Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9850, del 16-05-2024 (2024/4208)

RESOLUCIÓ 26 d'abril de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Benejúzar. Expedient 77/2785-QDP.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9850

Data del DOGV
:   16-05-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/4208


Data del document
:   26-04-2024

Organisme emissor
:   Conselleria d'Innovació, Indústria, Comerç i Turisme

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ 26 d'abril de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Benejúzar. Expedient 77/6395-SUY. [2024/4208]  
De conformitat amb l'article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 77/1691-HDN Benejúzar (Alacant).  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Benejúzar  
Tràmit: Avaluació ambiental de pla  
Promotor: Ajuntament de Benejúzar  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
  
Localització: terme municipal de Benejúzar (Alacant)  
Expedient: 077 - 2009 - EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 17 de febrer de 2022, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Benejúzar, en els termes següents:  
A la vista de la data d'informació pública (que es detalla més avant) i conforme al que s'establix en la disposició transitòria primera, punt 2, del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP), a este pla se li pot aplicar la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desplegada a la Comunitat Valenciana per l'esmentada TRLOTUP.  
  
L'objecte de la declaració ambiental i territorial estratègica (DATE) és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta del pla o el programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la TRLOTUP. Per a fer-ho, s'haurà de verificar tot el procediment seguit i analitzar els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, establint, si és el cas, les condicions finals que s'hi hagen d'incorporar abans de l'aprovació.  
En un primer moment l'avaluació ambiental del pla es va tramitar conforme al que s'estipula en la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE) i en este sentit l'Ajuntament, el 7 de febrer de 2011, va remetre una proposta de memòria ambiental amb la finalitat que es procedira a la seua avaluació. Sobre esta sol·licitud, la Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió de 20 de juny de 2012, va acordar emetre un informe ambiental en el qual s'assenyalaven diferents aspectes que havien de ser revisats.  
L'11 de juliol de 2019 l'Ajuntament remet la documentació subsanatòria que dona resposta a este informe ambiental, i que l'adapta a la LOTUP, i sol·licita l'emissió de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural (PGE). Després de comprovar la documentació remesa es va observar que estava incompleta i es van realitzar dos requeriments d'esmena. En l'últim d'ells s'indicaven els informes sectorials que havien d'aportar-se per ser necessaris per al pronunciament ambiental.  
El 3 d'agost de 2021 es presenten els informes requerits excepte el del Servici de Gestió Territorial relatiu al risc d'inundació. En la mateixa data se sol·licita que es continue amb el procés d'avaluació ambiental malgrat la falta d'este informe. En conseqüència, es procedix a realitzar l'anàlisi tècnica de l'expedient i a realitzar este pronunciament. La documentació finalment presentada consistix en:  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic (gener 2019)  
- Document de participació pública (relació de les consultes realitzades a les administracions afectades, persones interessades i empreses subministradores, reunions explicatives...).  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades.  
- Al·legacions presentades durant el termini establit legalment.  
- Informe de contestació a les al·legacions presentades.  
- Resultats del Pla de participació pública.  
- Descripció de com s'han integrat en el pla o programa els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document d'abast i l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es deriven de l'aplicació del pla. (a l'EATE)  
- Certificat d'aprovació de la proposta de pla.  
Proposta de pla (gener 2019):  
• Memòria informativa i justificativa  
• Plànols d'informació  
• Plànols d'ordenació estructural  
• Normes urbanístiques  
• Fitxes de zona  
• Fitxes de gestió  
• Catàleg de proteccions amb les tres seccions  
- Estudis complementaris (gener de 2019):  
• Estudi d'inundabilitat  
• Estudi de paisatge  
• Estudi acústic  
• Informe de viabilitat econòmica  
• Memòria de sostenibilitat econòmica  
• Informe d'impacte de gènere  
A. Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici i document consultiu 03.12.07  
Emissió del document de referència  
(equival al document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic). 16.03.10  
Informació pública del pla general d'ordenació urbana i de l'ISA, durant 45 dies. Data de publicació en el DOGV: 27.05.10  
Sol·licitud d'emissió memòria ambiental 07.02.11  
Informe ambiental emés per la Comissió d'Avaluació Ambiental. 20.06.12  
Adaptació LOTUP   
Participació pública i consultes del pla general estructural adaptat a la LOTUP durant un període mínim de 45 dies. Data de publicació en el DOGV: 11.04.17  
Ple municipal d'aprovació de la proposta de pla 25.04.19  
Sol·licitud d'emissió del DATE 11.07.19  
Sol·licitud de continuar amb el procediment ambiental 03.08.21  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.0) Antecedents. Resum del document de referència  
B.0.1) Informació territorial:  
El terme municipal de Benejúzar està situat en la part central de la comarca del Baix Segura. Limita a l'est amb Orihuela, Almoradí i Algorfa; al sud amb Orihuela i Jacarilla; a l'oest i al nord amb el terme d'Orihuela. Té una població de 5.435 (IAG 0014) i una superfície aproximada de 9,33 km².  
El terme té forma allargada en direcció nord-sud. Per la part central discorre el riu Segura en direcció oest-est, la major part pertany a la seua plana al·luvial. Pel límit est del nucli urbà discorre un altre llit important, la rambla de Rubes. Al sud del terme hi ha una zona muntanyenca denominada serra de Benejúzar, el cabeç Redondo (202 m) és la seua cota més elevada.  
El nucli urbà se situa entre el riu i la serra. Al nord del riu discorre la principal via de comunicació, la CV-91. A més, la CV-920 envolta el nucli urbà i la CV-914.  
Les fonts econòmiques del municipi són l'agricultura de regadiu i un polígon industrial situat a l'est del nucli urbà.  
B.0.2) Planejament vigent  
El municipi de Benejúzar es regix en l'actualitat per un Pla general l'aprovació definitiva del qual va tindre lloc en 1998. El 30 de març de 1998 es va emetre declaració d'impacte ambiental (expedient 279/96 AIA).  
El territori es classifica en sòl no urbanitzable (786,55 ha), sòl urbà (49,03 ha) i sòl urbanitzable (50,92 ha).  
Apegat al riu Segura, en el seu marge esquerre, hi ha diverses agrupacions d'habitatges considerats com a sòl urbà anomenat Las Barracas. El sòl urbanitzable se subdividix en tres tipus diferents: en execució, d'execució immediata i comú amb el desglossament següent:  
  
Nom Ús Superfície (m²) Estat  
UE-a (o 1) Industrial 22.357 Edificat  
UE-b (o 2) Residencial 15.141 Urbanitzat  
UE-C (o 3) Residencial 17.122 Edificat  
UE-d (o 4) Residencial 17.678 No desenvolupat  
UE-e (o 5) Industrial 24.332 No desenvolupat  
UE-f (o 6) Residencial 14.307 Edificat  
UE-g (o 7) Industrial 58.573 Edificat  
UE-h (o 8) Terciari 6.904 Sense canviar ús  
UE-i (o 9) Residencial 8.381 Sense canviar ús  
UE-j (o 10) Residencial 4.430 Edificat  
Subtotal s. urbanitzable execució immediata 18,91 ha   
Subtotal s. urbanitzable en execució 10,77 ha Part edificada  
S1 Residencial 126.244 No desenvolupat  
S2 Industrial 47.049 No desenvolupat  
Dotacions 39.100 No desenvolupat  
Subtotal s. urbanitzable comú 21,24 ha   
Total sòl urbanitzable 50,92 ha   
  
  
El sòl no urbanitzable es qualifica en comú, d'especial protecció d'usos agrícoles, d'especial protecció ecològica i d'especial protecció de la xarxa de drenatge del territori.  
L'ecològic se situa en la serra de Benejúzar (amb la presència de dos enclavaments de comú destinat a la depuradora i a abocador), l'agrícola es troba a l'est de la rambla de Rubes i en un altre àmbit a l'oest de la serra.  
Allunyat del nucli urbà, als peus de la serra de Benejúzar es localitza un complex esportiu i el Santuari de la Mare de Déu del Pilar. Es proposa ampliar el cementeri i una zona verda al costat de Las Barracas.  
  
Tenint en compte el diferent grau de desenvolupament dels sòls urbanitzables del planejament vigent, obtenim la següent alternativa 0 (quadre d'elaboració pròpia):  
  
S. urbanitzable residencial S. urbanitzable industrial  
Sector S1 12,62 Sector S2 4,70  
UE d 1,77 UE e 2,43  
Total 14,39 Total 7,14  
Dotacional 3,91 S. urbanitzable 25,44  
Total sòl urbà 74,51  
Sòl no urbanitzable  
Comú 363,22   
Protegit 423,23   
Total SNU 786,45  
Total terme municipal 886,40  
  
Entre els expedients d'avaluació ambiental es pot destacar el destinat a una DIC per a desballestament de vehicles del qual es va emetre una DIA el 16 de juny de 2011 (expedient 292/08 AIA).  
B.0.3) Alternativa proposada en el document consultiu.  
El 3 de desembre de 2007 es va sol·licitar l'emissió del document de referència conforme a la LEAE. En resum, les noves propostes consistien en:  
- Ampliar el sòl urbanitzable residencial. Es pretenia fomentar l'habitatge de segona residència i millorar l'accessibilitat al nucli i a les zones dotacionals situades al sud.  
- Augmentar el sòl destinat a ús industrial i al terciari. S'augmenta la superfície del sector S-2 perquè siga més rendible el desenvolupament.  
- Eliminar la ubicació actual de la depuradora i de l'abocador. Per a millorar la qualitat ambiental de la serra.  
- Eliminar l'SNU protegit xarxa de drenatge incloent-lo en el sòl urbanitzable perquè s'execute la infraestructura corresponent.  
La proposta contemplava finalment 79 ha de sòl urbà, 170 ha de sòl urbanitzable i 278 ha de sòl no urbanitzable.  
B.0.4) Resum de determinacions que cal tindre en consideració i assenyalades en el document d'abast (abans document de referència).  
En la documentació tècnica remesa es van observar deficiències quant al grau de concreció pel que únicament es van establir criteris ambientals de caràcter molt general.  
- Tindre en compte el risc d'inundació en l'ordenació. La declaració de Benejúzar com a municipi d'elevat risc d'inundació comportava l'impediment de reclassificar sòl al nord de CV-920 pel que el SUI-1 no resultaria compatible amb el PATRICOVA.  
- Quantificar la demanda hídrica necessària i l'aigua residual generada. La magnitud dels creixements estarà condicionada per la disponibilitat hídrica existent i la capacitat de gestió de la depuradora.  
- Els creixements residencials que es proposen hauran de justificar-se en estudis específics.  
- Haurà de zonificar-se el sòl no urbanitzable. Els llits i les vies pecuàries tindran la consideració de SNU protegit.  
- Allunyar dotacionals educatius o sanitaris de les fonts d'energia.  
  
- Actualitzar el risc sísmic a la normativa vigent.  
- Elaborar estudi acústic.  
- Respecte als sectors concrets proposats a més de l'indicat per a SUI-1:  
• UR-4, UR-5, SUI-2: es coordinaran amb el projecte del Corredor Verd de la Vega Baixa del Segura, i han d'incloure este condicionant en les fitxes dels sectors corresponents  
• UR-3: Ha de justificar la seua ampliació, a priori no es considera adequat el proposat perquè reblix tot el sòl disponible per l'est del nucli urbà, i contribuïx a l'eliminació de la unitat de paisatge existent entre el mateix i la serra.  
• SUR-4 i SUR-5: Poden afectar la percepció del recurs paisatgístic que constituïx el Santuari de la Mare de Déu del Pilar.  
B.0.5) Alternativa proposada en la sol·licitud d'emissió de memòria ambiental.  
El 7 de febrer de 2011 es va presentar una proposta de Pla general en la qual se sol·licita l'emissió de la memòria ambiental conforme a la Llei 9/2006. L'alternativa d'ordenació que es proposava era la següent:  
- Al voltant de tot el nucli urbà es plantegen creixements residencials amb sòl urbanitzable. Per a això es proposen els sectors UR-2, UR-3, UR-4 i UR-5. El sector UR-6 es proposa dins del sòl urbà coincident amb la UE-i del planejament vigent.  
- Es proposen dos sectors de sòl urbanitzable d'ús destinat a activitats econòmiques: El SUI-1 que es localitza de manera aïllada al nord del riu Segura i el SUI-2 que procedix del planejament vigent (abans denominat sector S2).  
- La major part del sòl no urbanitzable es considera comú, amb quatre tipus diferents:  
• SNUC-A: Sòl no urbanitzable comú genèric  
• SNUC-B: Sòl no urbanitzable comú amb destinació equipament  
• SNUC-C: Sòl no urbanitzable comú amb usos vinculats al parc natural  
• SNUC-D: Sòl no urbanitzable comú amb destinació zona verda primària  
- Com a sòl no urbanitzable protegit es considera la serra de Benejúzar com a Parc Natural de la Xarxa Primària (PNL) i els llits (SNUP-1). L'enclavament de la depuradora es manté com a SNUC-B i, a més, s'inclouen 3 nous enclavaments de menor dimensió com a SNUC-C.  
  
  
Nom Ús Superfície (m²) Habitatges  
UR-2 Residencial 363.098,62 2.723  
UR-3 Residencial 762.679,55 4.957  
UR-4 Residencial 23.889,98 183  
UR-5 Residencial 131.698,23 1.010  
UR-6 Residencial 7.404,22 30  
 Subtotal 1.029.947 8.903  
SUI-1 Industrial 280.577,19   
SUI-2 Industrial 88.736,35   
 Subtotal 369.313,54   
  
  
- La memòria aportada indica que la superfície de sòl urbà era de 783.785 m² mentres que la de sòl no urbanitzable era de 6.425.067 m².  
  
B.1) Continguts concordes amb el document d'abast.  
S'ha aportat un annex explicatiu de com s'han tingut en compte les indicacions del document de referència (ara d'abast) de 16 de març de 2010  
En línies generals s'ha tingut en compte el que s'hi indica, si bé respecte a la consideració del risc d'inundació i la suficiència dels recursos hídrics cal realitzar algunes puntualitzacions que es desenvolupen en l'apartat D d'este pronunciament.  
Els creixements residencials s'han justificat sobre la base de l'ETCV, i s'ha obtingut informe favorable sobre este tema, en lloc d'aportar estudis específics  
L'SNU s'ha zonificat tenint en compte les vies pecuàries i els llits.  
  
Els nous creixements residencials s'han realitzat tenint en compte el recurs paisatgístic que constituïx el Santuari de la Mare de Déu del Pilar i la connectivitat de la serra amb el Segura. (no obstant això els creixements industrials no ho han considerat)  
B.2) Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP  
L'EATE presentat conté tots els epígrafs i continguts assenyalats en l'annex VII del TRLOTUP, encara que amb diferent denominació de capítols.  
No obstant això, cal aclarir que el resum no tècnic s'aporta com a annex.  
L'anàlisi de la incidència en les determinacions de l'ETCV no s'inclou en un apartat propi, sinó dins de l'apartat que descriu la relació amb altres plans i programes (apartat 2.4 de l'EATE).  
El mateix succeïx amb l'estudi de les alternatives que s'ha inclòs dins de la descripció del Pla general (apartat 2.2 de l'EATE)  
Les alternatives del Pla responen a les propostes successives a mesura que evolucionava la seua tramitació. L'alternativa 1 és la informada al públic en 2010 i sobre la qual es va emetre l'informe ambiental i l'alternativa 2 és la que finalment s'ha presentat sol·licitant la DATE.  
B.3) Descripció de l'alternativa triada: Proposta de pla.  
La documentació conté un estudi d'alternatives. A més, de la 0 s'han descrit 2 alternatives més. A continuació es descriu la triada.  
  
B.3.1 Objectius  
A causa de la nova cartografia de riscos d'inundació i de la situació econòmica actual, es proposa minorar les propostes de creixement de les alternatives anteriors. De manera resumida, es pretén:  
• Millorar els accessos des de la ronda cap al nucli urbà i des del nucli urbà fins a la zona dotacional situada al sud.  
• Considerar la serra de Benejúzar com a sòl de protecció ecològica.  
  
• Contemplar l'ampliació dels sòls dotacionals existents.  
• Possibilitar el desenvolupament econòmic del municipi.  
B.3.2 Infraestructura verda  
L'article 19 bis de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/2009, de 23 de desembre) va introduir en la normativa urbanística el concepte d'infraestructura verda i en el Decret 1/2011 de l'ETCV se'n van concretar els elements. En el TRLOTUP es definix el concepte, funcions i espais que l'integren.  
  
En els plans d'ordenació s'inclou la seua representació gràfica i en les normes urbanístiques s'enumeren els seus elements, dels quals es pot destacar el llit del Segura i la seua horta, la serra de Benejúzar, els principals canals de reg o les vies pecuàries.  
B.3.3 Modificacions principals introduïdes respecte al planejament vigent  
- Els creixements residencials es plantegen cap al sud del sòl urbà actual, envoltant el cementeri i fins a arribar a la residència per a la tercera edat. Per a això es proposen tres sectors ZND-RE-SR1, ZND-RE-SR2 i ZND-RE-SR3. També es mantenen del planejament vigent l'antiga UEd que passa a denominar-se ZND-RE-UEd (situada en l'accés nord del nucli urbà) i la UEi amb la denominació ZND-RE-UEi (este últim és un sòl urbà industrial que canvia d'ús).  
  
  
Nom SUP Habitatges Habitants  
ZND-RE-SR1 398.760 533 2.032  
ZND-RE-SR2 42.802 191 1.408  
ZND-RE-SR3 30.822 195 977  
ZND-RE-UEd 17.151 99 247  
ZND-RE-UEi 7.407 69 172  
Total 941.150 1.935 4.836  
  
  
- Els creixements industrials es plantegen al voltant del polígon industrial La Cerámica, cap a l'est fins al límit de terme tal com es preveuen en el planejament actual i cap al sud. Per a este fi es delimiten tres sectors, ZND-IN-TR1, ZND-IN-TR2 i ZND-IN-TR3. Igualment es manté del planejament vigent de la UEe amb el nom de ZND-IN-UEe, però el seu ús principal és el terciari.  
  
Nom SUP Edific. (m²t/m²s)  
ZND-IN-TR1 31.850 0,5  
ZND-IN-TR2 21.837 0,5  
ZND-IN-TR3 102.149 0,5  
ZND-IN-UEe 24.038 0,43  
Total 179.875   
  
  
En els sectors industrials es contemplen tres nous vials estructurals, l'avinguda Adolfo Suárez, l'avinguda Rubes i l'avinguda Virgen del Rosario.  
- Es realitza una reserva de sòl en el polígon industrial per a l'ecoparc (E19).  
Així mateix, en l'SNU es contempla l'ampliació del cementeri (R1), la parcel·la per a depòsits d'aigua (R2), l'ampliació del poliesportiu (R3), les instal·lacions de l'EDAR (R4) i l'entorn del Santuari de la Mare de Déu del Pilar (R5). Per a unir el cementeri amb instal·lacions poliesportives es planifica la creació de l'avinguda Monte Benejúzar, de 25 metres d'ample.  
Es realitzen dos reserves de sòl per a centres escolars, una en ZND-RE-SR1 i l'altra ampliant l'actual institut cap al sud.  
Com a noves zones verdes de la xarxa primària es contempla un parc de 25.000 m² situat al nord del nucli urbà i un jardí de 14.841 m² localitzat al costat del Santuari de Mare de Déu del Pilar. Al costat d'este parc també s'ha projectat una nova reserva viària de 2.804 m². Estos tres elements conservaran la classificació de SNU i per a la seua gestió s'han vinculat als sectors residencials.  
- En el sòl no urbanitzable s'han delimitat 6 zones, 3 amb la consideració de comuna i 3 com a protegides:  
• ZRC-AG, comú agropecuària, destinats a este ús sense elements que s'han de protegir.  
• ZRC-AG usos restringits: Àmbit situat entre la CV-920 i el sòl urbà on es limiten els usos que s'han d'implantar.  
• ZRC- reserva: Sòls destinats a xarxa viària, zones verdes i equipaments de la xarxa estructural com ara sanitari (PQD), servicis urbans (PQI), esportiu-educatiu (PQD-PQE), esportiu-recreatiu (PQD)  
  
• ZRP-paisatgística: Terrenys d'ús forestal de la serra de Benejúzar.  
  
• ZRP natural llit: Inclou el llit del Segura i zones limítrofes, el barranc de Mojón (o rambla la Pilarica) i un àmbit situat a l'est de ZND-IN-UEe.  
• ZRP afecció via pecuària: Inclou les dos existents (assagador dels Cuatro Caminos i assagador del camí de Las Yeseras i senda dels Serranos)  
Les normes urbanístiques també consideren un àmbit que cal protegir l'horta tradicional (sòl situat al nord de la CV-920), però no s'ha traduït en una zona de planejament.  
- De manera resumida, els usos que es permeten en cada zona són:  
  
(L: Amb limitacions) ZRC ZRC ZRC ZRP  
Usos TRLOTUP: AG AG restrin Horta Tr Paisatgíst  
Article 211.1.a. agropecuària (no granges)... Sí Sí Sí   
Article 211.1.a. granges Sí Sí Sí   
Article 211.1.b: habitatge aïllat Sí Sí   
Article 211.1.c: pedreres...   
Article 211.1.d: energia renovable: Sí Sí   
Article 211.1.e.2: Indústria sector primari. Sí Sí   
Article 211.1.e.1 i 3: indústria (no primari) Sí Sí   
Article 211.1.f.1: allotjament turístic... Sí Sí   
Article 211.1.f.2: recreatiu, esportiu... Sí L Sí   
Article 211.1.f.3: campament turisme... Sí Sí   
Article 211.1.f.4: docent, assistencial... Sí Sí Sí L  
Article 211.1.f.5: tractament de residus...   
Article 211.1.f.6: Infraestructures... Sí Sí Sí L  
Article 211.1.f.7: subministrament de carburant... Sí Sí   
  
  
No s'han establit limitacions per a la implantació de granges de ramaderia intensiva.  
Les instal·lacions per al tractament de residus no s'esmenten en les normes urbanístiques. Els usos extractius es prohibixen de manera generalitzada.  
En les normes urbanístiques s'han inclòs disposicions relatives a la inundabilitat i a la infraestructura verda.  
No es contemplen àmbits per a la minimització d'impacte territorial d'habitatges.  
  
Superfícies (ha) Alternativa 0 Alternativa  
sol·licitud MA Pla proposat Variació  
(PP- Alt0)  
Sòl urbà · Residencial 61,42   
 · Industrial 11,94   
 · Terciari   
 · Dotacional 10,76   
Total sòl urbà 74,51 78,38 84,12 +9,61  
Sòl urbanitzable · Residencial 14,39 128,88 31,90 +17,51  
 · Indus/terc 7,14 36,93 17,99 +10,85  
 · Dotacional 3,91 0 - 3,91  
Total sòl urbanitzable 25,44 165,81 49,89 +24,45  
Sòl no urbanitzable · Comú 363,22 332,8 391,74 +28,52  
 · Protegit 423,23 309,7 362,05 - 61,18  
Total sòl no urbanitzable 786,45 642,5 753,79 - 32,66  
Total terme municipal 886,40 886,69 887,80 +1,4  
  
  
- Per al càlcul de la reserva de zona verda, en la memòria justificativa es realitza una estimació de la capacitat del pla. Per a això considera que en el sòl urbà actual cabran 8.438 habitants aproximadament (5.398 habitants censats en 2015 més 3.040 potencials), als quals se'ls afig la població dels nous creixements, 4.836 (4.664 + 172), de manera que s'obté un total de 13.274 habitants.  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic  
La documentació s'ha posat dos vegades a la disposició del públic, una amb la legislació anterior i una altra adaptada al TRLOTUP.  
En esta última (DOGV 11.04.17) es van presentar 11 al·legacions, de les quals 4 van ser acceptades i 7 parcialment estimades.  
En resum, s'al·lega pels usos del sector ZND-IN- UEe, l'ordenació detallada del ZND-IN-TR2, les altures de les edificacions o les condicions edificatòries dels usos residencials.  
C.2) Primera fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
L'Ajuntament durant la primera tramitació conforme a la LEAE va obtindre informe de les següents administracions o empreses subministradores, de les quals es poden destacar els aspectes descrits després del quadre (dades extretes de l'informe ambiental emés el 20.06.2012):  
  
  
Data entrada Ayuntament Administració pública consultada  
18.06.2010 Servici de Gestió Forestal, de la direcció territorial d'Alacant  
07.07.2010 Confederació Hidrogràfica del Segura  
30.08.2010 Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències  
22.09.2010 Servici d'Ordenació Territorial (PATRICOVA)  
20.09.2010 Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric  
14.10.2010 Servici de Biodiversitat  
  
  
- La secció forestal d'Alacant assenyala quins sòls han de considerar-se SNU protegit en relació a la muntanya serra de Benejúzar i a les vies pecuàries.  
- La Confederació Hidrogràfica, fa referència a la necessitat d'obtindre l'informe contemplat en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües.  
- L'informe relatiu al PATRICOVA indica entre altres qüestions que «Els sectors aïllats de sòl urbanitzable al nord de la carretera CV-920 no s'ajusten a la Resolució de 15 de febrer de 2008».  
- El Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric assenyala la necessitat d'incloure en les fitxes d'alguns sectors la necessitat d'elaborar estudis acústics.  
- El Servici de Biodiversitat assenyala la presència de l'hàbitat prioritari vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia) en els enclavaments de la serra de Benejúzar i que per coherència tota ella hauria de considerar-se SNU protegit.  
C.3 Segona fase de consulta a administracions afectades realitzada per l'òrgan promotor  
L'Ajuntament durant la fase d'informació pública adaptada a la LOTUP va sol·licitar consultes als municipis confrontants, empreses subministradores i administracions afectades. D'elles es van rebre les respostes següents, després del quadre s'han destacat les més rellevants des del punt de vista ambiental:  
  
  
Sol·licitud Informe Administració pública consultada  
 Direcció Territorial d'Agricultura i Medi Ambient  
   
24.05.2017  
18.07.2017  
19.07.2017 Subdirecció General de Medi Natural  
• Servici de Vida Silvestre  
• Demarcació forestal (forestal, vies pecuàries)  
• Servici de Gestió d'Espais Naturals  
 08.05.0695 GH de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental. Serv. gestió de residus  
 15.05.2017 Direcció General de l'Aigua  
 16.06.2017  
07.06.2017 CHOPVT. DG d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. PATRICOVA (en Est Inunda)  
CHOPVT. DG d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. ETCV  
CHOPVT. DG d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. Paisatge  
   
  
16.05.2017 CHOPVT: DG. d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat:  
• Servici de Planificació  
 24.08.2017 Servici Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
 CHOPVT. DG Habitatge, Rehabilitació i Regeneració Urbana.  
 04.06.2017 Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR)  
   
  
09.08.2017  
  
04.12.2017 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport:  
• Secretaria Autonòmica d'Educació i Investigació. Servici d'Infraestructures.  
• DG de Cultura i Patrimoni  
 28.06.2017 Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball DG d'Indústria i Energia  
 Conselleria de Sanitat: DG de Salut Pública.  
 03.05.2017 Diputació d'Alacant: Àrea de Servicis i Infraestructura (carreteres)  
 Consorci Pla Zonal  
 16.09.2016  
04.08.2017  
01.02.2018 Confederació Hidrogràfica del Segura  
 29.05.2017 Mancomunitat Canals de Taibilla  
 07.17 Ministeri de Foment. Demarcació de Carreteres  
 05.05.2017 Ministeri d'Energia, Turisme i Agenda Digital. DG de Telecomunicacions  
 07.06.2017 Ajuntament d'Algorfa  
 Ajuntament de Jacarilla  
 Ajuntament d'Orihuela  
 Ajuntament d'Almoradí  
 Ecologistes en Acció  
 Grup Ecologista Taray  
 Amics de les Zones humides del Sud d'Alacant  
19.04.2017 Iberdrola  
  
  
- Respecte al risc d'inundació, el 16 de juny de 2017 es va emetre informe indicant que es troba afectat per risc d'inundació, de manera que és parcialment incompatible amb el PATRICOVA.  
- La Confederació Hidrogràfica del Segura no ha emés l'informe contemplat en l'article 25.4 del TR de la Llei d'aigües. En el seu informe s'assenyala que han d'aportar-se les demandes del Pla amb un horitzó temporal d'almenys 9 anys. Les previsions del Pla hidrològic d'este municipi contempla 0,41 Hm³ per a l'any 2021 i 0,40 Hm³ per a l'any 2027, encara que es podria admetre un increment del 10 % respecte a estes quanties.  
També ha informat sobre l'afecció del risc d'inundació i al domini públic dels diferents sectors.  
- El Servici d'Ordenació del Territori, en relació a l'ETCV, informa en sentit favorable. Per a activitats econòmiques es proposen 179.918 m², que és inferior als 180.729 m² contemplats per l'ETCV. No obstant això, respecte a l'ús residencial se supera esta previsió (256.573 m²), ja que es proposen 318.976 m², però es considera admissible la superació perquè part d'esta ja es contemplava en el planejament vigent, per la quantia de sòl que s'ha eliminat respecte a les versions inicials i perquè per molt poc no es podria aplicar el coeficient de flexibilitat del 25 %. No obstant això, atés que el sector SR3 és el que supera esta quantia, se li imposa com a condició que el seu desenvolupament i programació està supeditat al fet que estiguen edificats en més d'un 70 % els sectors SR1 i SR2. (nota: este condicionant s'ha inclòs en la fitxa de gestió del sector de la versió ara remesa)  
- L'EPSAR ha emés informe en el qual assenyala que les aigües residuals són tractades en el sistema de sanejament de Marge Dret del Riu Segura (Algorfa-Benejúzar), de titularitat i gestió a càrrec de la Generalitat, que també dona servici a Algorfa. Està dissenyant per a tractar 2.400 m³/dia i l'efluent actual és de 1.205 m³/dia. La proposta de planejament suposa un increment de 2.220,13 m³/dia respecte al cabal actual, el que suposarà 3.425,13 m³/dia. A més, indiquen que el desenvolupament dels sectors 5, 2 i 3 pot afectar la impulsió cap a l'EDAR. Se sol·licita la delimitació de dos àmbits en la planificació, un per a l'ampliació de l'EDAR i un altre per a la seua zona d'afecció.  
- El Servici de Planificació de Carreteres de la Generalitat informa en sentit desfavorable en relació a l'espai lliure de reserva viària i a la necessitat d'elaborar un estudi de trànsit i un altre de mobilitat.  
  
- La directora general de Cultura i Patrimoni informa en sentit desfavorable i han de corregir-se qüestions del catàleg.  
- El Servici d'Infraestructures Educatives ha emés informe desfavorable i assenyala 11 aspectes que cal corregir.  
- La Subdirecció General del Medi Natural ha remés informes favorables en matèria forestal, vies pecuàries, vida silvestre i espais naturals.  
  
Després de la sol·licitud d'emissió de la DATE l'Ajuntament ha remés, el 3 d'agost de 2021, els informes següents (nota: no s'ha aportat annex explicatiu sobre com s'incorporaran en la proposta de planejament):  
  
Informe Administració pública consultada  
06.04.2020 Servici de Mobilitat  
08.09.2020 Servici de Planificació (carreteres GVA)  
28.05.8412 AE Política Territorial i Paisatge. Ser. d'Infraestructura Verda i Paisatge (Paisatge)  
27.02.2020 Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències.  
09.05.2021 Confederació Hidrogràfica del Segura  
  
  
- El Servici de Mobilitat informa en sentit desfavorable, ja que segons les dades aportades és necessari elaborar un pla de mobilitat.  
- El Servici de Planificació informa en sentit favorable, ja que considera que s'ha introduït en la documentació l'esmena dels defectes observats en l'informe anterior. (en relació a la mobilitat, es remet al que indique el Servici de Mobilitat)  
- El Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyala les determinacions finals que s'han d'incorporar en el Pla que en resum es referixen a la incorporació dels programes de paisatge en la part normativa, revisar la coherència de les NU o a restringir els usos que s'han d'implantar en ZRC-AG.  
- L'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències assenyala les zones afectades per risc d'inundació i per risc d'incendis forestals (ZND-RE SR-3). Davant del risc sísmic és necessari que l'Ajuntament elabore un pla d'actuació municipal. Davant del risc d'inundació sí que s'ha elaborat este PAM.  
- La Confederació Hidrogràfica del Segura continua sense emetre l'informe definitiu als efectes de l'article 25.4 del TR de la Llei d'aigües. A pesar que l'informe realitza objeccions al càlcul de la demanda, sí que assenyala que, amb les dades aportades, se superen les previsions del Pla hidrològic pel que no es pot garantir la suficiència de recurs hídric. Igualment, s'analitzen les mesures correctores previstes davant del risc d'inundació i l'afecció al règim de corrents.  
El 16 de febrer de 2022, el Servici de Gestió Territorial remet al Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica l'informe de 15 de desembre de 2021 relatiu al risc d'inundació i a l'aplicació del PATRICOVA.  
  
En ell s'informa desfavorablement l'estudi d'inundabilitat elaborat.  
  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
D.0. Com ja s'ha indicat, el 7 de febrer de 2011 es va realitzar una sol·licitud d'emissió de memòria ambiental davant de la qual la Comissió d'Avaluació Ambiental emet un informe ambiental el 20 de juny de 2012 a causa de:  
- que no s'han estudiat diferents alternatives al model territorial triat, tècnicament i ambientalment viables.  
- que no s'ha justificat l'excessiu creixement urbanístic proposat. Havien de reconsiderar-se les magnituds proposades de creixement i les tipologies d'edificació, així com la necessitat d'ocupar sòls d'alt risc d'inundació.  
- que es proposaven sectors de sòl urbanitzable al nord de la CV-920 incomplint la Resolució de 15 de febrer de 2008, de la directora general d'Ordenació del Territori.  
- a més, s'assenyalava que no s'havia obtingut informe de la Confederació Hidrogràfica justificant la suficiència de recurs hídric i no s'havien esmenat les deficiències de l'estudi acústic.  
Estos condicionants han sigut considerats en la proposta presentada, i s'han solucionat els tres primers. No obstant això, algunes de les solucions adoptades en la proposta requerixen una nova anàlisi que s'efectua en els apartats següents.  
D.1. No s'ha aportat informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Segura (CHS) a l'efecte de l'article 25.4 del TRLA justificatiu de la suficiència de recursos hídrics. Consten en l'expedient nombrosos informes de la CHS (de 16.09.16, de 4.08.17, d'1.02.18 i del 9.05.21), però el definitiu encara no s'ha emés.  
Per això, a continuació es procedirà a realitzar una estimació per a determinar en quina situació es troba el municipi sobre este recurs, utilitzant les dades d'estos informes i els inclosos en la memòria justificativa de la proposta del PGE.  
- Del PAT de la Vega Baixa que està actualment en elaboració es pot extraure el paràgraf següent que posa de manifest la situació dels recursos hídrics:  
«Quant als recursos hídrics, i com ja s'ha comentat anteriorment, la disminució de les aportacions serà un fet greu i inqüestionable. Segons dades de treball realitzats pel Consell Valencià de Cultura per a la cimera del clima celebrada a París, les aportacions hídriques a la Comunitat tindran una disminució considerable per la no linealitat demostrada entre la disminució prevista de precipitacions del 10 % i la disminució de les escorrenties. En el cas de la comarca de la Vega Baixa, amb rangs de precipitacions al voltant dels 250-300 litres per metre quadrat i any, el descens pot ser dramàtic, ja que les aportacions dels llits fluvials per davall d'esta precipitació són insignificants. Això pot comportar un augment de la pressió i una deterioració de la qualitat dels aqüífers en un espai altament deficitari en recursos hídrics i que necessita aportacions externes per a satisfer la demanda. Cal doncs desenvolupar models urbans i territorials eficients en el consum d'aigua tal com proposa este PAT, evitar creixements urbans de baixa densitat i aplicar sistemes de gestió de la demanda per als recursos hídrics»  
  
- L'horitzó temporal establit en la planificació hidrològica, d'acord amb l'informe de la Confederació és l'any 2027, i s'assigna al municipi de Benejúzar un cabal de 404.968 m³/any. (Annex 3 del Pla hidrològic). Segons l'informe de CHS de 16.09.16 este cabal podria augmentar-se un 10 %, és a dir fins a 445.465 m³, que seria el volum de recurs hídric anual disponible.  
El Pla hidrològic vigent de la demarcació del Segura es aprovat pel Reial decret 1/2016 de 8 de gener. En l'actualitat este pla es troba en fase de revisió, s'ha sotmés al període de consulta pública durant 6 mesos (BOE 22.06.2021). En este esborrany es concedix a Benejúzar 509.384 m³/any.  
- La proposta del PGE contempla una capacitat per a albergar 13.274 habitants amb el desglossament següent:  
  
Nom Habitants Nom Habitants  
Urbà en 2015 5.398 Urbà potencial 3.040  
ZND-RE-SR1 2.032 ZND-RE-UEd 247  
ZND-RE-SR2 1.408 ZND-RE-UEi 172  
ZND-RE-SR3 977   
 Total 13.274 hab.   
  
  
En la memòria justificativa es considera un consum per habitant de 250 litres al dia, però l'informe de CHS de 9/05/21 permet rebaixar esta quantia a 230 l/hab.dia, de manera que s'obté:  
  
Nom litres/dia Nom litres/dia  
Urbà en 2015 1.241.540 Urbà potencial 699.200  
ZND-RE-SR1 467.360 ZND-RE-UEd 56.810  
ZND-RE-SR2 323.840 ZND-RE-UEi 39.560  
ZND-RE-SR3 224.710   
 Total 3.053.020 l/dia   
  
  
Nom m³ anual Nom m³ anual  
Urbà en 3085 505.150 Urbà potencial 255.208  
ZND-RE-SR1 170.586 ZND-RE-UEd 20.736  
ZND-RE-SR2 118.202 ZND-RE-UEi 14.439  
ZND-RE-SR3 82.019   
 Total 1114352 m³   
  
  
No obstant això, estes quanties han de corregir-se, ja que, segons la proposta la mitat dels nous habitatges es destinarà a segona residència, excepte UEd i UEi, que es destinarà tot a primera residència. Segons l'annex 3 del PH la població estacional tindrà un període d'estada mitjà de 30 dies per en els municipis d'interior i de 90 dies en els municipis costaners. D'esta manera, s'obté:  
  
Nom m³ anual Nom m³ anual  
Urbà en 9299 635.298 Urbà potencial 138.092  
ZND-RE-SR1 92.304 ZND-RE-UEd 20.736  
ZND-RE-SR2 63.958 ZND-RE-UEi 14.439  
ZND-RE-SR3 44.380   
 Total 827.071 m³   
  
  
- En conseqüència, amb les dades aportades i tenint en compte que la disponibilitat anual en el Pla hidrològic actual és de 445.465 m³ (509.384 m³ en el pla que es troba en tramitació) es conclou que no es disposa de suficient recurs per a satisfer la demanda proposada, 827.071 m³, per la qual cosa ha de reduir-se la proposta o incrementar el recurs.  
Si analitzem l'últim quadre, pot observar-se que la demanda requerida pel sòl urbà actualment existent més el sòl urbà potencial (453.162 + 138.092) ja superen els volums disponibles, de manera que no resulta admissible contemplar cap creixement addicional sense que es garantisca la disponibilitat del recurs.  
- A més, també caldria tindre en consideració les demandes dels altres usos. Per al càlcul de la demanda dels sectors industrials/terciaris proposats, en la memòria justificativa s'utilitza un valor de 20.000 litres per hectàrea i dia. No obstant això, l'últim informe de CHS no considera a priori adequada esta estimació, perquè no s'ha justificat la seua concordança amb la Instrucció de planificació hidrològica. Les dades que s'aporten en la memòria justificativa del Pla són:  
  
Nom SUP (m²) Consum (l/dia) Consum (m³ anual)  
ZND-IN-TR1 31.850 63.700,94 23.250,5  
ZND-IN-TR2 21.837 43.674 15.941,01  
ZND-IN-TR3 331.210 764.299,68 74.569,5  
ZND-IN-UEe 24.038 48.076 17.547,74  
 179.875 Total 131.308,75  
  
  
Podrien ser necessaris 131.308,75 m³ anuals, però els usos residencials actuals consumixen tot el volum disponible, de manera que no resulta admissible disposar de nou sòl destinat a activitats econòmiques, perquè no es pot garantir la disponibilitat de recurs hídric.  
- En els càlculs anteriors haurien d'incloure's, a més, les necessitats hídriques dels usos agrícoles però no s'han aportat dades sobre este tema, de manera que no és possible fer-ne l'estimació.  
- Considerant que els recursos hídrics són limitats i la incertesa sobre la seua disponibilitat a llarg termini, la confederació opta per comprometre només recursos per als sectors que tinguen major garantia de desenvolupament, considerant que estos són els que compten amb ordenació detallada.  
En este sentit, la documentació del Pla general estructural indica que el detall dels sectors ha de ser elaborat pel Pla d'ordenació detallada i que serà en eixe moment quan es justifique la disponibilitat de recursos hídrics o bé quan es desenvolupen els instruments d'ordenació detallada de cada sector, esta condició s'arreplegarà en la fitxa de gestió de cada sector.  
No obstant això, no es compartix esta argumentació donada pel pla, ja que la classificació del sòl és un element pertanyent a l'ordenació estructural i és en el moment de la seua elaboració quan ha de concretar-se.  
Segons l'article 28.4 TRLOTUP és el PGE el que classifica el sòl en urbanitzable i ho fa sobre aquells sòls que es consideren aptes per a la urbanització, i en este sentit no pot considerar-se un sòl apte si no disposa de recursos hídrics per a poder ser desenvolupats.  
No és possible considerar que un sòl és adequat per a ser urbanitzat, i posteriorment edificat, si no serà possible que dispose de recurs hídric per a funcionar correctament.  
En conclusió, com que no s'ha justificat que els sòls urbanitzables proposats disposen de recurs hídric, no pot proposar-se la seua classificació com a tals, de manera que han de mantindre la condició de sòl no urbanitzable.  
Quan es dispose dels recursos hídrics necessaris, podrà sol·licitar-se la classificació com a urbanitzables a través dels instruments urbanístics pertinents tenint en compte les afeccions que es descriuen en els apartats següents i procedint a la seua avaluació ambiental.  
  
D.2. El risc d'inundació és una afecció rellevant en el terme municipal i ha d'estar reflectit en la distribució d'usos que es realitze en el terme municipal.  
- En primer lloc, tal com assenyala l'article 26 TRLOTUP, l'existència d'un risc ha de plasmar-se en la zonificació de l'SNU com a protecció especial, ZRP-RI, circumstància que no s'ha produït. La major part del terme s'ha proposat com a zona rural comuna agropecuària, quan en realitat gran part està afectat per risc d'inundació, amb diversos nivells de perillositat, per la qual cosa ha de modificar-se.  
  
- Les diferents zones es delimiten, entre altres, en funció dels usos que s'han d'implantar. Els usos admissibles en l'SNU en zones afectades amb el risc d'inundació venen concretats en l'article 18 del PATRICOVA (a més d'en el TRLOTUP) i depenen del nivell de perillositat existent. En els nivells 2 a 5 es prohibix la implantació d'uns usos, en el nivell 6 se'n permeten alguns més i en la perillositat geomorfològica es permet la realització d'estudis específics per a eximir algun dels usos prohibits per als nivells 2 a 5.  
- L'Estudi d'inundabilitat elaborat ha sigut informat desfavorablement i ha de corregir-se. No obstant això, amb la finalitat de realitzar una estimació de la possible afecció, s'utilitzen les dades que hi apareixen. En este sentit, al nord del riu Segura hi ha un nivell de perillositat 6, entre el límit del sòl urbà i el riu Segura hi ha nivells de 2 a 5 i en el marge dret de la rambla de la Pilarica hi ha risc geomorfològic.  
  
Esta circumstància deriva en la creació d'almenys dos subzones ZRP-RI, una situada al nord del riu Segura on es permetrien els usos contemplats en l'article 18.3 PATRICOVA i una altra al sud del riu Segura fins a arribar al límit del sòl urbà on seria aplicable l'article 18.2 PATRICOVA.  
Per al risc geomorfològic, donada la seua extensió, no és necessari establir una zona específica, sinó que bastarà posar com a condicionant en les normes urbanístiques i en la fitxa de ZRC- agropecuari el que s'assenyala en l'article 18.4 PATRICOVA. A més, en la fitxa d'esta zona haurà de representar-se gràficament l'àmbit afectat pel risc geomorfològic.  
- Benejúzar s'ha declarat municipi amb elevada perillositat d'inundació, de manera que no resulta d'aplicació l'article 18.1 PATRICOVA i es pot procedir a reclassificar sòl afectat per este risc. No obstant això, no significa que qualsevol sòl afectat per este risc puga ser reclassificat, sinó que s'ha d'estudiar si és viable la reclassificació:  
  
• Els sectors ZND-RE-UEd i ZND-IN-UEe presenten calats molt elevats, de fins a 3 i 2,2 metres d'altura respectivament, per la qual cosa no resulta admissible adoptar mesures correctores. La CHS ha informat que s'ha de buscar un emplaçament alternatiu la qual cosa és possible al sud del nucli urbà; únicament s'han mantingut perquè procedixen del planejament vigent, justificació insuficient ja que els coneixements i requisits legals existents hui dia són diferents dels que existien en 1998.  
  
• Els sectors ZND-IN-TR1, ZND-IN-TR2 i ZND-IN-TR3 presenten calats entre 0,5 i 0,6 metres, es proposen com a mesures correctores l'elevació de la rasant dels vials i la disposició de basses de tempesta en les zones verdes.  
Estes mesures podrien ser adequades, però han d'estar ben dissenyades i ser informades favorablement tant per la Confederació com per la Direcció General d'Ordenació del Territori i Paisatge (amb l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat) circumstància que fins al moment no s'ha produït. A més, estes mesures s'han d'incloure en les fitxes dels sectors assenyalant les seues condicions geomètriques i cotes dels vials.  
  
• Els sectors ZND-RE-SR1, ZND-RE-SR2 i ZND-RE-SR3 se situen al costat de la rambla Pilarica i haurà de justificar-se en els instruments d'ordenació detallada la seua no inclusió en zona de flux preferent, a més de disposar les zones verdes al costat del llit en virtut de l'article 23.4 PATRICOVA.  
D.3. En relació al paisatge, el Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge ha emés informe en el qual assenyala de manera resumida:  
• Ha de definir-se una franja lliure d'edificació al voltant de la rambla la Pilarica com a corredor verd.  
• Ha de definir-se una franja lliure d'edificació al voltant del límit est del terme municipal com a connector entre la serra i el riu Segura.  
• Han de limitar-se els usos permesos en l'SNU situat al nord del terme. (zona d'horta tradicional). Almenys eliminar els habitatges no vinculats a activitats agrícoles, indústria no vinculada al sector primari o la generació d'energia renovable. Als que es mantinguen se'ls fixaran condicionants paisatgístics.  
• Incloure els programes de paisatge en les fitxes de planejament i gestió.  
• Evitar contradiccions en la redacció de l'articulat de les NU, capítols 5 i 7.  
- Un dels objectius perseguits pel PGE és la conservació de l'horta tradicional (article 15 NU), esta està definida en la cartografia d'Infraestructura Verda. No obstant això, esta pretensió no s'ha vist posteriorment reflectida en la zonificació de l'SNU i en la distribució d'usos permesos en el territori. El tractament proposat, pel fet d'incloure'l en la zona ZRC-agropecuari, és el mateix que per als sòls situats al sud del nucli urbà i que no es consideren horta tradicional.  
  
En conseqüència, en la zona d'horta tradicional únicament s'han de permetre els usos vinculats a l'activitat agrícola i que siguen compatibles amb el paisatge de l'horta.  
- La franja lliure d'edificació al costat de la rambla la Pilarica es complix, perquè en ZND-IN-TR3 s'ha previst una zona verda que ajudarà a fer front al risc d'inundació geomorfològic.  
- No obstant això, el connector entre la serra i el riu Segura en el límit del terme no s'ha contemplat, afecta els sectors ZND-IN-TR1, ZND-IN-TR2 i ZND-IN-TR3. A més, l'establiment d'este connector ajudaria a evitar futures conurbacions amb Orihuela, tal com establix la directriu 90 de l'ETCV.  
Si s'observa la foto aèria d'esta zona, s'aprecia que justament en este àmbit ja s'han construït naus industrials, de manera que per a poder establir-lo seria necessari demolir-les. No s'han aportat dades de si es mantenen eixes edificacions, sobre la viabilitat de disposar el corredor en esta zona i si l'ordenació detallada ho contempla. En la mateixa foto aèria es pot apreciar que al costat del sòl urbà sí que hi ha una franja lliure d'edificacions, pel que físicament resultaria viable establir-lo.  
  
En la directriu 40 de l'ETCV s'especifiquen els criteris d'este connector, amb una amplària d'entre 20 i 50 metres.  
Si la pretensió és crear un connector entre la serra i el riu, podria utilitzar-se el que està dissenyat al costat de la rambla la Pilarica per a esta funció.  
D.4. La implantació en el sòl no urbanitzable dels establiments d'allotjament turístic i restauració es regula en l'article 211.1.f.1 de la TRLOTUP i la implantació requerix una distància mínima de separació de 5 km amb sòl vacant amb qualificació apta per a albergar-los.  
Pel fet que la proposta contempla la possibilitat de la seua localització en el sòl urbà vacant i en els nous sectors urbanitzables, comportaria la impossibilitat del seu emplaçament en el sòl no urbanitzable, ja que es troben a menys de 5 km. Conseqüentment s'ha d'eliminar este ús de manera general de les NU i de les fitxes i únicament contemplar-se en els casos excepcionals de recuperació del patrimoni arquitectònic o que siguen d'interés per al desenvolupament turístic rural.  
  
D.5. L'ús de ramaderia intensiva es permet en l'SNU comú de manera general i no s'ha establit cap limitació per a la seua localització.  
  
Això no és correcte, ja que este ús resulta incompatible amb l'ús residencial i s'ha d'establir una zona de separació amb els nuclis urbans i urbanitzables.  
La legislació vigent del sector porcí establix una distància mínima de 1.000 metres respecte als sòls urbans, urbanitzables i nuclis de població en compliment de l'article 5.2.4 del RD 324/2000, de 3 de març, per a bestiar porcí (i per l'actual RD 306/2020).  
Per a la resta d'espècies no hi ha cap legislació que n'establisca perquè l'article 53 de la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, s'ha derogat, si bé davant de la falta d'estudis específics que ajuden a determinar com seria la distància, s'estima convenient adoptar la que establia este article 53, que per a la població estimada pel Pla per a este municipi seria igualment de 1.000 metres.  
  
Donades les dimensions del municipi i la proposta de zonificació realitzada, resulta impossible mantindre esta distància de separació, de manera que conseqüentment ha de prohibir-se este ús en totes les zones.  
En la memòria informativa s'indica que hi ha 3 instal·lacions bovines i que el sector està en recessió. Per això podria puntualitzar-se que per a les granges no porcines existents, legalment establides i que estiguen situades a menys de 1.000 metres, que necessiten ampliar-se requeriran l'elaboració d'estudis olfatomètrics que analitzen la incidència i afeccions generats sobre els usos residencials.  
D.6. Les activitats industrials i productives que es poden implantar en el sòl no urbanitzable (article 211.1e TRLOTUP) són molt limitades i en general convé que estiguen allunyades de l'ús residencial, bé per perillositat o bé per la contaminació acústica o atmosfèrica que provoquen.  
Per la seua incompatibilitat amb l'horta tradicional i amb el risc d'inundació, únicament es podrien implantar en el ZRC situat al sud del nucli urbà, en llocs pròxims als equipaments existents o en una zona on també es permet l'ús residencial.  
Per això, haurà d'incloure's en les normes urbanístiques que la implantació dels usos industrials en el sòl no urbanitzable requerirà l'estudi de les afeccions possibles que es pogueren generar sobre els habitatges i l'adopció de les mesures correctores corresponents, a més de donar audiència durant la tramitació als usuaris d'estos habitatges.  
  
D.7. En la proposta realitzada l'ús extractiu (article 211.1.c TRLOTUP) no es permet en cap àmbit. En virtut del que es disposa en l'article 122 de la Llei 22/1973 de mines no es pot prohibir de manera genèrica l'ús extractiu llevat que es justifique específicament en la memòria.  
En este sentit, s'ha de tindre en compte que conforme al cadastre miner no hi ha drets miners registrats en el mateix que afecten Benejúzar.  
D.8. Les instal·lacions per al tractament de residus (article 211.1.f.5 TRLOTUP) no s'esmenten en les normes urbanístiques. No és que s'hagen prohibit expressament, sinó que més aviat no s'han contemplat en cap zona.  
Segons el visor cartogràfic de la Generalitat, en la part sud del terme hi ha diverses zones aptes per a la implantació d'abocadors. Segons el PIRCV, queden reservades totes aquelles zones incorporades en els diferents plans zonals com a aptes per a la ubicació d'instal·lacions de gestió de residus urbans.  
La reserva tindrà caràcter temporal, i s'extingirà a mesura que les diferents instal·lacions de gestió derivades de l'execució dels plans zonals obtinguen l'autorització ambiental integrada per al conjunt de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus urbans corresponents a l'àmbit territorial de cada un dels plans zonals.  
  
D.9. Les aigües residuals són tractades en l'EDAR que es troba a Algorfa i dona servici també a este municipi.  
L'EDAR està dissenyada per a tractar 2.400 m³/dia i l'influent actual és de 1.205 m³/dia, no es contempla la seua ampliació en la planificació de l'EPSAR.  
La proposta de planejament suposa un increment de 2.220,13 m³/dia respecte al cabal actual, això suposarà 3.425,13 m³/dia, de manera que se superarà la seua capacitat. (això sense tindre en compte els increments que pogueren existir a Algorfa).  
No obstant això, a causa de l'escassetat del recurs hídric i la minoració dels creixements és necessari refer els càlculs dels cabals que es generaran.  
De tota manera, en cas de ser necessària l'ampliació de l'EDAR, esta afectaria el planejament del municipi veí i no es pot contemplar en este PGE la reserva de sòl per a esta.  
Per això seria necessari introduir en les fitxes dels sectors la necessitat d'obtindre informe de l'EPSAR per al desenvolupament de cada sector de sòl urbanitzable amb la finalitat que quede garantida la depuració de les aigües residuals, circumstància que s'ha contemplat en la proposta presentada.  
En la serra de Benejúzar es mantenen les basses de l'antiga EDAR i s'han considerat un element de la Xarxa Primària (R4 Reserva equipament infraestructures-servici urbà i esportiu recreatiu). No obstant això, no s'ha pogut localitzar en la documentació l'ús específic al qual es destinarà i com s'actuarà sobre les basses existents.  
  
D.10. S'ha presentat un estudi acústic en el qual s'analitza el soroll existent. De les conclusions del mateix es deriva que el sector més afectat és el ZND-RE-UEd, sent les fonts sonores la CV-920, l'avinguda del Segura i el sector confrontant d'ús terciari/industrial (ZND-IN-UEe).  
  
L'establiment de mesures correctores deriven a l'elaboració d'un nou estudi acústic en el moment d'elaborar el projecte d'urbanització.  
  
No es considera adequada la solució adoptada. Si s'elabora un estudi acústic amb el PGE és perquè s'adopten en el mateix les mesures correctores oportunes i no perquè es posposen a fases posteriors.  
  
Precisament una de les mesures correctores consistix a allunyar-se de la font de soroll, cosa que comportaria la no classificació de part del sector, mesura que es pot plantejar en el PGE i no en un projecte d'urbanització.  
L'estudi acústic planteja la possibilitat d'organitzar les zones verdes del sector com a mesura correctora, però esta possibilitat no s'ha traslladat a la fitxa del sector. No obstant això, si s'estudia el mapa de soroll diürn s'observa que pràcticament en tots els fronts i en tota l'extensió se superen els límits de qualitat establits en la normativa, això suposaria que la totalitat del sector hauria de ser zona verda, circumstància que faria inviable el seu desenvolupament.  
Este motiu, juntament amb la insuficiència de recurs hídric i el risc d'inundació, justifiquen la inviabilitat de consideració com a urbanitzable.  
D.11. El Servici de Mobilitat assenyala en el seu informe que conforme a la Llei 6/2011 s'ha de redactar un pla de mobilitat municipal quan es propose un creixement superior al 50 % de les unitats residencials o del sòl per a activitats productives.   
En el seu informe indica que es proposa un creixement residencial del 245,7 %, ja que es passa d'una població de 5.402 habitants a una de 13.274. Hi ha 2.646 habitatges i l'increment previst és de 2.804 habitatges nous, la qual cosa suposa un increment del 106 %.  
Respecte a la superfície de sòl per a activitats econòmiques, també consideren que se supera el 50 % d'increment.  
A més, assenyala que la documentació presentada conté una anàlisi molt escassa sobre l'estructura de mobilitat actual, la capacitat de la xarxa primària per al desenvolupament futur i propostes de millora de l'accessibilitat. No conté un estudi relatiu a l'evolució de la mobilitat adequat a les propostes del pla general, manca d'anàlisi de la mobilitat actual, de la seua prognosi en relació al desenvolupament del document urbanístic i de les propostes necessàries que garantisquen una mobilitat futura adequada i sostenible conforme a plans municipals.  
No obstant això, a causa de l'escassetat del recurs hídric ja no es pot contemplar este creixement, per la qual cosa és necessari refer els càlculs tornar a sol·licitar-los informe.  
D.12. El 26 d'abril de 2019 es va publicar en el DOGV la revisió del PIRCV (el PIRCVA), el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, que té per objecte establir les disposicions necessàries per a l'ordenació material i territorial de les activitats de gestió de residus, per la qual cosa caldrà atendre'n les determinacions.  
En el planejament urbanístic de noves zones industrials o que preveja l'ordenació de sectors de sòl urbanitzable d'ús predominant industrial s'haurà de preveure que hi haja una o diverses parcel·les la qualificació urbanística de les quals permeta albergar, almenys, una infraestructura de transferència de residus industrials, perillosos i no perillosos.  
  
En esta llei s'indica que, en relació amb els polígons industrials actuals, esta obligatorietat deurà també ser prevista en les revisions del planejament general que s'efectuen a partir de l'entrada en vigor del PIRCVA.  
D.13. Les mesures correctores/protectores assenyalades en l'EATE hauran de traslladar-se a la normativa del Pla d'ordenació detallada.  
  
D.14. Almenys, s'han observat tres errors materials en la documentació que convé solucionar:  
• El règim de l'autorització prèvia (article 80.2 NU) ja no es contempla en el TRLOTUP.  
• La Llei 8/2002, de 5 de desembre, d'ordenació i modernització de les estructures agràries de la Comunitat Valenciana està derogada (article 80.4NU).  
• Hi ha un error numèric en el còmput del sòl urbanitzable industrial del quadre de l'apartat 6.2.4 de la memòria i en la suma dels sòls no urbanitzables de l'apartat 6.2.5.  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En l'EATE s'han inclòs les mesures per al seguiment, incloent-hi la creació d'un sistema d'indicadors de sostenibilitat relatius a la redacció de documents, ocupació del sòl, patrimoni natural, riscos naturals, paisatge, cicle de l'aigua, gestió de residus, energia, mobilitat, canvi climàtic i participació ciutadana.  
L'Ajuntament elaborarà informe de seguiment cada 4 anys.  
No s'ha localitzat en la documentació la definició dels llindars per a la projecció de la població, l'ocupació del sòl i els recursos hídrics necessaris en tres escenaris temporals diferents, a 4, 10 i 20 anys (article 22 TRLOTUP)  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals  
D'acord amb el que disposa l'article 56 del TRLOTUP, i amb els fonaments que s'han exposat, es proposa considerar acceptable des del punt de vista ambiental esta declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Benejúzar presentada per l'Ajuntament, sempre que s'hi incorporen, abans de l'aprovació definitiva, les determinacions següents:  
1. Els sectors proposats com a urbanitzables (ZND-RE-SR1, ZND-RE-SR2, ZND-RE-SR3, ZND-RE-UEd, ZND-IN-TR1, ZND-IN-TR2, ZND-IN-TR3 i ZND-IN-UEe) no es consideren viables des del punt de vista ambiental per no disposar de recurs hídric que atenga la demanda prevista. El sector ZND-RE-UEi ha de mantindre la seua condició d'urbà i l'ús actual.  
Estos sectors podran estimar-se ambientalment viables en la tramitació de l'instrument urbanístic corresponent quan s'obtinga la justificació de la disponibilitat de recurs hídric de l'òrgan de conca. En este cas ha de tindre's en compte que:  
• En cap cas es podrà proposar la classificació de ZND-RE-UEd i ZND-RE-UEe pel risc d'inundació que presenten.  
• La classificació de ZND-RE-SR1, ZND-RE-SR2, ZND-RE-SR3, està condicionada per l'existència del risc d'inundació i la justificació Reglament de domini públic hidràulic. Serà necessari concretar el seu límit per la presència de la rambla de la Pilarica.  
• Per a la classificació dels sectors ZND-IN-TR1, ZND-IN-TR2 i ZND-IN-TR3 serà necessari concretar les mesures correctores mitjançant l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat corresponent, a més d'incloure-les en les fitxes corresponents.  
• El sector ZND-RE-UEi podrà canviar el seu ús.  
2. Respecte als usos permesos en el sòl no urbanitzable, han de corregir-se els articles de les normes urbanístiques, i les fitxes, en els termes expressats en els apartats D.3 (horta tradicional), D.4 (allotjament turístic i restauració), D.5 (ramaderia intensiva), D.6 (activitats industrials i productives) i D.8 (tractament de residus).  
Les condicions d'estos apartats haurà de tindre's en compte en les zones proposades com a urbanitzables que no s'han considerat viables en el punt anterior.  
Haurà de delimitar-se en la cartografia la zona d'horta tradicional.  
3. Hauran de modificar-se els usos permesos i àmbits de les zones del sòl no urbanitzable a causa del risc d'inundació existent. En este sentit hauran de crear-se dos zones ZRP-RI i aplicar els articles 18.2, 18.3 i 18.4 PATRICOVA en la concreció dels usos permesos en les diferents zones, tal com es descriu en l'apartat D.2.  
Per al sòl urbà afectat per inundació, s'hauran de precisar les determinacions que reduïsquen la vulnerabilitat, en els termes assenyalats per l'article 20 PATRICOVA.  
4. Es recomana adaptar la denominació de zones i la cartografia al Decret 65/2021 (substituïx el Decret 74/2016, reglament pel qual es determina la referenciació cartogràfica i els formats de presentació dels instruments de planificació urbanística i territorial de la Comunitat Valenciana), ja que és probable que en fases posteriors del procediment se'ls exigisca.  
5. En virtut del que es disposa en l'article 122 de la Llei 22/1973 de mines no es pot prohibir de manera genèrica l'ús extractiu. En cas que no es vulga permetre, s'haurà de justificar específicament.   
6. Els equipaments ja existents que es troben aïllats en el territori (Santuari del Pilar, geriàtric, cementeri, depòsits d'aigua, poliesportiu, IES Benejúzar...) no poden tindre la consideració de sòl urbà sinó la de sòl no urbanitzable i s'han d'incloure en la fitxa de zona corresponent. S'aclarirà com es procedirà amb l'equipament R4 corresponent a l'antiga EDAR.  
7. S'hauran d'atendre les determinacions assenyalades en l'informe del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge de 28 de maig de 2020.  
8. Haurà d'obtindre's un nou informe del Servici de Mobilitat, ja que en eliminar-se tots els sòls urbanitzables és possible que no siga necessària l'elaboració d'un pla de mobilitat.  
9. Les mesures correctores/protectores assenyalades en l'EATE hauran de traslladar-se a la normativa del Pla d'ordenació detallada.  
10. En la millora dels vials que discórreguen pel sòl no urbanitzable s'haurà de mantindre la seua aparença rural i s'haurà d'evitar la col·locació de voreres i l'increment de la contaminació lumínica.  
11. Haurà d'incloure's un apartat justificatiu del compliment de l'article 22 TRLOTUP (llindars per a 4, 10 i 20 anys)  
12. Hauran de corregir-se els errors materials observats en els termes indicats en l'apartat D.14.  
13. Prèviament a l'aprovació definitiva del Pla haurà d'obtindre's pronunciament definitiu del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni i del Servici d'Infraestructures Educatives de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, referents a l'afecció paisatgística, sobre el patrimoni cultural i reserves de sòl dotacional escolar, respectivament.  
L'òrgan substantiu valorarà si és necessari el pronunciament de la Direcció General de Salut Pública i Addiccions i de la Direcció General de Turisme.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjuí dels que, si és procedent, es facen per via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o el programa; o bé, sense perjuí dels que es facen per via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla o programa.  
  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la vigència i cessarà en la producció d'efectes si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga en els termes que establix l'article 59 de la TRLOTUP.  
Esta declaració ambiental i territorial estratègica s'haurà de publicar en el DOGV i posar a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria. Se'n donarà trasllat a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es referix l'article 56.6 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de conformitat amb el que disposa l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Benejúzar, i les determinacions finals assenyalades hauran d'incorporar-se al Pla.  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, fet que no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que, en el seu dret, es consideren pertinents.  
El que li notifique perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 18 de febrer de 2022.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 26 d'abril de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.