Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4910, del 24-12-2004 (2004/12816)

RESOLUCIÓ de 9 de desembre de 2004 del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4910

Data del DOGV
:   24-12-2004

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - E) CONCESSIÓ DE SUBVENCIONS ADMINISTRATIVES

Número del document
:   2004/12566


Data del document
:   09-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Higueruelas
    * Almassora
    * Alcàntera de Xúquer
    * Vistabella del Maestrat
    * Benicolet
    * Sot de Chera
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 9 de desembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/12395]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 254/03-AIA, 030/03-AIA, 386/02-AIA, 464/02-AIA, 095/03-AIA i 348/02-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 9 desembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 254/03-AIA
  
Títol Magatzem de ferralla. Estació de transferència de residus no perillosos.
  
Promotor MARCIAL VICENT, SL
  
Autoritat substantiva Ajuntament d'Almassora (Castelló)
  
Localització Carrer l'Argila, número 7, del polígon la Rambla del terme municipal d'Almassora (Castelló).
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
El projecte tracta la instal·lació al terme municipal d'Almassora (Castelló) d'una estació de transferència de residus no perillosos.
  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat
  
Es tracta d'una estació de transferència de residus no perillosos, concretament residus inerts i residus urbans o municipals: paper i cartó, plàstics, metalls fèrrics i no fèrrics, envasos i embalatges de fusta. En aquesta instal·lació, i després de la recollida en les instal·lacions del productor, es projecta portar a terme la recepció, classificació, agrupament ?si és el cas condicionament- i posterior emmagatzematge dels diversos residus fins al seu enviament a valoritzador final.
  
Es projecta el desenvolupament de les activitats a una parcel·la del polígon la Rambla, d'una superfície de 5.450 m2 aproximadament, classificada com a urbana i qualificada com a industrial, segons el PGOU d'Almassora. La parcel·la afronta al nord i al sud amb altres activitats industrials, a l'oest amb la N-340 i a l'est amb el carrer F, vial d'accés a la indústria. Per a l'elecció de l'emplaçament s'han tingut en compte tant els serveis amb què es compta en l'emplaçament ?subministrament d'aigua, electricitat, clavegueram i accessos- com les sinèrgies derivades de la proximitat als clients potencials.
  
D'acord amb el que estableix la documentació gràfica de data 7 d'abril de 2003 (distinta a la de 17/12/02), la parcel·la es troba tancada perimetralment, compta amb un únic accés al sud-est. A l'entrada es disposarà d'una bàscula, al costat de la qual s'elevarà l'edifici d'oficines, on a més estaran els lavabos. Afrontant amb la nau industrial de la parcel·la contigua, s'elevarà una nau industrial d'aproximadament 1.300 m2 dividida en dos cossos segons l'activitat que es portarà a terme: un primer cos dedicat a l'emmagatzematge temporal, i un segon cos en aparença cobert, però amb dos costats oberts, dedicat al condicionament. Al costat de la nau industrial es projecta una zona per a l'emmagatzematge de ferralla davall una coberta lleugera. La resta de la parcel·la es trobarà descoberta.
  
No s'assenyala el lloc on es porten a terme les operacions de recepció, classificació i agrupament dels diversos residus. El condicionament es porta a terme en la part posterior de la nau industrial, mentre que l'emmagatzematge de paper, alumini, metalls i borumballes, es porta a terme a la part anterior.
  
A la zona exterior es porta a terme l'emmagatzematge temporal de ferralla ?davall d'una zona proveïda d'una coberta lleugera- i de fusta i dels residus no recuperables generats durant el normal funcionament de la indústria, que es porta a terme en contenidors.
  
A la part de la parcel·la que afronta amb el carrer F, vial d'accés a la indústria, es proposen unes zones enjardinades, aparentment implementades amb l'objectiu d'aconseguir una certa imatge empresarial. No obstant això, no es proposa mesura semblant a la part de la parcel·la que més pot incidir sobre el medi perceptual, la que quedarà exposada a la N-340.
  
Tramitació administrativa
  
En data 22 de maig de 2003, l'Ajuntament d'Almassora remet el projecte d'activitat, el projecte de protecció contra incendis i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, juntament amb l'expedient municipal de llicència d'activitat incoat a petició de MARCIAL VICENT, SL.
  
En l'expedient municipal s'inclou informe de compatibilitat urbanística favorable de l'aparellador municipal, informe favorable de l'enginyer municipal, informe favorable del cap local de sanitat, l'anunci d'exposició pública del projecte en el BOP núm. 28, de 8 de març de 2003, la notificació als confrontants, i el certificat que no es van presentar al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita la llicència municipal d'activitat per a la instal·lació d'un magatzem de ferralla. Estació de transferència de residus no perillosos, atorgada per l'Ajuntament d'Almassora. Igualment, ha d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord amb el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Durant el normal funcionament, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Dins del sector serveis, les empreses del sector de la gestió de residus, són un pilar fonamental per al desenvolupament sostenible. No obstant això, la inadequada gestió dels residus arruïna els lloables objectius mediambientals perseguits, ja que podria contribuir a concentrar els riscos que es volien evitar, danyar seriosament el medi ambient que es volia protegir, i atemptar contra la salut dels ciutadans.
  
Donada la tipologia de l'activitat i l'antropitzat del lloc on es vol desenvolupar l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es voran molt lleugerament afectats amb el normal desenvolupament de l'activitat.
  
Respecte del sòl i les aigües, és d'assenyalar que la indústria es troba ubicada en una zona de mitja vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental elaborat per MARCIAL VICENT, SL, per a conéixer l'impacte generat per l'activitat que projecta desenvolupar en la seua parcel·la del terme municipal d'Almassora, es tenen en compte les fases de construcció, funcionament i desmantellament de les instal·lacions. Centrant-nos en la fase de funcionament, s'assenyalen les següents accions susceptibles de produir impacte: emmagatzematge de ferralles a la intempèrie, generació de residus que procedeixen de la mala segregació per part dels clients, generació dels olis de la maquinària instal·lada, i generació d'aigües residuals sanitàries.
  
Encara que no es porta a terme la identificació i la valoració d'impactes pròpiament dita, després d'una exposició de les diverses mesures preventives o correctores que es projecta adoptar, es conclou de forma general que l'activitat és compatible.
  
En principi, seran els elements del medi natural inert o abiòtic (sòl, aigua i en menor proporció l'aire) els que més directament es puguen vore afectats per les activitats desenvolupades. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic (flora, fauna i processos biòtics).
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
1. Contaminació acústica i vibratòria
  
Més enllà de la fase de construcció, la generació de sorolls i vibracions es donarà durant les operacions de càrrega/descàrrega i condicionament. No s'aporten dades sobre els nivells de soroll actuals en l'emplaçament.
  
S'assumeix que els únics focus de generació de sorolls i vibracions seran les màquines d'embalar paper i cartó, amb un nivell de soroll entorn als 70 dB(A). Es conclou que la combinació de distància al focus receptor, i els paraments verticals i horitzontals, provocarà una atenuació des dels 70 als 47 dB(A), per baix dels 60 dB(A) de 8-22:00 h i els 50 dB(A) de 22-8:00 h que marquen les ordenances municipals de la ciutat d'Almassora (considerant a més que l'activitat mai es realitzarà entre les 22-8:00 h).
  
Totes les màquines que ho necessiten es muntaran sobre suports antivibratoris, i com a norma general, s'ubicaran a més d'1 m de qualsevol paret o estructura.
  
Res no s'indica de les operacions de càrrega i descàrrega i funcionament de la premsa.
  
2. Contaminació atmosfèrica
  
Per les característiques de l'activitat no s'han de produir fums, gasos, olors, en la mesura que durant el seu normal desenvolupament puguen afectar el medi circumdant.
  
3. Contaminació hídrica
  
L'empresa no necessita aigua en el procés industrial, únicament la necessària per als serveis sanitaris, procedent de la xarxa municipal d'abastament.
  
Per aquest motiu, l'abocament d'aigües que genera la indústria es divideix en el d'aigües pluvials i el d'aigües sanitàries. Ambdós corrents s'aboquen directament a la xarxa municipal de clavegueram.
  
S'ha adoptat com a mesura preventiva la disposició de la ferralla davall d'una coberta lleugera, de manera que s'elimine la possibilitat que es generen lixiviats en cas de pluja.
  
Menció a banda s'ha de fer al sistema per a la recollida i retenció de vessaments i lixiviats que es projecta implementar com a mesura correctora a la zona per a l'emmagatzematge de ferralla. Tenint en compte que es tracta d'una zona coberta per a l'emmagatzematge de ferralles, s'entén que no han de produir-se vessaments d'una banda, ni lixivias per una altra (ja que es tracta d'una zona protegida de les pluvials), a menys que un disseny erroni dels pendents de la solera en aquesta zona de la parcel·la provoquen que les aigües de vessament pogueren arribar a introduir-se per davall de la zona coberta.
  
No obstant això, no es presenta la xarxa de drenatge de pluvials que, s'entén, hauria d'executar-se proporcionant el pendent adequat a la solera, a fi de crear diferents conques vessants cap a un sistema de recollda conformat per embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de les aigües pluvials arreplegades fins al clavegueram municipal (ja que no es compta amb xarxa separativa).
  
Així, només en el cas que els pendents de la solera on s'ubicarà la zona coberta per a l'emmagatzematge de ferralla, provocaren que les aigües de vessament pogueren introduir-se en l'interior, s'hauria d'implementar el sistema de canaletes i dipòsit d'1 m3. No obstant, en aquest cas, tenint en compte que es tractaria d'un sistema més per a evitar l'entrada d'aigües pluvials de vessament, que per a evitar l'eixida de vessaments i lixiviats, es conclou que en compte de disposar un dipòsit d'1 m3 per a la seua retenció, haurien de connectar-se les canaletes a la xarxa de drenatge de pluvials.
  
No obstant això, i resumint, per damunt d'implementar el sistema de canaletes i el dipòsit d'1 m3, s'entén que hauria d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials, i executar la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials, cuidant que els pendents no conduïsquen les aigües de vessament cap a les zones d'emmagatzematge de residus. Abans de la connexió al clavegueram hauria d'instal·lar-se una trampa de greixos, olis i sòlids en suspensió.
  
4. Contaminació del sòl
  
Aquest impacte està íntimament relacionat amb l'anterior ja que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.
  
No es detallen les característiques de la solera de la parcel·la en general ni de les zones de gestió de residus en particular.
  
5. Residus gestionats i generats
  
La indústria gestiona (arreplegada i posterior emmagatzematge temporal) tota una sèrie de residus sòlids no perillosos: paper i cartó, plàstics (polietilens d'alta i baixa densitat procedents d'embalatges, botelles, caixes), metalls fèrrics i no fèrrics (coure, acer, alumini, llautó, plom, etc.) fusta (palets i restes d'embalatges). Els residus s'arreplegaran al productor amb vehicles propis.
  
Es projecten operacions de recepció, classificació, agrupament i condicionament dels diversos residus, anterior al seu emmagatzematge temporal. No es detallen suficientment ni el lloc on es portaran a terme les operacions de recepció, classificació i agrupament, ni la naturalesa de les operacions de condicionament a què es sotmetran els residus, si bé, entre els equips que s'han d'instal·lar es troben una destructora de documents, una embaladora i una premsa, per la qual cosa en aparença, es tracta d'operacions que persegueixen un fi logístic: reduir el volum dels residus i, conseqüentment, el nombre de viatges al gestor final. Aquestes operacions de condicionament es projecta portar-les a cap en el segon cos de la nau industrial, d'uns 535 m2, aparentment obert en dos dels seus costats, ja que els altres dos quedarien delimitats per la mitgera amb la parcel·la industrial confrontant i el barandat de la nau industrial.
  
Específicament, quant a l'emmagatzematge dels residus gestionats, els diversos residus s'emmagatzemaran en diverses zones:
  
- La primera, d'uns 770 m2, es troba en el primer cos de la nau industrial. En ella es projecta l'emmagatzematge de perfils d'alumini, borumballes, paper i metalls.
  
- Es projecta una segona zona d'uns 250 m2, per a l'emmagatzematge de ferralla. Es tracta d'una zona dotada d'una coberta lleugera, oberta en la seua part anterior i queden delimitats els seus tres costats per la mitgera (costat posterior) amb la parcel·la industrial confrontant, la nau industrial (costat esquerre) i el tancament de la façana anterior (costat dret).
  
- Finalment, es projecta una tercera zona a la intempèrie per a l'emmagatzematge de cartó, fusta i residus no recuperables. La fusta i els residus no recuperables s'emmagatzemaran en contenidors.
  
A més dels residus que després de la recepció i classificació es determinen que no són reciclables o perillosos que han sigut recollits per error, durant l'habitual funcionament i manteniment de les instal·lacions també es generaran altres residus, com poden ser els recollits en l'arqueta separadora de greixos, olis i sòlids en suspensió, fungibles d'oficina, fluorescents, olis hidràulics, etc.
  
6. Programa de vigilància ambiental
  
Es presenta un programa de vigilància ambiental en el qual durant la fase d'explotació, es proposa la verificació periòdica de la coincidència dels impactes previstos amb els reals i de la validesa de les mesures protectores i correctores previstes.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, ja que tal com estableix el punt 6.c de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el desballestament o emmagatzematge de ferralla, es troba sotmés al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una estació de transferència de residus no perillosos, promogut per l'empresa MARCIAL VICENT, SL, que es situarà al carrer l'Argila, núm. 7, del polígon la Rambla, del terme municipal d'Almassora (Castelló), en els termes establerts en el projecte i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les següents condicions:
  
1) Quant a la gestió i generació de residus:
  
1.1. Els residus gestionats, com també els generats per la indústria durant el normal funcionament, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000 de 12 de desembre, de residus. Açò inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió i la producció de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
1.2. Haurà de preveure's una zona en l'interior de la nau industrial destinada únicament a l'emmagatzematge en trànsit dels residus perillosos recollits per error i els produïts durant el normal funcionament i manteniment de les instal·lacions.
  
1.3. A les zones destinades a la recepció, classificació i agrupament, condicionament i emmagatzematge temporal dels diversos residus, es comptarà amb una solera impermeable.
  
2) Quant a la generació i gestió d'aigües residuals:
  
2.1. Ha d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials, executant la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials. S'ha de procurar que els pendents no conduïsquen les aigües de vessament cap a les zones d'emmagatzemament de residus.
  
2.2. Ha d'instal·lar-se una arqueta separadora de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de la connexió final de la conducció d'aigües pluvials de vessament.
  
2.3. Dins del programa de vigilància ambiental, es constatarà, per mitjà d'anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells arreplegats per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Per a això, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, açò és, l'Ajuntament d'Almassora.
  
3) Respecte del nivell de sorolls transmesos a l'exterior, ha de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol ll, capítol ll nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Si se sobrepassen els límits, ha de procedir-se a completar el tancament de la nau en la part que correspon a la zona de condicionament de residus.
  
4) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que resulten d'aplicació.
  
5) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.
  
6) S'atendrà a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva ampliació d'autorització administrativa.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 d'octubre de 2003. El director general deGestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 30/03-AIA.
  
Títol: Projecte se ampliació i millora de la CV-170 del PK 26+000 al PK 29+000 a Vistabella del Maestrat
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transports
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports
  
Localització: Carretera CV-170 al terme municipal de Vistabella del Maestrat
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
L'objecte del projecte és la millora de l'estat actual de la carretera CV-170, que uneix els municipis d'Atzeneta del Maestrat i Vistabella del Maestrat, en un tram de 3.136 metres de longitud. Es proposa per a això augmentar l'amplària, estendre els talussos i crear sobreamples.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
En l'actualitat la carretera presenta un traçat en planta amb alternança de rectes, en ocasions prolongades, i revoltes. Aquestes últimes són les que major inseguretat ofereixen, per l'existència de radis xicotets i escassa visibilitat, propi de carreteres de muntanya. La calçada actual presenta una amplària aproximada de 5 metres, amb un ferm en un estat de deterioració avançat. S'han portat a terme treballs de desmunt i terraplenament en part del traçat afectat. Aquests es justifiquen, per part del promotor, per labors de conservació.
  
El perfil longitudinal de la via actual oscil·la entre un 5% i un 3%. El drenatge transversal i longitudinal no presenta problemes destacables segons la informació continguda en l'estudi.
  
La millora que es projecta presenta les característiques següents:
  
- Secció transversal de la plataforma de 6,50 metres (2x3 carrils + 2x0,25 voreres d'emergència).
  
- El traçat en planta s'ajustarà, de forma genèrica, per a una velocitat específica de 60 km/h, amb l'ocupació d'un radi mínim de 21.5 m.
  
- Es construiran cunetes de formigó armat a aquests dos marges de la carretera, excepte en les situacions en què aquesta discórrega en terraplé.
  
- Es construiran obres de pas transversal per a canalitzar les vessaments circulants pels llits i les cunetes. Es reposaran i netejaran les claveguerons existents.
  
- Es construiran murs d'escullera que permeten assegurar l'estabilitat de les vessants, com també, la recollida i posterior canalització de les aigües que sorgisquen de possibles brolladors naturals en els laterals de les vessants. L'alçada d'aquests murs serà variable, i abastarà el màxim de 3 metres per damunt de la cota del ferm.
  
3. Alternatives
  
El projecte i l'estudi d'impacte ambiental no proposen alternatives a l'actuació.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 17 de gener de 2003 entra en la Conselleria de Territori i Habitatge (antiga Conselleria de Medi Ambient) un escrit de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infrastructures i Transports (antiga COPUT) que sol·licitava que s'efectuen els tràmits que calguen des del punt de vista ambiental. Amb aquest fi, s'hi adjuntava un exemplar del projecte de construcció de referència i l'estudi d'impacte ambiental.
  
En data 7 de febrer de 2003 es va sol·licitar a la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infrastructures i Transports (antiga COPUT) que fóra remés el certificat del resultat del tràmit d'informació pública i les al·legacions que es produïren, si era procedent.
  
En data 13 de març de 2003, la Direcció General d'Obres Públiques comunica que el projecte de referència ha sigut aprovat inicialment i que s'efectua la informació pública corresponent. També se sol·licita l'informe i la declaració d'impacte ambiental. Per aquest motiu, s'adjunta un exemplar del projecte i l'estudi d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental i el projecte de construcció es va sotmetre al corresponent tràmit d'informació al pública per mitjà d'anunci publicat en el Boletín Oficial del Estado (BOE) núm. 73, de data 26 de març de 2003 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV) núm. 4464, de data 21 de març de 2003, sense que s'hi presentara cap al·legació al respecte durant el termini d'informació pública, segons consta en el certificat emés pel cap del Servei Territorial de Carreteres de Castelló de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
2. Peticions d'informes i documentació complementària
  
En data 19 de maig de 2003 la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports va remetre a la Conselleria de Territori i Habitatge informe favorable al projecte presentat, on s'indica que no hi ha afeccions patrimonials en el tram previst.
  
Detectats errors en els plànols d'ubicació de les conques i de seccions transversals, en data 1 de juliol de 2003 es va remetre a aquesta Conselleria una nova documentació corregida.
  
L'estudi d'impacte ambiental incorpora en el seu annex II una còpia de les sol·licituds d'informe efectuades a la secció forestal, referit a l'afecció de camins ramaders, i al Servei Conservació i Gestió de la Biodiversitat, respecte a l'afecció a l'avifauna, de la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient. També s'incorpora sol·licitud d'autorització de prospecció arqueològica a la Direcció General de Patrimoni Artístic, projecte de prospecció i autorització a aquest.
  
Afeccions legals
  
El projecte tramitat ha de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que produirà i que s'indiquen a continuació:
  
- Xarxa Natura 2000: A partir del PK 1+180 proposat en el projecte, el traçat transcorre dins de l'àmbit de la zona LIC Penyagolosa, inclosa en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià, segons Acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001, per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000, d'acord al que disposa la Directiva 92/43/CEE, d'hàbitats. Així mateix, per raó de la Directiva d'aus 79/409/CEE, la mateixa zona coincideix amb la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) Penyagolosa, que forma part de la xarxa Natura 2000.
  
- Domini públic hidràulic: El tram afectat per les obres creua el barranc del Pardo en el PK 2+200. Així mateix, el tram comprés entre el PK 2+500 i el final de l'actuació transcorre pròxim al barranc de la Penya. Aquesta actuació, quan afecte al domini públic hidràulic o la zona de policia haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.
  
- Camins ramaders: Serà d'aplicació la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, per quan puga veure's afectat el camí ramader assagador Reial d'Atzeneta a Mosquerola amb una amplària legal de 75,22 metres.
  
- La classificació del sòl pel qual transcorre el traçat de la carretera és de sòl no urbanitzable de protecció especial forestal, conforme a la declaració d'impacte ambiental de les normes subsidiàries de planejament del terme municipal de Vistabella del Maestrat.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats pel projecte
  
Revisada la documentació tramitada i efectuada visita a la zona afectada per tècnics del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental s'ha pogut comprovar el següent:
  
- L'actuació projectada transcorre per terrenys l'ús principal dels quals és forestal, alternant en menor mesura amb usos agrícoles dedicats al cereal. La vegetació forestal està constituïda principalment per pinars mixtos de pinassa, silvestre i pinastre. El primer d'aquests és el de major representació en l'àrea afectada per la traça de la carretera.
  
- Dels 3.136 metres que té l'actuació, 1.956 metres transcorren dins del LIC i ZEPA denominat Penyagolosa. En l'estudi d'impacte ambiental s'ha transcrit literalment les característiques generals, hàbitats i espècies destacables del LIC, sense que s'obtinga cap conclusió al respecte, és a dir, no s'especifica quins hàbitats, dels existents en el LIC, es veuran afectats per l'actuació, no s'extrau cap conclusió al respecte, ni mesures correctores si foren necessàries. En definitiva, es pot concloure que l'afecció al LIC és indiferent per al projectista de l'actuació.
  
- L'actuació prevista creua el barranc del Pardo en el PK 2+200. Es té prevista la prolongació de l'obra de fàbrica existent. L'esmentada actuació pot afectar severament el llit. S'ha d'extremar la cura en l'execució de l'obra de fàbrica, evitar els abocaments incontrolats sobre el llit que puguen deteriorar el seu estat natural. De la mateixa manera ha de controlar-se que no es veja afectat el barranc de la Penya, que transcorre pròxim al traçat de la carretera en el seu últim tram.
  
- Hi ha un camí ramader que pot veure's afectat per l'actuació proposada, la denominació i amplària del qual és la següent:
  
- Camí ramader assagador Reial d'Atzeneta a Mosquerola (ample legal i necessari 75,22 m).
  
· El paisatge es veurà afectat en gran manera per l'elevada envergadura d'alguns desmunts que es generaran al llarg de la traça. Abastarà els 12 metres fora del LIC i els 10 metres en l'àmbit del LIC, i afectarà principalment a terreny forestal. Així mateix, s'introduiran elements artificials, com són els murs de maçoneria previstos, que reduiran la naturalitat existent en el lloc.
  
- El moviment de terres previst per l'actuació és considerable. Es pot afectar greument àrees de l'entorn immediat a la carretera sobre els quals no es preveu en el projecte l'execució de desmunts o terraplens. S'ha de tenir en compte que el tram de carretera previst en el projecte transcorre per un sòl classificat com a sòl no urbanitzable de protecció especial forestal, i s'ha de donar compliment a les determinacions establertes en la declaració d'impacte ambiental de les normes subsidiàries de planejament de Vistabella del Maestrat.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat com a accions potencials de generar impactes ambientals les labors de rebuig i desbrossament, moviment de terres, transport i abocament de materials, préstecs i pedreres, afermat i pavimentat, en la fase d'execució d'obres. En la fase d'explotació les accions que s'han considerat són el tràfic i la presència física de la carretera.
  
Com a conseqüència de les accions anteriors l'estudi identifica com principals afeccions al medi l'increment dels nivells sonors, increment de la contaminació, alteració de la morfologia superficial, alteració de la hidrologia superficial, eliminació de sòl, vegetació i fauna, modificació del paisatge, afecció als camins ramaders i l'alteració econòmica i social a la població.
  
La valoració efectuada en l'estudi destaquen com a impactes negatius greus els que es produiran per l'augment dels nivells sonors com a conseqüència de l'ús de maquinària pesada durant el procés de construcció, l'alteració de la morfologia superficial com a conseqüència dels moviments de terra previstos, desmunts i terraplens, que incrementaran el risc d'inestabilitats de vessant, l'eliminació de sòl principalment d'ús forestal, l'eliminació de la coberta vegetal en les àrees afectades pels moviments de terra, l'augment de l'efecte barrera sobre la fauna, la modificació del paisatge per l'efecte dels moviments de terra i el contrast de les àrees forestals amb la via i elements artificials. La resta d'impactes s'han valorat com a negatius lleus, excepte la millora de l'activitat econòmica i la seguretat vial que s'han valorat positivament.
  
De l'informe sol·licitat pel promotor al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat, respecte a l'afecció a l'avifauna de la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, es conclou que no hi ha raons ambientals referides a l'avifauna que impedisquen el desenvolupament normal del projecte.
  
Respecte al patrimoni històric i arqueològic en l'estudi s'ha incorporat un estudi preliminar de prospecció arqueològica després del qual s'ha conclòs que no s'ha trobat cap resta o indici en superfície que indique la presència de restes arqueològiques. Així mateix, la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports va remetre a la Conselleria de Territori i Habitatge informe favorable al projecte presentat, i va indicar que no hi ha afeccions patrimonials en el tram previst.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Les mesures protectores i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental pretenen per mitjà de l'aplicació d'aquestes la reducció de l'impacte acústic per mitjà de la disposició de silenciadors en la maquinària pesada, la reducció de la contaminació atmosfèrica per mitjà de regs periòdics i compliment de la legislació pel que fa a emissió de gasos pels vehicles, limitar l'eliminació de vegetació evitant l'afecció a zones no coincidents amb la plataforma, desmunts o terraplens, afavorir el trasplantament d'alguns exemplars arboris i recuperació de la terra vegetal per a la posterior reutilització, limitar l'alteració de la morfologia superficial per mitjà de la compensació de terres si fóra possible i destinant el material sobrant a abocadors autoritzats i els préstecs procedents de pedreres legalitzades, evitar l'alteració de la hidrologia superficial i subterrània controlant la vessament i la qualitat de les aigües que són abocades a llit, reducció d'afecció a les infrastructures existents i al paisatge. Per a tot això, es proposa un pla de revegetació de talussos, zones alterades i trams de traçat abandonat.
  
L'estudi d'impacte ambiental incorpora també un programa de vigilància ambiental a fi de vigilar el compliment de les mesures correctores establides i realitzar un seguiment de les alteracions que es produeixen en les fases d'obra i explotació de la carretera, sense concretar-se la periodicitat del seguiment i l'elaboració d'informes ambientals.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament (annex I, apartat 8.a del Decret 162/90 i annex II, apartat 9.k de la Llei 6/01, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/86, d'avaluació d'impacte ambiental).
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat per mitjà de Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte mediambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'ampliació i millora de la CV-170 del PK 26+000 al PK 29+000, promogut per la Conselleria d'Infrastructures i Transports i que afecta al terme municipal de Vistabella del Maestrat, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i que es porten a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb les condicions d'obligat compliment establertes en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat, s'estableixen les següents:
  
1. Amb anterioritat a l'aprovació definitiva del projecte s'haurà d'identificar exhaustivament si hi ha o no afecció sobre algun dels hàbitats del LIC denominat Penyagolosa. Amb aquest fi, s'elaborarà un informe detallat de la vegetació que es veurà afectada per l'obra i es valorarà l'abast de l'esmentada afecció. En el cas de detectar hàbitats afectats s'haurà de proposar després de la valoració, mesures correctores o compensatòries. L'esmentat informe ha de remetre's a aquesta Conselleria per tal d'emetre una resolució complementària amb anterioritat a l'aprovació definitiva del projecte.
  
2. No es permetrà l'obertura de préstecs i abocadors en l'entorn de l'obra en transcórrer el traçat per sòl classificat com a sòl no urbanitzable de protecció especial forestal. S'han de complir les determinacions establertes en la declaració d'impacte ambiental de les normes subsidiàries de planejament de Vistabella del Maestrat.
  
3. No es permetrà l'obertura de camins auxiliars pel fet que el projecte no ho preveu i, en conseqüència, no es valoren els efectes sobre el medi ambient. Així mateix, el planejament no permet l'obertura de nous camins, pistes forestals i carreteres en el sòl no urbanitzable de protecció especial forestal.
  
4. El camí ramader assagador Reial d'Atzeneta a Mosqueruela, d'ample legal i necessari 75,22 metres, bé de domini públic de la Generalitat Valenciana, haurà de quedar lliure en tota l'amplària d'obstacles que puguen pertorbar el trànsit normal dels bestiars, com també la seua continuïtat. Ha de ser respectada en tot el traçat i amplària d'acord amb el que disposa la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Les afeccions que presumiblement es puguen produir sobre el camí ramader requeriran autorització de la Unitat de Camins Ramaders de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge de Castelló. Aquesta s'ha de sol·licitar abans a l'inici de les obres. En qualsevol cas, s'ha de senyalitzar convenientment l'encreuament del camí ramader amb el tram afectat.
  
5. Els rebliments per a bases i subbases, i els materials per a farcit (terraplens) que siguen necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades.
  
6. Es contractarà una direcció d'obra ambiental a fi de coordinar les labors de restauració amb els treballs propis de la construcció i vetlar pel compliment de les mesures de protecció i correcció ambientals necessàries.
  
7. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres.
  
8. Una vegada finalitzada l'obra i dins dels tres primers mesos següents, la Conselleria d'Infrastructures i Transports presentarà davant d'aquesta Direcció General un informe tècnic ambiental, firmat entre altres per la direcció d'obra ambiental, acompanyat de reportatge fotogràfic, de l'aplicació de les mesures correctores establertes d'acord a les directrius plantejades. En l'esmentat informe s'hauran d'indicar també, i si calen, les mesures complementàries que s'han d'adoptar per tal de corregir desviacions no previstes respecte a l'avaluació inicial realitzada, com també els resultats obtinguts de la vigilància ambiental d'acord a les previsions contingudes en el programa de vigilància ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 386/7573-ACM
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana
  
Promotor: Ajuntament de Benicolet
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Terme municipal de Benicolet
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
El Pla general d'ordenació urbana de Benicolet, per mitjà del qual es pretén adaptar el planejament municipal a l'actual realitat social i econòmica del municipi com també a la nova legislació vigent, i les directrius de ordenació de la qual són:
  
- Classificar el sòl com a urbà, urbanitzable i no urbanitzable, i establir una qualificació amb assignació d'usos per identificar les zones residencial, industrial, agrícola, de granges i amb protecció genèrica.
  
- Tenint en compte la importància econòmica del sector agrícola, es pretén un aprofitament integral i la industrialització de l'esmentada activitat.
  
- Potenciar el desenvolupament econòmic municipal, per mitjà de la creació de sòl industrial que servisca de suport al sector agrícola.
  
- Protecció del patrimoni.
  
- Millora de la qualitat del nucli de població i conservació dels valors ambientals de caràcter històric, natural i urbà.
  
- Protecció del medi físic, amb la preservació dels sòls amb valors agrícoles i paisatgístics enfront dels usos urbans.
  
- Adequació dels usos en sòl no urbanitzable a la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable.
  
- Control de la construcció d'habitatges unifamiliars i granges en sòl no urbanitzable, amb la definició d'àrees de producció i l'anàlisi de la compatibilitat entre aquests dos usos.
  
- Adaptació a la nova legislació i afeccions.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I- El present pla general porta a terme les següents actuacions:
  
- La reordenació del sòl urbà del sector oest, on no s'ha reblert la totalitat d'aquest.
  
- Es proposa la creació de distints sectors de sòl urbanitzable residencial. El primer d'ells, el sector est, es planteja com a creixement natural del nucli urbà en aquesta direcció; se'l dota d'una façana regular. El sector oest de sòl urbanitzable residencial es planteja per tal de connectar els dos nuclis urbans del municipi, actuant com a zona de transició entre aquests dos. Adscrit a aquest sòl es qualifica un sòl dotacional al costat del polisportiu municipal.
  
- Es crea un sector de sòl urbanitzable industrial al sud del nucli urbà. Amb això es pretén desplaçar els magatzems i tallers existents en el nucli urbà fins al nou sòl proposat, i amb un ús agrícola industrial com a ús principal.
  
- S'incorpora la previsió del tram d'enllaç Llocnou de Sant Jeroni-Terrateig de l'autovia Gandia-El Morquí.
  
- També s'incorpora el nou traçat de la carretera CV-610 de Xàtiva a Gandia.
  
II- Les superfícies de sòl urbanitzable proposades i els usos globals són:
  
- Sòl urbanitzable residencial zona est: 15.933,28 m²
  
Residencial de baixa densitat (habitatge unifamiliar en filera), ordenat detalladament.
  
- Sòl urbanitzable residencial zona oest: 27.102,32 m²
  
Residencial de baixa densitat (habitatge unifamiliar aïllada)
  
- Sòl urbanitzable industrial: 50.271,97 m²
  
III- El pla general estableix les següents qualificacions de sòl no urbanitzable:
  
- Sòl no urbanitzable de protecció:
  
- Agrícola: Se situa entre el nou traçat de la carretera CV-610, el límit del terme municipal amb Terrateig paral·lel al camí d'Ontinyent, i el sòl no urbanitzable de protecció genèrica situat al nord d'aquest. Es tracta d'uns terrenys aptes per a l'agricultura disposats en terrasses i dedicats al cultiu de vinya, albercoc i altres fruiters. S'estableix com a ús dominant el rústic de regadiu. Com a usos compatibles es permeten aquells compatibles amb el medi rural, i es prohibeixen els usos residencial, ramader, industrial i terciari. Així mateix es prohibeix la realització de desmunts o moviments de terra amb finalitat agrícola o extractiva. Amb caràcter excepcional i justificant expressament la conveniència de la ubicació es permet la construcció d'edificacions o instal·lacions d'interés públic o comunitari, sempre promogudes per una administració pública.
  
- Genèrica: Abraça els terrenys situats entre el sòl no urbanitzable de protecció agrícola i els límits del terme municipal amb els d'Almiserà, Llutxent i Terrateig. En aquesta categoria de sòl es permeten els usos turístics, d'oci, recreatius i terciaris en general (art. 19 LSNU), com també el residencial de baixa densitat desenvolupat per mitjà d'un pla especial amb un mínim d'actuació de 50 ha. O inferiors, segons les condicions mediambientals.
  
- Per a ús de granges: En l'extrem sud-oest del terme municipal, en els límits del terme municipal amb Llutxent, Aielo de Rugat i Montichelvo. Es tracta de l'única zona on es permet la implantació d'activitats ramaderes. Aquestes s'han de situar a més a una distància mínima de 1000 m de qualsevol nucli de població.
  
- De llits: Es protegeixen els barrancs i llits naturals existents al terme municipal. La normativa urbanística prohibeix l'ocupació de les àrees que constitueixen els llits fluvials. També es prohibeix l'emmagatzematge de residus tòxics o perillosos i la implantació d'equipaments i instal·lacions en zones accessibles a les aigües. S'estableix la necessitat d'obtenir l'autorització prèvia de la comissaria d'aigües per a determinades construccions i activitats emplaçades a la zona de policia de 100 m.
  
- D'infraestructures viàries: Es regula per la legislació sectorial aplicable.
  
- Camins ramaders: Igual que en el cas anterior, es regularà per la legislació sectorial específica.
  
- Sòl no urbanitzable comú: Es correspon amb la resta del terme municipal. Es tracta dels terrenys situats entorn del sòl urbà i urbanitzable, i als del pla de Pinarets, emplaçats a l'oest del sòl no urbanitzable de protecció genèrica. En aquesta categoria de sòl s'inclou com a ús dominant l'agrícola. Es permet la realització d'obres i instal·lacions requerides per la infraestructura i serveis públics estatals, autonòmics o locals, la construcció d'habitatges unifamiliars aïllats, de conformitat amb el que disposa la Llei 4/1992 sobre el sòl no urbanitzable, els magatzems vinculats a explotació agrícola, ramadera o forestal, activitats subjectes a prèvia declaració d'interés comunitari, actuacions integrals i reforma o ampliació d'activitats industrials.
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental justifica la solució adoptada per a les distintes categories de sòl expressant el següent:
  
- Sòl Urbà: Es porta a terme una reordenació de l'esmentat sòl.
  
- Sòl Urbanitzable: Es plantegen els distints sòls urbanitzables com a creixement natural del nucli urbà enfront de la seua ubicació en emplaçament aïllat respecte del nucli urbà.
  
- Sòl no urbanitzable: Pel que fa a aquesta categoria de sòl, la qualificació proposada és conseqüència de les conclusions de l'estudi d'impacte ambiental sobre els usos recomanats per a cadascuna de les unitats ambientals proposades. Cal apuntar l'existència de diversos condicionants que cal tenir en compte a l'hora de definir la qualificació de sòl proposada. El primer dels condicionants citats és la necessitat d'emplaçar en el terme municipal els usos pecuaris que es desenvolupen en el municipi. La localització elegida per a la implantació de granges es justifica perquè la unitat ambiental 2, on se situa, és la que presenta una major aptitud per a albergar aquest ús, i que es disposa a una distància suficient per a evitar afeccions a la població de Benicolet i a la dels nuclis urbans pròxims. En el cas de la unitat ambiental 3.1, on la proliferació d'habitatges unifamiliars ha alterat les condicions naturals d'aquesta i pensat que la seua restitució a les condicions inicials és molt difícil, s'opta per un sòl de característiques comunes on la redacció d'un instrument de planejament més precís permetria regular la situació d'aquesta. Finalment s'afirma que, de conformitat amb els criteris de la corporació, es varia la classificació de sòl no urbanitzable de protecció paisatgística per a les zones elevades del terme municipal per la classificació de sòl no urbanitzable de protecció genèrica, entenent per aquesta la que no permet la desfragmentació del sòl amb intervencions mínimes puntuals inconnexes, i en la qual es permeten els usos descrits en el punt anterior.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 28 d'octubre de 2002 el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre estudi d'impacte ambiental, projecte i expedient administratiu relatiu al Pla general d'ordenació urbana del municipi de Benicolet, el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'incoa.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias, de data 20 de març de 2002 i en el DOGV núm. 4202, de 4 de març de 2002.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar 29 al·legacions, segons consta en el certificat emés per la Secretaria de l'Ajuntament de Benicolet.
  
2. Resum de les al·legacions de caràcter ambiental
  
- Al·legació presentada per José Luís Ferrando Francés.
  
Entre altres coses, qüestiona la ubicació dels sòls urbanitzable industrial i residencial de baixa densitat, aspecte que es repeteix en altres al·legacions. També expressa la seua disconformitat amb la ubicació del sòl dedicat a l'ús de granges, a causa de la proximitat al barranc de Xetà, i la possible contaminació de les seues aigües, com també a l'arribada de males olors al nucli urbà. En últim lloc conclou l'escrit d'al·legació amb la sol·licitud d'un estudi en la delimitació entre la zona de protecció agrícola i la zona de protecció paisatgística.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 6 de novembre de 2002 se sol·licita a l'Ajuntament de Benicolet ampliació de la documentació presentada, en concret:
  
- Acreditació de l'existència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient per a garantir la demanda prevista amb el desenvolupament del sòl urbanitzable proposats en el pla general.
  
- Certificat sobre la capacitat de l'estació depuradora d'aigües residuals per a admetre les aigües residuals generades amb el desenvolupament dels sòls urbanitzables proposats.
  
- Informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del Patrimoni Cultural Valencià.
  
En dates 21/02/2003 i 26/03/2003, l'Ajuntament de Benicolet remet la documentació sol·licitada.
  
Informes sectorials
  
En data 7 de novembre de 2002 se sol·licita informe a la Direcció Territorial de Medi Ambient de València.
  
En data 10 de febrer de 2003, la Direcció Territorial de Medi Ambient de València remet els informes tècnics de la Secció Forestal, de Camins Ramaders i d'Espais Naturals.
  
- En l'informe de la Secció Forestal s'expressa que al terme municipal de Benicolet no hi ha forests catalogades d'utilitat pública o consorciades, i s'informa favorablement la classificació proposada per al terreny forestal existent al terme.
  
- En l'informe de camins ramaders se cita que la documentació presentada recull correctament els camins ramaders classificats al terme municipal.
  
- La Secció d'Espais Naturals informa que no s'afecta cap espai natural protegit de la província ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. També s'indica que el sector nord-oriental del terme municipal alberga els contraforts de la serra Marxuquera, i la classificació proposada per als esmentats terrenys és la de sòl no urbanitzable protegit.
  
En data 21 de febrer de 2003 l'Ajuntament de Benicolet remet una còpia de l'informe emés per la Conselleria de Cultura i Educació sobre el Pla General d'Ordenació Urbana de Benicolet. Aquest expressa que s'ha diferenciat el nucli històric tradicional, i que s'ha redactat una normativa específica per a aquest. També s'indica que dels sis elements que constitueixen el catàleg, no hi ha cap mereixedor de tenir la consideració de bé de rellevància local. Finalment, es conclou amb l'informe favorable de l'ordenació presentada.
  
Afeccions legals
  
1. Els camins ramaders existents al terme municipal de Benicolet són:
  
- Assagador del camí d'Ontinyent a Gandia, de 37,5 m d'amplària legal. Part de la citada via discorre entre els termes de Benicolet i Llutxent, per la qual cosa es comptabilitza la meitat de l'amplària citada.
  
- Assagador del camí de Lorcha, de 6 metres d'amplària legal. Aquesta discorre entre els termes de Benicolet i Aielo de Rugat pel que, igual que en el cas anterior, es comptabilitza la meitat de l'amplària indicada.
  
De conformitat amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, els terrenys ocupats per les dos camins ramaders es classifiquen com a sòl no urbanitzable de protecció de camins ramaders, regulats per l'esmentada llei.
  
2. En el terme municipal de Benicolet no hi ha llits d'aigua contínua. Els barrancs presents en aquest són:
  
- Barranc de Xetà, que es constitueix com a límit del terme municipal en el costat sud.
  
- Barranc del Pontarró. Discorre pel límit oest del terme, i desemboca en el barranc de Xetà.
  
- Rambla de Pinet, que travessa el terme municipal per la seua meitat amb direcció nord-oest-sud-est, i a la qual desemboquen diversos barrancs de menor entitat, dels quals destaca el barranc del Borrido, a l'oest.
  
- Riu Vernissa. Format en les proximitats del molí de Julià per la confluència del barranc de Xetà i la rambla de Pinet. Constitueix el límit sud-est del terme municipal.
  
- Barranc de la Murta, que discorre per la zona muntanyosa a l'oest del terme, desembocant en el riu Vernissa.
  
Aquests llits es troben classificats com a sòl no urbanitzable de protecció llits. Es fan constar en el pla de l'estudi d'impacte ambiental, de conformitat amb la legislació vigent, les zones de servitud de pas de 5 m, la línia límit de l'edificació situada a 20 m d'aquests, i la zona de policia de 100 m, on es condicionaran els usos implantats en aquesta.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental afirma que, consultades les bases de dades de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura i Educació, no hi ha jaciments arqueològics ni restes arquitectòniques d'interés al municipi. S'assenyala l'existència dins de la rambla de Pinet i aigües amunt del terme municipal, un jaciment catalogat de dentadures de peixos i restes d'organismes d'origen marí. El seu emplaçament en el llit de la rambla fa que en èpoques de desbordament, part dels restes puguen desplaçar-se aigües avall fins al terme municipal de Benicolet.
  
4. Pel terme municipal de Benicolet discorre una línia elèctrica d'alta tensió, que voreja el nucli urbà pels costats est, sud i oest.
  
Consideracions ambientals
  
1. El terme municipal de Benicolet forma part d'un territori caracteritzat per l'alternança de serres i valls que se situen sobre materials carbonatats, que formen un ambient denominat serres i valls prebètics. Dins d'aquest ambient es poden diferenciar dos tipus de materials; en els relleus muntanyosos els materials més representatius són les calcàries i dolomies juràssiques i cretàciques, mentre que a la zona de les valls destaca la presència de margues blanques i blaus en fàcies TAP del miocé amb nivells detrítics en la base, sobre els quals discorre la xarxa fluvial. Els primers es corresponen amb les elevacions muntanyoses situades a l'extrem nord-est del terme municipal, mentre que els segons s'estenen principalment a la zona centre i oest del terme. L'estudi d'impacte ambiental assenyala el riu de Pinet com un punt d'inflexió en la geologia present en el terme municipal, als marges del qual es troben dipòsits de llims de vessant amb cantells aïllats de calcària.
  
2. Pel que fa a la hidrologia del terme municipal, en el punt anterior s'han enumerat els llits existents en aquest.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental defineix el clima de Benicolet com a mediterrani subhumit sec, on el període estival es caracteritza per temperatures elevades i escasses precipitacions, predominen els vents de ponent. En època hivernal són majoritaris els vents de Tramuntana o de component nord. Segons dades obtingudes en l'observatori termopluviomètric de la Pobla del Duc, pròxim a Benicolet, la precipitació mitjana anual ronda els 600 mm; la gran majoria de les precipitacions es dóna en època tardorenca.
  
En relació amb la direcció dels vents dominants, el nou planejament planteja la ubicació del sòl no urbanitzable destinat a l'ús de granges en una posició allunyada del nucli urbà de Benicolet i dels municipis confrontants, on la distància a aquests i la direcció del vent evitaran que es produïsca una afecció directa a la població, principalment per males olors.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental defineix la vegetació potencial que es donaria al terme municipal com la pertanyent a l'associació climatòfila de carrascars amb llentiscle i margalló, denominada Rubio-Quercetum rotundifoliae, l'etapa més avançada de la qual es podrien trobar les següents espècies vegetals:
  
- Quercus rotundifolia (carrasca)
  
- Pistacia lentiscus (llentiscle)
  
- Chamaerops humilis (margalló)
  
- Rhamnus alaternus (Aladern)
  
- Olea europea var. Sylvestris (ullastre)
  
- Smilax aspra (arítjol)
  
- Lonicera implexa (lligabosc mediterrani)
  
També destaca l'existència de vegetació pròpia de llits i rambles.
  
L'estudi d'impacte ambiental divideix la vegetació existent en l'actualitat en el terme municipal en quatre grans grups. Aquests són:
  
- Elevacions muntanyoses del nord-est amb pendents més acusades.
  
Es tracta d'uns terrenys castigats per l'acció dels incendis forestals soferts en la zona, en els quals la vegetació es troba en una etapa degradada. Es poden trobar exemplars aïllats de Pinus halepensis i de Quercus rotundifolia, com també timó, romer i espart.
  
- Elevacions muntanyoses del nord-est amb pendents menys acusats.
  
Es tracta d'uns terrenys on predomina el mont baix autòcton, amb presència de coscoll, margalló, llentiscle, argelaga, arçot, etc. També es ressalta que l'escassetat hídrica en determinades èpoques dificulta el desenvolupament d'aquestes espècies i la regeneració de la zona.
  
- Rambles i llits.
  
Es tracta de la vegetació edafòfila potencial d'aquest tipus de terrenys al·luvials, on predominen espècies com els baladres (Nerium oleander), canyes (Arundo donax) i tamariu (Tamarix sp.).
  
- Ondulacions suaus al sud-oest del riu Pinet.
  
En aquest grup s'inclouen els terrenys de cultiu, principalment de secà, situats sobre els dipòsits de margues en fàcies TAP. Els cultius principals estan constituïts per vinya, olivera, albercoc, prunera i altres fruiters.
  
5. Quant a la fauna present en el terme municipal de Benicolet, l'estudi d'impacte ambiental afirma que aquella més desenvolupada és la vinculada a l'activitat humana, a causa de la degradació de les zones amb major potencial. S'incorpora un llistat d'espècies animals observades al municipi i altres que poden trobar-se en aquest, que mostren l'àmbit de localització d'aquestes, bé en el municipi, bé en els municipis confrontants.
  
6. Pel que fa a l'existència d'àrees degradades en el municipi, l'estudi d'impacte ambiental assenyala la proliferació d'habitatges unifamiliars en sòl no urbanitzable com un dels fets que suposa una alternança de l'ecosistema, amb la conseqüent aparició d'abocadors incontrolats amb motiu de les restes d'obra i residus generats.
  
7. Pel que fa als riscos ambientals, l'estudi d'impacte ambiental mostra el següent:
  
- Hi ha risc d'inundació de grau baix a la rambla de Pinet, des del terme municipal de Llutxent, l'últim tram del barranc de Xetà, i en el tram del riu Vernissa fins al paratge de la Solaneta. Els terrenys afectats coincideixen amb els mateixos llits i amb terrenys de cultiu, i no es veuen afectades zones d'ús residencial, industrial o dotacional.
  
- El terme municipal presenta dos tipus d'aqüífers, un detrític associat als dipòsits margosos, i un altre càrstic associat a les elevacions calcàries del municipi. El primer d'ells es correspon amb les margues en fàcies TAP amb escassa permeabilitat, mentre que el segon presenta dues zones diferenciades que coincideixen amb canvis del material, amb riscos de contaminació de l'aqüífer alt i mitjà.
  
- Les àrees del terme municipal sotmeses a un major risc d'erosió són les corresponents a les zones més elevades d'aquest on la cobertura vegetal és menor. Al contrari, les zones transformades destinades al cultiu presenten un risc molt davall a l'erosió. Com a zona intermèdia es destaca la part ocupada pels terrenys amb pendents intermèdies, on el risc d'erosió és moderat.
  
- A les elevacions muntanyoses al nord-est del terme municipal hi ha diverses zones que presenten risc de lliscament mig o risc de despreniment. Aquestes àrees estan classificades en el pla general com a sòl no urbanitzable de protecció genèrica, encara que dins d'aquesta categoria de sòl no queden diferenciades d'altres terrenys que no presenten els esmentats riscos. Es parla també de l'existència d'un risc mitjà de lliscament en els materials margosos, per la qual cosa es considera necessari realitzar estudis geotècnics per a determinades actuacions.
  
- El risc sísmic és baix.
  
8. L'estudi d'impacte ambiental defineix unitats ambientals homogènies segons les característiques dels factors del medi analitzats. Aquestes són:
  
- Unitat 1: Rambles i llits de la xarxa fluvial quaternària.
  
Inclou els llits corresponents al riu Pinet, als barrancs del Pontarró i Xetà, així com el primer tram del riu Vernissa. L'estudi d'impacte ambiental conclou sobre la capacitat d'ús amb la recomanació de protegir els terrenys per tal de conservar les condicions edàfiques i de vegetació, minimitzant les actuacions donats els riscos d'inundació i de contaminació de les aigües. Els terrenys que conformen els llits descrits estan classificats com a sòl no urbanitzable de protecció llits.
  
- Unitat 1.1: Rambles i llits de la xarxa fluvial quaternària alterats.
  
Amb les mateixes característiques que la unitat 1, engloba el tram inicial del riu Pinet al terme municipal de Benicolet, on apareixen punts d'abocament incontrolats. Es proposen els mateixos usos que en la unitat anterior, es porta a terme, a més, la restitució de les condicions edàfiques i de vegetació.
  
- Unitat 2: Terrasses de cultiu sobre margues blanques.
  
Inclou els terrenys situats al sud-oest del riu Pinet. L'estudi d'impacte ambiental recomana la continuïtat dels usos actuals i el control sobre les noves activitats que s'han d'implantar, sobretot en el cas d'indústries i de granges.
  
- Unitat 2.1: Terrasses de cultiu sobre margues blanques a l'est.
  
De semblants característiques que la unitat 2, comprén els terrenys emplaçats en el marge esquerre del riu Pinet, a la zona denominada pla de Nassau. Es recomana la protecció del cultiu tradicional, i conserva l'homogeneïtat del paisatge actual
  
- Unitat 3: Àrees de mont baix sobre materials calcareodolomítics d'escàs pendent.
  
Es tracta dels primers contraforts muntanyosos situats al nord-est del riu Pinet. L'estudi d'impacte ambiental recomana dotar la zona de protecció a fi de conservar i recuperar la vegetació potencial de la zona, permetent uns usos compatibles amb aquest fi. La majoria dels terrenys inclosos en aquesta unitat es classifiquen com a sòl no urbanitzable de protecció genèrica.
  
- Unitat 3.1: Àrees degradades de mont baix sobre materials calcareodolomítics d'escàs pendent.
  
De semblants característiques a la unitat 3, però amb un estat de la vegetació més degradat i la construcció incontrolada d'habitatges unifamiliars. Igual que en el cas anterior, es proposa la protecció dels esmentats terrenys amb l'objecte de conservar i recuperar la vegetació potencial de la zona. També s'expressa la necessitat d'impedir la construcció de noves edificacions o usos incompatibles amb el fi buscat, i de regular les edificacions actuals. Els terrenys inclosos en aquesta unitat ambiental estan classificats com a sòl no urbanitzable comú.
  
- Unitat 4: Relleus muntanyosos calcareodolomítics de pendent pronunciat.
  
Es tracta dels terrenys que ocupen la zona muntanyosa situada a l'est del terme municipal, que forma part dels contraforts de la serra de la Murta i Mondúver. L'estudi d'impacte ambiental proposa sobre la capacitat d'ús, la protecció de la zona a fi de conservar i recuperar la vegetació potencial de la zona, i permet usos compatibles amb aquest fi. El pla general classifica aquests terrenys com a sòl no urbanitzable de protecció genèrica.
  
L'estudi d'impacte ambiental realitza una valoració de les distintes unitats ambientals definint uns índexs de qualitat ambiental (ICA) per a cadascuna d'elles.
  
9. L'estudi d'impacte ambiental assenyala que el planejament proposat s'adequa en gran manera a les previsions o recomanacions de l'estudi d'impacte ambiental. Així mateix s'identifiquen les afeccions que cada categoria de sòl generarà sobre els distints factors del medi destacant, sobretot per a les distintes categories de sòl no urbanitzable, que la regulació dels usos permesos i prohibits en la normativa específica per a cada tipus de sòl permetrà minimitzar les afeccions sobre el medi.
  
10. Es destaca que les actuacions previstes no suposaran una afecció important sobre el paisatge, a causa de la poca entitat i la proximitat al casc urbà, excepte la zona destinada a ús industrial, que està ubicada en un terreny descendent cap al barranc de Xetà i fa que siga necessari adoptar mesures que tendeixen a controlar la tipologia edificadora, altures, acabats, etc.
  
11. Els nous usos proposats suposaran una diversificació de l'economia municipal, conservant els usos agrícoles presents en el municipi i que constitueixen la base econòmica de la localitat.
  
12. La gestió de l'abastiment d'aigua potable a la població la porta a terme l'Ajuntament de Benicolet, mentre que EGEVASA realitza en control analític de l'aigua. El subministrament d'aigua prové de la Font Micairent, situada sobre terrenys catalogats com a forest pública al terme municipal de Montichelvo. La documentació presentada expressa que el subministrament en l'actualitat és insuficient, sobretot en època estival, per la qual cosa s'està en vies d'esmenar el problema. Així mateix s'indica que en el moment de la redacció del present pla el municipi s'abasteix, a més del pou situat a Montichelvo, d'un altre ubicat a Llutxent. L'estudi d'impacte ambiental afirma que si s'aconsegueix la població màxima prevista en el municipi, considerant un consum de 250 l/hab/dia, el dipòsit existent resulta insuficient per a garantir l'abastiment d'aigua potable a la població. Aquest s'hauria de recarregar i provocaria, amb tota probabilitat, restriccions en el subministrament.
  
En compliment de la sol·licitud de documentació realitzada a l'Ajuntament de Benicolet, aquest aporta un estudi sobre les necessitats hídriques del Pla general d'ordenació urbana de Benicolet. En aquest document s'afirma que les actuacions urbanístiques proposades quedaran subjectes a estudis puntuals sobre les necessitats hídriques en el moment del seu desenvolupament.
  
13. La xarxa de sanejament municipal recull les aigües pluvials i residuals, les condueix fins a l'estació depuradora municipal, construïda en 1997. Pel que fa a la capacitat d'aquesta, s'adjunta un informe emés per l'entitat de sanejament d'aigües en què s'indica que la citada EDAR està dissenyada per a tractar 200 m³/dia, però que tracta actualment un cabal mitjà de 118 m³/dia. També se cita que el cabal previst que es generarà en el sòl residencial serà de 52 m³/dia, ja que per al sòl industrial es proposa la creació d'una nova depuradora, conclou la viabilitat del tractament de les aigües residuals generades les noves zones residencials en l'EDAR de Benicolet. Finalment, s'afirma que l'abocament generat es realitzarà d'acord amb el que disposa l'ordenança municipal d'abocament o, si no n'hi ha, al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per l'entitat de sanejament.
  
14. La recollida i transport dels residus sòlids urbans generats a Benicolet es realitzada per l'empresa GIRSA, que els trasllada a la planta d'Ador. L'estudi d'impacte ambiental afirma que no s'han trobat en el municipi parcel·les que pogueren destinar-se a abocador inert. Els residus es dipositen amb molta freqüència de manera incontrolada en punts pròxims als llits.
  
15. L'estudi d'impacte ambiental proposa l'adopció de diverses mesures preventives i correctores per a minimitzar o eliminar els impactes negatius que es generaran sobre els distints elements del medi. S'aporta una relació de mesures de caràcter general, relatives a les obres d'urbanització, les afeccions sobre el paisatge, l'abocament d'aigües residuals, les captacions d'aigua potable, la gestió de residus, el risc d'inundació i l'afecció al patrimoni historicoartístic. Igualment es proposen mesures encaminades a minimitzar els impactes generats per determinats usos, com són el residencial, entre les quals es proposa la redacció d'un pla especial que regularitze la situació dels habitatges unifamiliars apareguts en sòl no urbanitzable al nord-est del nucli urbà, l'ús industrial, l'agrícola i el ramader.
  
16. Es defineix un programa de vigilància ambiental en el qual s'identifiquen els impactes ambientals de major repercussió que hauran de ser objecte de control.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana de Benicolet (València), promogut per l'Ajuntament de Benicolet, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I- L'estudi d'impacte ambiental recomana per a les unitats ambientals 3 i 4 la protecció dels terrenys inclosos en aquestes, a fi de conservar i recuperar la vegetació potencial de la zona i que els nous usos per a aquestes siguen compatibles amb aquest fi. El Pla general d'ordenació urbana de Benicolet classifica els esmentats terrenys com a sòl no urbanitzable de protecció genèrica, considerant com a usos permesos les activitats turístiques, recreatives, esportives d'oci i lleure i terciàries en general (art. 19 LSNU), i habitatges unifamiliars de baixa densitat quan es desenvolupen per mitjà d'un pla especial o de manera conjunta amb els usos citats amb anterioritat.
  
La documentació presentada no justifica que la protecció genèrica assignada als esmentats terrenys siga compatible amb els valors que presenten les citades unitats ambientals, ni que els usos permesos en la normativa urbanística per a aquesta categoria de sòl estiguen encaminats a una recuperació i conservació de la vegetació potencial de les esmentades àrees. És necessari mencionar que els usos permesos per la normativa urbanística per a aquesta classe de sòl, a l'empara de l'article 19 de la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable, s'arrepleguen en l'esmentada llei com a usos permesos, prèvia declaració d'interés comunitari en sòl no urbanitzable comú que no es correspon amb el cas que ens ocupa. Per tot això, es considera necessari canviar la qualificació del sòl no urbanitzable de protecció genèrica, passant a denominar-se sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal. Així mateix, la normativa urbanística relativa a aquesta nova qualificació de sòl no urbanitzable ha de prohibir els usos actualment permesos per al sòl no urbanitzable de protecció genèrica, optant per definir uns usos compatibles amb els valors que motiven la nova qualificació i la finalitat de la qual estiga d'acord amb les recomanacions de l'estudi d'impacte ambiental. La normativa urbanística pot regular la conservació i explotació dels usos agrícoles existents en l'actualitat en el sòl no urbanitzable de protecció genèrica, per evitar les noves transformacions de terreny.
  
També s'haurà de revisar el límit entre els sòls no urbanitzable de protecció genèrica i no urbanitzable de protecció agrícola, principalment en la zona nord-est de la Casa Fernando, s'hauran d'evitar les traces rectes i adaptar la delimitació dels sòls a la realitat del terreny.
  
II- De conformitat amb el que expressa la documentació presentada, es considera necessari redactar, en el termini màxim de dos anys, un pla especial d'ordenació d'usos en la zona coneguda com a pla dels Pinarets, situada al nord de la rambla del Pinet i classificada com a sòl no urbanitzable comú, a fi de regular la construcció incontrolada d'habitates unifamiliars.
  
Ja que l'esmentada zona presenta tant terrenys destinats a l'ús agrícola com a zones de mont baix sense transformar, es considera necessari introduir un apartat en la normativa particular d'aquesta categoria de sòl per mitjà del qual es condicione la implantació dels nous usos permesos preferentment en àrees transformades, davant de la seua ubicació en terrenys on la seua construcció supose l'eliminació de la vegetació natural i la realització de moviments de terra importants.
  
III- Ja que l'Ajuntament de Benicolet afirma que els recursos hídrics dels qual s'abasteix el municipi són insuficients en l'actualitat, es considera necessari que, amb caràcter previ a la programació de cadascun dels sòls urbanitzable classificats, l'Ajuntament de Benicolet acredite davant d'aquesta Direcció General l'existència de recursos hídrics suficients per a abastir els sòls proposats.
  
IV- L'informe emés per l'entitat de sanejament d'aigües sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Benicolet, expressa la viabilitat de l'esmentat sistema per a tractar les aigües residuals generades amb el desenvolupament dels sòls residencials indicant que, per a l'ús industrial, es planteja la construcció d'una nova depuradora. La documentació presentada no indica la localització d'aquesta ni en defineix les característiques. Per aquest motiu, s'ha d'establir una reserva de sòl dotacional per a la implantació de l'esmentada infraestructura, que ha d'executar-se paral·lelament al desenvolupament del sòl industrial. En el cas que no s'establisca la reserva de sòl citada o que la nova estació depuradora no estiga en servei amb caràcter previ a l'entrada en funcionament del sòl industrial, el col·lector d'aigües residuals del sòl industrial es connectarà a la xarxa municipal de clavegueram, s'ha de sol·licitar nou informe a l'entitat de sanejament d'aigües sobre la capacitat de l'EDAR existent per a admetre les aigües residuals generades en el sòl industrial. En aquest cas, les indústries adoptaran els oportuns sistemes de predepuració perquè els abocaments generats s'assimilen a un abocament d'aigües residuals domèstiques.
  
V- De conformitat amb la informació de l'entitat de sanejament d'aigües, en absència d'ordenança municipal d'abocament, els abocaments d'aigües residuals a la xarxa municipal s'ajustaran al que disposa el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament.
  
VI- La xarxa de clavegueram dels distints sòls urbanitzables proposats es projectarà sempre amb caràcter separatiu, excepte quan per justificades raons tècniques siga impossible adoptar aquesta solució. Anterior al punt d'abocament de la xarxa de pluvials es disposarà un sistema de pretractament, la funció del qual serà eliminar els sòlids i substàncies que poguera arrossegar l'aigua de pluja. També es construirà una arqueta de registre per a presa de mostres de l'abocament.
  
VII- La línia elèctrica aèria que discorre per les proximitats del sòl urbà ha de ser soterrada, o desviar el seu traçat, al seu pas pels sòls urbanitzable proposats.
  
VIII- S'ha d'adoptar la recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i edificació. Aquells que per les seues característiques tinguen la consideració inerta, seran dipositats en abocador autoritzat. La resta de residus generats serà tractat conforme a les seues característiques fisicoquímiques per gestors autoritzats. Les restes vegetals originades amb el desbrossament i tala de l'arbratge existent als terrenys que s'han d'urbanitzar seran gestionats de manera adequada a la seua naturalesa. S'ha de prohibir la incineració de qualsevol tipus de residu.
  
IX- S'han de clausurar els abocadors incontrolats existents al terme municipal, i retirar els residus a abocador controlat.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 28 d'octubre de 2003. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 464/02-AIA
  
Promotor Arcillas del Mediterráneo SL
  
Autoritat substantiva Direcció General d'Urbanisme (ST València)
  
Objecte del projecte Declaració d'interés comunitari per a planta de llavat i classificació d'àrids
  
Localització Terme municipal Higueruelas (València)
  
Descripció del projecte
  
Dins de les instal·lacions que es pretenen instal·lar, es realitzen dos processos mineralúrgics destinats un al llavat i eliminació del fang en les arenes blanques, i l'altre al garbellament sec de les arenes grogues per a aconseguir la seua homogeneïtzació.
  
La planta es localitza dins d'una antiga explotació minera, propietat del promotor, que es troba en estat d'explotació, denominada Salvador localitzada al sud del terme municipal d'Higueruelas.
  
L'accés es realitza des de la carretera del Villar del Arzobispo a Higueruelas, on aproximadament en el PK 6, es pren una pista en el marge esquerre (oest) i per mitjà d'aquesta, recorreguts poc més de 1000 metres en direcció oest s'arriba al vèrtex de la concessió minera, en el buit més meridional del qual s'ubicarà la planta, amb una superfície per a la instal·lació de la planta pròxima a 20.000 m2.
  
No hi ha acumulació de material que s'ha de tractar, atés que el mineral es presenta juntament amb l'estèril i se selecciona davant de l'extracció de la concessió minera en la qual s'ubica la planta, i es transporta en camions directament a la tremuja. A partir del tractament pot romandre emmagatzemat un volum no superior a 30 m3 al peu de les cintes transportadores d'arena llavada i arena groga garbellada.
  
El volum de producció diari és del mateix ordre que la demanda, el material classificat serà carregat in situ per una pala directament a camions de transport extern.
  
Les escombreres a les quals fa referència l'estudi d'impacte ambiental, corresponen al dipòsit d'estèrils de tota l'explotació de la concessió minera, que s'està realitzant en l'actualitat dins del buit creat a la zona oest, contigua a una zona ja restaurada.
  
L'aigua d'ús industrial serà recollida per mitjà de bombament dels dipòsits pluvials naturals que es formen en els nivells mes baixos de la pedrera, i transportada a un dipòsit que subministrarà el volum necessari per al funcionament de la planta, amb un sistema de decantació per a l'eliminació dels fangs i reaprofitament d'aigua que serà reciclada en el procés de llavat.
  
Alternatives
  
L'estudi d'alternatives es limita a justificar l'emplaçament d'aquesta dins de la zona extractiva, ja que ambientalment és la que menors impactes provoca sobre la ubicació, en ser una zona ja degradada i es minimitzen els impactes derivats del transport.
  
No és necessària la construcció de pistes o camins d'accés. Donada l'existència d'una zona afeixada no cal l'ús de cintes transformadores, que serien necessàries en una ubicació amb topografia plana. L'activitat s'ubica a més de 5 km de qualsevol nucli urbà, per la qual cosa no existeixen a penes efectes sobre la població, i faciliten les tasques operatives en ubicar-se a la planta de producció de la matèria primera.
  
Tramitació administrativa
  
La documentació es va presentar en data d'11 de desembre de 2002, però el promotor la va aportar directament. En data de 17 de febrer de 2003 es va rebre la sol·licitud de la declaració d'interés comunitari de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Informes sectorials
  
S'ha rebut informe del Servei Territorial de Medi Ambient:
  
En l'esmentat informe es diu que la zona no afecta cap espai protegit, sinó que es troba en un espai degradat per la mineria a cel obert sense restauració. I que es troba en finques particulars fora de la forest d'utilitat pública núm. 53, però dins de l'enclavat H de l'esmentada forest.
  
Afeccions legals
  
No hi ha afeccions legals d'àmbit ambiental que impedisquen l'activitat que es pretén portar a terme, no obstant això li seran d'aplicació els requisits que consideren oportuns els diferents organismes que autoritzen l'esmentada activitat.
  
Consideracions ambientals
  
Des del punt de vista ambiental l'activitat proposada no planteja cap impacte que siga crític ni sever, encara que hi ha certs aspectes que no han sigut considerats en l'estudi d'impacte i que han de ser considerats com la instal·lació de la línia elèctrica, la qual no queda clar en el projecte ni en l'estudi si es tracta d'una línia existent o si bé s'ha de portar una nova línia elèctrica la qual ha de ser autoritzada per indústria i el traçat de la qual pot ser objecte d'una avaluació d'impacte ambiental, segons la Llei forestal valenciana o bé per la Llei d'impacte, segons les característiques de la dita línia o del seu traçat.
  
D'altra banda no s'ha presentat el pla de clausura i abandonament de la planta, per la qual cosa s'ha d'aportar segons s'indica en els condicionants de la present declaració l'esmentat pla en el qual s'especifiquen les fases de clausura, destinació de totes i cadascuna de les parts de la infraestructura, maquinària, residus, construccions annexes, com la bassa reguladora, les basses de decantació per al reciclatge de l'aigua i en general totes i cadascuna de les parts de la planta que es pretén instal·lar, com també la restauració del buit on s'ubica aquesta, segons s'incloga en el projecte d'autorització de la concessió minera Salvador, sobre la qual es pretén portar a terme la instal·lació.
  
Quant a l'estudi de vents, s'han utilitzat dades de l'estació de Manises, les quals no serveixen per a res en l'entorn de l'activitat proposada, i si bé és cert que no hi ha dades de l'Institut Nacional de Meteorologia, s'haurien d'haver realitzat observacions locals i consultes bibliogràfiques per a determinar les mesures correctores que siguen més adequades segons la pols i el soroll, i considerar que es tracta d'una zona on ja es produeixen els esmentats impactes derivats de les activitats extractives, per la qual cosa s'han de minimitzar al màxim les emissions atmosfèriques.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 4/92, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable del Consell de la Generalitat Valenciana, per a l'obtenció de la declaració d'interés comunitari.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitage, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que siguen preceptives, el projecte per a la planta de llavat i classificació d'àrids, localitzada a la pedrera Salvador al terme municipal d'Higueruelas (València) el promotor del qual és Arcillas del Mediterráneo SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures correctores establertes en l'estudi d'impacte ambiental, com també les condicions establertes en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
1. Els camins i accessos han de ser reparats per l'empresa promotora sempre que es produïsca un deterioració d'aquests respecte de l'estat actual òptim per a la circulació tant dels camions de càrrega com per al transport intern des de les zones de producció, a l'efecte de minimitzar-hi el soroll i la pols.
  
2. El transport es realitzarà sempre amb lones, i els regs es produiran periòdicament mantenint sempre la humitat i compactació necessàries per a evitar la pols des de l'accés exterior i eixida dels camions que es porten el producte classificat.
  
3. És necessària la presència de lones o estructures de tancament per a cobrir les piles de materials perquè siguen cobertes en cas de dies de vent o quan finalitze la jornada laboral, a fi d'evitar l'alçament de pols.
  
4. Es presentarà a la Conselleria d'Indústria, la qual haurà de remetre còpia d'aquest a aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural, de la Conselleria de Territori i Habitatge, el pla de clausura i abandonament de la planta, en el qual ha d'especificar-se la destinació de tots els materials i temps estimat de vida útil d'aquests, per la qual cosa una vegada rebut l'esmentat pla es podran determinar possibles avals per a portar a terme la dita fase d'abandonament.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 28 d'octubre de 2003. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 95/03-AIA
  
Títol: Modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de l'Ajuntament d'Alcàntera del Xúquer
  
Promotor: Ajuntament d'Alcàntera del Xúquer
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Objecte: Reclassificació de sòl no urbanitzable amb especial protecció agrícola a urbanitzable industrial
  
Localització: Alcàntera del Xúquer
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
Les modificacions que s'han plantejat sobre l'ordenació actualment vigent són les següents:
  
a) Se reclassifica com a sòl urbanitzable industrial una bossa de sòl de 45.516 m2, actualment no urbanitzable amb especial protecció agrícola, situat en el límit oest de la població.
  
b) S'introdueixen xicotetes modificacions en la xarxa estructural de la població consistents a reajustar la seua definició viària i dotacional dins de la unitat d'execució núm. 2 i, a més, es modifica l'ús docent de la dotació establerta en aquesta UE per a convertir-la en multiús dotacional.
  
No obstant això, i d'acord amb la naturalesa de la modificació, només és objecte d'avaluació d'impacte ambiental, procés aquest que culmina amb la present declaració d'impacte ambiental, la part d'aquesta es recull en el punt a) abans esmentat.
  
Es persegueix que sobre la superfície a reclassificar s'ubique, de forma dominant, indústria lleugera relacionada amb el medi agrícola.
  
2. Alternatives
  
No s'han estudiat alternatives per a la ubicació del sòl industrial.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 24 de març de 2003, el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a la modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de l'Ajuntament d'Alcàntera del Xúquer.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de l'Ajuntament d'Alcàntera del Xúquer, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 4421, de data 20 de gener de 2003, com també en un diari no oficial, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que no hi ha afecció a cap servitud legal.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
Primerament, és necessari referir-se a les importants carències que s'han detectat en l'estudi d'impacte ambiental presentat, carències que poden sintetitzar-se de la següent manera:
  
S No hi ha un estudi d'alternatives que concloga que la millor localització del sòl destinat a ús industrial és la finalment proposada en la modificació puntual. Així, per exemple, no s'ha justificat perquè és més encertat disposar del sòl en una zona classificada com a sòl no urbanitzable de protecció especial agrícola, en comptes de en la bossa de sòl no urbanitzable comú localitzada al costat del nucli urbà d'Alcàntera del Xúquer. S'entén que és sempre essencial que aquest extrem quede prou justificat en un estudi de les característiques de l'ara presentat fet que, indefectiblement, només podria aconseguir-se enfrontant de l'alternativa proposada amb altres opcions possibles.
  
- Igualment, s'havia d'haver fet referència a la realitat actual dels valors ambientals que van aconsellar, en el seu moment, que el sòl que ara es pretén reclassificar obtinguera la qualificació de protegit. És per això pel que s'entén que, si més no, haurien d'haver esmentat la capacitat agrològica del sòl, la qualitat paisatgística de l'entorn afectat o qualsevol altre factor determinant en la classificació actual.
  
- L'estudi d'impacte ambiental s'ha centrat en els impactes derivats de l'activitat industrial, tant en fase de construcció com en la de funcionament. S'entén que no és aquest l'enfocament adequat, perquè el mateix hauria d'atendre la capacitat d'acollida del medi del nou ús a donar a aquest sòl. Es recorda que l'avaluació d'impacte ambiental de la modificació puntual, mentre ha d'ajustar-se a l'apartat 8-g de l'annex I del Decret 162/1990, no comprén la de l'activitat industrial que es desenvolupe sobre el sòl reclassificat, activitat que, de quedar subjecta a l'avaluació d'impacte ambiental, ho faria a través d'un altre supòsit del referit decret, o bé a través de les especificacions recollides, respecte d'això, en la legislació estatal.
  
No obstant l'anterior, l'escassa entitat que representa la modificació puntual permet que puga comptar-se amb informació suficient com per a procedir a realitzar l'avaluació de l'impacte ambiental de la reclassificació, la qual culmina amb la present declaració d'impacte ambiental.
  
Els valors més rellevants susceptibles d'afectar-se són el que s'enumeren i descriuen, de forma breu, a continuació:
  
- Vegetació
  
La superfície a reclassificar com a sòl urbanitzable d'ús industrial està ocupada principalment per camps de tarongers.
  
- Hidrogeologia
  
La zona sobre la qual es pretén ubicar el nou sòl presenta una vulnerabilitat alta a la contaminació de les aigües subterrànies.
  
- Paisatge
  
La zona és plana, dedicada, com ja s'ha dit, al cultiu de tarongers. L'estudi indica que el paisatge no conté cap element d'especial interés. Això no obstant, s'estima que és, en si mateix, un valor ambiental important, perquè pot ser entés com a part del paisatge cultural (concepte aquest definit en el document europeu denominat ?Perspectiva europea d'ordenació del territori?) propi de moltes comarques valencianes. Així, l'habitual i estés d'aquest cultiu, lluny de trivialitzar el paisatge, li confereix característiques que el fan únic i li aporten una dimensió cultural que augmenta el valor propi d'un paisatge eminentment agrícola.
  
El sòl és un altre dels valors importants que haurien d'haver descrit, amb especial atenció, en l'estudi, la qual cosa no s'ha fet.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Per raó del ja dit en l'anterior apartat, la caracterització d'impactes realitzada per l'estudi resulta, en tot cas, molt incompleta. Per això cap prescindir de la quasi totalitat de les conclusions a aquest respecte expressades en l'estudi i començar, no obstant, la discussió següent.
  
Amb l'assumpció del sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola com un valor ambiental rellevant, en si mateix, i quedant, amb això, al marge de qualssevol altres valors que el van fer mereixedor d'eixa classificació, per entendre's inclosos en aquell, cap plantejar-se que afectar-lo no és, des del punt de vista medi ambiental, adequat quan és patent que hi ha altres possibilitats que l'alliberen d'aquesta afecció.
  
En el cas concret ara avaluat, l'alternativa més immediata a la proposta que s'ha realitzat seria procedir a la reclassificació de sòl dins de la bossa de sòl no urbanitzable comú contigua al propi nucli urbà d'Alcàntera del Xúquer. Ara bé, s'entén que la bossa de sòl suposa una reserva que, en el futur, pot permetre en creixement del nucli sense que açò implique afectar a sòl no urbanitzable protegit, atés que aquest abraça la pràctica totalitat del municipi.
  
Així mateix, l'existència, en el veí terme de Càrcer, d'una zona amb caràcter industrial que afronta amb l'àrea sobre la qual es pretén portar a terme la reclassificació, facilita, des del punt de vista territorial, la ubicació d'aquest mateix ús en el seu entorn, principi aquest a què s'ajusta la proposta de reclassificació realitzada per la modificació puntual núm. 3.
  
Així doncs, cap acceptar la ubicació disposada per la modificació puntual núm. 3 per al perseguit sòl urbanitzable d'ús industrial.
  
D'altra banda, la modificació puntual proposa una alçada de cornisa de 10,00 metres. Això evidencia que les edificacions que s'instal·len en la zona irrompran en el paisatge de forma important, perquè les característiques d'aquest, pla i d'àmplia conca visual, li confereixen fragilitat enfront d'aquest tipus d'actuacions.
  
Igualment, les característiques edafològiques que es presumeixen al sòl, donat el seu ús i la seua protecció agrològica, com també la vulnerabilitat hidrogeològica de la zona fan preveure una afecció als valors ambientals.
  
Amb tot, acceptant, finalment, la localització del sòl a reclassificar, s'entén que els impactes que es generen mereixen la qualificació de moderats els quals, no obstant això, i com tals impactes moderats, necessiten la implementació d'algunes mesures correctores.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
La major part de les mesures correctores disposades per l'estudi es refereixen a impactes generats per l'activitat industrial a desenvolupar-se, tant en fase de construcció com de funcionament, la qual cosa, com ja s'ha comentat, queda fora de l'avaluació d'impacte ambiental present. Per això cap referir-se a una altra sèrie de mesures correctores les quals es donen en la part dispositiva de la present declaració d'impacte ambiental.
  
Cap, únicament, referir-se que les aigües residuals que es generen, amb motiu del nou ús industrial donat, seran conduïdes al clavegueram de Càrcer, i que les aigües de procés provindran d'un pou propi juntament amb l'obtinguda de la Mancomunitat de Càrcer, Alcàntera del Xúquer, Sellent i Cotes.
  
Es recorda que l'enllumenament d'aigües requerirà d'una autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
Es recorda, així mateix, que les activitats que puguen desenvolupar-se, per raó del nou ús assignat al sòl, hauran d'ajustar-se al que disposa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g de l'annex II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, la modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de l'Ajuntament d'Alcàntera del Xúquer, promogut per l'Ajuntament d'Alcàntera del Xúquer, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:
  
- Les activitats que puguen desenvolupar-se sobre el sòl a reclassificar, atés el caràcter industrial, han de considerar l'alta vulnerabilitat dels recursos hídrics subterranis de la zona. Per això, en tots aquells casos en què puguen generar abocaments contaminants a raó de les matèries primeres emprades, han de dur-se a terme aquestes activitats sobre soleres impermeables que disposen d'un sistema eficient de recollida d'efluents contaminants, i assegure, a més, la correcta gestió posterior.
  
- Quan s'inicie l'establiment d'una indústria, es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra. Els sòls fèrtils així obtinguts s'arreplegaran en munts, l'alçada dels quals no podrà excedir 1,5 metres d'alçada, i seran objecte de tota classe de cures i anàlisi de forma tal que es garantisca el manteniment de les propietats naturals.
  
- A fi de minimitzar l'impacte visual que pugen generar les edificacions que s'executen, els tancaments i les cobertes d'aquestes han de presentar colors (preferentment verds) que es mimetitzen amb l'entorn. Amb això es busca un efecte de camuflatge de les citades edificacions. També és convenient la disposició de pantalles vegetals en el perímetre del sòl reclassificat, al mateix fi perseguit amb l'anterior mesura.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 28 d'octubre de 2003. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 348/5299-GIT
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana
  
Promotor: Ajuntament de Sot de Chera
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: Terme municipal de Sot de Chera
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Revisar el vigent instrument de planejament en l'àmbit municipal, que no és un altre que el Pla general comarcal de Villar del Arzobispo, aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en data 29 d'octubre de 1979.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I- Es pretén respondre a les necessitats de sòl residencial tant de primera com de segona residència, amb la proposta d'un creixement moderat però suficient i amb el manteniment del caràcter central del nucli urbà. La creació de sòl urbanitzable residencial, ordenat detalladament, es distribueix en quatre sectors amb superfície sensiblement semblant que ocupen un total de 37.065 m².
  
II- El planejament aprofundeix en la qualificació del sòl no urbanitzable i estableix un potencial d'ús segons les característiques físiques i ambientals que defineixen el terme municipal de Sot de Chera. Es defineixen així dues categories de sòl no urbanitzable comú de valor agrícola (amb possibilitat i sense possibilitat de construir habitatges unifamiliars aïllats) i tres de sòl no urbanitzable d'especial protecció (geologicopaisatgístic, ecologicopaisatgístic i forestal), sense oblidar les proteccions culturals, hidràuliques i d'altres afeccions resultants de l'aplicació de les distintes legislacions sectorials.
  
III- Es redueix substancialment la superfície de sòl urbanitzable derivat del vigent instrument de planejament aproximadament en unes 80 ha, i s'incorpora l'esmentada superfície al sòl no urbanitzable.
  
IV- El potencial desenvolupament del Pla general d'ordenació urbana, pel que a sòl urbà i urbanitzable residencial es refereix, s'estima en un total de 577 nous habitants; els habitants empadronats en el municipi en 2002 són 349. El planejament considera suficient l'esmentada oferta en relació amb la demanda prevista.
  
3. Alternatives
  
No hi ha alternatives directes. No obstant això, s'ha buscat la justificació de les propostes urbanístiques presentades segons les necessitats del municipi i de les característiques ambientals i històriques de les distintes parts del terme municipal.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 2 d'octubre de 2002 el Servei Territorial de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial va remetre projecte tècnic, inclòs estudi d'impacte ambiental i expedient municipal, relatiu al Pla general d'ordenació urbana, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en un periòdic de màxima difusió en el municipi i en el DOGV núm. 4245, de 9 de maig de 2002.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar deu al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretària interventora de l'Ajuntament de Sot de Chera, en el qual s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
2. Resum de les al·legacions
  
Les al·legacions presentades no posseeixen contingut ambiental, per la qual cosa no procedeix la seua valoració en el present document.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 12 de novembre de 2002 es va sol·licitar a l'Ajuntament de Sot de Chera documentació relativa al patrimoni artístic, a l'abastiment d'aigua potable, a la depuració d'aigües residuals i a la gestió dels residus sòlids urbans.
  
L'Ajuntament va remetre la documentació sol·licitada en sengles enviaments datats el 3 de febrer de 2003 i el 26 de maig de 2003, respectivament. Es considera adequat el contingut que mostren en relació amb el que sol·licita.
  
Informes sectorials
  
En data 12 de novembre de 2002 es va sol·licitar igualment consulta a la Direcció Territorial de Medi Ambient de València. La contestació es va rebre en data 24 de gener de 2003; en la qual s'informava de la correcta adequació del projecte als distints aspectes relacionats amb les matèries de les seues competències.
  
Afeccions legals
  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Red Natura 2000, en el municipi de Sot de Chera s'ha designat el lloc d'interés comunitari o LIC denominat serra del Negrete, amb singular presència de carrascars continentals, pi negre, savines i boscos mixtos de gal·lerars, sense oblidar ambients riberencs en el perímetre del riu Chera i de l'embassament de Buseo.
  
El Pla General d'Ordenació Urbana classifica com a sòl no urbanitzable la totalitat de l'àmbit afectat per aquest lloc d'interés comunitari. Queden afectades distintes categories d'aquest tipus de sòl entre les quals predominen les d'especial protecció, amb una normativa d'usos prou restrictiva que, a priori, ha de servir per a assegurar el manteniment, quan no la millora, de la qualitat ambiental que presenten les esmentades àrees. Per la seua banda, també queden immersos en l'esmentada delimitació sòls no urbanitzables de categoria comuna, en les dos subcategories que recull el document de planejament. És precisament en aquest tipus de sòl on la normativa d'usos permet determinades activitats que podrien generar determinats impactes ambientals que produïren minves de molt variada índole en la qualitat dels espais ambientals que s'inclouen en el lloc d'interés comunitari, per la qual cosa més endavant aquesta circumstància, en combinació amb altres variables valorades, podria motivar una revisió dels usos permesos en aquest tipus de sòl o fins i tot de la mateixa qualificació.
  
2. S'han trobat més de vint coves o avencs inventariats al terme municipal de Sot de Chera, si bé la localització resulta complicada per absència de dades concretes.
  
Segons les descripcions dels esmentats enclavaments es pot considerar que la pràctica totalitat d'aquests es trobaria en l'àmbit del sòl no urbanitzable d'especial protecció, de manera que els usos permesos redueixen àmpliament les possibles afeccions als esmentat béns. No obstant això, seria interessant realitzar un estudi més profund sobre la ubicació de les coves i avencs i protegir-les convenientment segons les seues característiques.
  
3. Hi ha dos camins ramaders classificats al terme municipal; aquests són l'assagador del Mas del Pinar i la sendera de Castella, amb 37'61 i 20'89 m d'amplària legal, respectivament.
  
Ambdós discorren en la seua totalitat per sòl no urbanitzable i la superfície que ocupen es qualifica com d'especial protecció. Cal considerar, a més, que l'informe emés per la Direcció Territorial de Medi Ambient de València indica que s'ha considerat adequadament el tractament d'aquests béns de domini públic tant en la memòria com en la documentació gràfica.
  
4. En el municipi apareix la forest catalogada d'utilitat pública núm. 122, coneguda com Monte Alto.
  
El planejament no pareix haver considerat adequadament la delimitació de l'esmentada forest, per la qual cosa es produeixen diverses desviacions entre la qualificació proposada i l'exigida per a aquest tipus de figures.
  
5. La superfície municipal es troba travessada d'oest a est pel riu Sot. Existeix, a més, una extensa xarxa de barrancs.
  
El Pla general d'ordenació urbana recull una categoria de sòl no urbanitzable d'especial protecció específica per a l'esmentada xarxa de llits i barrancs on es limiten els usos permesos.
  
6. Entre la documentació presentada s'inclou el catàleg de béns i espais protegits, que està formada per 18 elements entre els quals destaquen quatre jaciments, dos arqueològics i dos paleontològics.
  
Emés informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic, en data 13 de maig de 2003, es considera adequat el planejament pel que fa a la protecció dels béns culturals i patrimonials en resultar de caràcter favorable l'informe relatiu al Pla general d'ordenació urbana i al Catàleg de béns i espais protegits.
  
Consideracions ambientals
  
1. En la documentació presentada s'ha posat de manifest la riquesa geològica del municipi, com també de les àrees limítrofes. Açò ha motivat la delimitació d'una bona part de la superfície municipal com un sòl no urbanitzable d'especial protecció en atenció als seus valors geologicopaisatgístics, circumstància aquesta valorada positivament. Cal afegir també que el fet que aquesta categoria de sòl es trobe travessada per una carretera permet la fàcil observació de fenòmens geològics d'interés.
  
2. El planejament incorpora, a més, dos grans categories de sòl no urbanitzable d'especial protecció: ecologicopaisatgístic i forestal. Ambdós s'entenen ben justificades atenent les característiques ambientals que presenten, especialment la primera d'elles, localitzada sobre el barranc de la Hoz.
  
3. Es presenten dubtes, no obstant això, respecte de la qualificació comuna, que el planejament subdivideix al seu torn en dues categories, de valor agrícola 1 i de valor agrícola 2; en aquesta última es permeten els habitatges unifamiliars. La justificació que es maneja per a la distinció de l'ús d'habitatge unifamiliar aïllat, en les condicions d'inserció que estableix la Llei 4/1992, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable, fa referència a la vulnerabilitat dels aqüífers com a factor determinant. S'ha comprovat eixa circumstància i precisament en les àrees on es permet l'habitatge unifamiliar aïllat, amb caràcter general, és on el terreny presenta una major permeabilitat, si bé tot el terme municipal s'entén inclòs en una mateixa categoria de risc de vulnerabilitat d'aqüífers, qualificada com baixa. En qualsevol cas, l'ús d'habitatge unifamiliar aïllat no presentaria, a priori, rellevància pel que fa a la repercussió sobre aquest tipus de risc després de l'adopció de mesures de tractament de les aigües residuals com les que s'exigeixen amb caràcter general.
  
4. Independentment que la justificació proposada no resulte la més adequada, cal valorar la localització de les àrees incloses en la categoria de sòl no urbanitzable comú de valor agrícola 2 (permesos habitatges unifamiliars) respecte de la resta de classificacions i qualificacions de sòl que proposa el Pla general d'ordenació urbana. Així, cal destacar que l'esmentada categoria pren forma com un conjunt de superfícies aïllades, rodejades per sòls no urbanitzables d'especial protecció i que responen, excepte algunes excepcions, a terrenys transformats en cultius. La principal característica de la majoria d'aquestes superfícies és la baixa accessibilitat. A més, segons la documentació disponible, alguns d'aquests sòls no urbanitzables sense protecció es corresponen amb parcel·les incloses en la figura de forest d'utilitat pública, per la qual cosa es pot reconsiderar la qualificació.
  
5. Pels motius anteriorment exposats es fa necessària la revisió tant de la qualificació de part del sòl no urbanitzable comú com dels usos permesos, compatibles o incompatibles d'aquest, atés que l'actual normativa podria arribar a induir impactes no assumibles pel medi ambient si, en determinats enclavaments, es permeteren les activitats extractives, les declaracions d'interés comunitari d'activitats industrials, etc.
  
6. En tota la superfície municipal se succeeixen els riscos de lliscament i de despreniment amb diferents graus d'incidència i perillositat. Concretament el nucli urbà es veu directament afectat per un risc de lliscament alt, que afecta la totalitat dels sòls urbanitzable proposats. Si bé analitzat l'entorn natural no pareixen existir limitacions de cara al desenvolupament urbà sí que serà necessari prendre mesures protectores respecte d'això.
  
7. La pràctica totalitat de la superfície municipal presenta capacitats d'ús extremadament reduïdes com a conseqüència dels acusats pendents, l'escàs gruix efectiu, l'erosió del terreny i els afloraments rocosos, tot això derivat al seu torn de l'herència geològica que caracteritza l'entorn i servint per a establir una determinada limitació quant als usos permesos i compatibles.
  
8. En 1994 es van registrar sengles incendis que van afectar al voltant del 75% de la superfície municipal, especialment les àrees que s'inclouen en el lloc d'interés comunitari que ocupa parcialment el terme municipal i en general a la meitat occidental d'aquest.
  
9. Les propostes de desenvolupament urbà del municipi, enfocades en la seua totalitat als usos residencials de primera i segona residència, a més de turístics, no es consideren excessives en relació a l'explotació dels recursos naturals necessaris per al desenvolupament de l'activitat residencial.
  
10. En qualsevol cas, l'Ajuntament de Sot de Chera certifica, com a entitat gestora encarregada del subministrament d'aigua potable al municipi, l'existència del recurs d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a donar servei als usos previstos en el Pla general d'ordenació urbana.
  
11. De la mateixa manera, com a entitat gestora de l'estació depuradora d'aigües residuals a la qual es connecta la xarxa de clavegueram municipal, l'Ajuntament certifica que la citada infraestructura admet el volum d'aigües residuals generat pel desenvolupament dels sòls previstos en el document de planejament.
  
12. En relació amb la gestió dels residus, el secretari-interventor de la mancomunitat la Serranía informa que l'Ajuntament de Sot de Chera és soci comunal des del 10 d'agost de 2000 i que se li presten, des d'agost de 2002, serveis d'arreplegada i transport de residus sòlids urbans; el seu tractament està concertat amb gestor autoritzat.
  
No s'indica, no obstant, si existeix o no gestió dels residus sòlids inerts, ni la destinació ni l'estat en què es troba l'abocador localitzat al sud-est del nucli urbà, pròxim al riu Sot.
  
13. Si bé en la sèrie de la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports apareixia cert risc d'inundació associat al llit del riu Sot al seu pas pel nucli de població de Sot de Chera, revisada la cartografia de risc d'inundació del PATRICOVA s'ha pogut constatar que en aquesta no s'ha considerat finalment l'existència de cap risc. No obstant això, el planejament incorpora criteris que tendeixen a la minimització dels efectes que una hipotètica crescuda del llit poguera suposar, considerant-se adequada la incorporació d'aquests al desenvolupament del Pla general d'ordenació urbana amb caràcter preventiu.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte sobre el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Sot de Chera (València), promogut per l'ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I- S'haurà de reduir l'àmbit del sòl no urbanitzable comú de valor agrícola 1 i 2 de manera que es produïsca una adequada relació amb la superfície catalogada com a forest d'utilitat pública núm. 122 Monte Alto. Com vulga que l'esmentada forest afecta la totalitat de la superfície municipal, únicament s'acceptarà el sòl no urbanitzable comú en els enclavaments agrícoles de propietat particular que coincidisquen amb la qualificació proposada en el planejament aprovat provisionalment per l'Ajuntament de Sot de Chera. Per a l'obtenció dels límits exactes de la forest d'utilitat pública hauran de consultar-se els serveis territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
II- Ateses les destacades característiques ambientals del municipi, la ubicació del sòl no urbanitzable comú de valor agrícola 2 en àrees poc accessibles i rodejades de sòl no urbanitzable d'especial protecció i a la proximitat del nucli urbà del sòl no urbanitzable comú de valor agrícola 1 s'haurà de revisar la normativa urbanística d'usos aplicable a aqueixes categories de sòl considerant com incompatibles els següents usos:
  
- L'explotació de pedreres o extracció d'àrids i terres, com també les activitats mineres i extractives.
  
- Activitats de serveis vinculades funcionalment a les carreteres i previstes en l'ordenació sectorial d'aquestes, com també, en tot cas, les de subministrament de carburant.
  
- Activitats industrials i productives.
  
- Activitats terciàries i industrials d'especial importància, en les condicions regulades per l'article 20 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable.
  
- Desballestaments de vehicles.
  
- Abocadors de residus de qualsevol tipus.
  
III- Les activitats turístiques, recreatives, esportives, d'oci i esplai i terciàries en general es limitaran als usos A, B, C, E i G de l'article 19 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable. Els projectes considerats s'han d'enfocar cap a tipologies constructives pròpies de l'entorn i usos rurals, tot això amb la intenció de fomentar el turisme rural en el municipi i el seu entorn.
  
IV- Els usos i activitats a què es refereix el condicionant anterior han d'incorporar per al seu desenvolupament sistemes de prevenció d'incendis i evitar el contacte directe de les edificacions i altres usos amb les masses forestals de la perifèria.
  
V- En relació amb l'abocador de residus localitzat a l'est del nucli urbà, pròxim al riu Sot, no existeix constància de la seua legalitat. Com a mesura compensatòria del Pla general d'ordenació urbana s'ha de netejar i segellar en un període màxim d'un any des de la data d'aprovació de l'esmentat pla. Sobre el tractament dels residus sòlids inerts, es gestionaran preferiblement a través de la mancomunitat a la qual pertany el municipi per mitjà de gestor autoritzat. Qualsevol canvi al respecte requerirà resolució administrativa per part d'aquesta direcció general.
  
VI- Els desenvolupaments dels sòls urbanitzable hauran d'incloure mesures específiques per al control de l'estabilitat dels terrenys, per l'elevat risc de lliscament que presenten.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.