Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5693, del 01-02-2008 (2008/1136)

RESOLUCIÓ de 8 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis Torás, Almassora, Onda, Ontinyent, Villalonga i Agost.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5693

Data del DOGV
:   01-02-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/1136


Data del document
:   08-01-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Agost
    * Onda
    * Almassora
    * Torás
    * Vilallonga
    * Ontinyent
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 8 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis Torás, Almassora, Onda, Ontinyent, Villalonga i Agost. [2008/1136]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 108/04-AIA Torás, 041/05-AIA Almassora, 204/05-AIA Onda, 077/05-AIA Ontinyent, 219/00-AIA Villalonga i 279/04-AIA Agost, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 8 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 108/04-AIA  
Títol: Ampliació d'explotació porcina d'encebament  
Promotor: Vicente Macián Monleón  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Torás (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'explotació porcina d'encebament.  
Localització: Partida La Cabezada, polígon 5, parcel·la 151, del terme municipal de Torás (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació d'una explotació porcina, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
- L'activitat consisteix en l'encebament de porcs, que es reben en l'explotació amb 18-20 kg i s'engreixen fins a aconseguir els 90-100 kg, moment en què són destinats a un escorxador.  
- L'explotació està localitzada en una parcel·la de 12.741 m². Inicialment estava constituïda per una nau de 375 m², l'ampliació és fins a 750 m².  
- L'activitat parteix d'una capacitat per a 400 animals, i s'amplia fins a 800 porcs d'encebament.  
- Es generen anualment 580 m³ de purí, que queda retingut en fosses de purins sota les naus, disposant-se d'una capacitat d'emmagatzemament de 200 m³. Aquests purins són destinats posteriorment com a adob orgànic a camps de cultiu, justificant disposar de 20,02 ha, per als quals s'aporta autorització dels propietaris d'aquests acceptant purins com a adob orgànic.  
- El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa de proveïment municipal.  
- Els cadàvers que es generen en l'explotació són dipositats provisionalment en contenidors habilitats a l'efecte, passant a ser retirats periòdicament per una empresa gestora autoritzada per a això.  
Segons l'article 5.B.b del Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, les fosses de purins han de disposar d'una capacitat d'emmagatzemament de purins, com a mínim de tres mesos. Per la qual cosa ha d'augmentar-se la capacitat d'emmagatzemament de purins en l'explotació en 230 m³ com a mínim.  
Les parcel·les on s'aplicaran purins, localitzades al terme municipal de Torás, es relacionen a continuació: polígon 1, parcel·la 28-A, 157; polígon 4, parcel·la 606; polígon 5, parcel·la 202, 257-A, 257-B, 268, 355-A; polígon 6, parcel·la 85, 88; polígon 1, parcel·la 393, 400-A; polígon 3, parcel·la 533; polígon 4, parcel·la 631; polígon 5, parcel·la 6, 96, 209; polígon 6, parcel·la 53, 352; polígon 3, parcel·la 180-A, 180-B; polígon 4, parcel·la 107, 282, 286, 293; polígon 6, parcel·la 269; polígon 3, parcel·la 205-A, 442-A, 490; polígon 4, parcel·la 15, 34, 689-A; polígon 5, parcel·la 52, 176, 237; polígon 1, parcel·la 59-A, 60, 138, 266; polígon 2, parcel·la 236-A; polígon 3, parcel·la 334, 339; polígon 4, parcel·la 25, 669; polígon 5, parcel·la 8, 137, 141; polígon 6, parcel·la 176; polígon 1, parcel·la 46-A, 151-A, 205-A, 337-A, 337-C; polígon 3, parcel·la 344-A, 492; polígon 4, parcel·la 263; polígon 5, parcel·la 3, 270; polígon 6, parcel·la 213; polígon 1, parcel·la 206, 233-A, 288, 403; polígon 2, parcel·la 355-A; polígon 3, parcel·la 309; polígon 5, parcel·la 45, 182, 298-A; polígon 6, parcel·la 277, 295; polígon 1, parcel·la 18-A, 171; polígon 2, parcel·la 93-A, 93-C, 158, 261; polígon 3, parcel·la 359, 465; polígon 4, parcel·la 470, 530; polígon 6, parcel·la 27-A, 107-A.  
Pel fet que no s'ha calculat el volum de purí generat conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, la superfície agrícola on es justifica aplicar el purí com a adob orgànic es considera insuficient, i s'ha d'ampliar amb l'aportació suplementària de 8 ha de superfície agrícola com a mínim.  
L'explotació es localitza a 1,8 km del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
L'expedient es va iniciar el 27 d'abril de 2004, amb la remissió per l'Ajuntament de Torás, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 135, de 6 de novembre de 2003, així com als veïns confrontants a l'explotació, sense la presentació d'al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 26 de juliol de 2005 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació de la documentació, relativa als apartats següents:  
- Ha d'aportar-se plànol de detall a escala adequada, en el qual s'aprecie la nau inicial i la nau corresponent a l'ampliació.  
- Ha de revisar-se l'estudi d'impacte ambiental, de manera que complisca els requisits mínims establits pel que fa a contingut, que estableix l'article 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
- Ha d'actualitzar-se l'estudi d'impacte ambiental pel que fa a l'actualització de la legislació vigent en la matèria, com és el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, a partir del qual es calcularà el purí generat anualment, la quantitat de nitrogen continguda i la superfície agrícola necessària on aplicar-la.  
- Ha d'aportar-se contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa gestora autoritzada a l'efecte.  
En data 10 d'octubre de 2005, el promotor remet l'ampliació sol·licitada, en la qual comunica:  
- L'ampliació de l'explotació consisteix a allargar la nau inicial de 7,5 x 50 m, fins a aconseguir una amplària de 15 m i la mateixa longitud.  
- No es modifica el contingut de l'estudi d'impacte ambiental perquè el tècnic considera que el presentat inicialment s'ajusta al contingut legalment exigit.  
- No s'ha ajustat el contingut de l'estudi d'impacte ambiental (càlcul de purí generat, nitrogen, així com superfície agrícola disponible) al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.  
- No s'ha aportat contracte de retirada de cadàvers. Únicament s'aporta document informatiu expedit per J. Canet, empresa que gestiona el transport, transformació i destrucció i eliminació del subproducte d'origen animal.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe favorable del veterinari d'àrea.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Informe favorable del tècnic municipal.  
- Informe favorable del cap local de sanitat.  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial. L'informe favorable de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, queda condicionat al compliment de determinats requisits d'infraestructura sanitària.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola, segons normes subsidiàries municipals.  
El municipi de Torás està inclòs en l'àmbit dels LIC Alt Palància i curs mitjà del riu Palància, inclòs en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000, d'acord amb allò que disposa la Directiva 92/43/CEE d'hàbitats, tot i que no afecta la zona on es pretén realitzar la transformació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs una descripció del medi, en la qual s'inclou: climatologia, fisiografia, litologia, edafologia, hidrologia, vegetació, fauna i medi socioeconòmic. S'ha utilitzat una escala tan reduïda que impossibilita conéixer amb detall l'àrea d'estudi.  
L'explotació es localitza entre una zona agrícola de secà i una altra forestal. La superfície agrícola, que s'estén pel sud i est de la parcel·la, es destina a cultius de secà, la superfície forestal, està constituïda bàsicament per matoll, i es prolonga des del nord fins a l'oest.  
Segons la cartografia de la conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on se situa l'explotació presenta baixa vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, alta erosió actual del terreny, i no existeix afecció a camí ramader catalogat al terme municipal.  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, els elements ambientals més destacables són susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Els impactes més rellevants identificats en l'estudi d'impacte ambiental, es recullen a continuació:  
- Impacte sobre el paisatge, per introducció d'edificacions com a elements permanents.  
- Impacte per emissió d'olors, associats a la presència dels animals, al purí generat i a les pràctiques de neteja en les naus.  
- Impacte sobre l'aigua, per possibles fissures en les fosses i abocament cap a capes profundes del terreny, o bé a desembassaments incontrolats per excés d'ompliment de les fosses.  
- Impacte sobre el sòl, per contaminació associada a possibles abocaments accidentals o fuites ocasionals en la càrrega del purí mitjançant la cisterna de transport, així com per gestió inadequada com a adob orgànic en camps de cultiu.  
La valoració qualitativa d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu d'importància, passant a aplicar mesures correctores per a aquells impactes que s'han considerat moderats o severs.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores proposades, s'inclouen les següents:  
- Per a minimitzar l'impacte visual, es plantaran espècies arbòries amb gran densitat, minorant així l'impacte que genera la presència de la nau, pròxima a un camí rural.  
- Per a evitar l'impacte sobre l'aigua, i impedir filtracions a l'aqüífer, s'impermeabilitzarà les parets i la solera de la fosses de purins.  
- Per a evitar impacte sobre l'aire, associat a l'emissió d'olors en la fase d'extracció de purins de les fosses, s'aspirarà el purí de les capes més profundes de la fossa, deixant la mànega d'aspiració submergida des de l'ompliment de la primera cisterna, fins a l'última, aconseguint així, la no-remoció del purí i l'emissió de menor quantitat d'etilé i metà.  
- Per a evitar l'emissió d'olors en camp, en aplicar el purí com a adob orgànic, es procedirà a donar una passada de cultivador o grada una vegada aplicat sobre el terreny, de manera que quede soterrat.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental es consideren insuficients, per la qual cosa han d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental cal destacar la proposta de realitzar anàlisi de mostres d'aigua de pous de reg o de brolladors aigües avall de l'explotació, anàlisi de la qualitat de l'aire interior de l'explotació i la seua salubritat, així com anàlisi de terres on s'efectua l'abocament com a fertilitzant, i assegurar les dosis adequades, no excedint de 170kg de N/ha.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'explotació porcina, situada al terme municipal de Torás (Castelló), promoguda per Vicente Macián Monleón, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'obertura, ha de justificar-se davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, respecte al programa de vigilància ambiental, la metodologia que s'ha de seguir per a dur a terme les anàlisis proposades d'aigua de pous de reg de brolladors aigües avall de l'explotació, indicant localització d'aquests, punts de mostratge, paràmetres que cal analitzar, periodicitat, etc. Així mateix, ha de detallar-se la metodologia d'anàlisi de l'aire en l'interior de l'explotació i la seua salubritat i, finalment, i respecte a l'anàlisi de terres on s'apliquen els purins, ha d'aportar-se la identificació dels punts de mostratge, profunditat de presa de mostres, paràmetres que cal analitzar, periodicitat, etc.  
- S'ha d'assegurar la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberguen els animals, així com de les fosses de purins i de la bassa de purins que s'ha de construir.  
- S'ha d'augmentar la capacitat d'emmagatzemament de purins en l'explotació, amb la construcció d'una bassa de purins, de formigó impermeabilitzat, encerclada i preferiblement coberta, de 230 m³ com a mínim, de manera que la capacitat d'emmagatzemament en l'explotació siga com a mínim de tres mesos, tal com estableix el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.  
- Per a disminuir la càrrega contaminant i millorar les seues propietats com a adob orgànic, el purí serà tractat amb complex bacterià. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, han de contrastar-se els esmentats resultats a més amb una altra anàlisi que ha d'efectuar-se abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis han de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'ha, preferentment, de soterrar després de l'aplicació en camp, per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
- S'ha de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. Si els cadàvers són retirats directament de l'explotació per una empresa gestora, ha de presentar-se contracte subscrit entre ambdues parts davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, previ a l'obtenció de la llicència d'obertura. En cas de destinar-se a caseta municipal de recollida de cadàvers, ha de preveure's disposar del mateix contracte en el moment en què es rescindisca el servei municipal de recollida, comunicant, en tot cas, i justificant oficialment, la destinació actual dels cadàvers davant d'aquesta Direcció General tot això, prèviament a l'obtenció de la llicència d'obertura.  
- Ha de disposar-se en l'explotació de tanca perimetral, gual sanitari, així com tela metàl·lica en finestres i buits de la nau perquè no entren els ocells.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'obertura, ha de completar-se la justificació de disponibilitat de superfície agrícola, presentant davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, augmentat la superfície agrícola disponible en 8 ha, complementàries a les ja justificades, adjuntant els contractes corresponents d'acceptació de purins, com també còpia de cèdules de propietat i plànol de localització.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 41/05-AIA  
Títol: Modificació de línies elèctriques quàdruple circuit a 132/220 KV ST La Plana- Altos Hornos del Mediterráneo  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU  
Localització: Terme municipal d'Almassora(Castelló)  
Autoritat substantiva: conselleria d'infraestructures i Transport - Direcció General d'Energia- Servei Territorial d'Energia de Castelló   
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és una xicoteta modificació de les línies elèctriques d'Iberdrola, SA als voltants de la subestació de transformació La Plana, per a l'eliminació del suport núm. 12 de la línia de 132/220 KV, situat en la parcel·la propietat de Mainzu, SL, a causa de la classificació com a urbanitzable de la parcel·la en el planejament urbanístic, mitjançant traçat alternatiu vorejant la parcel·la; exigint amb aquest fi la implantació de quatre suports perimetrals; on l'operació de retirada del suport va quedar establida en la clàusula addicional per a la servitud de pas i ocupació en el contracte firmat el 24/10/1977 entre el propietari de la parcel·la i Iberdrola SA.   
Alternatives  
S'ha plantejat l'alternativa de realitzar un soterrament, descartant-se immediatament en requerir passar sota naus industrials existents, i exigir quatre grans prismes de formigó per a passar dels trams aeris als soterrats, quan d'altra banda la línia existent que s'ha de substituir és sensiblement equivalent a l'alternativa seleccionada i discórrer en la totalitat d'aquesta per sòl urbà d'ús industrial i de només 780 m de longitud.  
Tramitació administrativa  
En data 17 d'octubre de 2005 el Servei Territorial d'Energia de Castelló de la conselleria d'Infraestructures i Transport aporta certificat de 4 d'octubre de 2005, que en el BOP de 15 de juliol de 2004 i en el DOGV de 5 de juliol de 2004 es van publicar anuncis per a la sol·licitud d'autorització administrativa i estudi d'impacte ambiental, i no s'han presentat al·legacions durant el període d'informació pública. S'acompanya de la documentació següent:  
- Informació pública a què va ser exposat per la DG d'Energia en el DOGV   
- Informació pública a què va ser exposat per la DG d'Energia en el BOP.  
Amb data 29 de juliol de 2005 la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Artístic de la Direcció Territorial de Cultura, Educació i Esport de Castelló proposa autoritzar l'autorització a la sol·licitud formulada per Iberdrola SA el 23 de juny de 2005.  
Es considera completa la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats   
La modificació prevista és de molt xicotetes proporcions, de dimensions equivalents al tram substituït, afectant la mateixa zona, i no s'introdueix efecte mediambiental addicional al recorregut de línia substituïda, estant la zona molt antropitzada en sòl d'ús industrial, si bé dos nous suports estaran contigus al camí ramader Camí Reial de Borriol.  
Respecte al sòl cal assenyalar que la ubicació està en una zona sense risc de lliscament d'acord amb la cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i la cartografia temàtica del Territori de la Generalitat Valenciana.  
L'actuació s'emmarca en una zona de topografia plana amb una conca visual de poca amplitud, en l'entorn de la subestació existent, per la qual cosa no provoca impacte visual afegit a l'actual.  
Els camps elèctric i magnètic induïts pels línies elèctriques, segons càlculs de l'estudi d'impacte ambiental són de l'ordre de 0,1-1,3 KV/m i 0,8-3 B, respectivament, i els límits establits per la normativa europea per a exposició laboral i pública són 8-1 FF/m i 233-374 I, per la qual cosa s'han de considerar admissibles.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase d'execució  
Durant la fase d'execució de l'obra es produirà una ocupació temporal del sòl per materials i equip de muntatge, i la generació de soroll i pols atmosfèrica.   
Durant la fase de funcionament no s'hi generarà cap impacte.   
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Han de ser observades les següents mesures, durant l'execució de l'obra:  
- Eliminació dels fonaments del suport substituït pel nou tram i restauració del sòl fins al seu estat natural inicial, reomplint amb materials de característiques equivalents a les del terreny.  
- Retirada de tots els residus de les operacions de muntatge i desmuntatge.  
- Realitzar-se seguiment arqueològic per part de la persona autoritzada per la conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
Durant la fase d'explotació de les instal·lacions no són necessàries mesures addicionals.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen del punt 2 de l'annex II del Decret 162/1990, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, el transport d'energia elèctrica quan no isca de la Comunitat Valenciana i la tensió nominal entre fases siga igual o superior a 132 KV, està subjecte a la declaració d'impacte ambiental, havent-se observat en el projecte els tràmits prevists en aquest Decret162/1990, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la modificació promoguda per Iberdrola, SA, de la línia elèctrica de 132/220 KV de la ST La Plana a Altos Hornos del Mediterráneo, entre els suports 0 i 5, implantada al terme municipal d'Almassora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
- Ha de sotmetre's al tràmit d'ocupació, previ a l'execució.  
- Ha de fer-se una supervisió i seguiment arqueològic dels treballs de moviments de terres, a fi de valorar les possibles troballes de restes del patrimoni cultural, atés que s'actua en l'entorn de l'antiga Via Augusta, en els expressats en la Resolució de 22 de setembre de 2005, de la Direcció General de Patrimoni Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport de l'expedient 2005/1852 CP..  
- Ha de respectar-se l'amplària mínima reduïda a 7m al camí ramader Camí Reial de Borriol, segons la Llei 3/1995, de camins ramaders.  
- Han de ser retirats tots els residus de muntatge i desmuntatge, com també restaurar el sòl dels corresponents fonaments a l'estat inicial d'aquest amb materials equivalents a les característiques del terreny.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 204/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics-factoria I  
Promotor: Compacglass, SL   
Localització: Camí de la Lloma de Miralcamp, núm. 4, 12397-Onda(Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Compacglass, SL, és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...), en les instal·lacions de la qual al camí de la Lloma de Miralcamp, núm. 4 del terme municipal d'Onda (Castelló) fabriquen taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles i esmalts, amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament d'aquesta al final de la seua vida útil.   
Compacglass, SL, situada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial UI-6, d'ús industrial, segons el PGOU del municipi d'Onda.  
La parcel·la té una superfície de 30.988 m², dels quals 8.915 m² estan edificats, i tenen prevista ampliació d'una altra de 3.360 m², i afronta a l'est, sud i oest, amb altres activitats industrials del sector ceràmic.   
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila atomitzada i esmalts i colors ceràmics; i com a fonts d'energia, gas natural i electricitat.  
Les instal·lacions industrials tenen prevista una capacitat de producció anual d'unes 4.800.000 m² (73.300 t/any), disposa actualment d'una línia de fabricació de taulells ceràmics i previstos l'ampliació d'una altra, mitjançant el procés de monococció: premsatge de pols atomitzada, seguit de l'assecament del taulell conformat, esmaltat i serigrafiat de la cara vista, cocció en forn de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació, seguit de l'empaquetatge i paletitzat. Comptant a més amb altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara mòlta i preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltat i, decantador de fangs de les aigües de procés, emmagatzemament de gasoil, xarxes de gas natural, aire comprimit i aigües (de procés, industrial i potable), i altres serveis generals, i equipaments auxiliars: oficines, laboratoris, tallers, centre de transformació i grup electrogen, basses d'aigües de procés i xarxa d'aigües pluvials, magatzem de residus generats, compressors i serveis generals.  
Els esmalts ceràmics són preparats en les seues instal·lacions on té lloc la mòlta per via humida, i addició de colors, dispersants, etc. En la preparació, manipulació i aplicació de l'esmalt sobre el suport ceràmic es produeixen importants quantitats d'aigües residuals contaminades que envien per canonada a atomitzador veí - Onda Cogeneració SL- per a la seua gestió. Aquestes aigües residuals hauran de ser caracteritzades, i en cas de donar caràcter de perillositat hauran de ser gestionades per un gestor autoritzat per a aquest tipus de residu.  
Les aigües pluvials i les residuals d'ús sanitari sense tractament són abocades al clavegueram.  
Tramitació administrativa  
L'empresa Cerámicas Enea, SA disposava de llicència municipal d'activitat des del 24 d'octubre de 2001; en data 14 de juny de 2004, sol·licita el canvi de titularitat a nom de Compacglass, SL.   
Amb data 18 d'agost de 2004 l'Ajuntament emet un informe urbanístic, en el qual s'expressa la compatibilitat de l'activitat conforme al planejament urbanístic dels terrenys de referència segons el PGOU vigent, i no hi ha impediment per al seu desenvolupament sempre que no s'excedisquen els índexs de qualificació de l'article 1.9 del PGOU, havent de tramitar la llicència de l'activitat actualitzada.  
En data 4 d'agost de 2005 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicada per la DGCA d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 5064. Amb data 5 d'abril de 2005 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental: el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, i en data 25 d'octubre de 2005 s'informa que no s'hi van presentar al·legacions en la conselleria de Territori i Habitatge ni en l'Ajuntament.  
En data 22 de setembre de 2005 l'Ajuntament d'Onda, expedeix el certificat en què s'assenyala que ha romàs exposat des del 6 d'agost de 2004 i transcorregut el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions.  
Atés completa la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental Integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La fabricació taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, d'acord amb la Cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme I Transports de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Si bé hi ha una convivència amb habitatges pròxims per la qual cosa hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i establir-se controls addicionals.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins a la seua recollida per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats. En tenir-se, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos, recuperant-se els fangs per valoració dins del sector ceràmic.   
També és ressenyable que es projecta l'abocament zero d'aigües residuals industrials, que són reutilitzades en atomitzador, d'empresa veïna, si bé ha de garantir-se la impermeabilització de les basses d'emmagatzemament.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se la classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diversa índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les plantes de fabricació d'argila atomitzada i a les eixides de producte acabat, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament (en estar la planta en marxa), i en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, havent de ser observades les següents mesures correctores:  
1. Contaminació acústica. Vibracions  
Falta el mesurament de l'afecció acústica real produïda per la indústria de referència, duta a terme per un OCA, a fi de corroborar les estimacions exposades. Haurà d'aportar en el termini màxim de 3 mesos un complet estudi d'immissió de soroll en zones de major afecció, fent un anàlisi dels focus productors de soroll. Havent de realitzar amb aquest fi un control de soroll en les dues situacions: parada totalment i en plena activitat. I en cas necessari aportar la proposta de mesures correctores.   
2. Contaminació atmosfèrica  
La indústria haurà de disposar d'un total de 8 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, que s'han de sotmetre al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- En la els forns i assecadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts).  
- En la resta d'unitats: les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificat i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.A de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els següents límits de en xemeneies dels processos d'atomització:  
Contaminant  
Partícules 150 mg/m³  
NOx 300 ppm  
CO 500 ppm  
F 80 mg/m³  
SO2 4300 ppm  
Opacitat 2 (Ringelman)  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila pel que hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella i cuidant la neteja dels elements del camió.  
Finalment, s'haurà de disposar d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols, per a l'agranada de determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en el seu conjunt.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cadascun dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es tinga accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.  
3. Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua de la indústria procedeix d'una captació subterrània autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a Sociedad Cerámica Palas, SA, i se li limita a 7.000 m³ anuals, per al seu consum en la finca exclusivament.  
La parcel·la disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials i residuals domèstiques, i es troba connectada a la xarxa municipal de sanejament.   
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües de les unitats del procés industrial i les aigües sanitàries. Les industrials dels processos d'esmaltació, juntament amb els llots de depuració són conduïdes per canonada fins a l'atomitzadora Onda Cogeneración SL, de les quals hauran d'aportar caracterització i quantitat anual gestionada, i en cas necessari, declaració de producció d'aquest residu perillós.  
Les xemeneies dels forns i assecadors no tenen sistemes anticontaminació, i els equips disposats per al tractament de gasos en la resta de punts de captació de pols són per via seca, de manera que no generen aigües residuals.  
4. Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per la qual cosa l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Malgrat tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte. Segons s'indica, les basses per a l'emmagatzemament són impermeables.  
5. Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: llots i aigües (no enumerades en la relació de residus), testos, olis lubricants esgotats, elements d'equips mecànics i ferralles, com ara corrons, filtres d'oli, envasos contaminats, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, paper i cartó contaminat, guants i màscares, aerosols, etc., com també altres no enunciats com ara els recipients en desús o deteriorats i les mànegues filtrants. Emmagatzemen els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte un magatzem cobert, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.   
La neteja de recipients és una labor de gestió que ha d'estar expressament autoritzada per la DG de Qualitat Ambiental, i els llots i aigües generats (previsiblement residus perillosos) han de ser gestionats com a tals.  
6. Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme els mesuraments de soroll i de les emissions gasoses i el control de la generació i gestió d'abocaments d'aigües residuals i residus.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Compacglass, SL, factoria I que s'ha d'implantar al camí de la Lloma de Miralcamp núm. 4, del terme municipal d'Onda (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annexos a aquest i l'estudis d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Hauran de disposar de l'autorització d'abocaments de pluvials i de les aigües residuals d'ús sanitari i realitzar la connexió al col·lector per l'organisme competent.  
2. Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemades i entregades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
3. Pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:  
- Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
- Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
4. El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
5. S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
6. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.) haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica. En tot cas, l'activitat industrial haurà de dur-se a terme amb les finestres i els accessos a les naus tancats.  
7. L'altura de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròximes o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que garantisquen la dispersió   
8. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la conselleria de Medi Ambient. Així mateix, hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual igualment es troba disponible en els mencionats Serveis Territorials.  
9. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
- Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, SO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, SO2, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
- Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que puguen estar pròximes o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-los organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
- S'hauran d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
- El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, s'haurà de remetre anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
- Realitzar caracterització dels fangs i aigües gestionades amb empresa atomitzadora.   
10. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 77/4958-XTU  
Títol: Pla general d'ordenació urbana  
Promotor: Ajuntament d'Ontinyent  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV  
Localització: Terme municipal d'Ontinyent (València)  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objectiu del Pla general d'ordenació urbana presentat és l'actualització del planejament vigent, aprovat el 27 de desembre de 1987, i que s'ha quedat obsolet.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Com a conseqüència de les necessitats de regularització el PGOU proposa la següent distribució de sòls:  
1. SNU sòl no urbanitzable (10339,03 ha)  
1.1. SNUP, sòl no urbanitzable protegit, que es classifica al seu torn en:  
- SNUPF, sòl no urbanitzable de protecció forestal, engloba la totalitat dels sòls alts de les vessants de muntanya, amb aptitud per a la repoblació forestal i amb un alt valor paisatgístic i ambiental.  
- SNUPA, sòl no urbanitzable de protecció agrícola, aquells caracteritzats pels seus valors agraris i de preservació del medi rural  
- SNUPAP, protecció agrícola i paisatgística, comprén sòls de regadiu i aquells que per les seues característiques o situació són fonamentals per a preservar valors ambientals.  
- SNUPAO, protecció agrícola oest nivell 1, parcel·les agrícoles de grans dimensions que mantenen l'ús actual d'explotació agrícola  
- SNUPAE, protecció agrícola est nivell 2, parcel·les agrícoles de menors dimensions.  
- SNUPL, protecció de llits, comprén els llits públics de rius i barrancs.  
1.2. SNUC, sòl no urbanitzable comú.  
1. SUBLE sòl urbanitzable (1283,36 ha)  
1.1. SUBLI sòl urbanitzable residencial intensiu.  
1.2. SUBLE sòl urbanitzable extensiu, comprén la totalitat de sòls que actualment té aquesta classificació, i es completa amb altres zones, el nivell de consolidació de les quals es considera factible el seu desenvolupament per a la resolució dels problemes que plantegen els habitatges aïllats. Els sectors definits no compten amb ordenació detallada.  
1.3. SUBLIND sòl urbanitzable industrial.  
1.4. SUBLET sòl urbanitzable d'ús terciari.  
2. SU sòl urbà (323,21 ha)  
SUI sòl urbà residencial intensiu.  
SUIND sòl urbà Industrial.  
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental presenta dues alternatives de planejament:  
- Alternativa 0: manteniment del planejament vigent segons PGOU de l'any 1987.  
- Alternativa 1: liberalització parcial d'usos i aprofitaments urbanístics en part del terme municipal.  
Opten per l'alternativa 1 afirmant que amb aquesta es dóna resposta a un dels problemes més importants del municipi que el creixement indiscriminat i caòtic al marge de la legalitat dels habitatges disseminats en l'entorn del nucli urbà.  
Un altre problema que es resol és la unificació del teixit industrial, actualment dispers en un polígon i indústries situades encara dins del cas urbà.  
A més, s'aconsegueix l'estudi detallat del medi natural del terme, que com a conclusió estableix la protecció que s'ha de donar a cada un dels entorns rellevants.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 22 d'abril de 2004, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, va remetre una còpia del Pla general d'ordenació urbana d'Ontinyent, un certificat sobre l'aprovació provisional del pla, i còpia de l'informe emés sobre les al·legacions presentades, en el qual es resumeix el contingut d'aquestes, a l'efecte que s'emetera la corresponent declaració d'impacte ambiental, mancant la documentació de l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 21 de juny de 2004, es va sol·licitar a l'Ajuntament d'Ontinyent l'ampliació de la documentació remesa inicialment, en la qual es requeria una còpia diligenciada de l'estudi d'impacte ambiental, a fi de completar la documentació mínima necessària per a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data d'11 d'abril de 2005, la Secció de Planejament dels Serveis Territorials envien projecte, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal (amb còpia de l'aprovació provisional). S'obri expedient en aquesta Direcció General, assignant-se-li el número d'expedient 77/0231-BRT.  
En data de 15 de juliol de 2005, revisada la documentació s'observa que falten documents mínims per a poder continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, per la qual cosa s'envia a l'Ajuntament un requeriment de documentació indicant que se'ns remeta a aquest servei els documents següents:   
- Certificat sobre la capacitat de gestió de residus sòlids urbans inerts.  
- Certificat sobre la capacitat de depuració d'aigües residuals.  
- Informe favorable de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat d'aquest increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
- Informe que exigeix la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 9 d'agost de 2005, es rep per part de l'Ajuntament d'Ontinyent els certificats sobre la gestió de RSU i sobre la capacitat de l'EDAR.  
En data 13 de setembre de 2005, l'Ajuntament d'Ontinyent envia el document síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 21 d'octubre de 2005, l'Ajuntament d'Ontinyent remet escrit sol·licitant l'agilització dels tràmits i la ràpida emissió de la corresponent declaració d'impacte ambiental, en atenció al temps transcorregut des que aquest ajuntament envie la documentació a aquesta Direcció Territorial.   
En data 14 de novembre de 2005, l'Ajuntament remet a aquesta Direcció General l'informe emés per l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic pertanyent a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en diversos diaris de gran difusió en la localitat, com també en el DOGV núm. 4201, d'1 de març de 2002.  
El 24 d'abril de 2002 el Ple de l'Ajuntament acorda prorrogar el terme de l'exposició pública fins a les 14 hores del dia 24 de maig de 2002, mitjançant la publicació en el DOGV núm. 4238, de 29 d'abril de 2002 i en un diari de gran difusió en la localitat.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 385 al·legacions, 16 de les quals són propostes col·lectives d'associacions empresarials, professionals o ciutadanes i la resta, 323, han sigut emeses a títol individual, segons consta en els certificats emesos per la secretària de l'Ajuntament d'Ontinyent, en els quals s'incloïa l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat, un resum de les al·legacions presentades i l'acord per part dels tècnics municipals d'assumir íntegrament les respostes fetes a les al·legacions per part de l'adjudicatària dels treballs de redacció del pla general, acompanyat pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 29 de desembre de 2003.  
3. Resum d'al·legacions  
Les al·legacions presentades s'estructuren segons diversos criteris comuns.   
De totes elles es destaca l'única que es basa en criteris ambientals i en la qual es qüestionen els problemes de sostenibilitat de la proposta, com també l'absència de justificació de recursos hidrològics o energètics, excessiu creixement del sòl edificable, problemes de trànsit i aparcament, absència de propostes de carril bici o insuficiència de zones verdes en el nucli urbà.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
- Informe de l'entitat de Sanejament d'Aigües, de juliol de 2004  
Informa la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Ontinyent-Agullent de les aigües residuals generades pel desenvolupament del PGOU d'Ontinyent sempre que es complisquen els següents condicionants:  
- Els urbanitzadors hauran de sol·licitar la connexió i es faran càrrec de les obres necessàries.  
- En qualsevol cas l'abocament haurà de complir amb els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament.  
- Amb anterioritat a l'execució de la connexió es pagaran les despeses que suposaran els suplements que s'han d'efectuar a causa de l'esmentada connexió.  
- Informe sobre la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts de Reciclados Integrales, SA. Recisa, de juliol de 2005.  
Luis Unanue Arrizabalaga, en nom i representació de la mercantil Reciclados Integrales, SA. Recisa informa que actualment disposa dels recursos humans i tècnics suficients per a atendre el creixement en la demanda del servei que puga derivar-se, en matèria de residus sòlids urbans i inerts del nou pla general, conforme a les previsions i justificacions per a un total de 10.007 habitatges.  
Afeccions legals  
1. Espais naturals protegits. Al sud-est del municipi d'Ontinyent trobem un terreny afectat per lloc d'interés comunitari o LIC de la serra de Mariola i el carrascar de la Font Roja, àrea muntanyosa constituïda per un complex mosaic de formacions naturals i cultius tradicionals, alberga formacions forestals madures -boscos mixtos de roure xicotet valencià-meridional- en excel·lent estat de conservació.   
La documentació aportada no fa referència a l'existència d'aquesta LIC pel qual no es valora la incidència del planejament proposat sobre ella. No obstant això, es pot comprovar que la totalitat de la zona afectada es troba sobre sòl no urbanitzable de protecció forestal SNUPF, la qual cosa implicaria una conservació adequada d'aquest LIC.  
Indirectament el LIC del Curs Mitjà del Riu Albaida, es veu afectada pel planejament d'Ontinyent concretament en l'apartat de regulació i control d'abocaments, ja que aquests es produeixen al riu Clariano, el qual pertany a la conca que alimenta l'esmentat LIC.  
2. Camins ramaders. Existeixen a l'àmbit del terme municipal tres camins ramaders classificats:  
- Assagador del Pla, amb una amplària de 37,61 m i una longitud aproximada de 9.000 m, coincideix quasi en la seua totalitat amb la senda GR-7.  
- Assagador de la Font Freda, amb una amplària de 37,61 i d'uns 7.500 m de longitud.  
- Assagador dels Caputxins o del Fanal, amb una amplària variable entre 8 i 21 m, i una longitud de 4.500 m.  
Les normes urbanístiques es remeten a la Llei 3/1995, de camins ramaders i la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
3. Forests d'utilitat pública. Gran part de les serres de l'Ombria al sud i de la Solana al nord estan catalogades com a forests d'utilitat pública, no obstant això, aquesta dada no es recull en cap document pertanyent al PGOU presentat. Revisada l'esmentada documentació sembla que aquestes zones de MUP cauen dins de la zona classificada com de sòl no urbanitzable de protecció forestal amb la qual cosa reben una classificació apropiada.   
No obstant això, pel fet de no disposar d'una cartografia adequada no es pot conéixer amb exactitud els límits d'aquests forests i per tant no es pot garantir amb certesa la no-afecció, en contra d'allò que estableix l'article 12 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.   
4. Rambles i llits. El terme apareix solcat per dos llits principals, el del riu Clarià, que naix en el Pou Clar, i el seu principal afluent, l'origen del qual se situa en el barranc del Gorgorròbio i la seua continuació en el barranc Gran.  
Juntament amb els dos principals el terme d'Ontinyent està solcat d'un gran nombre de barrancs. La majoria d'aquests són reductes importants de vegetació i fauna per mantenir un grau major d'humitat que en l'entorn, la qual cosa els converteix en corredors ecològics que s'han de protegir.  
5. Jaciments arqueològics. La documentació tècnica no presenta el corresponent Catàleg de béns i espais protegits. Malgrat això i en funció de la resta de documents es poden fer les observacions següents:  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala que els jaciments arqueològics en el terme municipal estan sent objecte d'estudi detallat per part del Servei Arqueològic de l'Ajuntament. Aquest estudi estableix diverses categories per als quals proposa diversos tipus de tractament:  
- Tipus A, es prohibeix per la legislació vigent tota operació de desenvolupament, incloent l'edificació i la urbanització.  
- Tipus B, les operacions de desenvolupament estaran condicionades a la prospecció i investigació prèvia.  
- S'estableix per norma l'obligació d'informar les autoritats competents de la presència de restes arqueològiques durant l'execució de qualsevol operació de desenvolupament sobre qualsevol tipus de sòl.  
   
S'observa que la llista de jaciments arqueològics presentada en l'EIA no és completa; no es recullen certs elements que apareixen en el llistat de jaciments de patrimoni de la conselleria de Cultura.  
6. PATRICOVA. L'estudi d'impacte ambiental indica que a Ontinyent es localitzen tres zones amb distint risc d'inundació:   
- Risc alt 1: des d'aproximadament la font d'Asnar en el barranc Gran i el pou de l'Olleta fins a la finalització del terme.  
- Risc mitjà 3: l'àrea afectada coincideix aproximadament amb el barranc de Matamoros.  
- Risc baix 6: se situa aquesta zona en el barranc Gran, pròxima a la urbanització Helios  
L'EIA recull les obres de canalització prevista pel Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'Inundació de la Comunitat Valenciana i assenyala que l'ordenació plantejada pel PG s'ha desenvolupat en funció d'aquests condicionants.  
Consideracions ambientals  
1. En línies generals, en les dues serralades que flanquegen el terme afloren els materials més antics, dolomies, margues, calcàries i calcarenites, mentre que en el centre de la vall se situen els pertanyents al quaternari, juntament amb graves i argiles roges  
El terme municipal presenta una vulnerabilitat dels aqüífers baixa en la vall central, a causa dels sediments quaternaris que ofereixen unes bones condicions d'impermeabilització dels sòls, i una vulnerabilitat mitjana en les zones corresponents a les dues serres que el rodegen.   
No obstant això, s'ha de garantir en els futurs desenvolupaments urbanístics un bon sistema de sanejament, com també anar millorant les condicions dels actuals nuclis residencials extensius faltats en aquest moment de l'esmentada infraestructura.  
En les zones del fons de la vall dominen les margues i graves que ofereixen general bones condicions per a l'edificació. Les argiles se situen en zones altes de les vessants.  
Les vessants muntanyoses no presenten risc de lliscament, excepte en alguns punts allunyats de les activitats agrícoles i residencials. No obstant això, la majoria de llits del zona oest, presenten baixa cohesió amb risc potencialment alt de despreniment, que hauran de preveure's i prendre's les mesures correctores adequades a fi de garantir-ne l'estabilitat.  
2. En l'actualitat, l'ocupació indiscriminada del sòl per habitatge extensiu ha eliminat una part considerable de sòls amb valor agrícola, fonamentalment de secà.  
No obstant això, el planejament presentat aposta per la protecció d'aquests sòls, en funció de les seues característiques ambientals i rurals a fi de protegir-los de l'indiscriminat desenvolupament urbanístic dels últims anys.  
Els riscs més alts d'erosió actual i potència es corresponen amb les vessants de les serres que tanquen el terme, com també dels llits del riu Clarià i dels seus barrancs. El planejament presentat garanteix la protecció d'aquestes zones en classificar-les de no urbanitzable de protecció.   
3. La vegetació del terme municipal d'Ontinyent presenta en l'actualitat un estat de conservació prou deteriorat, a causa de diverses activitats humanes i sobretot pels reiterats incendis forestals.  
A pesar de tot, es troben restes de la vegetació clímax de la zona. Aquests enclavaments destaquen per la potencialitat que presenten en la regeneració vegetal que s'està desenvolupant en ells, per les espècies que posseeixen o per l'escassetat d'espais del seu tipus que encara existeixen en l'àrea sotmesa a estudi. Cal destacar, l'Ombría de Ponce, que presenta la vegetació potencial de la zona, el carrascar, o els barrancs, els quals comporten reductes de vida a causa de l'alt grau d'humitat que afavoreix els processos de regeneració.  
Aquests barrancs, juntament amb el mateix riu Clarià són corredors de biodiversitat que encara acullen una gran quantitat d'espècies que han de ser protegides i conservades.  
4. Dins de l'apartat de la fauna paga la pena ressaltar diversos fets:  
- La presència de diverses espècies d'aus rapaces que tenen al municipi el seu lloc de nidificació, o que utilitzen part del terme municipal com a àrea de campeig. Mereix especial atenció a l'àguila de panxa blanca la situació de la qual pot qualificar-se de molt preocupant.  
- La presència d'una colònia d'oreneta de ribera en el riu Clarià. Aquesta espècie posseeix una població molt escassa a la Comunitat Valenciana i que ha patit destruccions importants en altres rius.  
- El declivi de nombroses espècies forestals no rapaces a causa dels incendis forestals.  
5. El proveïment d'aigua potable de la ciutat d'Ontinyent a pesar de realitzar-se des de diverses fonts, totes les captacions procedeixen d'aigües subterrànies. Del proveïment del nucli urbà i part dels polígons, s'encarrega l'empresa Egevasa SA, la resta de la zona industrial compten amb captacions pròpies i el proveïment de la major part del disseminat es realitza, des de pous de propietat privada dels particulars, des de pous d'empreses privades que gestionen pous de reg. El subministrament en aquest últim cas es realitza de manera irregular, contractada com a simple aigua de reg. Aquesta situació deriva en què els consums d'aigua potable o industrial, al terme municipal, són molt difícils de determinar i de controlar.   
La situació de sequera persistent que patim els últims anys juntament amb la forta demanda de la indústria tèxtil i les necessitats del cada vegada més gran nombre d'habitatges disseminats, estan produint un descens important del nivell estàtic de les captacions pel fet que el règim d'extracció de cabals supera la capacitat de recuperació dels aqüífers.  
Les mesures adoptades per a solucionar la situació actual són contraproduents perquè s'han basat simplement a aprofundir les captacions, o fins i tot en la construcció d'altres de noves. L'EIA proposa algunes mesures correctores.  
En l'actualitat la xarxa de sanejament és de tipus unitària en el nucli urbà, les ampliacions urbanes recents, com també en la zona industrial de la carretera de València. La xarxa és separativa en les zones industrials més modernes i inexistent en les construccions disseminades.  
Les construccions disseminades, en general, comporten un altre problema ja que la majoria no té xarxa de sanejament, abocant els seus cabals d'aigües negres a fosses sèptiques sense cap control, originant greus problemes de filtracions que poden produir riscs de contaminació d'aqüífers.  
Els abocaments realitzats al Clarià es depuren en l'EDAR Ontinyent-Agullent. Aquesta EDAR a pesar de poder assumir l'increment que comportarà l'augment de població prevista pel PGOU, com apareix en el corresponent informe, ha presentat seriosos problemes per a tractar correctament el cabal influent, tant del polígon industrial d'Ontinyent i Agullent com de la mateixa població, des de la seua posada en marxa.  
D'altra banda, l'EIA destaca el problema que representen els abocaments industrials directes al Clarià, la qual cosa produeix un alt nivell de contaminació que afecta el pantà de Bellús, declarat zona sensible, i que el II Pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana ja preveu quan explica la situació actual del riu Albaida:  
Riu Albaida: L'índex BMWP de l'estació de Bellús (aigües avall de l'embassament) indica qualitat escassa (classe IV). És un dels punts més conflictius degut, sobretot, a la incorporació del riu Clarià amb aigües de mala qualitat, tal com assenyala l'estació de Montaverner, encara que aquesta situació millorarà amb les modificacions efectuades en l'EDAR d'Ontinyent-Agullent.  
L'EIA recull que la gestió de recollida dels residus de tot el municipi es realitza a l'empara de la mancomunitat de la Vall d'Albaida, mitjançant règim de concessió, l'actual beneficiària del qual és l'empresa Girsa. No obstant això, el certificat de RSU ve firmat per l'empresa Recisa.  
Els residus sòlids urbans i industrials són recollits en contenidors i transportats a una estació de transferència de residus sòlids, situada al municipi de Palomar.  
Recentment l'empresa Girsa ha proposat un projecte per a la construcció d'un abocador de residus sòlids inerts situat als voltants de la Casa Mora, al nord del terme municipal.  
Així mateix, el municipi d'Ontinyent disposa d'un ecoparc en ple rendiment.  
No es presenta cap estudi d'acústic, a pesar del creixent nombre d'indústries i la proximitat d'aquestes al nucli urbà.  
6. El terme d'Ontinyent amb dues serralades que el flanquegen i una àmplia vall central oberta cap al N-NE, a 40 km de la costa, facilita l'entrada dels corrents d'aire humit del mediterrani que influeixen en les precipitacions, semblants al de la plana litoral plujosa, però les temperatures, per l'altitud i la continentalitat, són més fredes i amb major oscil·lació natural, un altre típic tret mediterrani present és la sequera estival, de juny a agost.  
De l'anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental es desprén que la tendència de ploure al terme és cada vegada a ploure menys i a impulsos, és a dir, de manera episòdica i no regular. El que agreuja el problema d'escassetat de recursos hídrics d'Ontinyent.  
7. Amb poques paraules el paisatge d'Ontinyent es pot dividir en dues unitats bàsiques. D'un costat, les dues cadenes muntanyoses que voregen el municipi, mostrant-se aquestes exemptes d'activitat antròpica i la distinta orientació de les quals les ha conduït a presentar diferent grau de cobertura vegetal. La serra de la Solana, escassament està coberta per un estrat arbustiu mínim, mentre que la serra de l'Ombria aquest estrat està bastant més desenvolupat i hi apareixen bosquets de pi i alguna taca de carrascar en regeneració.  
Al contrari, la vall central està fortament antropitzat, l'ocupació per activitats del sector primari -l'agricultura- i el secundari -la indústria- ha ocasionat que tinga un aspecte parcel·lari en tota la seua extensió. Els terrenys agrícoles arriben fins a les vessants de les dues serres, deixant el centre de la vall per a un disseminat de segones residències i un teixit industrial important. No obstant això, han quedat algunes taques de pinedes per a les quals s'haurien d'establir algunes mesures mínimes de protecció.  
A pesar d'aquesta dualitat, l'estudi d'impacte ambiental basant-se en les característiques del territori de visibilitat, qualitat paisatgística i fragilitat, identifica 11 unitats ambientals i descriu alguns elements naturals que mereixen especial atenció per constituir fites singulars del paisatge.  
En aquest aspecte el desenvolupament del PGOU resulta coherent amb el paisatge del terme municipal.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de Pla general d'ordenació urbana del municipi d'Ontinyent, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
S'haurà de recollir en el planejament la classificació de sòl no urbanitzable de protecció arqueològica amb el qual s'establirà una reserva de sòl concreta per als jaciments arqueològics. A més, les normes urbanístiques hauran de recollir les mesures protectores adequades que garantisquen la bona conservació d'aquests jaciments.  
2. Previ al desenvolupament del pla general, s'acreditarà davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos en l'ordenació del pla general, segons les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
3. S'establirà un ordre per al desenvolupament dels diversos sectors de sòl no urbanitzable, a fi de garantir un esgotament total d'aquest tipus de sòl, abans de considerar l'opció de reclassificació d'un sòl no urbanitzable.  
4. El desenvolupament dels sòls urbanitzables, amb ordenació detallada o sense, quedarà supeditat a:  
- La creació de les infraestructures necessàries i adequades de sanejament en cada una de les zones de disseminats que en l'actualitat no tenen elles.  
- L'ampliació i posada al punt de l'EDAR Ontinyent-Agullent, a fi de garantir l'adequat tractament de l'increment del volum d'aigües residuals.  
- La disponibilitat de recursos hídrics per a atendre la demanda de cada un dels sectors.  
5. Tenint en compte els abocaments que es realitzen al riu Clarià, tributari d'una zona sensible (embassament de Bellús, i posteriorment curs mitjà del riu Albaida, lloc d'interés comunitari):  
- Garantir que el tractament a què se sotmeten les aigües residuals urbanes en l'EDAR del municipi disposarà d'un sistema terciari, de conformitat amb l'article 7 Reial decret-llei 11/1995, de 28 de desembre, pel qual s'estableixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes.  
- L'Ajuntament d'Ontinyent haurà de vetlar perquè les indústries que no puguen connectar-se a la xarxa de clavegueram municipal -i per tant aboquen a llit públic- disposen d'un sistema de tractament d'aigües residuals individual apropiat i la preceptiva autorització per a l'abocament d'aigües residuals i pluvials que, si és el cas, atorga la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
6. Haurà de ser obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats, no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, prohibint-se l'ocupació de fosses sèptiques i pous cecs.  
7. En el sòl no urbanitzable de protecció agrícola SNUPA només estarà permés l'habitatge unifamiliar si està lligat a cultiu i constitueix el primer habitatge del titular de l'explotació agrícola.  
8. S'inclouran en el Catàleg de béns i espais protegits aquells elements naturals que segons l'EIA meresquen una especial atenció per constituir fites singulars, els arbres que pel seu gran port, edat, estat de conservació o singularitat han de gaudir d'algun tipus de protecció.  
No obstant això, en no disposar del Catàleg de béns i espais protegits, per la qual cosa se no tenen elements de judici suficients, es deixa la decisió respecte a aquest punt a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge corresponent.  
9. De conformitat amb article 21 del PATRICOVA es classificarà com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, hidràulica o de llits, els sòls que presenten un risc alt 1 d'inundació, excepte aquelles zones que estiguen classificades com a sòl urbà, que continuaran mantenint aquesta consideració.   
El planejament recollirà els usos prohibits, permesos i compatibles en aquest tipus de sòl, ressaltant, de conformitat amb l'article 22.1 del PATRICOVA, que els sòls afectats per risc d'inundació 1 no podran ser objecte de reclassificació.  
D'altra banda, les fitxes de planejament corresponents a les àrees afectades per risc d'inundació, independentment del nivell que presenten, recolliran que per al futur desenvolupament d'aquests sectors s'haurà de realitzar el corresponent estudi d'inundabilitat, de conformitat amb l'article 16 del PATRICOVA.  
10. El planejament haurà d'incloure el LIC Serra Mariola i el Carrascar de la Font Roja classificant aquest sòl com no urbanitzable de protecció paisatgística-ecològica, de conformitat amb en l'article 6.3 de la Directiva 92/43/CE i incloent-la en el Catàleg de béns i espais protegits del pla general.  
11. S'hauran de cartografiar adequadament les forests d'utilitat pública existents al terme municipal. A més, en les normes urbanístiques hauran de recollir-se les mesures de protecció necessàries, de conformitat amb els articles 12 i 14 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
12. Els camins ramaders hauran de ser identificats pel seu nom i amplària legal en les normes urbanístiques, així com considerades com a sòl no urbanitzable protegit per la legislació sectorial; classificació establida en l'article 1.53 de la secció 3ª de les mateixes normes urbanístiques, i aparéixer correctament grafiades en el plànol de qualificació del sòl.  
Se n'haurà de respectar el traçat i amplària havent d'extraure de la superfície de sòls urbanitzable que les afecten, sobre els quals no computaran a efecte de càlcul i aplicació d'estàndards urbanístics, per la qual cosa s'hauran de grafiar correctament en la part gràfica de la documentació.  
En les fitxes de planejament dels sectors urbanitzable SD22 i SD21, pels quals discorre l'assagador de Caputxins, disposaran que previ al desenvolupament del sector es demanarà informe de camins ramaders, a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
13. Per al sòl no urbanitzable de protecció de llits, les normes urbanístiques hauran de preveure la necessitat d'obtenir informe previ de l'organisme de conca corresponent per a qualsevol construcció que es vulga realitzar dins dels 100 metres de policia, com també per a qualsevol modificació que afecte el domini públic hidràulic, de conformitat amb l'informe emés en data de 3 de novembre de 2004 per l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic pertanyent a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
14. La finca municipal de Fusset per situar-se en terreny forestal, independentment del seu ús com a parc urbà, es classificarà com a no urbanitzable de protecció forestal.  
15. Les àrees de terrenys forestals afectats per incendis d'acord amb la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable es recolliran en el planejament com a sòl no urbanitzable de protecció forestal d'incendis, per a garantir segons l'article 59.1 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, que aquests terrenys no puguen classificar-se o reclassificar-se com a urbà o urbanitzable, ni se'n minoren les proteccions.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 24 de la Llei 3/1993, s'hauria d'estudiar la possibilitat de classificar els terrenys afectats per incendi forestal, o almenys aquells que actualment presenten indicis de regeneració, com a zones d'actuació urgent ZAU, amb la finalitat de conservar-los i afavorir-ne la restauració.  
16. S'haurà de considerar l'opció de soterrar la línia d'alta tensió existent al seu pas per sòl urbanitzable, si no n'hi ha s'haurà d'establir una franja de protecció en què quedarà limitada la plantació d'arbres i prohibit qualsevol tipus d'edificació, de conformitat amb l'article 162.3 del Reial decret 1955/2000, d'1 de desembre, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions d'energia elèctrica.  
Aquesta reserva de sòl es classificarà com a sòl no urbanitzable de protecció elèctrica. Les normes urbanístiques hauran de recollir la prohibició d'edificar, com també totes aquelles mesures destinades a millorar la seguretat dels habitatges existents enfront de l'esmentada línia elèctrica.  
Així mateix, les fitxes de planejament dels sectors afectats per la línia elèctrica de 400 KV hauran de contenir la condició que els plans parcials que desenvolupen aquests sectors prevegen l'afecció que comporta la presència de l'esmentada línia elèctrica, pel que fa a limitació de determinats ús i construccions sota d'aquesta.  
17. S'haurà d'incorporar al planejament l'estudi acústic corresponent, de conformitat amb l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
18. El planejament haurà de recollir una reserva de sòl destinada al futur abocador de residus inerts. Aquest abocador es dissenyarà i explotarà d'acord amb allò que estableix el RD 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador. No obstant això, l'eliminació de residus mitjançant abocador ha de disposar d'autorització per part de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
S'haurà de recollir en el planejament la reserva de sòl destinada al futur abocador inert.  
19. S'haurà d'adjuntar un projecte de regeneració de riberes i llits dels diversos barrancs existents en el municipi i del riu Clarià, com també, de recuperació de boscos. En el qual es recollirà una llista amb les diverses espècies vegetals que s'hauran d'utilitzar en l'enjardinament de les totes les zones verdes, tant naturals com urbanes, optant sempre per espècies autòctones i amb sistemes radiculars no-agressius.  
Tercer  
Totes les mesures preventives i correctores proposades, com també aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, siga allò relatiu a la modificació com en allò corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 219/7841-PDX  
Promotor: Cerámicas Alteret, SL  
Autoritat substantiva: conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència  
Objecte projecte: Pedrera d'argila denominada Alteret  
Localització: A la partida Alteret, al terme municipal de Villalonga (València)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és l'ampliació de pedrera d'argiles existent.  
L'esmentada pedrera disposa de declaració d'impacte ambiental (expedient 239/7819-YLQ) acceptable de 7 de setembre de 1999 amb condicions. Amb data 4 de maig de 2000 es va presentar pel promotor sol·licitud d'ampliació de l'esmentada pedrera que consisteix tant a ampliar l'activitat respecte a la superfície que s'ha d'afectar com modificar l'explotació en descendir, aprofundint, la cota d'explotació tant en els terrenys que ja van obtenir declaració com en els ara sol·licitats.  
Respecte a l'ampliació de la superfície que s'ha d'explotar, inicialment s'afectava només la parcel·la 50, i ara s'afectarien també les parcel·les núm. 49, 48 a i b, 45 i 56 del polígon 6.  
La superfície és de 38.220 m², dels quals 24.427 m² es destinaran a l'explotació i la resta estan ocupats per les naus de la fàbrica. De la superfície que s'ha d'explotar, la plaça de pedrera es destinarà a l'ampliació del procés d'expansió de la fàbrica i la resta, constituïda pels bancs originats en finalitzar l'explotació del front d'extracció, seran restaurats.  
El material que s'ha d'extraure són argiles miocèniques, que es mesclen amb argiles procedents d'altres llocs per a la fabricació de paviment cuit a les naus situades a la vora de l'explotació.  
Característiques de l'explotació:  
- Volum que s'ha d'extraure: 127.775 m³.  
- Extracció mitjançant tractor bulldozer i pala carregadora.  
- Explotació en sentit descendent des de la cota 120 m fins a la cota 100 m, per a després continuar explotant fins a la cota 93-94 m.  
- Les bermes i talussos finals de restauració tindran les següents característiques: bermes de 4 m d'ample, talussos de 4 m d'alçària i 45º respecte de l'horitzontal, sent el perfil final de restauració conjunt de 27º.  
La berma tindrà una contrapendent de 2% i una canal de desguàs amb eixides transversals per a desguassar les aigües de pluges. En la resta de la berma, 2,3 m, es plantaran arbres i arbustos, aportant prèviament terra vegetal en una grossària de 40 cm.  
- El buit produït com a conseqüència del rebaix de la plaça de pedrera s'anirà omplint gradualment a mesura que avance l'explotació amb el detritus produït en la fabricació de paviment, argiles cuites.  
- No hi haurà instal·lacions auxiliars per al tractament del material extret ja que aquest s'utilitzarà directament en les mateixes instal·lacions.  
- No hi haurà runams permanents, i el material serà consumit com a matèria primera en la mateixa empresa. S'apilarà la terra vegetal procedent de l'extracció de la mateixa zona d'explotació per a després utilitzar-la en la restauració.  
- En les bermes es preveu l'aportació de terra vegetal i la revegetació amb sembra de pradencs i plantació d'arbres i arbustos. S'efectuaran regs de manteniment sobretot a la primavera i estiu durant el primer any. Es preveu també l'adob orgànic i mineral. Les plantacions s'efectuaran entre octubre i novembre.  
S'utilitzaran les espècies següents: pins, 800 unitats per ha i arbustos 2.000 unitats per hectàrea (coscoll, llentiscle, bruc, ginebre, romer i altres, etc.).  
- La restauració es realitzarà en sentit descendent començant per les cotes superiors i continuant pels successius a mesura que en finalitze l'explotació. Es preveu que la regeneració forestal dels bancs d'explotació es finalitze en un període de 4 o 5 anys.  
Tramitació administrativa  
La pedrera d'argiles disposa de declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicions de data 7 de setembre de 1999 (exp. 239/7833-LEL).  
Es va remetre per la Unitat de Mines de la conselleria d'Empresa el corresponent estudi d'impacte ambiental i restauració del projecte d'ampliació, i es va remetre posteriorment escrit en el qual s'indicava que s'havia dut a terme la informació pública (BOP núm. 157 de 4 de juliol de 2000) i no s'hi ha presentat cap al·legació.  
Es va efectuar consulta als organismes següents:  
- Ajuntament: va respondre a la sol·licitud d'informe i consulta remetent notificació de la Comissió de Govern en la qual estimava l'informe del tècnic municipal en què s'indicava que no s'incideix negativament respecte al planejament en vigor.  
- Direcció General de Promoció Cultural de la conselleria de Cultura: es va informar desfavorablement amb data 29 de juliol de 2002 fins que no es completara l'estudi d'impacte ambiental.  
Aquest informe es va remetre el promotor amb data 21 de març de 2003 indicant al promotor que havia d'obtenir informe favorable de la conselleria de Cultura. El promotor amb data 24 de novembre de 2003 va remetre escrit en què sol·licitava que es mantinguera obert l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental fins a poder omplir el requeriment de la conselleria de Cultura, informant que aquesta conselleria havia autoritzat estudi amb expedient 2003/0679-V.  
Per fax amb data 27 d'octubre de 2005, la conselleria de Cultura remet escrit dirigit a l'interessat de 12 de maig de 2005 en el qual se li indica que des del punt de vista etnològic i tenint en compte la informació proporcionada pel promotor conseqüència del requeriment inicial abans referit no s'han localitzat elements etnològics que es puguen veure afectats per l'explotació. Des del punt de vista arqueològic s'estimava necessari com a mesura de vigilància que en les extraccions a la vora dels límits de l'explotació i fins a arribar a nivells naturals es realitzara un seguiment arqueològic, la qual cosa haurà d'expressar-se en l'estudi d'impacte ambiental com a mesura correctora. Es va remetre igualment informe paleontològic en què s'indicava que l'estudi de camp presentat pel promotor no ha detectat restes paleontològiques d'interés patrimonial i que no hi ha inconvenient a autoritzar l'explotació de referència quan es presente en estudi d'impacte ambiental.  
- Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria: no s'afecten camins ramaders, ni forests d'utilitat pública, i es consideren adequades les mesures protectores i correctores plantejades havent de sol·licitar-se autorització de tallada de l'arbratge en els serveis territorials d'aquesta conselleria. El tècnic de Medi Natural emet informe favorable de l'actuació.  
Consideracions ambientals  
1. El projecte d'ampliació presentat implica modificar l'explotació sobre la qual es va emetre en el seu dia declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicions; no sols augmentant la superfície de terreny que es veurà afectada, sinó també tant dins de la superfície que ja es va avaluar com en la nova implica un canvi en l'explotació en descendir, per sota de la cota de la plaça de pedrera situada a la cota 100 m, fins a la cota 94 m, i després reomplir amb inerts fins a la cota 100 m.  
En conseqüència, aquesta declaració d'impacte ambiental avalua l'ampliació de la pedrera tenint en compte la nova proposta que afecta tant la superfície de terreny nova com la ja avaluada en què es proposen canvis.  
2. La superfície d'explotació es troba en un terreny degradat per aquesta en la seua major part, amb xicotetes porcions encara amb restes d'antics cultius de secà o de terreny forestal en què domina un pineda de pi blanc (Pinus halepensis) sobre matoll amb llistó (Brachypodium retusum), argilaga (Ulex parviflorus), coscoll (Quercus coccifera), etc.   
Actualment la plaça de pedrera es troba rebaixada en gran part a nivell pròxim a la cota prevista de 100 m, amb abassegaments de materials que segons sembla seran utilitzats en el procés productiu en les fàbriques annexes.  
L'entorn de l'explotació és agrícola, cítrics majoritàriament, i presenta alguna edificació molt pròxima als límits proposats, en concret en el límit sud-oest d'aquesta.  
3. Tenint en compte la situació actual de l'explotació i amb l'objectiu de permetre una adequada integració d'aquesta en l'entorn i tan ràpida com siga possible, es considera necessari introduir canvis en el model proposat d'explotació i restauració. En aquest sentit es considera necessari dur a terme el procés mitjançant fases que permeten avançar la restauració fonamentalment en els límits perimetrals de l'explotació, com també reduir al mínim els impactes negatius sobre l'entorn.  
La primera fase ha de ser la que acabe d'explotar feixant en sentit descendent i restaurant els límits perimetrals fins a la cota de la plaça de pedrera de 100 m prevista. Aquesta primera fase, tenint en compte l'estat de l'explotació actualment, constarà principalment de labors de restauració havent de reduir-se'n la duració temporal al màxim per a aconseguir una ràpida integració en l'entorn. La restauració en aquesta primara fase afectarà també els terrenys que no està previst explotar situats en els límits est i sud-est dins dels límits de l'explotació. S'entén a efectes d'aquesta declaració d'impacte ambiental com a límits de l'explotació els constituïts per la línia de propietat discontínua que uneix els números del 6 a l'aproximadament 33 i en el seu extrem nord la que constitueix la línia discontínua que separa la superfície indicada com a naus (puntejada) de la resta que s'ha d'explotar situat al sud (no punteig), ambdues del full núm. 13 del plànol de situació final de la pedrera del projecte de restauració i estudi d'impacte ambiental. Igualment la restauració d'aquesta primera fase haurà d'afectar l'estreta franja perimetral situada en l'extrem nord-est del límit de la propietat (línia discontínua del 3 al 6) i dins de la superfície puntejada de naus.  
Les altres fases posteriors a aquesta consistiran en el descens en la plaça de pedrera fins a la cota prevista de 94 m i el seu farciment amb inerts adequats fins a la cota de 100 m. Aquestes fases almenys seran dues, la primera en la porció est i la segona en la porció oest. El fet de deixar en últim lloc per a l'explotació a aquesta porció oest és amb l'objectiu de permetre desenvolupar en una franja perimetral dins del límit d'explotació una pantalla vegetal atapeïda i d'alçària que reduïsca al mínim les molèsties (generació de pols, etc.) a les edificacions pròximes situades en el límit sud-oest de l'explotació.  
Com a part d'aquesta primera fase es procedirà en els límits est i sud de l'explotació a la restauració de la zona perimetral que no està previst explotar per a aconseguir una adequada integració amb l'entorn i reduir els fenòmens erosius.  
4. Respecte a les fases d'explotació descendint per sota del nivell de la cota 100 m, per al seu inici haurà prèviament d'obtenir-se l'autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria per al farciment del futur buit mitjançant inerts adequats complint allò que estableix el Decret 200/2004 d'1 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment.  
5. Entre les mesures correctores apuntades en l'estudi d'impacte ambiental es destaquen les següents:  
- Per a reduir l'impacte de la pols es regarà periòdicament la zona d'explotació i els vials d'accés. A l'estiu, es recomana realitzar almenys dos regs: un al final del matí i un altre a mitjan vesprada, a l'hivern s'aconsella com a mínim realitzar un reg a mitjan matí.  
- Els abassegaments de materials es realitzaran en zones de resguard dels vents dominants.  
- Restauració de la zona d'explotació.  
6. Es considera necessari adoptar mesures complementàries correctores a les previstes en l'estudi en especial pel que fa a la reducció d'impactes als voltants de l'explotació i accessos, fonamentalment per la generació de pols, com també respecte a la restauració.  
Igualment es considera necessari dur a terme el seguiment arqueològic en els límits de l'explotació indicat en l'informe de la conselleria de Cultura reflectit en aquesta declaració, com també l'obtenció de l'informe favorable de la conselleria de Cultura a l'estudi d'impacte ambiental amb les modificacions i mesures correctores que en l'àmbit de les seues competències han indicat.  
Respecte del programa de vigilància ambiental ha d'extremar-se'n el compliment i estendre's al seguiment del que estableix aquesta declaració.  
Els camions de l'explotació evitaran discórrer per l'interior del nucli urbà traçant rutes alternatives que poden discórrer per zones rurals exclusivament, o perimetralment al nucli urbà, entre aquest i polígons o zones industrials, o per dins de zones industrials, etc.  
7. En relació amb l'ús de la plaça de pedrera resultant per a futura ampliació de la fàbrica de ceràmica hauran d'obtenir-se les autoritzacions i llicències corresponents, i en qualsevol cas haurà de procedir-se a restaurar-se aquesta una vegada acabat el farciment del buit mitjançant la sembra d'herbàcies per a evitar la generació de pols. Cas de no dedicar-se a l'ampliació de la fàbrica s'haurà de restaurar mitjançant la implantació de cultius obtenint les autoritzacions corresponents i justificant la disponibilitat d'aigua o mitjançant una restauració de caràcter forestal semblant a la de les zones de bancs perimetrals.  
8. L'ús de la plaça de pedrera com a zona per a abassegament de materials per a l'ús en la fàbrica de ceràmica mentre es du a terme l'explotació de la pedrera haurà de seguir les mateixes mesures que per als runams temporals de l'explotació. Una vegada acabada l'explotació l'ús de la plaça de pedrera com a zona d'abassegaments de materials per a la fàbrica estarà condicionada a l'obtenció de llicències i autoritzacions d'ampliació de la superfície de terreny de la fàbrica i amb les mesures que s'hi determinen.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I, apartat 1 c del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució e la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 35330714, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat valenciana pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes:  
Resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de pedrera d'argila denominada Alteret a la partida Alteret, al terme municipal de Villalonga (València) el promotor del qual és l'empresa Cerámicas Alteret, SL, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació (en especial de l'obtenció de la llicència d'activitat, autorització de tala d'arbratge en serveis territorials d'aquesta conselleria, etc.), com també del compliment d'allò que estableix la documentació aportada i l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants per a l'execució de les obres i el funcionament de l'activitat:  
1. L'explotació i restauració de tota l'explotació es modificarà i adaptarà a les condicions següents:  
1.1. L'explotació i restauració es durà a terme en fases, almenys tres, i que consistiran en les següents, afectant les superfícies que s'indiquen i sent l'ordre d'aquestes l'indicat a continuació:  
1.1.1. 1ª fase: consistirà a explotar, feixant en sentit descendent, la zona perimetral de la superfície prevista explotar fins a arribar a la cota de 100 m prevista com a plaça de pedrera. Aquesta primera fase, tenint en compte l'estat de l'explotació actualment, constarà principalment de labors de restauració (morfològiques i de revegetació) havent de reduir-se'n la duració temporal a un màxim de dos anys.  
La restauració en aquesta primera fase afectarà també els terrenys que no està previst explotar situats en els límits est i sud-est dins dels límits de l'explotació. S'entén a efecte d'aquesta declaració d'impacte ambiental com a límits de l'explotació els constituïts per la línia de propietat discontínua que uneix els números del 6 a l'aproximadament 33 i en el seu extrem nord la que constitueix la línia discontínua que separa la superfície indicada com a naus (puntejada) de la resta que s'ha d'explotar situat al sud (no punteig), ambdues del full núm. 13 del plànol de situació final de la pedrera del projecte de restauració i estudi d'impacte ambiental. Igualment la restauració d'aquesta primera fase haurà d'afectar l'estreta franja perimetral situada en l'extrem nord-est del límit de la propietat (línia discontínua del 3 al 6) i dins de la superfície puntejada de naus.  
1.1.2. Les altres fases posteriors, que almenys en seran dues, consistiran en el descens de la cota del terreny mitjançant excavació, fins a la cota de 94 m prevista i el posterior farciment mitjançant inerts adequats que hauran d'estar, cas de ser necessari, prou humitejats per a evitar o reduir al màxim la generació de pols, i una vegada depositats igualment s'humitejaran periòdicament cas de ser necessari pel motiu abans indicat. La 2ª fase serà la que afecta la porció est de la plaça de pedrera i la tercera i última serà la que afecte la porció oest de la plaça de pedrera situada pròxima a l'extrem sud-oest del límit de l'explotació, i el límit de la qual anirà almenys des del punt 26 al 32 del plànol núm. 13 del projecte de restauració i estudi d'impacte ambiental. La duració d'aquesta última fase serà, com a màxim, de quatre anys.  
1.2. Respecte a les fases d'explotació (2ª i 3ª), que impliquen excavar i descendir per sota de la cota 100 m de la plaça de pedrera, haurà prèviament al seu inici, és a dir a l'excavació, i amb suficient antelació d'obtenir-se l'autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria per al farciment dels futurs buits mitjançant inerts adequats complint allò que estableix el Decret 200/2004 d'1 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, i s'hauran de complir, a més, les condicions que aquesta establisca.  
1.3. S'haurà de deixar sense explotar una franja de 10 metres a la vora del límit perimetral de l'explotació amb terrenys naturals, camps de cultiu i camins, amb l'excepció dels terrenys confrontants a la fàbrica.   
En aquesta franja es crearà una pantalla vegetal densa i que abaste ràpidament suficient alçària per a evitar o reduir al màxim les molèsties que es generaran a terrenys confrontants (generació de pols, etc.). En aquelles zones en què ja hi haja vegetació natural no s'actuarà o si de cas es reforçarà aquesta. La característica d'aquesta franja serà mitjançant les mateixes espècies forestals que les de la restauració de la primera fase. Aquesta actuació serà la primera a dur-se terme i s'aportarà terra vegetal en cas de ser necessari, com també l'envergadura dels plançons serà superior a les de la resta de la zona que s'ha de restaurar per a aconseguir major alçària en menys temps. Igualment s'augmentaran els regs de manteniment respecte a la resta de zones.  
No s'explotarà la parcel·la 45 perquè actue de zona d'amortització enfront de les edificacions pròximes, de manera que la franja de 10 m abans descrita en aquesta zona es computarà sense tenir en compte la referida parcel·la i a partir dels límits d'aquella.  
1.4. Respecte de la restauració:  
1.4.1. En la 1ª fase, l'explotació es farà en sentit descendent i s'efectuarà la restauració una vegada abandonat el banc d'explotació, de manera que els bancs de restauració final complisquen les condicions següents: alçària màxima de 5 metres, pendent del talús respecte a l'horitzontal com a màxim de 35º i bermes de 4 m d'amplària amb contrapendent cap a l'interior i canal de desguàs al peu del talús dirigint l'aigua cap a zones laterals i zones inferiors amb disseny adequat per a reduir els fenòmens erosius.  
Els talussos dels bancs i les bermes del perfil de restauració hauran d'adaptar-se, progressivament i de manera suau a la topografia del terreny natural circumdant, sense ocasionar contrastos ni formes excessivament geomètriques i sense superar els angles de pendent màxima establits pels bancs.  
- Respecte a la revegetació:  
- L'aportació d'una capa de terra vegetal de suficient grossària, com també les plantacions i sembres es duran a terme tant en talussos com en bermes.  
La densitat de plantació total serà del menys 2.500 unitats per hectàrea (arbustives i arbòries en conjunt) en la proporció adequada entre les diferents espècies per a recrear una formació vegetal tipus pineda amb sotabosc d'arbustives.  
Espècies que s'han d'utilitzar: pi blanc (Pinus halepensis), llentiscle (Pistacia lentiscus), coscoll (Quercus coccifera), arç negre (Rhamnus lycioides), aladern (Rhamnus alaternus), càdec (Juniperus oxycedrus), romer (Rosmarinus officinalis) i albaida (Anthyllis cytisoides).  
Es farà un reg de plantació i regs de manteniment suficients per a garantir la supervivència de les plantacions i sembres.  
1.4.2. La restauració d'aquesta 1ª fase afectarà també els terrenys que no està previst explotar situats en els límits est i sud-est dins del límit d'explotació i igualment afectarà l'estreta franja de terrenys situats en el límit de propietat perimetral nord-est fora del límit d'explotació i en la superfície indicada de naus abans citada, de manera que es complisquen igualment les condicions de morfologia del terreny i revegetació abans referides per a la qual cosa, si és necessari, s'aportarà material extret d'altres zones d'aquesta primera fase. En aquestes zones es respectarà la franja perimetral de 10 metres sense explotar, no obstant això, sí que podrà actuar-s'hi amb moviments de terra per a obtenir la morfologia adequada respectant sempre una franja de 5 metres perimetral per motius de seguretat.  
El canal de desguàs que parteix del límit sud-est de l'explotació i discorre pel seu extrem est cap al nord es mantindrà, desplaçant-lo bastant si cal per a aconseguir les condicions de morfologia referides, i es crearan xicotets dics amb roques per a reduir la força erosiva de l'aigua a manera de trampes de sediments.  
Si per a aconseguir complir les condicions de morfologia abans citades fóra necessari aportar material inert adequat procedent de fora de l'explotació en aquesta primera fase, haurà d'obtenir-se prèviament l'autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental referida anteriorment.  
1.5. Prèviament a l'inici de la 2ª fase haurà d'obtenir-se respecte de la 1ª fase informe o resolució favorable d'aquesta Direcció General, com també l'autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental respecte al farciment amb inerts adequats.  
1.6. Una vegada es concloga cadascuna de les següents fases (2ª i 3ª) s'efectuarà una sembra d'herbàcies amb aportació de terra vegetal suficient. L'ús de la plaça de pedrera per a futura ampliació de la fàbrica haurà d'obtenir les llicències i autoritzacions corresponents. Si no és així, es restaurarà mitjançant plantació de cultius i s'hauran d'obtenir els permisos necessaris i justificat la disponibilitat d'aigua depenent del tipus de cultiu que s'ha d'implantar, o mitjançant la restauració amb característiques forestals iguals que la superfície de la primera fase.  
2. S'hauran de complir les mesures correctores indicades i aconsellades en l'estudi respecte a la generació de pols i sorolls, extremant-se el zel en el seu compliment, i a més els camions que carreguen material argilós o que puguen generar pols tant els que vinguen a l'explotació o isquen d'ella hauran d'anar sempre coberts amb lones adequadament. Els regs periòdics s'efectuaran en tota l'explotació i en els camins d'accés seguint almenys la freqüència aconsellada en l'estudi.  
Els enderrocs temporals de material extret se situaran en zones allunyades al terreny circumdant alié al promotor i al resguard de vents, humitejant-se periòdicament cas de ser necessari per a evitar la generació de pols. En casos extrems, si és necessari, es cobriran amb lones. Aquests mateixos criteris s'aplicaran per als abassegaments de material procedent de l'exterior de l'explotació i que se situen en la plaça de pedrera per a l'ús en el procés productiu de la fàbrica. En ambdós casos l'alçària i el disseny d'aquests haurà de garantir-ne l'estabilitat i reduir els riscos d'erosió.  
Aquestes mesures han de complir-se amb extrema cura i zel, en especial en l'extrem de l'explotació confrontant amb edificacions pròximes.  
S'evitarà la circulació de camions de l'explotació per l'interior del nucli urbà.  
3. S'efectuarà en les extraccions i moviments de terra al costat dels límits de l'explotació i fins a arribar a nivells naturals un seguiment arqueològic de manera que en el cas de descobrir-se restes arqueològiques es comunicarà immediatament a la conselleria de Cultura i es complirà amb allò que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
4. S'incorporarà a l'estudi d'impacte ambiental allò que s'ha indicat per la Direcció General de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura en els escrits i informes emesos per ella respecte d'això, i es presentarà a aquesta aquest estudi havent d'obtenir-se informe previ favorable definitiu i complir-se allò que s'ha establit per aquesta com a mesures correctores, preventives i de vigilància o qualsevol consideració o condició que establisca, tenint en compte també els condicionants d'aquesta declaració.  
5. El programa de vigilància ambiental inclourà el seguiment i compliment dels condicionants establits en aquesta declaració en especial el relatiu a la manera d'explotació, restauració i al control de pols i altres molèsties als terrenys circumdants.   
6. El projecte presentat es modificarà adaptant-lo als condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València 30 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 279/9432-GUX.  
Promotor: Florence Piaser i Xavier Perrollaz  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Agost  
Objecte projecte: Obertura de camí rural  
Localització: En la partida Sarganella El Clot, polígon 1, parcel·la 18 al terme municipal d'Agost (Alacant).  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és obrir un tram de camí nou de 50 m de longitud per a accedir a propietat privada en què se situarà un habitatge unifamiliar aïllat, evitant amb aquest nou tram haver de discórrer per un tram de camí privat propietat de la parcel·la confrontant.  
L'amplària del camí prevista inicialment era de 5 metres, però posteriorment el promotor va indicar que serà com a màxim de 3 metres.  
L'obra comportarà l'eliminació de la coberta vegetal, moviments de terra per a unificar el pendent, aplicació de capa de llast i compactat d'aquesta. L'envergadura dels talussos d'acord amb la informació del promotor mai superarà els 2 metres d'alçària.  
Tramitació administrativa  
La Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria va remetre el corresponent estudi d'impacte ambiental que havia sigut remés al seu torn per l'Ajuntament, i posteriorment va remetre informe de l'agent mediambiental en què es destaca que ja va informar favorablement sobre el projecte i que respecte a l'afecció a camins ramaders podria veure's afectat l'assagador de Tibi de 20 metres d'amplària encara que el camí no repercutiria en l'ús d'aquest.  
Es va efectuar consulta a l'Ajuntament que va indicar que el promotor havia sol·licitat a l'Ajuntament llicència d'obra per a habitatge unifamiliar, aportant autorització prèvia per a la construcció del referit habitatge amb una sèrie de condicions de la Direcció General d'Urbanisme d'aquesta conselleria de data 28 de maig de 2003 i concessió de la llicència urbanística per a la construcció del referit habitatge per part de l'Ajuntament amb data 16 de desembre de 2003.  
L'estudi d'impacte ambiental es va sotmetre al procediment d'informació pública (DOGV núm. 4986 de 15 d'abril de 2005) no havent-se presentat al·legacions com certifica el cap de negociat d'Informació i Registre d'aquesta conselleria i el secretari de l'Ajuntament d'Agost.  
Es va sol·licitar al promotor ampliació de l'estudi d'impacte ambiental i aclariments respecte a la pista, havent remés aquest escrit en el qual indica que l'objecte de la pista és l'accés a habitatge unifamiliar del qual aporta autorització prèvia i llicència urbanística. Aclareix que l'amplària del camí serà finalment de 3 metres màxim i no cinc com inicialment es va sol·licitar i que l'envergadura dels talussos mai superarà els 2 metres d'alçària.  
Consideracions ambientals  
1. L'actuació que s'ha de realitzar es troba en un entorn constituït per vessants de relleus muntanyosos calcaris amb, en algunes zones, antics bancals de cultiu que conserven restes d'aquests, garroferes (Ceratonia siliqua) i oliveres (Olea europaea), i la vegetació forestal dominant són els matolls de port baix, tipus timoneda o argelagar, i els espartars.   
2. Tenint en compte la documentació presentada hi ha dubtes respecte al traçat exacte del camí, així com de l'envergadura dels talussos que s'han de generar, indicant el promotor que aquesta no superarà els 2 metres. La reducció de l'amplària del camí a 3 metres acceptada pel promotor comportarà reduir l'envergadura dels talussos. Tenint en compte les característiques del camí així com les característiques del medi que ha d'afectar l'impacte es considera puntual i acceptable, sent necessari, no obstant això, adoptar mesures correctores per a reduir l'impacte que s'ha d'ocasionar.  
3. De les mesures correctores indicades en l'estudi es destaquen les següents:  
- Realitzar un desmunt de manera que el pendent final siga inferior al 10%.  
- Transplantar l'olivera i la garrofera que queden en la zona destinada al camí a un lloc adjacent.  
4. Es considera necessària la supervisió del replantejament del camí així com de l'execució d'aquest pels serveis tècnics forestals de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria de manera que es reduïsca al màxim l'envergadura dels talussos per a reduir l'impacte sobre el medi: paisatge, vegetació, etc.  
Igualment es considera que per a evitar o reduir processos erosius i millorar la integració en el paisatge pot ser necessari adoptar mesures correctores addicionals com ara cunetes a peu de desmunt, canella transversal al camí per a l'encreuament de xicotet barranc i el seu drenatge, etc. No obstant això, es considera que el més eficaç i adequat ambientalment és que tenint en compte que la supervisió del replantejament de la traça s'efectuarà pels serveis tècnics forestals de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria, siguen aquests serveis els que determinen a la vista de la traça i característiques previsibles finals dels talussos la necessitat d'aquestes mesures correctores addicionals.  
L'amplària proposada del camí serà com a màxim de 3 metres, i no es considerarà justificada una amplària superior tenint en compte el tipus de camí i la funció d'aquest.  
Es considera necessari adoptar mesures de comunicació de troballes respecte al patrimoni cultural en cas de produir-se d'acord amb la legislació vigent en la matèria.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, per estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I, apartat 1 i del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució e la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes  
Resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'obertura de camí rural en la partida Sarganella El Clot, polígon 1, parcel·la 18 al terme municipal d'Agost (Alacant), els promotors del qual són la Sra. Florence Piaser i el Sr. Xavier Perrollaz, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, com també del compliment del que estableix la documentació aportada i en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon   
Condicionants per a l'execució de les obres i el funcionament de l'activitat:  
1. El replantejament del camí així com l'execució d'aquest se supervisaran pels serveis tècnics forestals de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria per a reduir al màxim l'envergadura dels talussos que s'han de generar i l'impacte sobre el medi: paisatge, vegetació, etc., podent introduir xicotetes modificacions en el traçat amb aquest fi, com també en l'execució dels talussos.  
2. La necessitat d'implantació de les següents mesures es determinarà pels serveis tècnics forestals de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria en la supervisió del replantejament de la traça en el camp: creació de cunetes a peu de desmunt, instal·lació de canella transversal al camí de suficient dimensió per a l'encreuament del xicotet barranc i el drenatge d'aquest; extensió, en la mesura que siga possible, del material procedent del desbrossament de la vegetació triturat sobre el terraplé generat i retirada, en la mesura que siga possible, prèviament a l'execució del camí de la capa de terra vegetal, per a posteriorment estendre-la sobre el terraplé generat.  
3. L'amplària del camí serà de 3 metres màxim.  
4. Respecte a la possible afecció a camí ramader es complirà allò que estableix respecte d'això en la Llei 3/1995, de camins ramaders, obtenint-se en cas d'afecció l'autorització de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria, Unitat de Camins Ramaders.  
5. En cas de descobrir-se restes arqueològiques, paleontològiques o etnogràfiques durant la construcció del camí es comunicarà immediatament a la conselleria de Cultura i es complirà allò que establixen els articles 63 i 65 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.