Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9691, del 26-09-2023 (2023/9715)

RESOLUCIÓ de 3 de setembre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la secció del carrer de la Serra Llarga número 3114, a la partida de la Serra Llarga, del terme municipal del Puig de Santa Maria (Valencia). Expediente: (3139957) 079/2023/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9691

Data del DOGV
:   26-09-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/9715


Data del document
:   03-09-2023

Organisme emissor


Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 3 de setembre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la secció del carrer de la Serra Llarga número 3114, a la partida de la Serra Llarga, del terme municipal del Puig de Santa Maria (Valencia). Expediente: (3139957) 079/2023/AIA. [2023/9715]  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (3139957) 079/2023/AIA.  
Títol: Projecte d'explotació de la secció carrer Serra Llarga, número 3.114.  
Promotor: Ingeniería y Urbanismo del Mediterráneo, SL.  
Òrgan substantiu: ST d'Indústria, Energia i Mines de València.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXCD/2016/5/46.  
Localització: partida de la Serra Llarga, TM del Puig de l'ST (Valencia).  
Descripció del projecte  
La mercantil Ingeniería y Urbanismo del Mediterráneo, SL, promou el projecte d'explotació de la secció C de recurs d'argila en la partida de la Serra Llarga del terme municipal del Puig de l'ST, València, també coneguda com «La Lloma».  
Els terrenys on s'implantarà l'explotació, propietat de la mercantil Enalco, SL, que disposa d'un acord d'explotació amb el promotor Ingeniería y Urbanismo del Mediterráneo, SL, suposen una superfície total de 87.497 m², equivalents a 8,75 ha i se situen a una distància aproximada de 750 m de la urbanització Alfinach de Puçol; a 3,8 km del nucli urbà del mateix Puçol; a 3,85 km de Rafelbunyol, i a 5,5 km del Puig de l'ST, terme municipal al qual pertany el terreny, tots municipis de la província de València.  
L'àmbit d'actuació només ocupa 73.553 m², ja que un tros de la parcel·la en el seu extrem sud-oest té una afecció per estar a menys de 500 m d'una bossa de sòl urbà residencial indicat en el PGOU del Puig de l'ST.  
El volum total d'argila a explotar serà de l'ordre d'1.767.652 m³, havent deduït un volum d'estèrils de 311.938 m³. S'estima una duració estimada de l'explotació de huit anys.  
La topografia de la zona, en la qual es realitzarà l'explotació, presenta un relleu de plegaments i depressions. L'element més significatiu de l'entorn és la Serra Llarga amb una altitud de 171 msnm. L'entorn es caracteritza per estar ocupat per plantacions de cítrics, i presenta un caràcter antropitzat, excepte en la zona est de la serra on podem trobar cobertura vegetal de pins blancs i arbustos com la coscolla, argelagues, romers i timons.  
L'explotació se situarà en una zona afectada per una antiga explotació minera dedicada a tot un durant l'execució de les obres de construcció de l'autovia A-7. L'estat actual després d'aquesta explotació són talussos quasi verticals a diferents altures i altres zones planes sense vegetació i enderrocs derivats d'abocaments no autoritzats.  
La cota d'arrancada de l'explotació és aproximadament de 104 msnm, tenint previst excavar fins a una cota inferior mínima de 44 msnm, deixant 7 bancs amb una altura de 10 m, amplària de 5 m i talussos de banc de 60°. El mateix projecte d'explotació indica que aquests valors asseguren la continuïtat de l'explotació i garanteix la facilitat d'extracció amb els mitjans actuals a emprar, i també maximitza l'extracció de material beneficiable.  
L'explotació es realitzarà mitjançant arrancada per mitjans mecànics mitjançant retroexcavadora de cadenes hidràulica que carregarà sobre dúmper descarregant en la zona d'apilaments on es carregaran els camions de trabuc que serviran al punt de consum. L'excavació s'executarà a cel obert i comptarà amb una franja de protecció exterior de 10 m, ample de banc de 5 m excepte quan s'empren per a operacions i trànsit que es garantirà un ample mínim de 20 m i uns talussos de banc de 60° respecte a l'horitzontal, paràmetres que el projecte d'explotació assegura la seua estabilitat.  
Tant el material de terra vegetal com el material estèril existent excavat seran primerament apilats per separat en la plaça d'explotació mitjançant abocament directe i posteriorment reutilitzats en el condicionament i regeneració de l'activitat, reduint l'impacte per la reducció de generació de runars i estalviant en cicles de producció dels equips de carreteig, segons es descriu en el projecte de restauració.  
  
El projecte estableix que al final de l'explotació s'emplenarà el buit mitjançant els estèrils apilats i residus inerts adequats, d'acord amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració.  
Després del rebliment es procedirà a l'extensió de la cobertura vegetal a fi d'aconseguir un perfil equivalent a l'existent actualment i se sembrarà.  
Antecedents i tramitació administrativa  
El 22 de juny 2022, la Comissió Territorial d'Urbanisme va acordar aprovar definitivament el Pla especial d'ús i aprofitament miner La Lloma, al qual es refereix l'explotació, i es va publicar en el BOP de 9 de setembre de 2022.  
Posteriorment, en el mateix any, el ST d'Indústria, Energia i Mines de València realitza sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental amb mancances documentals en la seua tramitació, per la qual cosa no es va cursar l'expedient amb referència 026/2023/ENCI.  
En data 20 d'abril de 2023, el ST d'Indústria, Energia i Mines de València (òrgan substantiu) va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. Aquesta s'acompanya de la documentació següent:  
- Projecte d'explotació de la pedrera, fins i tot plànols (20).  
- Annex al projecte d'explotació, fins i tot plànols (1).  
- Estudi d'impacte ambiental, fins i tot plànols (41).  
- Document de síntesi de l'EIA.  
- Certificat de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament del Puig de l'ST.  
- Informe del Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000.  
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient, Secció de Qualitat Ambiental.  
- Informe del Servei de Planificació de l'SDG de Mobilitat.  
- Informe tècnic del Servei de Planificació i Projectes de la Diputació de València.  
- Informe de la Direcció General de Carreteres, Demarcació de Carreteres de l'Estat en la Comunitat Valenciana.  
- Informe tecnicominer de l'ST d'Indústria, Energia i Mines de València.  
- Informe de patrimoni emés per la DG de Cultura i Patrimoni.  
  
- Informe de domini públic hidràulic, afecció de corrents i disposició de recursos hídrics emés per la CHX.  
- Informe de ratificació de la CHX.  
- Informe d'infraestructura verda i paisatge emés per la DG de Política Territorial i Paisatge.  
- Informe de l'Ajuntament de Puçol.  
- Informe de l'Ajuntament de Sagunt.  
- Anunci d'informació pública del DOGV número 9521, de 13 de gener de 2023, en el qual s'obri el termini d'informació pública i que l'òrgan substantiu indica que no hi ha hagut al·legacions.  
A continuació, s'esmenten resumidament, els informes obtinguts:  
- El certificat de compatibilitat urbanística, que va emetre l'arquitecta municipal de l'Ajuntament del Puig de l'ST, amb data 9 de setembre de 2022, i conclou favorablement de la manera següent:  
  
«Analitzat el planejament urbanístic establit, s'informa favorablement la seua compatibilitat urbanística, ja que l'activitat proposada és un ús compatible en la zona NUPE1-TM (tolerància minera).  
Aquest informe urbanístic es refereix únicament a la compatibilitat de l'activitat sol·licitada (ús urbanístic). El projecte haurà de complir les condicions exposades en el pla especial, pla general i la resta de normativa que li siga aplicable.»  
- Informe de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000, emés amb data de 26 de gener de 2023. Conclou favorablement de la manera següent:  
«Tal com s'ha comentat, el projecte no afecta cap àrea d'interés per a la conservació de la naturalesa, inclosa en la Xarxa Natura 2000.  
Després de revisar la documentació aportada, aquest Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000 considera que la realització del projecte no causarà afeccions negatives a hàbitats ni espècies.»  
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient, Secció de Qualitat Ambiental, emés amb data de 17 de febrer de 2023. Es realitzen consideracions en relació amb el compliment normatiu en matèria de subministrament d'aigua, gestió d'aigües residuals, residus de l'activitat, emissions a l'atmosfera i activitats, però sense determinar objecció en matèria de qualitat ambiental.  
- Informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat, emés amb data de 8 de febrer de 2023. Conclou en els termes següents:  
«En funció de l'anteriorment exposat, aquest Servei de Planificació, referent a infraestructures públiques de transport de competència autonòmica, emet informe favorable sol·licitud d'aprofitament de recursos de la secció c de la Llei de mines, en la concessió derivada del permís d'investigació denominada «Serra Llarga» número 3.114, condicionat a informe favorable de l'Ajuntament del Puig l'ST per l'accés proposat pel camí a la Lloma, de la seua titularitat.»  
  
- Informe tècnic del Servei de Planificació i Projectes de la Diputació de València, emés el 6 de març de 2023. Conclou de la manera següent:  
«Examinada la documentació presentada es comprova que l'explotació minera no afecta de manera significativa a la xarxa de carreteres provincial.»  
- Informe de la Direcció General de Carreteres, Demarcació de Carreteres de l'Estat en la Comunitat Valenciana, emés el 19 de juliol de 2023, que resol en els termes següents:  
«Informa en sentit favorable, amb caràcter vinculant quant a l'afecció a la xarxa de carreteres de l'Estat, l'actuació sol·licitada pel Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines, en el PK 311 + 000 de l'autovia A-7 en els diversos termes municipals, amb subjecció a les condicions particulars i generals següents:  
Condicions particulars i generals  
- Després de l'anàlisi i estudi de la documentació disponible en l'enllaç web indicat en l'escrit de sol·licitud presentat per aqueix Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines, s'ha observat que l'actuació no afecta la xarxa de carreteres de l'Estat ni a la seua zona d'influència.  
  
- No obstant el que es disposa en el paràgraf anterior, en tot cas s'estarà al que es disposa en la Llei 37/2015, de 29 de setembre, de carreteres, i el seu reglament.»  
- Informe tecnicominer de l'ST d'Indústria, Energia i Mines de València emés el 13 d'abril de 2023. Aquest conclou de la forma següent:  
«Com a conseqüència de la documentació rebuda, s'informa favorablement el projecte d'explotació, i una vegada revisada la documentació aportada, mitjançant el tràmit de referència i sense que hi haja hagut al·legacions, es considera que és apta per al seu trasllat al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental perquè, si escau, es done inici al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, a favor de l'entitat Ingeniería y Urbanismo del Mediterráneo, SL.»  
- Informe de patrimoni emés per la Direcció General de Cultura i Patrimoni emés l'11 de maig de 2023 en el qual es conclou:  
«No existeix afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions pel que, vistos els preceptes indicats i de conformitat amb els informes dels serveis tècnics, s'informa favorablement, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el projecte de concessió minera Serra Llarga al Puig de l'ST, parcel·la 33 del polígon 3. En l'àmbit patrimonial la construcció d'aquestes instal·lacions no afecta cap BIC o bé de rellevància local, no sent necessàries mesures correctores en aquest cas concret.»  
- Informe de domini públic hidràulic, afecció de corrents i disposició de recursos hídrics emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el 29 d'abril de 2020 indica:  
En relació amb el domini públic hidràulic «l'àmbit d'actuació no afecta cap llit públic ni les seues zones de servitud i policia».  
  
En el que respecta a la incidència en el règim de corrents «l'àmbit de l'actuació se situa fora de zona de policia de llit públic i no es troba afectat per zona de flux preferent ni per zona inundable per a l'avinguda de període de retorn de 500 anys».  
Finalment, sobre la disponibilitat de recursos hídrics, l'informe indica que s'haurà de justificar:  
«1. Justificació de la demanda d'aigua prevista per a l'actuació, expressada en m³/any.  
2. Acreditació del dret a l'ús de l'aigua. Referència de l'expedient de concessió o les dades de la inscripció en el registre d'aigües que emparen el dret a l'ús privatiu de les aigües per a atendre l'increment de demanda que suposa l'actuació prevista, tot això amb la finalitat d'assegurar que l'actuació que es pretén realitzar és compatible amb les previsions dels plans hidrològics i a més no suposa afectació o menyscapte a altres usos existents legalment implantats».  
  
A data 5 de juliol de 2023, la CHX emet un nou informe referint-se a l'esmentat en el paràgraf anterior i a aqueix respecte indica:  
«Pel que fa al reg de les parcel·les, en relació amb el condicionant imposat per aquesta confederació en l'informe emés, en la documentació actual s'indica que el reg es realitzarà mitjançant la recollida d'aigües pluvials o camions cisterna, per la qual cosa el condicionant es considera satisfet.»  
- Informe d'infraestructura verda i paisatge emés per la Direcció General de Política Territorial i Paisatge l'1 de desembre de 2021 en el qual es condiciona a actualitzar tant el projecte com el pla de restauració amb les mesures adoptades i aprovades en l'estudi de paisatge en el qual es detalla que l'explotació no realitza obertura visual cap a l'est. Així mateix, s'incorporen mesures de mitigació de l'impacte visual mitjançant barrera vegetal.  
«En conseqüència, s'emet informe favorable condicionat a la inclusió d'aquesta mesura d'integració entre la documentació del projecte i del pla de restauració integral, tant en plans com en pressupost.»  
  
- Els informes municipals tant de l'Ajuntament de Sagunt, emés el 20 de juny de 2023, com el de l'Ajuntament de Puçol, emés el 4 de juliol de 2023, aprecien que no existeix incompatibilitat del desenvolupament de l'activitat, a implantar-se en el terme municipal del Puig de l'ST, amb els usos i activitats existents i previstos en les zones confrontants dels termes municipals de Sagunt i Puçol, respectivament.  
  
Consideracions ambientals  
La zona de projecte es troba en l'extrem nord-oest del TM del Puig de l'ST, al nord de la província de Valencia, formant part del segment sud-oriental del sistema Ibèric en el seu front Mediterrani.  
  
El relleu de la zona d'explotació presenta plegaments i depressions, sent la Serra Llarga l'element més significatiu de la zona, situant-se el projecte en el seu propi vessant. En l'emplaçament existeix una vella explotació sense restaurar amb no gaire vegetació i residus procedents d'abocament no autoritzats, amb una cota superior al voltant dels 125 msnm i una inferior d'aproximadament 90 msnm.  
Amb l'objecte de possibilitar la finalització de l'explotació de la pedrera i ordenar la seua posterior restauració, s'ha aprovat un pla especial, instrument de planejament que ordena l'ús i aprofitament miner de l'àmbit. D'una banda, s'aprofita un recurs natural valuós, com són les argiles, en favor de l'activitat ceràmica i, per una altra, es restaura un espai degradat per una activitat anterior.  
Ni en la zona de projecte ni en l'entorn pròxim es troben làmines d'aigua ni barrancs de llit continu. En els voltants es troben plantacions de cítrics, principalment tarongers. Cap a l'est trobem vegetació silvestre, principalment arbrat amb pins blancs (Pinus halepensis) i arbustos com la coscolla (Quercus coccifera), romer (Rosmarinus officinalis), timó (Thymus vulgaris) i argilagues (Genista scorpius).  
  
En general es pot preveure que les espècies de fauna presents en l'àmbit d'actuació seran de caràcter generalista. Entre aquestes, més enllà de la multitud d'invertebrats propis de la zona, poden trobar-se, principalment ocells com la perdiu (Alectoris rufa), el tudó (Columba palumbus), la garsa (Pica pica), la cogullada comuna (Galerida cristata), gafarrons (Serinus serinus), teuladins (Passer sp.), titetes (Anthus sp.), busquereta (Sylvia sp.), falciots (Apus spp.), oroneta cuablanca (Delichon urbica) i tords (Tordus sp.), i també algun rapinyaire com el xoriguer comú (Falco tinnunculus), mamífers com el conill (Oryctolagus cuniculus) o diverses espècies de rosegadors i rèptils com les serps blanques (Elaphe scalaris), serps verdes (Malpolon monpessulanus) i sargantanes ibèriques (Podarcis hispanica).  
Les espècies existents en la zona, o tenen una elevada mobilitat o no són susceptibles de desenvolupar el seu cicle de vida en els voltants de la zona d'explotació.  
Consultat el visor cartogràfic d'IDEV, en l'àmbit d'actuació, no s'observa afecció a cap espai pertanyent a la Xarxa Natura 2000 o espais naturals protegits.  
No consta afecció directa a cap hàbitat d'interés ni a vies pecuàries.  
  
La zona d'actuació es troba dins de sòl classificat com a sòl forestal pel PATFOR. Consta un informe realitzat pel Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, emés el 22 d'octubre de 2018, en relació amb el pla de restauració que es va presentar derivat del permís d'investigació, en el qual es concloïa que les actuacions previstes, en concret la restauració morfològica, edàfica i la revegetació en el pla eren correctes.  
  
En la fase de preparació i explotació s'identifiquen, entre altres, els impactes ambientals potencials següents:  
- Les tasques de rebuig i desbrossament prèvies de la zona, condicionament dels accessos, i també la posterior extracció de material per al seu ús, es preveu que causen impacte temporal i reversible en la qualitat de l'aire i soroll, a causa de la generació de partícules en suspensió, i al soroll i a les vibracions de la diferent maquinària i vehicles intervinents. D'altra banda, es produirà un increment sonor en l'àrea, ocasionat pels motors de combustió interna, el funcionament de la maquinària, la presència humana, etc.  
- El desenvolupament de l'activitat genera una potencial contaminació de l'atmosfera, quedant subjecta al règim previst en la Llei 34/2007 i el Decret 100/2011, per a activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera.  
Com a mesures preventives, correctores i protectores per a minimitzar l'impacte generat per les emissions de pols provocades especialment pel moviment de terres i pel trànsit de vehicles, s'estableixen les següents:  
1. Es realitzaran labors periòdiques de manteniment i neteja de la plaça de la pedrera, dels camins i pistes d'accés a la pedrera, i dels fronts de l'explotació, per mitjà d'una cisterna de reg per gravetat. Es restringirà la velocitat de conducció dels vehicles en tot l'àmbit de l'explotació i s'asfaltarà els camins d'accés a l'explotació fins a l'abandó total d'aquesta.  
2. Quan les condicions climàtiques siguen desfavorables, com per exemple fortes ratxes de vent, es paralitzaran immediatament els treballs regant aquelles zones que es puguen veure més afectades. Els treballs es podran reprendre tan bon punt les condicions climàtiques ho permeten.  
  
3. Tots els vehicles que transporten materials pulverulents hauran d'anar coberts amb lones, les quals hauran de cobrir totalment la caixa del bolquet o remolc del camió, amb la finalitat d'evitar emissions de pols durant el transport.  
D'igual forma, es considera l'emissió de gasos a l'atmosfera deguts a la utilització de maquinària i vehicles de transport com un altre dels impactes potencials. Per a minimitzar aquests impactes es proposen les mesures de caràcter preventiu següents:  
1. Els motors de combustió interna es revisaran perquè complisquen els límits d'emissió de contaminants previstos en la vigent normativa.  
  
2. Es revisaran periòdicament les emissions de gasos, vapors, fums i partícules a l'atmosfera.  
En relació amb la contaminació atmosfèrica provocada per sorolls i vibracions, tindrà lloc principalment en la fase de preparació i funcionament de l'explotació, que serà un impacte causat per les emissions sonores, de caràcter reversible a curt termini i d'extensió puntual, que poden causar molèsties a la població i a la fauna que puga existir en l'entorn pròxim a l'explotació. Per a la minimització d'aquest impacte, s'estableixen les mesures de prevenció i protectores següents:  
  
1. Limitació de l'horari de treball al període diürn.  
2. S'utilitzarà maquinària que complisca amb tots els requisits necessaris en matèria de soroll. Tota la maquinària impulsada per motors de combustió interna disposarà dels seus corresponents silenciadors homologats.  
3. La maquinària es revisarà periòdicament, segons les normes de manteniment i es realitzaran totes les revisions necessàries.  
- Durant la fase d'execució i funcionament de l'explotació, serà inevitable la modificació de l'escolament superficial de l'àmbit de l'actuació, a causa de la transformació que sofrirà el terreny a conseqüència de la continuada extracció d'àrids. En aquest sentit, i a fi d'obtindre un millor control del nou escolament generat, s'estableixen mesures encaminades a reduir el poder erosiu de l'aigua d'escolament i, d'altra banda, interceptar els sediments arrossegats per l'aigua, per a la seua posterior recuperació:  
1. S'establiran sistemes de drenatge en el perímetre de l'explotació, mitjançant una cuneta de guarda, per a la recollida de les aigües externes i impedir que aquestes arriben a la zona d'actuació.  
2. Hauran de limitar-se els pendents dels talussos i altura entre bermes, afavorint d'aquesta manera la infiltració de l'aigua i reduint la seua velocitat, i també elements dissipadors d'energia i deposició de sediments per a evitar pèrdua de sòl.  
Arran dels treballs d'explotació, es generaran residus sòlids. Així mateix, la gestió de residus catalogats com a perillosos o de naturalesa diferent als materials petris, que es puguen generar serà un aspecte important a vigilar. Es prendran diverses mesures preventives i correctores:  
1. Es procedirà a la retirada i apilament de la capa de terra vegetal de les zones de desbrossament per al seu posterior aprofitament.  
2. No es permetrà, en cap cas, l'abocament de residus sòlids o líquids al terreny.  
3. Els residus que es generen durant la preparació i explotació de la zona d'explotació es classificaran en inerts, residus urbans i residus perillosos.  
4. Els residus urbans i assimilables (restes de menjar, envasos, restes de cartó, etc.), separats per a la seua gestió, seran posats a la disposició de l'Ajuntament, per la qual cosa hauran de complir-se les ordenances de recollida.  
5. Els residus catalogats com a perillosos s'emmagatzemaran en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, en recinte cobert dotat amb solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessaments, i seran gestionats per gestor autoritzat.  
6. En cas de vessaments o fuites en la zona de proveïment de carburant i manteniment es retiraran les terres contaminades gestionant-se com un residu perillós i es posarà terra nova de similars característiques a l'existent.  
- Encara que, a priori, no consta afecció a cap jaciment arqueològic, paleontològic o etnològic inventariat en l'àrea d'explotació, se seguiran les pautes i indicacions de la DG de Patrimoni de la Conselleria d'Educació i Cultura. En cas de produir-se algun descobriment arqueològic o bé cultural durant l'execució de les labors extractives en l'àmbit de l'actuació, la direcció facultativa dictarà la suspensió immediata de les operacions d'explotació i es comunicarà als organismes competents la troballa perquè adopten les mesures que estimen necessàries per a la protecció, conservació o estudi de la troballa.  
  
Respecte a les modificacions paisatgístiques que es puguen produir, s'han proposat les mesures preventives i correctores següents:  
1. No sobrepassar en cap cas els límits de l'autorització minera.  
2. Elecció de la ubicació de l'explotació en una àrea de baix impacte visual des de vies de comunicació o assentaments urbans, per davall de la cota del terreny, sense afectar vessants ni elevacions topogràfiques, i amb els accessos ja existents.  
3. No realitzar cap mena de construcció permanent en el temps.  
4. Amuntegar la terra vegetal susceptible de ser usada en la restauració. Disposar-la en forma de cavalló i revegetar-la amb les espècies de la zona i espècies arbòries de creixement ràpid, de manera que constituïsquen pantalles vegetals, evitant les vistes directes de la pedrera, i d'aquesta manera minimitzar l'impacte visual de l'explotació minera.  
5. S'atendrà en tot moment al programa d'explotació de la pedrera, que ha sigut programat de manera que siga executat de forma progressiva a l'avanç de l'explotació, de manera que a mesura que el front es trobe a suficient distància per a no interferir en les labors d'extracció, començaran les labors de restauració per la zona ja explotada. D'aquesta manera, mitjançant l'explotació i restauració simultània es redueix en el temps i en l'espai l'àrea afectada per la pedrera a cada moment, corregint-se al més prompte possible l'impacte negatiu que suposa l'existència del buit, tant des del punt de vista paisatgístic com de la seguretat.  
6. Recuperació final de la topografia i drenatge existent, i també de l'estat ocupacional previ a l'explotació i d'acord amb les característiques del sòl (pins, garroferes, oliveres i ginebres).  
7. Condicionament i revegetació dels accessos existents en la zona.  
  
Durant la fase de funcionament de l'explotació, es preveu un impacte de desenvolupament econòmic positiu de manera indirecta en el sector de la construcció, abastant aquest últim, un major àmbit territorial. La zona d'explotació extraurà matèries primeres per a la fabricació d'àrids per al seu ús posterior en el sector de la construcció, matèries primeres indispensables per a l'obra civil, edificació, etc.  
- L'impacte sobre la fauna és igualment negatiu, com el de la flora, encara que donada la mobilitat i capacitat de colonització de la fauna, especialment els vertebrats, s'espera que en iniciar l'explotació, la fauna es refugie en parcel·les pròximes amb característiques similars, de manera que quan concloga l'explotació i restauració, la fauna colonitzarà de nou les parcel·les afectades.  
Conclosos els treballs d'explotació, s'establiran unes mesures a dur a terme, per a la fase d'abandó de l'explotació, descrites en el projecte de restauració. El projecte de restauració detalla un pressupost total de 5.378.875,15 euros, que per a les 8,75 ha de l'explotació resulten aproximadament 675.000 €/ha. Aquest pressupost es dedicarà principalment a la restauració morfològica de la parcel·la (84,4 % del pressupost), seguit del capítol de restauració edàfica (12,5 %), i en menor mesura els capítols de correcció hidrològica (1,1 %), preparació del terreny (0,5 %), revegetació (0,8 %), programa de manteniment i abandó de labors (0,4 %) i, finalment, seguretat i salut (0,2 %).  
  
Entre les mesures a destacar s'establiran les següents:  
1. Es delimitarà el perímetre de l'explotació amb tanca d'enreixat metàl·lic de triple torsió ancorada al terreny, per a evitar el pas de persones i animals.  
2. Es vigilarà topogràficament l'estructura i composició dels materials utilitzats en el rebliment del buit miner, especialment els possibles assentaments o subsidències del terreny restaurat, procedint a senyalitzar-lo immediatament, si escau, i al sanejament dels defectes detectats.  
  
3. Periòdicament es revisaran els voltants de la zona restaurada per a comprovar si es produeixen afeccions d'algun tipus al mitjà, previstes o no previstes, les quals seran corregides immediatament amb les mesures necessàries. Es realitzaran campanyes de desinfecció i desratització, per a evitar la presència d'animals durant el funcionament de les actuacions, en tot el recinte. Es realitzarà un seguiment i control de les zones restaurades.  
4. Es vigilarà la coberta vegetal restaurada, especialment després d'episodis de pluges considerables, a la recerca de senyals d'erosió, dessecació, enfonsaments o qualsevol signe que indique que la integritat de la cobertura està deteriorada o afectada.  
L'EIA, compta amb un programa de vigilància ambiental que estableix les pautes a seguir, efectuant els controls, els mesuraments i l'anàlisi dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la seua periodicitat corresponent. Els seus objectius, segons s'indica en el projecte, fan referència a quatre aspectes principals:  
a) Restauració de les àrees d'explotació que hagen arribat a la seua situació final i control dels resultats de reimplantació.  
b) Control de la geometria i disseny dels elements del projecte pel que fa al seu paper com a suport de restauració.  
c) Control de les propietats de la terra vegetal prevista per a la restauració.  
d) Control de les emissions a l'atmosfera.  
e) Control de la qualitat del medi hídric de l'entorn, afecció a les aigües superficials i subterrànies.  
f) Control dels residus generats durant l'explotació i les labors de restauració.  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària conforme a l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, grup 3, lletra c) Extracció de minerals no metàl·lics ni energètics, c.1) materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per matxucament, algeps, roques ornamentals), en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció primera del capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
De conformitat amb l'article 10 del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, s'assignen a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori les competències en matèria de medi ambient, caça, recursos hídrics, benestar animal, urbanisme i vertebració del territori, obres públiques, i transports, ports i aeroports.  
L'article 119 del Decret 112/2023, de 25 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència d'avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació de recursos de la secció C, Serra Llarga, promogut per Ingeniería y Urbanismo del Mediterráneo, SL, en el TM del Puig de l'ST (Valencia), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació obrant en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
1. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que es preveu previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
2. El perfil restaurat serà realitzat per a aconseguir una integració topogràfica i paisatgística amb l'entorn de la parcel·la i, en qualsevol cas, no superaran els 19° ni els 5 m d'altura de banc, respectant els paràmetres definits en el perfil tipus dels plànols del projecte d'explotació i restauració aportat.  
3. Haurà d'assegurar-se la disponibilitat i aprovisionament, any a any, de residus inerts adequats per a garantir la progressiva restauració integra tant de l'excavació com de la integració paisatgística.  
4. El seguiment del compliment de les mesures descrites en l'EIA, de les propostes emeses pels diferents organismes consultats i de les mesures addicionals proposades, correspondrà a l'òrgan substantiu.  
  
5. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
6. Es controlarà que la gestió dels residus generats, en el conjunt de l'explotació, es duga a terme d'acord amb la normativa vigent.  
  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i també en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 3 de setembre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»