Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 10145, del 20-02-2025 (2025/1527)

RESOLUCIÓ d'11 de gener de 2025, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació per a l'ampliació de la secció A) Cuarte en la partida Barranco de Cuarte del terme municipal de Bugarra. Expedient: (1855600) 106/2014/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   10467

Data del DOGV
:   20-02-2025

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2025/1527

CVE
:   PHYQ-H-9220-0774

Data del document
:   11-01-2025

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Bugarra
    * impacte ambiental

«Declaració d’impacte ambiental

Expedient: (1855600) 106/2014/AIA.

Títol: Projecte d'explotació per a l'ampliació de la secció A) Cuarte.

Promotor: Áridos y excavaciones Bugarra, SL

Òrgan substantiu: ST d'Indústria, Energia i Mines de València

Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2005/12/46.

Localització: partida Barranco de Cuarte, TM Bugarra (València).

Antecedents i descripció del projecte

La mercantil Áridos y Excavaciones Bugarra, SL, promou el projecte d'explotació per a l'ampliació de la secció A) Cuarte, en el terme municipal de Bugarra (València). Segons s'indica en la documentació aportada per la mercantil, l'explotació de l'actual pedrera Cuarte està dificultada per l'existència d'un buit profund, resultat d'una antiga explotació. L'existència del buit, així com la reduïda superfície d'actuació autoritzada en el moment actual, complica les tasques d'explotació i posterior restauració, al mateix temps que la fa poc viable des del punt de vista econòmic. Així mateix, s'indica que el 29.04.2005 es va sol·licitar l'autorització d'ampliació de la secció A) Cuarte (MIEXPA/2005/12), i que esta ampliació permetrà treballar més folgadament, la qual cosa repercutirà en una explotació i posterior restauració més lògica i racional.

L'objecte del projecte a avaluar és l'exposició de les característiques de l'explotació general d'ampliació que es pretén fer i definir les actuacions que han de dur-se a terme per a aconseguir la restauració total de la zona afectada i la seua integració en el medi que l'envolta. En este sentit, es planteja el programa d'explotació en diverses fases, que permeten la simultaneïtat de les tasques d'extracció i posterior restauració en les diferents zones a explotar, amb uns objectius generals com són: revegetar el terreny, recuperar el paisatge com més prompte millor i aconseguir la màxima integració geomorfològica i paisatgística.

La superfície d'ampliació de la pedrera Cuarte queda compresa en un perímetre format pels punts següents:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Punt de referència* | *Coordenades UTM ED50 (Fus 30):* | |
|  | *X* | *Y* |
| 1 | 691.974 | 4.387.238 |
| 2 | 692.057 | 4.387.384 |
| 3 | 692.310 | 4.387.432 |
| 4 | 692.401 | 4.387.394 |
| 5 | 692.572 | 4.387.332 |
| 6 | 692.725 | 4.387.108 |
| 7 | 692.546 | 4.387.025 |
| 8 | 692.470 | 4.387.143 |
| 9 | 692.294 | 4.387.171 |
| 10 | 692.316 | 4.387.080 |
| 11 | 692.140 | 4.387.005 |

La superfície total d'afecció i posterior restauració és de 266.848 m², i la superfície d'aprofitament miner destinada a l'obtenció d'àrids és de 191.235 m². Els 75.613 m² restants es corresponen a superfícies d'ocupació de vials i altres instal·lacions annexes a l'explotació, així com a superfícies afectades que seran objecte de condicionament morfològic durant l'explotació amb la finalitat última de dur a terme la restauració. Tota la superfície sobre la qual se sol·licita l'autorització d'explotació de recursos de la secció A) serà sotmesa a labors de restauració, sent propietat del titular i/o de l'Ajuntament de Bugarra. La superfície d'explotació-restauració queda compresa a un perímetre format, entre altres, pels següents punts en coordenades UTM ED 50 (fus 30):

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Punt de referència* | *Coordenades UTM ED50 (Fus 30):* | |
|  | *X* | *Y* |
| 1 | 691.974 | 4.387.238 |
| 2 | 691.977 | 4.387.275 |
| 3 | 691.895 | 4.387.404 |
| 4 | 691.773 | 4.387.414 |
| 5 | 691.856 | 4.387.455 |
| 6 | 691.853 | 4.387.549 |
| 7 | 692.002 | 4.387.505 |
| 8 | 692.073 | 4.387.500 |
| 9 | 692.154 | 4.387.488 |
| 10 | 692.296 | 4.387.541 |
| 11 | 692.318 | 4.387.431 |
| 12 | 692.352 | 4.387.411 |
| 13 | 692.373 | 4.387.463 |
| 14 | 692.476 | 4.387.410 |
| 15 | 692.573 | 4.387.358 |
| 16 | 692.726 | 4.387.108 |
| 17 | 692.546 | 4.387.025 |
| 18 | 692.470 | 4.387.143 |
| 19 | 692.361 | 4.387.164 |
| 20 | 692.390 | 4.387.101 |
| 21 | 692.365 | 4.387.056 |
| 22 | 692.312 | 4.387.078 |
| 23 | 692.140 | 4.387.005 |

Les parcel·les afectades per l'explotació-restauració són la 878, 894, 895, 896, 897, 898, 899, 900, 901, 905 i 906 del polígon 8 del TM de Bugarra. Si a més es considera la totalitat de la restauració, tenint en compte les recomanacions del Servici de Gestió i Ordenació Forestal de restaurar la zona annexa corresponent a labors antigues, les parcel·les afectades totalment o parcialment seran la parcel·la 362 del polígon 6, i les parcel·les 877, 878, 879, 880, 881, 894, 895, 896, 897, 898, 899, 900, 901, 905, 906, 958 del polígon 8 del TM de Bugarra.

El sistema d'explotació que cal emprar serà el d'extracció a cel obert, amb escalonament descendent, mitjançant arrancada mecànica (material ripable) i voladura, amb desmunt en bancs de treball d'altura màxima de 7,5 m, amb inclinació de 35° respecte a l'horitzontal i bermes de treball amb una amplària variable però sempre suficient per a garantir una maniobrabilitat còmoda i segura.

Durant la vida útil prevista de l'explotació, que serà de 24 anys, s'estima un volum total d'extracció de material de 3.961.868 m³ de reserves brutes, dels quals s'estimen 198.093 m³ d'estèrils no comercialitzables.

En tot el perímetre d'explotació, l'extracció es durà a terme sempre respectant un marge de protecció de 5 m a parcel·les confrontants i una distància mínima de 20 m als barrancs de la zona. En totes les zones de protecció, es respectarà la vegetació existent de manera que servisca de pantalla visual de l'explotació. Els criteris d'explotació considerats mitjançant bancs de 7,5 m d'alt, pendent màxima de 35° i bermes de 6 m es consideren adequats per a una posterior rehabilitació de l'espai, és a dir, es considera adequada la topografia final d'explotació com a model topogràfic final de restauració, no sent necessari el condicionament de la morfologia del terreny ni realitzar moviments de terres.

En cada una d'estes zones, l'explotació es programa per a ser duta a terme en diverses fases, al llarg de les quals les labors extractives aniran avançant de sostre a mur i en sentit d'oest a est, i en cada una d'estes fases s'explotaran els recursos miners adaptant-se a la topografia del terreny, sempre tenint en compte els paràmetres d'explotació proposats. D'esta manera, l'explotació es dividix en 6 fases d'explotació-restauració, amb superfícies indivisibles i associades cada una d'estes a un aval que es contemplarà en apartats posteriors. La seqüència d'extracció es realitza mitjançant un avanç lateral d'oest a est en les 5 primeres fases mitjançant un escalonament descendent, i en la sexta fase es realitzarà un condicionament de la superfície de vials i instal·lacions per a l'abandó definitiu de les labors d'aprofitament. No obstant això, en l'annex de l'EIA (de data 2019), el promotor indica que s'elimina la fase 5 del projecte d'ampliació d'acord amb les indicacions de l'informe del Servici d'Energia. Pel que l'antiga fase 6 passa ara a fase 5 d'abandó definitiu. Així mateix, el perímetre de la zona oest es recula 10 m. La superfície d'ampliació (245.889 m²) queda compresa en un perímetre format pels següents punts principals, les coordenades UTM ETRS89 (fus 30) dels quals seran:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Punt de referència* | *Coordenades UTM ED50 (Fus 30):* | |
|  | *X* | *Y* |
| 1 | 691864,0000 | 4387029,0000 |
| 2 | 691947,0000 | 4387175,0000 |
| 3 | 692200,0000 | 4387223,0000 |
| 4 | 692291,0000 | 4387185,0000 |
| 5 | 692462,0000 | 4387123,0000 |
| 6 | 692510,5174 | 4386954,2016 |
| 7 | 692421,0768 | 4386880,9048 |
| 8 | 692360,0000 | 4386934,0000 |
| 9 | 692184,0000 | 4386962,0000 |
| 10 | 692206,0000 | 4386871,0000 |
| 11 | 692030,0000 | 4386796,0000 |

Tramitació administrativa

Amb data 19 de novembre de 2013, consta com a entrada en este òrgan ambiental el Pla de restauració integral (PRI) per a l'ampliació de la secció A) Cuarte de novembre de 2013.

Amb data 17 de juliol de 2014, va tindre entrada en este òrgan ambiental des del Servici Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València (d'ara en avant, STIEM), com a òrgan substantiu, la documentació següent:

–  Projecte d'explotació per a l'ampliació de la pedrera (maig 2014).

– Estudi d'impacte ambiental (EIA), juntament amb un annex que conté els informes sol·licitats, i document de síntesi de l'EIA (maig 2014).

Entre els informes recaptats adjunts a l'estudi d'impacte ambiental remés, s'arrepleguen els següents:

– Informe de la Diputació de València (Àrea de Carreteres), de data 25 de febrer de 2003, que indican que prèviament a l'actuació seran necessàries una sèrie d'actuacions de tipus constructiu (pavimentació, senyalització, etc.).

– Informe en matèria de patrimoni cultural, de data 5 de gener de 2006, el qual indica que s'informa de manera favorable, als efectes patrimonials contemplats en l'art. 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, sobre l'EIA relatiu al patrimoni cultural de l'actuació avaluada.

– Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX), de data 20 de desembre de 2006, el qual conclou autoritzant el promotor a l'extracció d'àrids en zona de policia, condicionada al compliment d'una sèrie de mesures exposades en l'informe. Així mateix, s'aporta un altre informe favorable d'eixe organisme, de data 20 de gener de 2006, que autoritza el consum d'aigua requerit per a l'explotació (16.000 m³/any).

– Informe de l'òrgan competent en matèria forestal, de data 03 de febrer de 2014, el qual conclou favorablement condicionat a una sèrie de mesures, i considerant la restauració adequada i compatible amb el resultat final previst.

Amb data de registre d'entrada del 28 d'agost de 2014, l'STIEM va traslladar a este òrgan ambiental una sol·licitud d'emissió de declaració d'impacte ambiental del l'esmentat projecte d'ampliació de l'explotació, indicant que hi adjuntava un exemplar en format digital (CD) presentat pel promotor, el qual conté el projecte d'explotació, l'EIA i el pla de restauració (PRI). Així mateix, s'indica que en el DOGV de data 26 de desembre de 2007 es va publicar l'anunci de la sol·licitud esmentada i que, transcorregut el termini legal, no s'hi va presentar cap al·legació.

Amb data 16 de setembre de 2014, este òrgan ambiental va sol·licitar al Servici de Vida Silvestre i al Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge (SIVP) un informe sobre aspectes relacionats amb la seua competència.

Amb data de 9 de desembre de 2014, el Servici de Vida Silvestre remet un informe de valoració a este òrgan ambiental, el qual conclou considerant que l'actuació no afectarà microreserves de flora, ni hàbitats protegits, ni espècies protegides, ni serà necessària l'emissió de valoració preliminar de repercussions atés que no es troba dins de la limitació de cap espai de la Xarxa Natura 2000.

Amb data 23 de desembre de 2014, la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques remet a este òrgan ambiental l'informe del SIVP de data 16 de desembre de 2024, en la conclusió del qual s'exigix el compliment d'unes condicions per a completar l'estudi d'integració paisatgística (EIP), com ara que: haurà de tindre's en compte la valoració d'impactes i les mesures a adoptar atés que l'àmbit es troba en l'entorn del riu Túria i està inclòs en el paisatge de rellevància regional (PRR15: Gorja del Túria i Entorn de Chera (directriu 53 de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana); s'haurà de definir l'àmbit de l'estudi de l'EIP en funció de la conca visual definida, i delimitar, caracteritzar i valorar les unitats i els recursos del paisatge existents; en l'anàlisi visual s'haurà d'incloure documentació de representació i simulació visual del paisatge des de punts d'observació principals com la CV-377, el llit del riu Túria i el nucli urbà de Bugarra; s'evitarà que l'ampliació supose l'obertura de nous fronts visuals, valorant una ampliació que minimitze l'obertura de conca visual d'esta [...].

Amb data 31 de maig de 2016, este òrgan ambiental remet a l'STIEM de València, una sol·licitud de documentació addicional i aclariments tècnics sobre l'actuació, com ara: certificat de compatibilitat urbanística; identificació correcta de les parcel·les afectades; elaboració de la proposta d'explotació-restauració limitant l'àmbit d'explotació i proposant diverses variables a tindre en compte en la restauració; remissió del llistat de punts corresponents al perímetre de l'explotació en format digital; aportar pla i característiques de l'emplaçament de la maquinària; rectificació d'errors detectats en els plans de correcció hidrològica; es remet informe del SIVP per a la seua consideració en la redacció de l'EIP; […]. Per tot això, es requerix la remissió d'un annex de l'EIA que incloga la documentació justificativa i els aclariments tècnics exposats en la sol·licitud.

Amb data 12 d'agost de 2019, este òrgan ambiental va remetre a l'STIEM de València un advertiment de caducitat, donant un termini de 3 mesos per a remetre contestació al sol·licitat en el requeriment, i indicant que, en cas de no rebre resposta, s'arxivarien les actuacions. Així mateix, amb la mateixa data, es remet una còpia de l'advertiment de caducitat al promotor de l'explotació. Després de detectar en la remissió un error en l'adreça postal del promotor, es torna a reexpedir l'advertiment de caducitat amb una nova adreça postal, amb data d'eixida 27 d'agost de 2019.

Amb data 7 de gener de 2020, consta com a entrada en l'expedient d'este òrgan ambiental procedent del promotor l'annex a l'EIA que dona resposta als aclariments tècnics requerits anteriorment per este òrgan ambiental. Posteriorment, davant la impossibilitat de fer-ho telemàticament, amb data 16 de gener de 2024, s'entrega en este òrgan ambiental un CD amb la documentació esmentada.

Amb data 16 de gener de 2020, el promotor remet a este òrgan ambiental l'estudi d'integració paisatgística per a incloure'l en l'expedient avaluat.

Amb data 26 de juny de 2023, este òrgan ambiental remet una sol·licitud de nou informe al SIVP, juntament amb el nou EIP, perquè es pronuncie sobre si el projecte pot causar impactes ambientals significatius, tenint en comptes les mesures contemplades. Així mateix, amb la mateixa data, se sol·licita al Servici de Gestió d'Espais Naturals Protegits (Parc Natural del Túria) el mateix tipus d'informe en referència a les seues competències corresponents.

Fins a la data d'emissió de la present declaració d'impacte ambiental, no consta contestació de l'òrgan competent en matèria de paisatge.

Amb data 5 d'agost de 2024, el Servici de Gestió d'Espais Naturals, remet a este òrgan ambiental, un ofici en què indica la remissió de l'informe del Parc Natural del Túria, el qual conclou favorablement de la manera següent:

«[…] Per tot això, cal informar que l'actuació és compatible sempre que es complisca el que es disposa en el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Túria, aprovat pel Decret 112/2021, de 6 d'agost, del Govern Valencià, i tinga en compte les condicions següents:

1. Per a la realització de les actuacions s'hauran d'adoptar totes les mesures establides en el Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, referent a la prevenció d'incendis forestals.

2. En acabar l'explotació del recurs natural i per a donar per finalitzat el procés de restauració de la pedrera, almenys s'ha de garantir que la vegetació replantada haja sobreviscut 2 anys després d'haver-se plantat.»

Vista la informació que s’inclou en l’expedient, es considera que es disposa d’elements de juí suficients per a fer l’avaluació d’impacte ambiental ordinària.

Consideracions ambientals

L'àrea d'explotació es troba en el terme municipal de Bugarra, província de València, distant aproximadament a 0,6 km de la població, en zona qualificada com a sòl no urbanitzable per a ús de pedreres, segons el planejament vigent de Bugarra, com s'indica en la documentació aportada. La zona d'estudi queda localitzada en una zona amb certa complexitat topogràfica, amb altituds compreses entre els 250 i 400 m s. n. m., i pendents mitjanes del 40 %. Es tracta d'un territori relativament mogut, on una sèrie d'elevacions al nord i sud del riu Túria exercixen de pantalla visual i dificulten la seua visió des de l'exterior. La percepció visual d'estes zones mixtes on es combinen usos agrícoles i forestals és de contrast entre colors, textures i formes. La vegetació forestal presenta un color verd fosc i una textura de gra fi que cobrix de manera irregular les superfícies, en funció del grau de cobertura. Les masses forestals de la zona s'intercalen al seu torn amb afloraments de roca calcària, que hi introduïxen colors grisos, en contrast amb els tons vius de la vegetació adjacent. A pocs metres al sud de l'actuació discorre el riu Túria amb direcció general est-oest. Este curs fluvial augmenta considerablement la qualitat visual de l'entorn pròxim, entre altres causes, pel contrast que aporta la vegetació associada a la humitat de les riberes amb els colors i formes predominants en el paisatge. El material a extraure serà principalment dolomies taulejades i bretxoides pertanyents al Muschelkalk (triàsic mitjà en fàcies germànica), sent les dolomies un material amb bones propietats per a usar-lo com a àrid, especialment com a tot-u.

El buit de l'actual pedrera es troba totalment desproveït de vegetació per haver sigut eliminat el substrat edàfic i haver quedat la roca nua al descobert.

La zona d'estudi alberga principalment vegetació de tipus matoll amb arbratge dispers, i en el seu entorn vegetació de ribera al costat del llit pròxim i alguna zona de cultius. La vegetació típica és el matoll termomediterrani, que es tracta d'un matoll dens dominat per llentiscle (*Pistacea lentiscus*) amb altres espècies com ara coscolla (*Quercus coccifera*), margalló (*Chamaerops humilis*), ullastre (*Olea europaea var. sylvestris*) amb bruc d'hivern (*Erica multiflora*), romer (*Rosmarinus officinalis*), fenàs (*Brachypodium ramosum*) i candelera (*Phlomis lychnitis*). El paisatge és el característic de zones mixtes entre la vall i la baixa muntanya que han patit una modificació desigual per part de l'activitat humana en funció de la seua potencialitat agrícola. Així, les terres fèrtils de la vall són aprofitades per a cultius de regadiu, mentres que les elevacions i zones muntanyenques mantenen un marcat caràcter forestal. Dins de la vegetació de port arbustiu destaquen espècies com *Erica terminalis*, *Fumana ericoides*, *Hypericum* *ericoides*  i *Jasonia glutinosa*.

En l'EIA, s'establixen diverses mesures amb l'objectiu de corregir l'impacte sobre la flora i vegetació com són el trasplantament de garroferes (*Ceratonia siliqua*) situades en l'àrea d'explotació i exemplars de xop (*Populus nigra*), per a ser emprats com a pantalles visuals; en les zones de protecció, fora del límit de l'explotació, es respectarà la vegetació existent, etc.

Consta informe emés pel Parc Natural del Túria de data 24 de juliol de 2024, de caràcter favorable condicionat, indicant, entre les mesures establides referents a la vegetació, que el promotor haurà de garantir que la vegetació replantada en la fase de restauració haja sobreviscut almenys 2 anys després d'haver-se plantat.

En general, per a les aus, la zona es caracteritza per presentar espècies capaces d'ocupar hàbitats antropitzats. Consta un informe de la DGMNA de data 09 de desembre de 2014, en el qual s'indica que no es localitzen en l'àmbit d'actuació microreserves de flora, reserves de fauna, ni hàbitats protegits inclosos en l'annex IV del Decret 70/2009, així com que, després de consultar el Banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV), apareixen en la zona objecte d'avaluació espècies protegides com l'àguila cuabarrada (*Aquila fasciata*) i el còlbit negre (*Oenanthe leucura*). No obstant això, eixe organisme considera que l'actuació no afectarà les espècies esmentades, donada la suficient llunyania del niu de la parella d'àguila de l'activitat, i tampoc es preveu una pèrdua significativa d'hàbitat d'espai vital.

Entre les mesures correctores de l'impacte sobre la fauna establides en l'EIA, cal destacar que s'evitaran les operacions més sorolloses (voladures, desbrossaments, etc.), durant els mesos d'abril a juliol, així com que un especialista comprovarà la possible afecció directa a espècies de fauna d'interés abans de començar les operacions de desbrossament.

Vista la documentació aportada, el promotor indica en l'EIA que la ubicació s'ha triat perquè es tracta d'una ampliació d'explotació de l'actual pedrera que està vinculada a la mateixa pedrera autoritzada i situada en terreny classificat com a sòl no urbanitzable reservat per a pedreres. Així mateix, s'ha triat com a mètode d'explotació l'excavació a cel obert, atés que els materials calcaris tenen un valor unitari molt baix i només es poden aprofitar de manera racional per este mètode.

Consultat el visor cartogràfic de l'IDEV, en l'àmbit d'actuació, no s'observa afecció a cap espai pertanyent a la Xarxa Natura 2000 o espais naturals protegits ni a vies pecuàries.

Existix afecció parcial a sòl forestal (PATFOR) en la zona d'explotació. No obstant això, consta un informe favorable en matèria forestal que considera compatible el PRI (de novembre de 2013), perquè estima adequada la restauració proposada, i deixa a consideració de l'òrgan competent en mineria l'aprovació del PRI i la validació relativa a l'estudi d'estabilitat geotècnica presentat.

La superfície que conforma la zona d'afecció es troba enclavada dins d'una àrea amb el risc d'erosió actual alta, i d'erosió potencial molt alta, amb una vulnerabilitat d'aqüífers alta.

L'explotació està situada en terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable comú (reserva de pedreres), segons el PGOU del municipi. Consta un informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Bugarra i un informe favorable condicionat emés per la CH (ja esmentat), pels quals l'àmbit d'actuació de l'explotació resulta fora de la zona d'afecció de risc per inundació del PATRICOVA.

Vist l'EIA, la documentació aportada i la tipologia dels treballs a executar, es preveuen afeccions potencials especialment en la fase d'explotació de la pedrera, que seran minimitzades o anul·lades en la fase de restauració.

L'EIA del projecte contempla les mesures preventives i correctores encaminades a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a les explotacions d'esta classe de material extret.

En la fase d'explotació s'identifiquen, entre altres, els següents impactes ambientals potencials:

– Les tasques de rebuig i desbrossament prèvies al moviment de terres de la zona a explotar eliminaran la superfície vegetal, especialment en la zona d'ampliació. Posteriorment, en les tasques d'extracció del material, es preveu la generació d'un impacte temporal i reversible en la qualitat de l'aire i soroll, a causa de l'emissió de pols i gasos contaminants en suspensió. La maquinària i camions que hi intervindran també emetran a l'atmosfera este tipus de gasos. Com a mesures preventives i protectores previstes s'establixen les següents:

1. Els canvis d'olis, pneumàtics, el maneig de bateries i altres labors de manteniment de la maquinària, es realitzaran en tallers autoritzats per a això o en una zona habilitada mitjançant una llosa de formigó amb vorada i un sistema de recollida dels residus.

2. Es condicionaran els camins per on circulen els camions carregats de material, abans, durant i en acabar els treballs, mitjançant la compactació d'estos i l'asfaltatge del camí d'accés.

3. En les tasques d'arrancada realitzada per retroexcavadora, es regarà la superfície a arrancar, com també es regaran les pistes i camins més freqüentats pels camions, amb la finalitat de mantindre el paviment permanentment humit.

4. Tots els camions que transporten materials pulverulents hauran d'anar coberts amb lones, les quals hauran de cobrir totalment la caixa del bolquet o remolc del camió, amb la finalitat d'evitar emissions de pols durant el transport.

5. Els tubs d'escapament es col·locaran en la part superior de les cabines de la maquinària per a minimitzar la generació de pols produïda per l'expulsió de gasos contaminants directament sobre el terreny. Es realitzarà un manteniment adequat de la maquinària intervinent.

– La contaminació atmosfèrica per sorolls i vibracions, tindrà lloc principalment en la fase de preparació i funcionament de l'explotació, que serà un impacte causat per les emissions sonores, de caràcter reversible a curt termini i d'extensió puntual, que poden causar molèsties a la població i a la fauna que puga existir en l'entorn pròxim a l'explotació. Per a pal·liar este impacte, s'establixen les següents mesures de prevenció i protectores:

1. S'empraran silenciadors en els tubs d'escapament i equips insonoritzats en els elements principals de generació de soroll de la maquinària, de manera que s'aconseguisca un nivell d'immissió sonora que no supere els límits legals establits en la normativa per a les emissions sonores.

2. Es limitarà la velocitat de circulació dels vehicles pels accessos a 20 km/h.

3. Es limitarà l'horari de treball al període diürn.

4. La maquinària es revisarà periòdicament, segons les normes de manteniment, i es realitzaran totes les revisions necessàries perquè funcione correctament.

Durant la fase d'execució i funcionament de l'explotació, serà inevitable modificar l'escorrentia superficial de l'àmbit de l'actuació, a causa de la transformació que patirà el terreny a conseqüència de la continuada extracció d'àrids. Durant l'explotació, les aigües que no s'infiltren després de circular pel sistema de drenatge quedaran retingudes en una bassa de decantació de sediments arrossegats situada en la zona baixa de l'explotació. Este sistema de drenatge serà verificat per a una correcta execució i funcionament en tots els elements que el formen (cunetes de berma, cunetes perimetrals de capçalera, cunetes perimetrals de peu, baixants de talús, barreres de control de sediments, àrees de dissipació d'energia i bassa de decantació de sediments). Es controlarà que no es realitzen abocaments ni apilaments de materials fora de les zones destinades a això, i en particular en les proximitats de cursos d'aigua i sistema de drenatge (barranc de La Marjuela, riu Túria, etc.).

També s'establiran mesures de protecció per a les aigües subterrànies:

1. Es limitarà la cota d'explotació per damunt de la cota del nivell freàtic pròxim, com a mesura de protecció de possibles aqüífers locals.

2. No es realitzaran abocaments d'aigües residuals ni de materials en la zona d'estudi ni en els llits d'aigua pròxims.

3. S'evitarà la contaminació química de les aigües subterrànies, condicionant una zona de reparació i manteniment de la maquinària impermeabilitzada amb llosa de formigó amb vorada.

4. Els efluents domèstics (aigües negres) generats en els banys químics portàtils seran gestionats i retirats per un gestor autoritzat.

Arran dels treballs d'explotació, es generaran residus sòlids. Així mateix, la gestió de residus catalogats com a perillosos o de naturalesa distinta als materials petris que es puguen generar, serà un aspecte important que caldrà vigilar. Es prendran diverses mesures preventives i correctores:

1. No es permetrà en cap cas l'abocament de residus sòlids o líquids al terreny.

2. Els residus que es generen durant la preparació i explotació de la zona d'explotació es classificaran i gestionaran de manera separativa conforme a la normativa municipal en matèria de gestió de residus.

3. Els residus de tipus urbà procedents dels menjars dels treballadors seran arreplegats en un contenidor i transportats al nucli urbà més pròxim, on es depositaran perquè els reculla el servici municipal de fem, que s'encarregarà de gestionar-los i enviar-los a un abocador autoritzat.

4. Els residus catalogats com a perillosos s'emmagatzemaran en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, en un recinte tancat dotat amb solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessaments, i els gestionarà un gestor autoritzat.

5. En cas d'abocament accidental, s'eliminaran els sòls contaminats, que es tractaran i gestionaran com a residus tòxics i perillosos.

Encara que, a priori, no consta afecció a cap jaciment arqueològic, paleontològic o etnològic catalogat en l'àrea d'explotació. En cas de produir-se algun descobriment arqueològic o bé cultural durant l'execució de les labors extractives en l'àmbit de l'actuació, la direcció facultativa dictarà la suspensió immediata de les operacions d'explotació i es comunicarà als organismes competents el descobriment perquè adopten les mesures que estimen necessàries per a la protecció, conservació o estudi de la troballa.

S'aporta amb el projecte d'explotació un informe favorable, de data 5 de gener de 2006, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, referent a la pedrera Cuarte.

Respecte a les modificacions paisatgístiques que es puguen produir, es proposen les següents mesures preventives amb l'objectiu de millorar la integració paisatgística:

1. No se sobrepassarà en cap cas els límits de l'autorització minera.

2. En totes les zones de protecció, es respectarà la vegetació existent de manera que servisca de pantalla visual de l'explotació.

3. S'atendrà en tot moment el programa d'explotació de la pedrera, que ha sigut programat de manera que siga executat de manera progressiva a l'avanç de l'explotació, de manera que, a mesura que el front es trobe a suficient distància per a no interferir en les labors d'extracció, començaran les labors de restauració per la zona ja explotada. D'esta manera, mitjançant l'explotació i restauració simultània es reduïx en el temps i en l'espai l'àrea afectada per la pedrera en cada moment, i es pot corregir com més prompte millor l'impacte negatiu que suposa l'existència del buit, tant des del punt de vista paisatgístic com de la seguretat.

4. En les labors de restauració, es respectaran els paràmetres definits en l'EIP, així com el talús de restauració màxim (35°), l'altura de banc màxima (7,5 m), l'amplària mínima de berma (6 m), etc.

5. Es revegetarà la zona, tant talussos com zones planes, conforme a les directrius indicades en el pla de restauració aportat.

Durant la fase de funcionament de l'explotació, es preveu un impacte de desenrotllament econòmic positiu en la zona atés que pot generar llocs de treball directament o indirectament, així com el servici que suposa l'ús del material extret com a balast natural o artificial molt utilitzat en obra civil i construcció.

Conclosos els treballs d'explotació, s'establiran unes mesures que caldrà dur a terme, per a la fase d'abandó de l'explotació, entre les quals cal destacar:

1. Es restauraran i revegetaran els terrenys dels camins i pistes d'accés de nova creació.

2. Les pistes i camins utilitzats en la fase d'explotació seran restaurats, si és el cas.

3. S'haurà de portar a les plantes de reciclatge els residus generats en l'explotació que encara hi continuen (bidons, llandes, plàstics, vidres, cartells de senyalització, etc.).

El projecte compta amb un pla de restauració de l'espai natural afectat per les labors mineres ja executades, i les d'ampliació. La superfície total que serà objecte de restauració serà la composta per les zones ja definides. Les labors principals projectades d'este pla, en línies generals, seran:  la restauració geomorfològica, mitjançant el rebliment del buit miner, la construcció de bancs artificials i el reperfilatge o desmunt per a homogeneïtzació de la cota final; la recuperació del sòl amb aportació de sòl vegetal i la revegetació, introduint-hi espècies vegetals seleccionades.

Per tant, la idea és observar la zona afectada en el seu conjunt i establir les actuacions corresponents dirigides a corregir els impactes negatius existents, buscant sempre la defensa del paisatge; iniciar i activar la regeneració vegetal de l'ecosistema; canalitzar les aigües pluvials i protegir de l'erosió els terrenys afectats i aquells situats en cotes inferiors, i realitzar les labors de manteniment de la coberta vegetal després de revegetar-la.

Finalitzades les labors d'explotació i restauració posterior, es desmantellaran totes les instal·lacions auxiliars, exceptuant-ne les oficines, que es conservaran per a dur a terme les labors necessàries durant el període de seguiment i vigilància de les labors de restauració.

L'EIA, compta amb un programa de vigilància ambiental que té per objecte garantir el compliment de les mesures correctores, tal com s'especifiquen en l'EIA, i en el pla de restauració, com també comprovar i valorar la severitat i distribució dels impactes negatius sobre els elements del medi considerats, i verificar si les mesures protectores i correctores estan sent efectives, efectuant els controls, els mesuraments i les anàlisis periòdiques corresponents dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn. La vigilància ambiental ha d'efectuar-se des de les primeres etapes del projecte. Durant l'explotació, el programa està relacionat amb el seguiment de les operacions del projecte i el control de qualitat dels elements i característiques del medi afectats (aigua, atmosfera, vegetació, riscos geofísics, etc.), així com amb la vigilància dels treballs de restauració, atés que la rehabilitació dels terrenys s'haurà de fer de manera simultània a les labors d'extracció minera.

Totes les actuacions i/o mesuraments que es realitzen en l'aplicació del PVA tindran constància escrita en forma de document, de manera que permeta comprovar-ne la seua execució i efectivitat respecte dels treballs realitzats per a complir les condicions establides en la normativa vigent que li siga aplicable.

Si s'observa alguna desviació significativa respecte de les previsions descrites en l'EIA durant la realització dels controls esmentats, el promotor ho posarà en coneixement de l'administració substantiva competent, perquè s'hi apliquen les mesures correctores necessàries.

Consideracions jurídiques

El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària conforme a l'annex I del Decret 162/1990, grup 3, c) Extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per trituració, algeps, roques ornamentals), en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.

L’expedient ha observat els tràmits que preveu la secció 1a, capítol II, del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, i la resta de disposicions que li són aplicables.

L'article 129 del Decret 173/2024, de 3 de desembre, del Consell, pel qual s'establix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, establix que la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori exercix les funcions en matèria d'avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tot el que s’ha exposat, a proposta del Servici d’Avaluació d’Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general d’Avaluació Ambiental i Paisatge, fent ús de les atribucions que tinc, formule la següent

RESOLUCIÓ

*Primer*

Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació per a l'ampliació de la secció A) Cuarte, promogut per Áridos y Excavaciones Bugarra, SL, sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que s'establix en l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi d'integració paisatgística, el projecte d'explotació, el pla de restauració, els informes sol·licitats, l'altra documentació que consta en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:

1. Quan les condicions climàtiques siguen desfavorables, com per exemple fortes ratxes de vent, es paralitzaran immediatament els treballs i es regaran aquelles zones que es puguen vore més afectades. Els treballs es podran reprendre tan prompte es recuperen les condicions ambientals.

2. Els apilaments de materials pulverulents s'efectuaran a resguard del vent i en àrees de visibilitat escassa.

3. L’activitat es considera potencialment contaminadora de l’atmosfera, de conformitat amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, ja que s’inclou en el Catàleg d’activitats potencialment contaminadores de l’atmosfera (annex IV de la llei esmentada, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener). La construcció, el muntatge, l’explotació, el trasllat o la modificació substancial, el cessament o la clausura de l’activitat estan subjectes al règim d’autorització o notificació que regula l’article 13 de la Llei 34/2007.

4. Durant l'execució i explotació de l'ampliació, així com en la fase de restauració, donada la proximitat a sòl forestal, s'adoptaran les prescripcions de l'annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, relatiu a prevenció d'incendis.

5. Si durant l’execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptarà les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, d’acord amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, del patrimoni cultural valencià.

6. Per a dur a terme la restauració geomorfològica del buit miner generat, a més dels residus inerts de mina, es podran utilitzar residus inerts adequats conforme al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, i a l'Orde APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a utilitzar-los en operacions de rebliment i obres distintes a aquelles en les quals es van generar. En cada un dels plans de labors, s'haurà de justificar que s'ha obtingut la declaració d'aptitud de residus inerts adequats per l'òrgan competent en matèria de residus. Així mateix, l'òrgan substantiu en matèria de mineria haurà de comprovar que la mercantil disposa del volum de residus inerts adequats i en quantitat suficient per a anar reblint per fases tot el buit. En cas de no poder justificar l'aportació de material de rebliment, haurà de plantejar-se una alternativa de restauració, modificar la cota d'explotació o modificar qualsevol altre paràmetre que permeta assegurar la rehabilitació del buit miner, amb l'aprovació prèvia de l'òrgan competent. La promotora vigilarà la naturalesa dels materials utilitzats com a rebliment, i portarà un llibre de registre sobre el volum i procedència d'estos, que estarà disponible en les oficines adjuntes a l'explotació.

7. Hauran de respectar-se els límits de l'explotació i no es podran ocupar terrenys fora de l'àmbit d'actuació. Així mateix, no ha d'acumular-se material extret fora del perímetre de l'explotació i restauració, i hauran de depositar-se en llocs que no generen impactes ambientals.

8. El seguiment del compliment de les mesures descrites en l'EIA, de les propostes emeses pels diferents organismes consultats i de les mesures addicionals proposades, correspondrà a l'òrgan substantiu.

9. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental s’hauran de documentar per a acreditar l’adopció i l’execució de les mesures preventives i correctores proposades, i la comprovació de l’eficàcia d’estes. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.

10. Mitjançant les accions de control, es comprovarà que totes les instal·lacions de l'explotació disposen dels mecanismes i elements necessaris per a minimitzar els riscos de contaminació a cursos d'aigua superficials o subterranis, els riscos de contaminació atmosfèrica i acústica, etc., tant en el funcionament quotidià com en casos de possibles accidents. A més, es controlarà que la gestió dels residus generats, i en el conjunt de l'explotació, es duga a terme d'acord amb la normativa vigent.

11. En finalitzar l'aprofitament, quan l'entitat explotadora haja de rehabilitar i abandonar definitivament l'explotació, presentarà per a la seua autorització davant l'autoritat competent en matèria de seguretat minera un projecte d'abandó definitiu de labors en el qual es justificaran les mesures adoptades i a adoptar per a garantir la seguretat de les persones i béns. Una vegada autoritzat, amb les modificacions que, si és el cas, estime l'autoritat competent en matèria de seguretat minera, l'entitat explotadora executarà els treballs corresponents i, una vegada finalitzats, ho comunicarà a esta i sol·licitarà l'autorització d'abandó definitiu de l'explotació.

En els termes que preveu l’article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d’impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha començat l’execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor notificarà a l’òrgan ambiental el començament de les obres.

*Segon*

D’acord amb el que preveu l’article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:

a. Publicar esta declaració d’impacte ambiental en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, així com en la Seu electrònica.

b. La present declaració d’impacte ambiental no serà objecte de recurs, sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en la via administrativa i judicial contra l’acte pel qual s’autoritza el projecte.

*Tercer*

L’òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d’autorització del projecte, l’avaluació d’impacte ambiental efectuada segons els criteris que establix l’article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l’autorització com a la publicitat de la decisió.»

  

València, 11 de gener de 2025

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general