP-18 «Canyada Real del Frontó al Tossal del Regall».  
  
A l'agost de 2006, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita ampliació de la documentació tramitada i es remet al promotor una còpia d'aquesta. Se sol·licita:  
a) Certificat de la informació pública de l'expedient.  
b) Ampliació del projecte de restauració: restauració geomorfològica, sistema de drenatge, mètodes de preparació del sòl, aportacions de terra, revegetació, calendari, pressupostos, plans. Ordenació espacial i temporal de la restauració.  
Al setembre de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat industrial, remet còpia del DOGV núm. 4323 de 28 d'agost de 2002 on apareix l'anunci de la sol·licitud i s'indica que, transcorregut el termini de 15 dies, no s'ha presentat cap al·legació.  
Al desembre de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet ampliació de documentació (annex II al projecte d'explotació. Novembre de 2006)  
Al juny de 2007, després de rebre l'informe dels Serveis Territorials de Medi Ambient i revisar la documentació tramitada, se sol·licita de nou ampliació de documentació als Serveis Territorials d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló i se li comunica al promotor la necessitat d'ampliar-la.  
A l'octubre de 2007, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet la següent documentació: annex III al projecte d'explotació i annex II al projecte de restauració. Setembre de 2007.  
Al juny de 2016, el Servei Territorial d'Indústria i Energia sol·licita emissió de declaració d'impacte ambiental i, a la vista de les mancances de la documentació existent, al setembre de 2019 es requereix la presentació d'un document refós dels projectes i de l'estudi d'impacte ambiental pels següents motius:  
a) La situació de l'explotació existent no corresponia al que es preveu en la DIA d'abril de 1995 (Expedient 300/94/AIA).  
b) S'havia instal·lat una planta de tractament d'àrids no prevista que modificava la restauració autoritzada.  
c) La restauració prevista i autoritzada no s'havia dut a terme, a la qual cosa s'uneix el temps transcorregut des de l'inici de l'expedient.  
La nova documentació hauria de recollir la situació present de l'explotació efectuada, així com els impactes previstos per a la planta de classificació. La documentació sol·licitada es va aportar pels Serveis Territorials de Castelló al juliol de 2020.  
  
Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball va sotmetre a informació pública l'expedient amb la nova documentació durant un termini de 30 dies naturals i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 8990, de 7 de gener de 2021. El cap del mencionat Servei Territorial, en data 19 de febrer de 2021, certifica que durant el termini concedit no es van presentar al·legacions.  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
a) Resolució de 30 de novembre de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova la sol·licitud de modificació parcial del traçat de la VP-18 «Canyada Real del Frontó al Tossal del Regall» en el TM de Sant Joan de Moró (Castelló) publicada en el DOGV nº6050 de 6 de juliol de 2009. (Ordre de 14 de maig de 2009, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge).  
b) Informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià d'agost de 2004, en el qual s'analitzen les possibles afeccions patrimonials, manifestant la correcció del contingut i de l'avaluació dels resultats obtinguts en la prospecció arqueològica realitzada.  
  
c) Informe dels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló, en el qual es descriuen les característiques principals del projecte tramitat, de l'entorn, dels principals impactes derivats de l'actuació i les millores que han de ser introduïdes en el projecte per a minimitzar aquests impactes, requerint l'ampliació i modificació del projecte de restauració en els següents termes:  
- Els talussos de restauració projectats es consideren inadequats per a una restauració efectiva i una integració paisatgística en l'entorn. S'hauran d'executar talussos de menor altura, amb arracades i geometries que s'adapten a la topografia de l'entorn.  
- Que l'explotació es desenvolupe avançant els bancs cap al nord, a fi d'integrar la topografia resultant amb la morfologia del xicotet tàlveg tributari de la Rambla de la Viuda.  
- La morfologia de la restauració morfològica de la plaça de la pedrera, haurà de tindre una forma final menys geomètrica i uniforme, amb elements integradors que expressen la diversitat paisatgística i ecològica de la zona.  
- Adequar el traçat i pendent de la via pecuària modificada de manera que permeta el normal trànsit ramader, així com els altres usos compatibles i complementaris que s'estableixen en els articles 16 i 17 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries.  
- L'informe assenyala a més que el buit miner meridional de la pedrera no ha sigut restaurat una vegada esgotats els bancs d'explotació conforme als condicionants de la DIA d'11 d'abril de 1995 i que s'ha iniciat en aquest una nova activitat no contemplada en el projecte (planta de tractament).  
Consideracions ambientals  
1r Principals característiques del projecte segons la documentació aportada.  
L'aprofitament existent es desenvolupa a cel obert i té per objecte l'extracció de calcàries per a elaborar àrids de piconadora amb destinació a la construcció, principalment per a formigons. Aquests materials proveeixen a la planta semimòbil de tractament d'àrids que l'empresa va instal·lar en el mateix emplaçament amb la finalitat de fabricar llast artificial i separar la fracció 0-25 mm en la pròpia pedrera, evitant així el transport d'estèrils fins a la planta fixa. La fracció 25-80 mm es destina a la fabricació de grava, graveta i arenes per a formigó. La instal·lació i posada en marxa de la planta van ser autoritzades pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, en data 25 de juny de 2008.  
  
L'explotació s'ha dividit en dues zones, de manera que hi ha una zona de transició (corresponent a les parcel·les 44, 45 i 46) situada entre dos pujols de material calcari que, per tractar-se de materials margosos no adequats, es deixarà sense explotar. A més, aquestes parcel·les formen part del nou traçat de la via pecuària «Canyada Real del Tossal del Regall al Frontó», modificació aprovada mitjançant resolució de 30 de novembre de 2004, de la Conselleria de Territori i Habitatge. Així doncs, en la pedrera es poden distingir dos sectors: a) el sector sud, que correspon a l'antiga explotació i que no patirà cap variació en la seua geometria d'explotació i restauració respecte al ja autoritzat en l'ampliació de data 03.07.1995 i en la seua posterior reclassificació a la Secció C) en data 27.03.2001. Tot això, amb els condicionants imposats en el document d'autorització, incloent les condicions imposades en la Declaració d'Impacte Ambiental de data 11 d'abril de 1995. b) el sector nord, que és per al qual se sol·licita l'ampliació de les tres quadrícules mineres, separat de l'anterior per les parcel·les ja citades i el nou traçat de la Canyada real.  
Els accessos a la zona nord de la pedrera es realitzen per mitjà de pistes construïdes des de la zona sud travessant el tàlveg no explotable situada entre les dues zones de l'explotació i utilitzant els materials estèrils no aprofitables.  
La morfologia de la massa de calcàries a aprofitar és de tipus estratiforme disposada en gruixuts bancs subhoritzontals o amb capbussament molt suau, amb intercalacions margoses, que en conjunt pertanyen al tram final del Cretàcic inferior (Aptiense: Gargasiense-Clansayense). El paquet a explotar presenta una potència aproximada de 120 m.  
L'arrancada es fa mitjançant perforació i voladura per a obtindre una pila de calcària fàcilment carregable amb pala de rodes o retroexcavadora sobre erugues. La càrrega es realitza sobre camions de 40-45 tm que realitza el transport del material fins a la planta de tractament d'àrids, situada a una distància de 1100 m del front de pedrera.  
El projecte actual planteja l'explotació del vessant en bancs descendents, de manera que es puguen simultaniejar les labors amb la restauració dels bancs de les cotes superiors. L'orientació de l'explotació s'ha dissenyat avançant cap al nord-oest, integrant la topografia resultant amb la morfologia del xicotet tàlveg situat al nord de l'explotació que aboca a la Rambla de la Viuda. Els accessos als diferents nivells es realitzaran a partir d'una pista d'accés exterior, de tipus permanent, situada fora dels límits de l'explotació i ja construïda.  
  
L'explotació proposada es realitzarà mitjançant bancs de talús forçat de 75° i 15 m d'altura, ja que es considera adequada per a mantindre els costos d'explotació en una escala raonable, dins d'unes estrictes condicions de seguretat. Una vegada esgotats els bancs, cada banc es desdoblegarà en tres bancs de 5 m d'altura i 35é de pendent intermedi, amb bermes entre bancs de 3 m d'amplària, per la qual cosa resulta un pendent mitjà de 25 graus. A més, es procedirà a l'arrodoniment d'arestes, subsolat de les superfícies explotades, condicionament de la terra vegetal, extensió de terra vegetal de 0,5 m de grossària, sembra d'espècies herbàcies en talussos i plantació d'espècies arbòries i arbustives en bermes i plataforma final.  
Les aigües utilitzades en aquesta activitat, tant per al procés industrial com per als serveis, procediran d'un pou d'extracció d'aigües subterrànies, el titular de les quals és l'empresa sol·licitant que compta amb la seua corresponent autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Per a l'estimació de les reserves, s'ha realitzat un estudi topogràfic mitjançant fotogrametria aèria i la seua corresponent restitució. El càlcul s'ha elaborat mitjançant el mètode de les seccions transversals adjacents, calculant les àrees de les seccions mitjançant un programa de CAD, i s'ha obtingut un resultat que ascendeix a 1.800.000 m³.  
La quantitat anterior equivaldria a una massa de 4.680.000 t, considerant una densitat de les calcàries de 2,6 t/m³. El projecte suposa que, a un ritme mitjà de producció de 150.000 tm/a i amb una demanda constant, l'explotació podria tindre una vida de 30 anys, fins i tot tenint en compte els volums destinats a la restauració.  
Els estèrils estan constituïts d'una banda per materials argilencs, margosos i terrosos de naturalesa inerta, que se separen en el pregarbellament dels materials abans de la seua entrada en la piconadora i per una altra pels llastos d'esquivadora. En condicions normals, la calcària productiva conté estèrils amb una relació estèril-mineral entorn del 10 % i els llastos entre un 15-20 % de la producció. Basats en aquesta estimació, una aproximació grollera a la quantitat d'estèrils procedents de les calcàries productives estaria al voltant de 180.000 m³ al que caldria sumar la corresponent a materials procedents d'horitzons margosos i argilencs, tots ells no explotables. Tots s'utilitzaran per a cobrir les necessitats de materials per al reperfilat dels talussos de restauració i per a la construcció de les pistes d'accés a la zona nord de l'explotació.  
  
La geometria d'explotació i restauració de la zona sud no experimentarà cap variació respecte a l'autoritzat en l'ampliació de data 03.07.1995 i en la seua posterior reclassificació a la secció C) en data 03.03.2001, amb els condicionants imposats en el document d'autorització, incloses les condicions imposades en la declaració d'impacte ambiental de data 11 d'abril de 1995, a excepció de la cronologia, alterada per la instal·lació de la planta de tractament primària que haurà de mantindre's fins al final de la vida de l'explotació. No hi ha alteració, no obstant això, respecte a les condicions morfològiques exposades.  
  
2n Emplaçament del projecte.  
L'explotació se situa en el municipi de Sant Joan de Moró, en el paratge «el Frontó», i el seu sector oest limita amb el llit del marge esquerre de la Rambla de la Viuda. L'accés es realitza des d'aqueix municipi prenent la carretera cap al xicotet nucli de Mas de Flors, seguint a continuació pel camí que condueix a la Rambla de la Viuda i, després d'arribar a aquella, es pren una pista aigües amunt paral·lela a la rambla pel seu marge esquerre, que condueix a l'explotació després de recórrer 1,1 km. Les poblacions més pròximes a l'explotació són Mas de Flors (45 hab.), distant en línia recta d'1,7 km i Sant Joan de Moró a 2,5 km (3.200 hab.). Geogràficament, l'àrea es localitza a la comarca de la Plana Alta, i a una distància de 20 km de la capital de la província. Les coordenades UTM (ETRS89) Fus 30, del punt mig aproximat de l'explotació serien X: 743.000 I: 4.440.750 Z: 200 m.  
Se situa en un vessant d'orientació oest, confrontant amb la Rambla de la Viuda; aquesta rambla malgrat la seua gran amplària i magnitud només porta aigua després d'episodis de fortes pluges que procedeix del drenatge dels relleus muntanyencs situats a tots dos marges d'aquesta. El relleu és moderadament abrupte i de formes accentuades amb pendents compresos entre el 20 i el 40 %, i està coronat pel Tossal del Frontó (260 msnm) limitant al nord amb un xicotet tàlveg que aboca a la Rambla de la Viuda.  
El clima de la zona és termomediterrani sec amb precipitacions mitjanes anuals compreses entre 400-600 mm, irregulars tant en quantitat com en duració i temperatures mitjanes anuals superiors a 17 °C.  
  
Des del punt de vista paisatgístic, cal assenyalar que l'actual pedrera presenta una conca visual moderada, ja que afecta principalment el llit de la Rambla de la Viuda. El disseny de l'explotació en bancs descendents, orientats cap a l'oest, constitueix una mesura correctora per a evitar l'impacte paisatgístic des del nucli urbà de Sant Joan de Moró i des de Mas de Flors. L'obertura de nous bancs cap al nord permetrà a més una major integració del buit final d'explotació a l'entorn i una major eficàcia del drenatge dels bancs de restauració de la pedrera.  
  
La major part de la superfície del sector correspon a terrenys classificats com a forestals: matoll i forestal, i la resta, a bancals de secà i cultius de regadiu al sud. La vegetació natural de la part septentrional de la pedrera està representada per un matoll termòfil dens en el qual predominen espècies com Quercus coccifera, Pistacia lentiscus, Erica miltiflora, Rosmarinus Officinalis, Brachypodium retusum, Chamaerops humilis, etc., intercalant-se exemplars de Pinus halepensis. Aquesta vegetació s'assenta sobre leptosòls de poca grossària desenvolupats a partir de les calcàries. Aquesta associació vegetal correspon a l'hàbitat de matoll termomediterrani i predesértic del Codi Natura 2000 5330.  
  
La fauna és la característica dels hàbitats alterats on s'alternen els camps de cultiu amb la vegetació natural, així com per l'activitat extractiva. La mateixa activitat, la circulació de camions i el tractament del material en els voltants de la pedrera ha fet desaparéixer les espècies més sensibles a la presència humana. Així apareixen com a dominants, espècies comunes i d'àmplia distribució geogràfica: xicotets mamífers, avifauna i rèptils.  
L'emplaçament se situa sobre sòl no urbanitzable protegit, qualificat de sòl de protecció per a ús d'activitats extractives, segons el vigent PGOU de l'Ajuntament de Sant Joan de Moró (Pla d'ordenació: qualificació del sòl i ordenació estructural, de data VIII-2015), i està destinat específicament als usos d'extracció de materials de pedrera.  
  
La zona no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o redacció, ni en alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/1994 d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
L'explotació afecta i modifica el traçat de la via pecuària «Canyada Real del Tossal del Regall al Frontó», modificació autoritzada segons s'indica en apartat anterior. La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià ha emés informe vinculant favorable al projecte de referència.  
  
Part de l'explotació, així com el camí d'accés, es projecta dins de la «zona de policia» del domini públic hidràulic de la Rambla de la Viuda. Aquesta zona inclou un límit de 100 m des de de la vora exterior del llit actual de la Rambla.  
3r Característiques del potencial impacte  
1. Fonaments i justificació de la solució adoptada.  
La ubicació de les parcel·les triades per a l'ampliació de les labors presenta característiques favorables per a la seua explotació, com ara:  
a) L'aptitud de les propietats fisicomecàniques del massís rocós i de la naturalesa petrològica del recurs, així com albergar reserves suficients per a la viabilitat del projecte.  
b) Compatibilitat urbanística del sòl.  
c) Absència d'afecció a espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
d) Es tracta de l'ampliació d'un espai afectat per una pedrera existent, per la qual cosa l'emplaçament ja es troba alterat en el paisatge i en la seua morfologia inicial.  
e) Els valors naturals i paisatgístics de la parcel·la puguen tornar a integrar-se en l'entorn finalitzada l'actuació.  
2. Consideracions relacionades amb l'activitat a desenvolupar. Identificació i valoració dels impactes.  
El projecte tramitat afecta directament al paisatge, al sòl, a la morfologia del terreny, a la hidrologia, a l'atmosfera, a la vegetació i a la fauna. Els impactes i les accions que els produeixen són els següents:  
  
a) Modificació del relleu i del paisatge derivats de l'arrancada del material mitjançant explosius i la formació d'un terreny amb formes geomètriques per la creació de fronts d'explotació.  
b) Desaparició de la vegetació en la seua superfície i del sòl que la sustenta.  
c) Increment de fenòmens erosius a conseqüència dels dos punts anteriors  
d) Construcció de nous camins i desviament dels existents i de la via pecuària.  
e) Ocupació del domini públic hidràulic, amb deterioració de llit i marges.  
f) Circulació de camions de gran tonatge, implantació d'una instal·lació de tractament del material, i transport fora de la pedrera per a la seua comercialització.  
g) Afecció a l'atmosfera. L'activitat extractiva provoca un increment de partícules sòlides en suspensió a conseqüència de l'arrancada per explosius i per la càrrega i transport del material mitjançant vehicles, així com pels gasos de combustió que generen. També produeix soroll i vibracions durant l'extracció, i pel trànsit de camions. A l'anterior s'uneix el funcionament de la planta de piconament que genera tant emissions de pols com sorolls.  
h) Modificació de la xarxa de drenatge, i possible contaminació d'aigües superficials per arrossegament de sediments. Ja que l'activitat s'assenta sobre un substrat vulnerable a la contaminació d'aigües subterrànies, existeix risc potencial de contaminació d'aquestes per gestió deficient dels residus perillosos generats en l'explotació.  
3. Identificació i proposta de mesures correctores. Actuacions a desenvolupar. Pla de vigilància ambiental.  
A) Les mesures protectores i correctores proposades per a disminuir aquests possibles impactes són:  
a) En primer lloc, la retirada del sòl de les àrees afectades per les labors i l'apilament i manteniment d'aquest per al seu ús posterior.  
b) Explotació i restauració per fases que permeten la ràpida restauració dels bancs superiors d'explotació, dotar a les bermes intermèdies de cunetes de drenatge, i obtindre una plataforma final amb un pendent suau de 2 % cap a la Rambla de la Viuda per a permetre el drenatge de les aigües.  
c) Obertura de l'explotació cap al nord que permeta l'eixida de les aigües cap al barranc limítrof a l'explotació i tributari de la Rambla.  
  
d) Reg de vials i plaça de pedrera. Manteniment i condicionament de camins.  
e) Apilament d'estèrils en runars temporals en zones protegides de l'escolament i del vent, amb fixació mitjançant gramínies i lleguminoses.  
f) Sembra d'espècies herbàcies de ràpid creixement en els talussos i plantació d'espècies arbustives i arbòries de caràcter forestal en bermes intermèdies retornant l'ús forestal a la zona.  
g) Transport de materials pulverulents en camions amb caixa tancada o coberta amb lones.  
B) Actuacions a desenvolupar.  
Tots els residus de l'explotació són materials inertes que no requereixen cap tractament previ al seu magatzematge. Tots els estèrils produïts en l'explotació s'utilitzaran directament en labors de restauració, tant per a perfilar talussos com per a emplenar parcialment els buits generats. Els apilaments de terra vegetal i runars d'estèrils seran per tant de caràcter temporal.  
Per a la restauració de la plataforma central, el projecte planteja una única superfície plana d'aproximadament 113.000 m², que es restaurarà mitjançant la plantació d'oliveres amb un marc de plantació de 7x7 m. A més, es projecta la disposició de xicotets monticles de terra de 3 m d'altura i 100 m² de superfície basal amb arracades de 45°, dispersos en forma no regular sobre la plataforma final, per a aconseguir un relleu esquenut sobre el qual es plantaran espècies autòctones, igual que es fa en bermes i talussos. A la plataforma final de restauració, de 78.000 m² de superfície, se li dotarà d'una lleugera pendent (< 2 %) cap a la rambla, amb la finalitat d'assegurar l'adequat desguàs de les aigües d'escolament. La diferència de cotes entre la plataforma final i el punt més alt de l'explotació i és al voltant de 88 m.  
La superfície ocupada per les bermes i talussos és de 144.000 m² que es restaurarà mitjançant pins en les bermes i plantes autòctones en els talussos, i per tant les necessitats seran molt menors que en el cas de la plataforma final on es tracta de dotar-la d'un ús agrícola, perquè es plantaran oliveres.  
S'utilitzaran esmenes orgàniques en tota la superfície d'explotació (222.100 m²), la qual cosa a més de millorar la composició química, afavorirà considerablement l'estructura del sòl.  
El pendent general dels talussos de restauració serà de 25° i els talussos parcials tindran un pendent de 35ºy 5m d'alt, amb bermes entre bancs de 3m d'ample. S'afegirà un peu de suport constituït per murets de pedra que servirà com a contenció i suport dels bancals finals de restauració. Així mateix, les seues crestes s'arredoniran per a dotar-los d'una aparença més natural, en compliment de la condició número 1 de la declaració d'impacte ambiental de data 11.04.1995. Les bermes dels talussos també es recobriran de terra vegetal amb una grossària de 50 cm, plantant a continuació Pinus halepensis, amb un espaiament de 4 m al llarg de tota la seua longitud, a més d'espècies arbustives i herbàcies pròpies de la vegetació de la zona. Les bermes seran subhoritzontals dotades d'un lleuger contrapendent, de manera que dirigisquen les aigües de pluja cap al peu del talús on es recolliran en una canalització que recorrerà el peu del talús fins al seu adequat desguàs, minimitzant-se els efectes erosius en els talussos.  
La via pecuària afectada per l'explotació ha modificat el seu traçat passant entre els dos buits de l'explotació per un tram de pendent elevat, en la qual no està previst el desenvolupament de labors extractives. A causa de la forta inclinació que hi ha entre el tram de la intersecció amb la Rambla de la Viuda, es projecta la realització d'un camí de 5 m. d'amplària en zig-zag a través de l'amplària legal establida per a la canyada. D'aquesta manera es redueix considerablement el pendent que tenia inicialment l'eix central de la canyada, considerant-la adequada per al normal trànsit ramader, així com els altres usos compatibles i complementaris que s'estableixen en la Llei 3/1995 de vies pecuàries.  
  
Quant a la instal·lació de la planta de tractament en el buit miner situat al sud de l'explotació, el promotor afirma que l'explotació es troba actualment en procés de restauració i que no hi ha cap variació respecte a les condicions requerides. En concret, en els nivells superiors (4 i 5) s'ha procedit al perfilat dels talussos, a l'aportació de terra vegetal i a la plantació d'espècies herbàcies autòctones que permeten la consolidació del terreny. Actualment, la restauració continua en el nivell 3 per a continuar les labors de restauració de manera descendent, d'acord amb els condicionants de la DIA d'abril de 1995.  
  
S'indica, a més, que la planta està lligada directament a l'explotació minera i no constitueix una activitat diferent o independent. La seua continuïtat és imprescindible per al desenvolupament de l'activitat i no podrà ser retirada fins que concloga l'explotació dels buits sud i nord. Per consegüent, els dos nivells inferiors del buit meridional no podran restaurar-se fins que la planta siga desmantellada.  
C) Programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou el preceptiu programa de vigilància. Tots els controls considerats es registraran per escrit mitjançant actes que donaran lloc a un informe anual. El programa de vigilància ambiental contempla, entre altres controls:  
a) El control d'afeccions fora del límit d'actuació, amb reposició dels sistemes de senyalització, si és el cas.  
b) El control mensual de la pols depositada sobre la vegetació i terreny, mitjançant captadors. Manteniment, neteja i reg dels vials d'explotació.  
c) El control dels nivells d'emissió sonors, trimestralment, o davant queixes puntuals.  
d) La vigilància d'aparició de processos erosius.  
f) Evitar afeccions a DPH i al règim d'escolament superficial.  
g) Control de la contaminació en sòl i aigües.  
h) Control d'afeccions al patrimoni cultural.  
i) Prevenció de riscos sobre les persones.  
j) Control de la revegetació, amb ressembrada o reposició de falles. Plantació en època adequada usant material vegetal apropiat, control del desenvolupament de la vegetació i reposició de falles.  
  
Consideracions Jurídiques  
El projecte examinat està subjecte a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'annex I, apartat 3.c.1 del Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en el qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció tercera del capítol tercer del Decret 162/1990 i en les altres disposicions que hi són aplicables.   
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot quant antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el «Projecte d'explotació per a la concessió directa de l'explotació «Ampliació a Frontó núm. 2831» promogut per Áridos Monfort, SA, que comprén les parcel·les del polígon 9 esmentades en aquesta declaració situades en la partida «Frontó» del TM de Sant Joan de Moró (Castelló). Tot això, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, en el projecte tècnic i en el pla de restauració aportats al juliol de 2020, en tot allò que no contradiga els condicionants del punt segon de la present resolució, que seran d'obligat compliment.  
  
Segon  
1. Per a l'explotació i trànsit de vehicles dins del domini públic hidràulic serà necessari disposar de la corresponent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. De manera prèvia a l'autorització, en el termini de tres mesos des de la recepció de la present declaració, haurà de presentar davant l'òrgan substantiu documentació que acredite la sol·licitud del permís.  
2. Els camins d'accés es mantindran en òptimes condicions al llarg de tota la vida del projecte. En cas de danys, l'empresa promotora serà la responsable de la seua reparació. Es col·locaran senyals indicatius del trànsit de camions i es limitarà la velocitat de la seua circulació.  
  
3. Els apilaments de material, els fronts d'explotació i els vials interns i externs a l'explotació es mantindran durant tot el temps que dure l'activitat en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.  
4. S'agilitaran els treballs de restauració en aquelles superfícies ja explotades. Una vegada remodelades haurà d'aportar-se la terra vegetal necessària per a sembrar i revegetar.  
5. La proposta de restauració amb talussos de banc de 5 m d'alt i 35o d'inclinació, amb bermes de 3 m no resulta admissible ni des del punt de vista paisatgístic, ni de l'eficàcia de la revegetació, ni de l'estabilitat. A més, en la documentació el disseny no ha sigut justificat mitjançant estudis geotècnics d'estabilitat, ni per als talussos adoptats, tant per als de banc com per als del talús final, ni per a les solucions constructives, com a bermes i plataformes; el que es contempla en el capítol VIII del RD 863/1985, pel qual s'aprova el Reglament general de normes bàsiques de seguretat minera i es desenvolupa en la ITC-MIE 07.1.02 (BOE 30-4-90). Per tant, per a millorar la integració paisatgística i quedar del costat de la seguretat les bermes entre bancs dels talussos de restauració tindran obligatòriament més de 5 m d'amplària.  
  
6. Per a la limitació de la dispersió de material pulverulent, els camions que isquen de l'explotació circularan amb la càrrega coberta. La perforació per a la realització de barrinades inclourà sistemes de captació de pols.  
7. Amb la finalitat de previndre la contaminació de les aigües subterrànies, en el cas que en la instal·lació es dispose de depòsits de combustible enterrats, s'haurà de complir el que es disposa en l'annex I, capítol X del RD 1523/1999, pel qual es modifica el Reglament d'instal·lacions petrolíferes, aprovat per RD 2085/1994, i les instruccions tècniques complementàries MI-IP03, aprovada pel Reial decret 1427/1997, i MI-IP04, aprovada pel RD 2201/1995. Si aquests tancs estigueren en desús els seria aplicable el recollit en l'RD 1416/2006, pel qual s'aprova la instrucció tècnica complementària MI-IP-06.  
  
8. Ja que part de l'explotació es troba en terreny forestal, durant l'activitat de la pedrera s'observarà el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
9é. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, o bé la constatació d'algun impacte no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores. Aquest serà el cas del desmantellament de la planta de tractament, prevista abans de la finalització de l'explotació. A tot això s'uneix el fet que la mineria no energètica està contemplada en el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, segons la Llei 34/2007, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera actualitzada pel Reial decret 100/2011. En aquest cas, ja que la producció anual és inferior a 200.000 t/any i que la instal·lació no es troba a menys de 500 m d'un nucli de població es classificaria en el grup C amb el codi 04 06 16 02. Per tant, segons l'article 13.3 de la dita llei, la construcció, muntatge, explotació, trasllat, modificació substancial, cessament o clausura d'aquelles instal·lacions en les quals es desenvolupen alguna de les activitats incloses en el catàleg recollit en l'annex IV i que figuren com a pertanyents al grup C, haurà de ser notificada a l'òrgan competent de la comunitat autònoma en les condicions que determine la seua normativa.  
  
11. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesurespreventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de la citada Llei 21/2013 és aplicable a la present declaració.  
  
Tercer  
a) L'actual declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que es disposa en l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Quart  
En el procediment d'autorització del projecte l'òrgan substantiu haurà de tindre en compte l'avaluació d'impacte ambiental efectuada atenent el que s'estableix en l'article 32 del Decret 162/1990 referits al contingut i condicionat de l'autorització.  
  
València, 17 de gener de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»