Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4907, del 21-12-2004 (2004/12707)

ORDRE de 2 de desembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla Zonal de residus de les Zones II, IV y V.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4907

Data del DOGV
:   21-12-2004

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2004/12076


Data del document
:   02-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * Castelló de la Plana
    * residu
    * programa d'actuació
    * gestió de residus

ORDRE de 2 de desembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla Zonal de residus de les Zones II, IV y V. [2004/12920]
  
El Títol II de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana regula la planificació, competència de la Generalitat, l'objectiu de la qual és coordinar l'actuació de les diferents administracions públiques en nom a una adequada gestió dels residus.
  
En l'àmbit autonòmic es preveuen dos tipus de plans, el Pla Integral de Residus i els plans zonals, aquestos dos d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars, mitjançant els quals es distribueixen en el territori de la Comunitat Autònoma el conjunt d'instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instruments de desenvolupament i millora del Pla Integral de Residus, són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, podent modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla Integral que no tinguen caràcter vinculant o normatiu.
  
Mitjançant aquestos dos plans autonòmics la Generalitat garanteix una adequada direcció de la gestió de residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
La documentació del Pla Zonal està constituïda per un document d'informació que inclou una memòria informativa, una anàlisi i un diagnòstic, i un document d'ordenació constituït per la memòria justificativa, les prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus i els plànols d'ordenació.
  
Havent elaborat per la Conselleria de Territori i Habitatge el Pla de les Zones II, IV y V, de conformitat amb el procediment d'aprovació previst en l'article 31 de la Llei de Residus de la Comunitat Valenciana, ha estat sotmés a informació pública per termini d'un mes, i, simultàniament, s'han sol·licitat els informes dels ajuntaments dels municipis inclosos en la zona i d'aquelles administracions sectorials que pogueren resultar afectades pel pla.
  
Així mateix, el pla ha estat sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental regulat per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana, sent objecte de declaració d'impacte ambiental favorable per resolució de la Direcció General de Gestió del Medi Natural de data 9 de novembre de 2004.
  
Vist el resultat de la informació pública i les al·legacions presentades, així com els informes emesos pels ajuntaments dels municipis inclosos en la corresponent zona i pels òrgans de l'administració sectorial interessada, s'han introduït en el Pla totes les millores que resulten del mencionat tràmit, dels informes presentats i de la declaració d'impacte ambiental.
  
D'acord amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, correspon al conseller competent en Medi ambient l'aprovació del pla zonal mitjançant ordre. Es publica íntegrament, pel seu caràcter vinculant, el Document d'Ordenació del Pla.
  
Les competències en la matèria s'assignen a la Conselleria de Territori i Habitatge pel Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat Valenciana. El Decret 133/2004, de 3 de setembre, del Govern Valencià, configura a aquesta com el màxim òrgan encarregat de la direcció i execució de la política del Govern Valencià en matèria de medi ambient, corresponent a la Direcció General de Qualitat Ambiental exercir les funcións en matèria de residus.
  
En virtut de quant antecedeix, a proposta de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de conformitat amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
ORDENE
  
Aprovar el Pla Zonal de residus de les Zones II, IV y V, que s'incorpora com a annex I de la present ordre.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
El Pla Zonal de residus de les Zones II, IV y V entrarà en vigor l'endemà al de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 2 de desembre de 2004
  
El conseller de Territori i Habitatge
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANNEX I
  
PLA ZONAL DE RESIDUS DE LES ZONES II,IV Y V
  
DOCUMENT D'ORDENACIÓ
  
Pla zonal de residus de les zones II, IV i V del PIR
  
Novembre 2004
  
ÍNDEX DE CONTINGUTS
  
1. MEMÒRIA JUSTIFICATIVA
  
1.1. INTRODUCCIÓ
  
1.1.1. Antecedents
  
1.1.2. Àmbit territorial
  
1.1.3. Tipologia dels residus
  
1.1.4. Abast i objectius
  
1.1.5. Principis pels quals es regirà el pla zonal
  
1.2. ANÀLISI TERRITORIAL PER A LA SELECCIÓ DE ZONES APTES PER A LA IMPLANTACIÓ D'INFRAESTRUCTURES DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ
  
1.2.1. Sòls geològicament aptes
  
1.2.2. Condicionants del transport
  
1.2.3. Zones protegides
  
1.2.4. Metodologia per a la localització de zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
1.2.5. Zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions d'eliminació de residus
  
1.3. ANÀLISI I DIAGNÒSTIC DE LA SITUACIÓ ACTUAL
  
1.3.1. Residus urbans
  
1.3.2. Residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliària (RCD domiciliaris)
  
1.3.3. Residus de zones verdes i àrees recreatives públiques
  
1.3.4. Residus perillosos domèstics
  
1.3.5. Residus voluminosos
  
2. PRESCRIPCIONS NECESSÀRIES PER A LES OPERACIONS DE GESTIÓ DE RESIDUS
  
PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS URBANS
  
2.1.1. Característiques de la recollida
  
2.1.2. Infraestructures
  
2.2. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS VOLUMINOSOS
  
2.2.1. Infraestructures
  
2.3. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS PERILLOSOS D'ORIGEN DOMÈSTIC
  
2.3.1. Característiques de la recollida
  
2.3.2. Infraestructures
  
2.4. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS DE CONSTRUCCIÓ D'OBRA MENOR I REPARACIÓ DOMICILIÀRIA (RCD DOMICILIARIS)
  
2.4.1. Característiques de la recollida
  
2.4.2. Proposta de tractament
  
2.5. MODEL ECONÒMIC
  
2.6. CONDICIONS QUE HAN DE COMPLIR LES ENTITATS SUPRAMUNICIPALS PER A GARANTIR L'EFICÀCIA DE LA SEUA ACTUACIÓ EN L'EXECUCIÓ DEL PLA ZONAL
  
2.7. TERMINI D'EXECUCIÓ DEL PLA
  
2.8. MESURES DE COMPENSACIÓ
  
2.9. MESURES D'ÀMBIT MUNICIPAL
  
2.9.1. Ordenances municipals
  
2.9.2. Promoció i educació ambiental
  
2.10. CRITERIS PER AL DESENVOLUPAMENT DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
3. BASES TÈCNIQUES PER A L'ELABORACIÓ DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
3.1. INSTAL·LACIONS QUE S'HAN D'INCLOURE EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
3.2. TERMINIS DE CONSTRUCCIÓ, EXPLOTACIÓ I MANTENIMENT POSTCLAUSURA DE LES INSTAL·LACIONS
  
3.3. DOCUMENTACIÓ QUE S'HA DE PRESENTAR EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
3.3.1. Memòria del projecte de gestió
  
3.3.2. Avantprojecte d'instal·lacions
  
3.3.3. Pla de gestió
  
3.3.4. Estudi economicofinancer
  
3.3.5. Document de síntesi
  
3.4. CRITERIS D'ADJUDICACIÓ DEL CONCURS
  
3.4.1. Taxes econòmiques que repercutan
  
1. MEMÒRIA JUSTIFICATIVA
  
1.1. INTRODUCCIÓ
  
1.1.1. Antecedents
  
La Llei 10/1998, de 21 d'abril de residus, adequa al dret intern la Directiva 91/156/CEE on s'abandona la classificació clàssica dels residus en dues úniques modalitats (general i perillós) i estableix una norma única per a tots aquests. L'objectiu és incentivar la reducció en origen i donar prioritat a la reutilització, el reciclatge i la valorització dels residus sobre altres tècniques de gestió. La nova llei és aplicable a tot tipus de residus. En matèria de competències, es manté el repartiment constitucional entre Estat, comunitats autònomes i entitats locals.
  
Correspon a les comunitats autònomes l'elaboració de plans autonòmics de residus. Aquests plans s'integraran en un pla nacional de residus. La Llei 10/1998 estableix el contingut mínim dels plans autonòmics i els seus objectius.
  
La Generalitat Valenciana, s'avança a la Llei 10/1998 i aprova per mitjà del Decret 317/1997, de 24 de desembre, modificat pel Decret 32/1999, de 2 de març, el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana. Aquest pla, que inclou la totalitat de tots els residus, és l'instrument director i coordinador de totes les actuacions que es realitzen a la Comunitat Valenciana en matèria de gestió de residus.
  
D'altra banda, la necessitat de plasmar la política de residus de la Generalitat Valenciana en una llei de residus queda emmarcada en l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana en el qual s'estableixen competències per a dictar normes addicionals de protecció del medi ambient. La Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, publicada en el DOGV del 15 de desembre de 2000, estableix el règim jurídic de la producció i la gestió dels residus. Entre els seus objectius es troba el fet de desenvolupar instruments de planificació, inspecció i control que afavorisquen la suficiència, la seguretat i l'eficiència de les activitats de gestió de residus.
  
En el títol II de la Llei de residus de la Comunitat Valenciana es regula la planificació dels residus. Es preveuen en l'àmbit autonòmic dos tipus de plans, el Pla integral de residus i els plans zonals. Ambdós d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars. Per mitjà d'aquests plans es distribueixen en el territori el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instrument de desenvolupament i millora del pla integral de residus. Són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, poden modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del pla integral que no tinguen caràcter vinculant. Per mitjà d'aquests plans zonals es garanteix una adequada direcció de la gestió dels residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
Els plans zonals estan constituïts per tres tipus de documents: el document d'informació, el document d'ordenació i un estudi d'impacte ambiental. El present document constitueix el document d'ordenació, vinculant per la Llei 10/2000, del Pla zonal de residus de les zones II, IV i V del PIR de la Comunitat Valenciana i inclou una memòria justificativa i unes prescripcions.
  
1.1.2. Àmbit territorial
  
L'àmbit d'aplicació del Pla zonal comprén el sector central del territori de la província de Castelló de la Comunitat Valenciana. El Pla zonal abraça un total de 44 municipis, dels quals 21 pertanyen a la zona II (s'exclou Alquerías del Niño Perdido, Cabanes i Orpesa), 10 a la zona IV (s'exclou Villanueva de Viver) i 13 de la zona V.
  
La superfície de l'àmbit d'aplicació del Pla és de 1994 km² dels quals 1.70 km² pertanyen a la zona II, 588 km² a la zona IV i 236 km² a la zona V.
  
Es defineix la població equivalent com la suma de la població fixa de dret més l'estacional promediada al llarg de tot l'any. La població total equivalent de la zona II s'estima en 381.788, la de la zona IV en 8.860 i finalment la de la zona V s'estima en 5.134 habitants equivalents. El total de la població de l'àmbit d'estudi s'estima en 395.782 habitants equivalents, dels quals habitants fixos són 313.635, mentre que la poblacional estacional és de 328.588 habitants.
  
A continuació s'adjunta l'àmbit territorial del Pla zonal.
  
1.1.3. Tipologia dels residus
  
El present Pla zonal de residus afectarà els residus urbans o municipals definits per la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana. S'entén per residus urbans els següents:
  
a) Els generats en els domicilis particulars, comerços, oficines i serveis
  
b) Tots aquells que no tinguen la qualificació de perillosos i que per la seua naturalesa o composició puguen assimilar-se als produïts en els anteriors llocs o activitats. Tindran aquesta consideració els següents residus:
  
- Els residus sanitaris dels grups I i II generats en les activitats sanitàries i hospitalàries, segons el Decret 240/1994 del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió de residus sanitaris.
  
- Els residus procedents de la neteja de vies públiques, zones verdes, àrees recreatives i platges.
  
Animals domèstics morts
  
Vehicles abandonats, es regulen per la seua normativa específica.
  
Mobles i efectes.
  
- Residus d'obres menors de construcció i reparació domiciliària.
  
S'exclouen de l'àmbit d'aplicació del present pla els següents residus:
  
- Residus perillosos de qualsevol tipologia excepte els domèstics.
  
- Residus d'activitats agrícoles i ramaderes.
  
- Residus industrials de qualsevol naturalesa i procedència.
  
Així mateix queden exclosos del present pla:
  
- Les emissions a l'atmosfera, regulades en la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció del medi ambient atmosfèric.
  
- Els residus radioactius, regulats per la Llei 25/1964, de 29 d'abril, d'energia nuclear.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a les aigües continentals al mar, regulats per la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües i la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a la xarxa integral de sanejament regulats per la Llei 2/1992, de 26 de març, de sanejament de les aigües residuals de la Comunitat Valenciana.
  
1.1.4. Abast i objectius
  
Com a objectiu general del Pla zonal, es pretén dotar la Generalitat Valenciana d'un instrument actualitzat per al desenvolupament de les estratègies i prescripcions de la Unió Europea i de l'Estat espanyol en matèria de residus, com també per a la posada en pràctica i millora de les previsions del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
El Pla zonal de les zones II, IV i V persegueix els següents objectius específics.
  
Reducció de la generació de residus urbans.
  
Potenciació de la recollida selectiva d'alguns materials
  
Valorització màxima dels residus
  
Eliminació segura dels residus no valoritzables
  
Determinació de les infraestructures necessàries per a la gestió dels residus urbans objecte del Pla zonal, com també les seues característiques generals i el seu termini d'execució.
  
Identificació de zones aptes per a la implantació de les distintes infraestructures segons criteris d'aptitud geològica, espais protegits, infraestructures viàries i planejament urbanístic.
  
Establiment de criteris de compensació a favor dels municipis en què s'implanten infraestructures de valorització o eliminació de residus urbans.
  
Establiment de condicions que garantisquen l'eficàcia d'actuació de les mancomunitats, consorcis i altres formes d'agrupació per al desenvolupament de les operacions de la gestió dels residus.
  
Definició de criteris per al desenvolupament de projectes de gestió, en el relatiu tant a la documentació que s'ha de presentar com a la posterior valorització d'aquests.
  
1.1.5. Principis pels quals es regirà el pla zonal
  
El Pla zonal assumeix els principis en què es fonamenta l'estratègia de la Unió Europea en matèria de residus en base a la qual s'ha desenvolupat la legislació nacional i autonòmica vigent.
  
A més s'assumeixen en aquest Pla zonal els fonaments que han regit el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, com també els del Pla nacional de residus urbans que continuen plenament vigents.
  
Els principis i fonaments del pla són els següents:
  
Principi de prevenció.
  
Principi de responsabilitat del productor.
  
Principi de proximitat.
  
Principi d'autosuficiència.
  
Principi de subsidiarietat.
  
Principi de responsabilitat compartida.
  
Principis de prevenció.
  
La producció de residus ha de reduir-se, i quan siga possible, evitar-se, a través del desenvolupament i posada en funcionament de tecnologies netes, per mitjà de la implantació de processos productius no contaminants com també la utilització de matèries primeres alternatives que produïsquen menor quantitat de residus o de menor perillositat.
  
Principi de la responsabilitat del productor.
  
Totes aquelles activitats que impacten en el medi ambient, en general, i els productors de residus, en particular, han de pagar tots els costos derivats de les seues accions, màximament quan aquestes deriven de la posada en el mercat de productes en el procés d'elaboració i de la distribució dels quals es generen residus.
  
Els agents econòmics són considerats com els primers responsables de la producció de residus i de la seua repercussió en el medi ambient, i per a aconseguir la internalització dels costos ambientals per la seua banda, s'ha d'aplicar el principi que ?qui contamina, paga?.
  
Principi de proximitat
  
Els residus han de gestionar-se el més prop possible del seu origen.
  
S'aplicarà el principi de proximitat, es promocionarà la ubicació de les instal·lacions en el lloc més pròxim i adequat possible al punt de generació dels residus, sempre que les instal·lacions disposen de massa crítica de residus a tractar, minimitzant en la mesura que es puga el trasllat d'aquests.
  
S'ha d'intentar que el problema de gestió de cada residu es resolga en el lloc on es genera, aspecte en ocasions inviable per la xicoteta quantitat produïda en ubicacions disperses, per la qual cosa s'ha de buscar amb caràcter general el centre de gravetat de la producció dels residus que s'han de tractar.
  
Principi d'autosuficiència
  
Quant a la creació d'una xarxa integrada d'instal·lacions de valorització i eliminació de residus que permeta a les zones objecte del Pla zonal ser autosuficients en matèria de tractament d'aquells residus per als que hi ha massa crítica que ho justifique.
  
Principi de subsidiarietat
  
Pel qual la Generalitat Valenciana intervindrà només en la mesura en què els objectius de l'acció pretesa no puga ser aconseguida pels agents involucrats, i, per consegüent, puga aconseguir-se millor, a causa dels efectes de l'acció contemplada, a nivell autonòmic.
  
Principi de responsabilitat compartida
  
Que consisteix que tots els agents, administració autonòmica, corporacions locals, empreses públiques i privades i ciutadans, treballen d'una forma concertada i en col·laboració, ja que podran solucionar-se els problemes plantejats en la producció i gestió dels residus.
  
Principis jeràrquics
  
A més dels principis marcats en l'apartat anterior, el Pla zonal assumeix l'estratègia comunitària en matèria de residus:
  
a) S'estableix la següent jerarquia d'operacions de gestió de residus:
  
Prevenció
  
Reutilització
  
3) Reciclatge
  
4) Valorització
  
5) Eliminació final de les fraccions no valoritzables
  
b) Es procurarà reduir els trasllats de residus
  
S'establiran nous i millors instruments de gestió de residus, com instruments reglamentaris i econòmics, estadístiques fidedignes i comparables sobre residus, etc.
  
1.2. ANÀLISI TERRITORIAL PER A LA SELECCIÓ DE ZONES APTES PER A LA IMPLANTACIÓ D'INFRAESTRUCTURES DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ
  
1.2.1. Sòls geològicament aptes
  
Des d'un punt de vista exclusivament tècnic per a la implantació d'instal·lacions d'eliminació de residus urbans, la selecció de l'emplaçament ha d'incloure aspectes relacionats amb les condicions geològiques i hidrogeològiques de l'entorn.
  
Les condicions naturals de l'emplaçament s'han de valorar des del punt de vista de la seguretat, donant suport o reforçant les mesures de disseny i enginyeria de la instal·lació sempre amb l'objectiu de la protecció de la salut pública i del medi ambient d'una manera integrada.
  
Des d'un punt de vista de la geologia de l'emplaçament, es prioritzaran aquells amb substrats impermeables de potència suficient (almenys equivalents a una permeabilitat estimada (K) inferior o igual a 1,0 x 10-9 m/s en un gruix major o igual a 1 metre), sense fissuració o carstificació del terreny.
  
Les condicions hidrogeològiques de l'emplaçament són un altre factor fonamental. Han de ser preferibles zones sense aqüífers o, d'haver-hi, que siguen d'escassa importància. La presència de barreres impermeables com formacions argiloses i la presència d'aqüitards o aqüicludes sota l'emplaçament aporten majors garanties.
  
Les consideracions hidrològiques són les que poden suposar un major desafiament des del punt de vista del disseny. S'han d'evitar terrenys potencialment inundables o aquells situats en rambles o subjectes a elevat risc d'erosió. Ha de considerar-se la sensibilitat de les aigües receptores a aquesta escorrentia.
  
No pot ubicar-se un abocador en terrenys de domini públic hidràulic, incloent els llits de corrents naturals continus, brolladors, llacs, llacunes, tolles, embassaments, canals, i espais ocupats per extensions permanents amb presència de làmina lliure públics o privats, com també les riberes, marges, les seues zones de servitud i policia d'acord a el que ha establit el títol primer del Reial decret legislatiu 1/2001 que aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
1.2.2. Condicionants del transport
  
Les comunicacions per carretera és un dels factors que més influeixen en la selecció d'emplaçaments per a ubicar instal·lacions de tractament i eliminació de residus urbans. En la zona d'estudi hi ha diverses vies de comunicació entre les comarques objecte d'aquest Pla zonal. A continuació s'analitzen quines són les més adequades per al transport de residus urbans.
  
N-340. Funciona com a eix vertebrador de la regió litoral de la zona II. Per mitjà d'aquesta via es comuniquen poblacions importants com Vila-real, Castelló de la Plana i Benicàssim.
  
AP-7. Autopista de peatge que vertebra la regió litoral de la zona II, permetent una comunicació ràpida entre les principals poblacions d'aquesta zona, i d'aquestes amb la província de València.
  
CV-20. Serveix d'enllaç entre les poblacions de Vila-real i Onda, connecta la regió litoral de la zona II amb l'interior d'aquesta. Des del municipi d'Onda s'estableix la connexió amb la zona V, de forma que les connexions entre els distints municipis de la zona V s'han de realitzar per mitjà de carreteres autonòmiques secundàries.
  
CV-21. serveix d'enllaç entre els municipis d'Onda i l'Alcora, i d'aquests amb les poblacions de la zona V.
  
CV-16. Serveix d'enllaç entre les poblacions de Castelló de la Plana i l'Alcora. Des del municipi de l'Alcora es pot establir comunicació per mitjà d'aquesta carretera amb la zona IV, la resta de les comunicacions entre els municipis de la zona IV es realitzen per carreteres secundàries.
  
CV-10.
  
Des del municipi de l'Alcora es pot accedir per mitjà de carreteres autonòmiques secundàries a les poblacions localitzades al nord de la zona II.
  
Cal assenyalar que les connexions entre les poblacions de la zona II es realitzen de forma més ràpida, que configura la zona en qüestió com un atapeïda xarxa de carreteres. No obstant això, no s'observa la mateixa situació a les zones IV i V, on les comunicacions es realitzen a través d'una xarxa de carreteres secundàries, que es traduïxen en un augment dels temps de transport entre els diferents municipis.
  
A continuació es mostra un gràfic amb les vies de comunicació principals:
  
Esquema de les principals vies de comunicació
  
1.2.3. Zones protegides
  
S'han delimitat com a àrees no aptes per a implantació d'infraestructures de gestió de residus totes aquelles incloses en:
  
Xarxa Natura 2000 (LIC, ZEPA, etc.)
  
Parcs naturals
  
Inventari de zones humides
  
La delimitació d'aquests està indicada en els plànols elaborats, la zona d'influència dels quals apareix com desfavorable per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus.
  
1.2.4. Metodologia per a la localització de zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus.
  
La metodologia utilitzada per a la selecció de possibles àrees d'abocament de residus s'ha fonamentat en tres cartografies de base:
  
Cartografia de litologies aptes per a l'abocament.
  
Cartografia amb la classificació urbanística del sòl.
  
Cartografia d'espais naturals: parcs naturals, LIC i microreserves, etc.
  
La superposició de totes aquestes ha donat com a resultat una nova cartografia d'espais potencialment aptes, i fora de les zones d'exclusió per motius de classificació urbanística o per espais naturals protegits.
  
Per a cada una de les cartografies de base s'han utilitzat els següents criteris:
  
Cartografia de litologies aptes per a l'abocament.
  
Es partix del Mapa litològic de la Comunitat Valenciana a escala 1:50.000, elaborat per la COPUT, en el qual cada litologia s'ajusta a la naturalesa de cada roca.
  
En un primer pas es relacionen aquestes litologies amb els mapes geològics 1:50.000 de la sèrie MAGNA de l'Instituto Geológico y Minero de España, amb la finalitat de tindre criteris litològics, genètics i estructurals d'aquests.
  
D'aquesta manera s'identifiquen un ampli conjunt de litologies diferents a l'àrea d'estudi. D'aquestes litologies se seleccionen aquelles que per les seues característiques genètiques, litològiques i texturals poden ser considerades inicialment com de molt baixa permeabilitat, com per exemple argiles, margues i combinacions d'aquestes.
  
A més s'han tingut en compte altres criteris per a la selecció de zones aptes d'ubicació de les instal·lacions, com:
  
- Caràcter impermeable de les litologies associades.
  
- Superfície major a 5 hectàrees.
  
- Pendents mitjans no superiors al 30%.
  
- Configuració natural del terreny
  
- Proximitat a àrees sensibles.
  
Com a resultat de tots els criteris anteriors s'obté una cartografia de litologies per a ser integrada amb la informació dels plànols de classificació urbanística i d'espais naturals.
  
Cartografia amb la classificació urbanística del sòl.
  
Aquesta cartografia mostra la figura urbanística del sòl segons la següent classificació:
  
- Sòl urbà
  
- Sòl urbanitzable programat
  
- Sòl urbanitzable no programat
  
De la combinació d'aquest criteri i de la classificació urbanística s'obté una cartografia per a ser integrada amb la resta de cartografies bàsiques.
  
A aquesta classificació s'afig la limitació del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana que indica que no s'ubicarà un nou abocador ?amb caràcter general, a una distància inferior a 2000 m de sòl classificat com a urbà, i en cap cas a menys de 500 m d'aquest.
  
Cartografia d'espais naturals
  
Es basa en la representació dels espais naturals i punts d'interés següents:
  
Xàrxa Natura 2000 (LIC, ZEPA, etc)
  
Parcs naturals
  
Inventari de zones humides
  
S'obté així una cartografia d'espais potencials per a ser creuada amb la resta de cartografies.
  
Una vegada obtingudes aquestes tres capes cartogràfiques se superposen, i s'obté una cartografia única d'emplaçaments aptes per a la ubicació d'instal·lacions d'eliminació de residus urbans.
  
1.2.5. Zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions d'eliminació de residus.
  
Els emplaçaments identificats i seleccionats es relacionen en els plànols annexats en el document d'informació.
  
La llegenda d'aquests plànols diferència amb color verd aquelles zones aptes, que per estar constituïdes per materials de molt baixa permeabilitat només requereixen d'estudis geotècnics i geològics que confirmen la seua idoneïtat.
  
En color roig es representen aquells emplaçaments que per les seues característiques litològiques i d'impermeabilitat (anisotropia, canvis laterals de fàcies, etc.) requereixen estudis més detallats que garantisquen la seua idoneïtat, per la necessitat d'unes condicions d'impermeabilitat del substrat geològic a l'hora d'implantar una infraestructura d'eliminació de residus.
  
Aquesta cartografia és de caràcter orientatiu i exigeix la realització, en qualsevol cas, d'estudis geològics, geotècnics i hidrogeològics que permeten verificar la idoneïtat de l'emplaçament, com també visites de camp que confirmen el seu interés.
  
Es podran ubicar les infraestructures d'eliminació de residus urbans tant en les àrees grafiades com aptes en els plànols de la memòria informativa com en altres àrees dins de l'àmbit del Pla zonal. En el cas d'aquestes últimes s'haurà de demostrar per mitjà dels estudis tècnics adequats el compliment dels condicionants establits en el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador, per a obtindre la corresponent autorització administrativa per a l'eliminació de residus no perillosos i així mateix obtindre la preceptiva declaració d'impacte ambiental de la infraestructura que garantisca l'admissibilitat d'aquesta des del punt de vista ambiental.
  
1.3. ANÀLISI I DIAGNÒSTIC DE LA SITUACIÓ ACTUAL
  
1.3.1. Residus urbans
  
Per al càlcul de la producció de residus urbans s'ha partit de les següents bases de càlcul:
  
Població fixa: padró de l'any 2002 de l'IVE
  
Població equivalent = Població fixa + 0,25 x Població estacional màxima
  
Taxa anual de creixement de la població 1%
  
Ratio de producció de residus: 1,2 Kg/hab/dia
  
Segons aquestes bases de càlcul, la previsió de producció de residus a les zones II, IV i V es mostra en la taula adjunta:
  
Estimació de l'evolució de la producció de residus urbans
  
Les fraccions components dels residus urbans es mostren a continuació per a la situació actual:
  
Component % Total (t/any)
  
Matèria orgànica 40,9 70.901
  
Paper i cartó 19,5 33.804
  
Plàstic 14,1 24.443
  
Vidre 5,3 9.188
  
Metalls ferris 4,9 8.494
  
Metalls no ferris 1 1.734
  
Fusta 1,3 2.254
  
Tèxtil 4 6.934
  
Terres i cendres 3,4 5.894
  
Bric 1,3 2.254
  
Diversos 4,3 7.454
  
Total 558 506.184
  
Estimació de la producció per cada fracció del residu. Situació actual
  
Font: Inventari i catàleg de residus de la Comunitat Valenciana
  
1.3.2. Residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliara (RCD domiciliaris) .
  
Per al càlcul de la producció de residus d'obra menor i reparació domiciliara (RCD domiciliaris) s'ha utilitzat de base informació del Pla zonal de RCD de la Comunitat Valenciana, on es determinen les ratios de producció de RCD expressades en tones per habitant equivalent i any. En la taula adjunta es presenten les ratios calculades per a les zones objecte del present pla:
  
Zona Àrea Ratio (t/hab any)
  
II 4 0,8
  
 6 1,2
  
IV 8 0,5
  
V 9 0,5
  
Ratios de producció de RCD
  
Per al càlcul dels residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliara (RCD domiciliaris) que corresponen als residus urbans, es considera un 8% del total dels RCD, per la qual cosa l'estimació de la producció seria la següent:
  
Estimació de l'evolució de producció de residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliària
  
1.3.3. Residus de zones verdes i àrees recreatives públiques
  
La producció de residus de zones verdes i àrees recreatives públiques s'ha calculat a partir de la ratio de 7 kg per habitant i any. L'evolució dels residus es presenta a continuació:
  
Estimació de l'evolució de la producció de residus de zones verdes i àrees recreatives públiques
  
1.3.4. Residus perillosos domèstics
  
Les ratios utilitzades per al càlcul de la producció, a partir de diferents estadístiques, es mostren en la taula adjunta:
  
Tipus de residu Ratio (kg/hab/any)
  
Piles 0,3
  
Piles botó 0,0009
  
Fluorescents 0,25
  
Perillosos tipus general 0,45
  
Aquestes ratios mostren que la producció de piles i fluorescents és la següent:
  
Zona Piles normals Piles botó ) Fluorescents
  
 (kg/any) (kg/any (kg/any)
  
Zona II 845.584 080 95.447
  
Zona IV 2.658 8 2.215
  
Zona V 1.540 5 1.284
  
Total 495.835 165 98.946
  
Producció de residus de piles i fluorescents. Situació actual
  
La previsió d'evolució dels residus perillosos domiciliaris de tipus general (envasos de neteja, pintura, dissolvents, etc.), és la següent:
  
Evolució de la producció de residus perillosos domiciliaris de tipus general
  
1.3.5. Residus voluminosos
  
Residus d'ordinadors
  
Les ratios utilitzades (Font: SIDEDISA) per al càlcul de la producció de residus d'ordinador, són els següents:
  
 Ud. Kg. kg. residus
  
 ordinador/hab ordinador/hab ordinador/hab any
  
Castelló 0,06 1,06 0,15
  
Evolució de la producció de residus d'ordinador
  
Línia marró
  
La producció de residus d'equips de línia marró s'ha calculat a partir dels habitatges de les zones objecte del pla i aplicant els percentatges de saturació actuals dels equips.
  
Prod. residus = Núm. habitatges\* percentatge de penetració\* pes/ vida mitjana.
  
 Ratios Vida Pes
  
 penetració mitjana mitjà kg
  
 llars equips
  
1 Televisor 0,9970 15 32
  
2 Televisors 0,5000 15 32
  
1 Ràdio 0,9730 20 0,8
  
2 Ràdios 0,6500 20 0,8
  
Vídeo 0,8050 12 2
  
HIFI 0,6760 12 4
  
Font: Estudi general de mitjans 1999
  
La producció de residus línia marró (kg/any.) en la situació actual es mostra a continuació:
  
Zona Televisors Ràdio Vídeo HIFI Total
  
 línia marró
  
Zona II 541.729 6.939 14.340 55.748 366.698
  
Zona IV 5.640 100 402 336 6.118
  
Zona V 3.497 16 941 692 3.931
  
Total 492.632 7.121 14.716 05.231 434.747
  
Producció de residus de línia marró. Situació actual
  
Línia blanca
  
El càlcul de la producció de residus de la línia blanca s'ha realitzat amb les ratios calculats a partir de l'estudi del sector ANFEL. L'estimació d'unitats de residus ja inclou el criteri de vendes i interval de vida mitjana.
  
La producció de residus de línia blanca (kg/any) per a la situació actual és la següent:
  
Zona Total línia
  
 blanca Grup I Grup II Grup III
  
 kg/any kg/any kg/any kg/any
  
Zona II 1.776.163 084.774 168.418 270.745
  
Zona IV 43.949 32.806 50.864 6.283
  
Zona V 25.832 9.048 13.143 3.641
  
Total 1.409.864 548.453 1.914.550 009.669
  
Producció de residus de línia blanca. Situació actual
  
Matalàs
  
El càlcul dels residus de matalàs produïts s'efectua a partir del nombre d'habitatges tenint en compte les següents dades:
  
Núm. llits/habitatge Freqüència renovació anys Pes kg
  
 5 25 15
  
L'evolució de la producció de matalassos (kg/any) es mostra a continuació:
  
Evolució de la producció de residus de matalassos
  
Mobles
  
Per al càlcul d'altres mobles i efectes voluminosos s'ha pres la ratio de 2 kg/hab i any utilitzat en altres zones de semblants característiques. Es mostra l'evolució de la producció de residus (kg/any) és la següent:
  
Evolució de la producció de residus de mobles
  
En conclusió, l'estimació actual de producció de residus voluminosos i equips elèctrics i electrònics en les comarques compreses en el Pla zonal és la següent:
  
Producció de residus voluminosos. Situació actual
  
2. PRESCRIPCIONS NECESSÀRIES PER A LES OPERACIONS DE GESTIÓ DE RESIDUS
  
La planificació de la gestió dels residus de les zones II, IV i V es guia per la següent jerarquia de principis:
  
Prevenció i reducció de la generació.
  
Valorització dels materials continguts en els residus, inclosa la reutilització.
  
Eliminació controlada dels rebutjos no valoritzables.
  
2.1. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS URBANS
  
2.1.1. Característiques de la recollida
  
Per al compliment dels objectius marcats i descrits en el document d'informació, s'ha plantejat un sistema de recollida mixt:
  
En vorera, on es recullen en contenidors els residus en massa, la fracció orgànica a partir de l'any 2010 i la fracció restant.
  
En àrea d'aportació, on es recullen vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
Per tant es proposa el següent calendari per a la implantació de la recollida selectiva per a les zones II, IV i V;
  
S'implantarà un sistema gradual de recollida selectiva de matèria orgànica que permeta aconseguir els objectius de recollida selectiva previstos en el document d'informació.
  
La implantació de la recollida de matèria orgànica s'ha previst realitzar en dues fases:
  
A partir de l'any 2007 es recollirà selectivament el 30% de la matèria orgànica dels grans productors (mercats, hipermercats, edificis institucionals, hotels, grans restaurants) en els municipis de més de 10.000 habitants, la qual cosa suposa un 20% del total.
  
A partir de l'any 2010 es recollirà selectivament la matèria orgànica en tots els municipis de més de 2.000 habitants.
  
El contenidor de la fracció restant es recollirà a la vorera i anirà a la instal·lació de valorització, de forma que possibilite la recuperació de les fraccions que no han sigut separades en origen.
  
2.1.2. Infraestructures
  
D'acord amb l'anàlisi realitzada en els apartats anteriors, les infraestructures que es proposaran per a la gestió de residus urbans permetran disposar de la capacitat mínima necessària per a la valorització i eliminació dels residus generats en les zones II, IV i V, complint amb els objectius marcats.
  
Per a això, les instal·lacions i sistemes de tractament que es proposen segueixen els criteris que estableix el PIR i analitzats en l'apartat anterior i pel Pla nacional de residus urbans:
  
Recollida selectiva de matèria orgànica en productors singulars l'any 2007 i establiment de sistemes de recollida selectiva per als municipis especificats (més de 2.000 habitants) en el document d'informació, l'any 2010.
  
Recollida selectiva d'envasos lleugers, vidre i paper-cartó en àrees d'aportació.
  
Recollida selectiva dels altres tipus de residus urbans en diferents tipus d'ecoparc.
  
Instal·lacions de valorització de la matèria orgànica i altres materials dels RU amb la incorporació d'una línia d'incineració d'animals domèstics morts.
  
Instal·lacions d'eliminació de les fraccions no valoritzables dels residus urbans.
  
Tenint en compte aquestes premisses es proposen com a mínim les següents infraestructures:
  
Estacions de transferència
  
Es proposa la construcció d'estacions de transferència, a raó d'una per a la zona IV, àrea 8 i una altra per a la zona II, àrea 4, amb l'única excepció dels municipis confrontants que es troben a una distància en temps inferior a 30 minuts en trajecte d'anada a la planta de valorització situat a Onda.
  
Per a la selecció dels emplaçaments de les estacions de transferència, s'estendrà a fer-los coincidir, en la mesura que es puga, amb el centre de gravetat de la producció.
  
La capacitat de les estacions de transferència serà l'equivalent a la producció de residus dels municipis que s'han de transferir. La transferència es planteja per a residus urbans en massa, encara que es podrà adaptar per a la matèria orgànica i la resta, quan s'implante la recollida selectiva.
  
L'actual estació de transferència d'Almassora s'haurà d'adaptar per a acollir els municipis de la zona II que actualment no s'inclouen i que es troben a una distància en temps superior a 30 minuts en trajecte d'anada a la planta de valorització situat a Onda. A més s'adaptarà a la recollida selectiva de matèria orgànica.
  
Instal·lacions de valorització
  
Per l'existència en l'àmbit del Pla zonal, de la Planta de compostatge situada a Onda, actualment en funcionament amb un rendiment raonable i un impacte ambiental reduït, es proposa l'adaptació de la citada planta a la quantitat de residus que s'han de rebre per tots els municipis que abraça l'àmbit del Pla zonal i a la implantació de la recollida selectiva de matèria orgànica. A més, s'adequarà la zona de maduració i emmagatzemament del compost, actualment a l'aire lliure, per mitjà d'almenys, construcció d'una coberta i adequació dels drenatges, tot això per a evitar els efectes de possibles episodis de precipitació.
  
La planta haurà de comptar, independentment de les tecnologies actuals en funcionament, amb les següents línies:
  
Recuperació de materials. El rendiment global de recuperació de materials no serà inferior al 9% de les entrades dels residus. La generació de residus no valoritzables es limitarà al 44% sobre les entrades de residus.
  
Línia de tractament exclusiva de la matèria orgànica recollida selectivament independent de la línia de tractament de matèria orgànica procedent de la recollida en massa.
  
Línia de tractament de fracció restant i residu en massa.
  
Línia de condicionament i trituració de residus de poda i jardineria, i si és el cas, d'altres materials estructurants, additius i coadjuvants.
  
Línia d'incineració d'animals domèstics morts.
  
Instal·lacions d'eliminació
  
Atés que l'actual abocador de residus annex a la Planta de compostatge d'Onda no disposa de capacitat suficient per als 20 anys de vigència del Pla zonal, haurà d'ampliar-se aquest o alternativament construir una nova instal·lació en un altre emplaçament amb capacitat suficient per a abocar els rebutjos de la instal·lació de valorització i altres residus no valoritzables, com els de neteja de vies públiques, residus sanitaris dels grups I i II, com també les fraccions no valoritzables procedents del Centre de classificació i tractament de residus voluminosos i que no tinguen la naturalesa inerta.
  
2.2. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS VOLUMINOSOS
  
2.2.1. Infraestructures
  
Es proposa la construcció d'un Centre de classificació i tractament de residus voluminosos, de vida útil 20 anys. Aquest centre tindrà una capacitat suficient per a cobrir el tractament dels residus voluminosos segons les quantitats mostrades en el document d'informació.
  
El centre haurà de disposar com a mínim de:
  
Transferència de línia blanca amb CFC a gestor autoritzat.
  
Tractament de la línia blanca sense CFC: desballestament d'elements que dificulten el tractament posterior.
  
Tractament de la línia marró: desballestament i separació de pantalles i parts electròniques i entrega a gestor autoritzat, o bé entrega completa a gestor autoritzat.
  
Tractament de mobles i efectes: trituració i valorització dels diferents elements.
  
2.3. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS PERILLOSOS D'ORIGEN DOMÈSTIC
  
2.3.1. Característiques de la recollida
  
La recollida dels residus perillosos d'origen domiciliari es realitzarà a través dels ecoparcs instal·lats seguint criteris de localització amb màximes distàncies. Els distints tipus d'ecoparc amb les característiques definides són els següents:
  
Els tipus de residus que s'han de recollir en cadascun dels tipus d'ecoparcs són els següents:
  
Ecoparc Tipus de residus principals
  
Tipus A Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, RCD domiciliaris, jardineria, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers
  
Tipus B Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, RCD domiciliaris,jardineria, ferralla, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers
  
Tipus C Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, residus perillosos domèstics, RCD domiciliaris, ferralla, jardineria, vidre, plàstic, paper, olis, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers
  
Tipus D Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, residus perillosos domèstics, RCD domiciliaris, ferralla, jardineria, vidre, plàstic, paper, olis, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers
  
2.3.2. Infraestructures
  
Els ecoparcs existents actualment són els següents:
  
Zona II:
  
Castelló
  
Onda
  
Vila-real
  
Tenint en compte els ecoparcs existents i com a criteri de localització no superar els 5 km des del centre de producció fins a l'ecoparc més pròxim, els ecoparcs necessaris en les zones objecte del Pla Zonal, són els següents:
  
Municipi Tipus d'ecoparc
  
Zona II:
  
Atzeneta B
  
Benafigos A
  
Benicàssim D
  
Costur A
  
Xodos A
  
Figueroles A
  
les Useres B
  
Vall d'Alba B
  
Vilafamés B
  
Vistabella del Maestrat B
  
l'Alcora D
  
Betxí C
  
Borriol C
  
Burriana D
  
la Pobla Tornesa D
  
Sant Joan de Moró B
  
Zona IV:
  
Cirat A
  
Cortes de Arenoso A
  
Lucena del Cid B
  
Ludiente A
  
Montanejos B
  
Puebla de Arenoso A
  
Villahermosa del Río A
  
Zucaina A
  
Zona V:
  
Alcudia de Veo A
  
Espadilla A
  
Ayódar A
  
Fanzara A
  
Fuentes de Ayódar A
  
Suera A
  
Toga A
  
Torralba del Pinar A
  
Torrechiva A
  
Villamalur A
  
Complementàriament a la xarxa d'ecoparcs descrita, els projectes de gestió podran plantejar ecoparcs addicionals per a nuclis de població de suficient entitat, amb els mateixos criteris anteriors, sempre que la distància a l'ecoparc més pròxim supere el valor de referència dels 5 km.
  
2.4. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS DE CONSTRUCCIÓ D'OBRA MENOR I REPARACIÓ DOMICILIÀRIA (RCD DOMICILIARIS)
  
2.4.1. Característiques de la recollida
  
La recollida de les residus de construcció d'obra menor i reparació domiciliària (RCD domiciliaris) es realitzarà en els distints tipus d'ecoparc plantejats.
  
2.4.2. Proposta de tractament
  
Com a tractament per als RCD domiciliaris a partir de la disposició en ecoparc, es proposen tres alternatives:
  
Gestió a través de gestor autoritzat.
  
Abocament en cel·la apropiada en la instal·lació d'eliminació proposada en el present Pla zonal.
  
Tractament en la línia de residus de construcció d'obra menor i reparació domiciliària en el Centre de classificació i tractament de residus voluminosos.
  
Siga quina siga l'alternativa elegida, els RCD domiciliaris han de ser sotmesos a classificació prèvia i trituració abans de l'abocament de la fracció no valoritzable.
  
2.5. MODEL ECONÒMIC
  
Els projectes de gestió de residus hauran d'incloure els estudis i compromisos economicofinancers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions que s'han de realitzar.
  
En la memòria econòmica es distingiran clarament dos apartats:
  
Les inversions per a la construcció de les instal·lacions noves previstes en el pla zonal i la modificació de les ja existents, en el cas que siga necessari.
  
Els costos d'explotació dels serveis de valorització i eliminació dels residus.
  
En l'apartat relatiu a les inversions, la memòria econòmica especificarà les amortitzacions de les inversions amb inclusió de tots els costos, que serà a vint anys per a l'obra civil, obres d'urbanització i edificacions i de deu anys per a la maquinària fixa i mòbil.
  
En el cas que el projecte de gestió comprenga altres inversions es justificaran degudament els terminis d'amortització que s'apliquen a les inversions proposades.
  
En aquests supòsits es proposarà el termini, forma i condicions en què revertiran les instal·lacions a l'administració.
  
En el projecte de gestió es fixaran els cànons per tona que s'han de cobrar per la gestió de cadascun dels residus. En el càlcul d'aquests cànons es tindrà en compte a més de les amortitzacions de les inversions, les despeses de manteniment, despeses d'explotació, fiances, assegurances i per al cas d'abocadors, el manteniment de les mesures de control i vigilància per un període de trenta anys a partir de la seua clausura. Es tindrà en compte també, la variabilitat dels cànons enfront de variacions del tonatge de residus que s'han de gestionar.
  
Així mateix, es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25, el 50, el 70 o el 85% del total.
  
2.6. CONDICIONS QUE HAN DE COMPLIR LES ENTITATS SUPRAMUNICIPALS PER A GARANTIR L'EFICÀCIA DE LA SEUA ACTUACIÓ EN L'EXECUCIÓ DEL PLA ZONAL.
  
Els municipis que es troben integrats en el Pla zonal de les zones II, IV i V podran agrupar-se en consorcis o mancomunitats per a l'execució del Pla zonal de conformitat amb el que estableix la Llei 10/2000 de residus de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que establix la legislació de règim local.
  
L'entitat supramunicipal que es constituïsca actuarà com a administració competent per a la tramitació i adjudicació dels projectes de gestió, de conformitat amb el que disposen els articles 36 i 37 de la Llei 10/2000 de residus de la Comunitat Valenciana.
  
El consorci o mancomunitat que es constituïsca haurà d'estar integrada per municipis inclosos dins de l'àmbit territorial del Pla zonal, que representen almenys a més del 50 per cent de la població total de la zona, d'acord amb el nombre d'habitants de dret de l'última rectificació patronal vàlidament aprovada abans de la data de la seua constitució.
  
En tot cas haurà de quedar oberta la incorporació de qualsevol dels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla zonal.
  
El consorci o mancomunitat que es constituïsca haurà de disposar de plena capacitat i recursos tècnics i econòmics suficients per a garantir la correcta execució i desenvolupament de les previsions contingudes en el Pla zonal i haurà d'estar constituït abans que transcórrega el termini de tres mesos des de l'aprovació definitiva del Pla zonal.
  
Des del mateix moment en què es constituïsca el consorci o mancomunitat assumirà la responsabilitat de la valorització i eliminació de tots els residus urbans o municipals aportats pels municipis integrants, amb total independència de la tramitació en paral·lel del corresponent projecte de gestió, i sense que els possibles retards en aquest procediment, fins i tot per causa aliena al consorci o mancomunitat, l'eximisca de la dita obligació.
  
El consorci o mancomunitat tindrà com a finalitat principal l'execució de les previsions contingudes en aquest Pla zonal i aquelles altres que assumisca en aplicació de la Llei 10/2000 de residus de la Comunitat Valenciana.
  
Si es constitueix un consorci, pot estar integrat, a més de pels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla zonal, per la Generalitat Valenciana i per la Diputació Provincial de Castelló.
  
La mancomunitat que es constituïsca únicament podrà estar integrada pels municipis compresos en l'àmbit territorial del Pla zonal.
  
Els seus estatuts establiran els seus fins, de conformitat amb el que estableix aquest Pla zonal, com també el seu règim orgànic, funcional i economicofinancer.
  
2.7. TERMINI D'EXECUCIÓ DEL PLA
  
En la taula adjunta es mostren els terminis d'execució per a implantar cada una de les infraestructures plantejades en el present Pla zonal.
  
El pla tindrà una vigència de 20 anys, transcorreguts els quals haurà de revisar-se integrament. No obstant això si es produeixen canvis tecnològics o legislatius que ho aconsellen, pot revisar-se abans del terme de la seua vigència.
  
2.8. MESURES DE COMPENSACIÓ
  
A continuació s'exposen les opcions que s'han de triar, que podran presentar-se en el projecte de gestió quant a les mesures de compensació, a favor d'aquells municipis en el terme municipal dels quals s'ubiquen les instal·lacions d'eliminació i valorització dels residus.
  
Mesures econòmiques:
  
Reducció de la càrrega econòmica que comporta la prestació del servei mancomunat de gestió dels residus (reducció de la taxa de gestió de residus).
  
Compensacions directes en la gestió de residus:
  
0,6 € o més per tona de residus tractats en la planta de valorització.
  
1,2 € o més per tona de residus eliminats en la instal·lació d'eliminació.
  
30.000 € o més anuals destinats a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern independent.
  
Mesures de caràcter ambiental:
  
Finançament per a la creació de zones verdes dins del municipi afectat.
  
Finançament per a la reforestació d'àrees de bosc del terme municipal
  
Ajudes per a realitzar auditories ambientals o implantar l'Agenda 21 local.
  
Mesures de promoció i educació ambiental:
  
Creació d'una oficina d'informació ambiental o aula mediambiental, que coordine i planifique tots els programes informatius i educatius que tinguen per objectiu la divulgació del Pla zonal i l'educació dels ciutadans en la gestió dels residus.
  
Jornades de portes obertes de les instal·lacions de gestió dels residus.
  
Col·loquis i debats amb la participació de les associacions ciutadanes per a explicar en què consisteix el nou model de gestió dels residus.
  
Participar en el programa de conscienciació social de l'ens supramunicipal.
  
2.9. MESURES D'ÀMBIT MUNICIPAL
  
2.9.1. Ordenances municipals
  
Les ordenances municipals hauran d'adaptar-se a les prescripcions i objectius del Pla zonal per a afavorir la seua implantació i garantir els següents objectius de gestió:
  
La necessitat i la conveniència de separació de les fraccions de residus.
  
La recollida selectiva de matèria orgànica, vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
La recollida selectiva d'altres categories de residus urbans en ecoparcs.
  
L'adequada recollida de la resta de fraccions dels residus urbans.
  
2.9.2. Promoció i educació ambiental
  
Per a la consecució dels objectius d'un programa integrat de gestió municipal de residus, és imprescindible la participació dels ciutadans i dels agents socials implicats. Per a això, l'administració competent, amb la col·laboració dels municipis, ha d'impulsar la realització d'una campanya de conscienciació social destinada no solament a donar informació sinó també a promoure l'educació mediambiental en els municipis.
  
Objectius de la campanya de conscienciació social
  
Els objectius de la campanya de conscienciació social seran els següents:
  
Aconseguir que els ciutadans entenguen la problemàtica dels residus i coneguen els diferents factors implicats (aspecte cognoscitiu)
  
Crear consciència en els ciutadans sobre l'impacte ambiental d'una gestió inadequada dels residus i de la necessitat d'aplicar un model més correcte, encara que aquest exigisca un major esforç (aspecte emocional)
  
Conscienciar sobre les implicacions ambientals de la compra i l'ús de qualsevol producte o servei.
  
Donar a conéixer el model de gestió de residus i el paper dels diversos agents socials en la cadena de consum: productors, distribuïdors, venedors i consumidors (què deuen i poden fer)
  
Aconseguir que els ciutadans deprenguen a distingir les diferents fraccions dels residus que han de separar en origen, principalment la matèria orgànica i els residus perillosos, i la manera en què han d'entregar-la als sistemes de recollida selectiva
  
Canviar els hàbits quotidians dels ciutadans, pel que fa a la reducció (evitar els embalatges superflus, envasos no retornables, productes d'un sol ús, etc...), la recollida selectiva de les fraccions valoritzables i la recollida selectiva dels residus especials
  
Incentivar l'ús i consum de productes de menor impacte ambiental o provinents del reciclatge
  
Aconseguir que els distribuïdors i venedors tinguen l'incentiu i la sensibilitat per a participar activament en el model de gestió, estudiar oferir als seus clients la possibilitat de generar menys residus (productes sense embalatges superflus, productes que no generen residus especials...), col·laborar en la seua valorització (envasos i embalatges retornables o reciclables...) i afavorir la compra de productes reciclatges i d'eco balanç positiu.
  
Proporcionar als diversos agents socials un sistema d'informació àgil i fonamentat sobre els diversos condicions que afecten el Pla zonal de residus, que els done suport i evite la circulació d'idees tòpiques i inexactes.
  
Coordinar la participació en la recollida selectiva segons les característiques locals de cada municipi.
  
Aquests objectius generals de la campanya de conscienciació hauran d'ajudar a aconseguir els objectius quantitatius del Pla zonal.
  
Planificació cronològica de la campanya
  
Segons la seua distribució en el temps, han de desenvolupar-se dos tipus d'elements de comunicació:
  
Comuns i simultanis, per a tot el territori en què s'aplicarà el Pla de gestió de residus. Aquests elements corresponen bàsicament a la fase inicial de la campanya i al seguiment i són principalment les actuacions en els mitjans de comunicació (TV, premsa i ràdio), la visita de les instal·lacions de tractament, la presentació i exposició del projecte de gestió, etc.
  
Específics per als municipis, de manera que cada municipi els distribuïsca segons la seua planificació cronològica. Corresponen a la fase de posada en marxa del programa en el municipi. Aquests elements són principalment: la distribució de correu personalitzat als habitants del municipi, la distribució de material (tríptic de sensibilització, guia de segregació, mitjans de segregació interna), les visites porta a porta, etc.
  
La campanya tindrà tres fases ben diferenciades: inicial, de posada en marxa, i de seguiment; (cada una amb uns elements de comunicació concrets i diferents).
  
Fase inicial:
  
És una fase fonamentalment descriptiva. Per la importància que els ciutadans coneguen la gestió dels residus urbans i la recollida selectiva, es realitzaran una sèrie d'actuacions de comunicació general perquè termes com residus, recollida selectiva, reciclatge, etc., siguen coneguts per la major part de la població. Al mateix temps, aquestes actuacions contribuirà a crear una certa expectativa per a la posada en marxa del nou sistema de recollida i gestió.
  
Realització d'enquestes per a conéixer l'opinió dels ciutadans en condicions com la consciència mediambiental, el nivell de coneixement de la recollida selectiva, la imatge de l'actual del sistema de recollida, el grau de predisposició a participar en la recollida selectiva i les motivacions més importants.
  
Aquestes enquestes, a més de permetre conéixer el nivell de sensibilització dels ciutadans i les seues preocupacions en aquest àmbit, faran una important funció com a element de comunicació i educació, perquè moltes vegades desperten la consciència dels ciutadans enquestats.
  
Per a aquesta campanya, es podran utilitzar els següents elements de comunicació:
  
Articles de premsa
  
Realització d'un vídeo sobre el projecte de gestió en general
  
Preparació d'una exposició itinerant de caràcter general sobre residus oberta al públic
  
Exposicions en les instal·lacions de gestió i jornades de portes obertes
  
Sessions informatives per a associacions i col·lectius específics; particularment per a aquells que hauran de col·laborar en la separació de residus en origen.
  
Preparació de material didàctic per als escolars
  
Edició i distribució d'un tríptic de sensibilització
  
La campanya de comunicació es dirigirà a tots els ciutadans, però hi haurà elements concrets per a determinats grups o col·lectius que, per les seues característiques, es faran per mitjà de canals de comunicació específics. Per exemple, es preveu la preparació de material adequat per a la premsa, els escolars, les associacions de veïns, els comerços, les oficines i els mercats, entre altres.
  
Posada en marxa de la campanya
  
La posada en marxa de la campanya requereix unes actuacions de comunicació amb un contingut molt concret que ha de coordinar-se amb la posada en marxa del sistema de recollida de residus. Per aquest motiu, els elements de comunicació que es dissenyen es distribuiran als ajuntaments, de forma que cadascun els distribuïsca a la població amb suficient antelació a la posada en marxa de la recollida.
  
Entre els diferents elements de comunicació que es poden realitzar per a aquesta etapa es troben:
  
Enviament d'una carta de les autoritats locals que demane la participació ciutadana i informe del dia en què començarà a funcionar el nou sistema de recollida.
  
Visites porta a porta per a la conscienciació ciutadana.
  
Col·locació de cartells informatius en els portals sobre la ubicació dels contenidors de recollida selectiva.
  
Reunions o visites informatives a comerços, mercats, escoles, bars i restaurants.
  
Distribució adhesiu entre els comerços, escoles i altres agents col·laboradors, amb la figura i el color del contenidor previst per a la recollida de cada fracció.
  
També és important, com un element més de comunicació, la publicació o la difusió a través de la premsa local dels primers resultats del programa.
  
Seguiment
  
Aquesta és, sens dubte, la fase més llarga de la campanya. El seu objectiu és consolidar la segregació en origen i la participació per part dels ciutadans i col·lectius. Els propòsits que persegueix aquesta fase s'indiquen a continuació:
  
Les enquestes als ciutadans per a conéixer el grau de participació i el grau de satisfacció amb el servei
  
Els contactes directes amb els mitjans de comunicació
  
Augmentar la participació
  
Millorar la qualitat dels residus segregats
  
Evitar la desmotivació dels ciutadans, passada la primera fase de la campanya.
  
Durant aquesta fase, a més de la informació als ciutadans, s'hauran de continuar:
  
Les accions recordatòries dels materials sol·licitats als punts d'entrega
  
Els programes d'educació a les escoles amb l'organització de tallers de separació de residus en origen i reciclatge de diversos materials, etc.
  
2.10. CRITERIS PER AL DESENVOLUPAMENT DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
En desenvolupament d'aquest Pla zonal es poden presentar els següents projectes de gestió de residus:
  
Residus urbans, de jardineria, voluminosos i perillosos domiciliaris:
  
Projecte de gestió de l'adequació i l'explotació de la planta de valorització actual situat a Onda i l'ampliació de la instal·lació actual d'eliminació de residus urbans plantejats en el present Pla zonal.
  
Aquest projecte inclou la construcció i l'explotació de la xarxa d'ecoparcs, estacions de transferència i el centre de classificació i tractament de residus voluminosos.
  
El projecte de gestió es regirà per les bases tècniques incloses en l'apartat 3 del present document.
  
Altres projectes de gestió que les administracions competents consideren necessaris, que es regiran per les seues bases específiques.
  
3. BASES TÈCNIQUES PER A L'ELABORACIÓ DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
En el cas d'optar per la prestació indirecta de la gestió de residus, les mancomunitats, consorcis, o agrupacions que puguen constituir-se, que no hagen aprovat unes bases tècniques reguladores dels concursos per a l'adjudicació dels projectes de gestió corresponents, podran, voluntàriament, acordar l'aplicació de les bases tècniques que a continuació s'indiquen, amb l'abast, l'estructura i el contingut que s'hi estableixen.
  
L'objecte d'aquest apartat és concretar l'abast, l'estructura i el contingut de la documentació que s'ha de presentar per a prendre part en el concurs de projectes de gestió de residus urbans després de l'aprovació del present Pla zonal de les zones II, IV i V de la Comunitat Valenciana.
  
3.1. Instal·lacions que s'han d'incloure en el projecte de gestió
  
El projecte de gestió de les zones II, IV i V de la Comunitat Valenciana ha d'incloure les següents infraestructures i activitats:
  
Construcció i explotació dels ecoparcs relacionats en l'apartat 2.3, comptant amb els existents que figuren en el mateix apartat, com també altres existents o en procés d'autorització a la data del concurs. S'inclouran els costos de gestió dels diferents tipus de residus depositats, en particular, els residus perillosos domiciliaris a través de gestor autoritzat, com també el transport dels residus inerts i voluminosos fins a les instal·lacions de classificació plantejades en el present Pla zonal o a gestor autoritzat.
  
Construcció i explotació de les estacions de transferència de residus urbans recollits en massa proposades per l'adjudicatari en base als criteris marcats pel present Pla zonal, comptant amb les existents i la seua modificació, en cas necessari, com també les que es puguen trobar en procés d'autorització. Es podrà presentar així mateix, la transferència de la fracció orgànica de la recollida selectiva i la resta, segons els sistemes de transferència seleccionats. S'inclouran els costos de transport des d'aquestes fins a la instal·lació de valorització situada a Onda.
  
Adequació de la instal·lació de valorització de residus urbans actual situada a Onda, que haurà de disposar d'una línia per a tractar la matèria orgànica recollida selectivament, separada de la línia de matèria orgànica procedent de la recollida en massa, i on tindran cabuda els residus de poda de jardins i zones verdes, degudament triturats. També s'adequarà la zona de maduració i emmagatzemament del compost per mitjà d'almenys, construcció d'una coberta i adequació dels drenatges. Així mateix, ha de disposar d'una línia d'incineració d'animals domèstics morts.
  
Ampliació de la instal·lació d'eliminació per als rebutjos de valorització actualment situada a Onda per a 20 anys de vida útil o construcció d'un nou abocador en un altre emplaçament, inclòs el transport d'aquests, com també per a altres residus no valoritzables, com els de neteja de vies públiques, residus sanitaris dels grups I i II, com també les fraccions no valoritzables procedents del centre de classificació i tractament de residus voluminosos.
  
Construcció i explotació d'un centre de classificació i tractament de residus voluminosos, que constarà d'una unitat de tractament de residus voluminosos, les respectives fraccions valoritzables resulta que es destinaran a un nou ús en la construcció o al reciclatge per gestors autoritzats (voluminosos). Per la seua banda, les fraccions no valoritzables (inerts i no inerts), separats els possibles residus perillosos que s'entregaran a gestors autoritzats, es destinaran a l'eliminació. Aquesta planta pot disposar de forma optativa d'una línia de classificació de RCD domiciliaris.
  
Transport fins a la instal·lació d'eliminació de rebutjos de valorització de les fraccions no valoritzables dels RCD domiciliaris i residus voluminosos que no tinguen naturalesa inerta.
  
No s'inclouran entre les activitats del projecte de gestió de residus urbans la recollida de residus en massa, ni tampoc la recollida selectiva de matèria orgànica, però si la transferència, si és procedent, i valorització d'aquesta última fracció. Per la seua banda, en relació als envasos lleugers, paper/cartó i vidre, no es considerarà la seua recollida, ni el posterior emmagatzemament, transferència, classificació, recuperació i valorització de qualsevol d'aquestes fraccions o materials recollides selectivament.
  
3.2. Terminis de construcció, explotació i manteniment postclausura de les instal·lacions
  
Els terminis màxims de redacció del projecte, obtenció de llicències i la resta d'autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat, com també la construcció de les instal·lacions, seran aquests, distingint entre les de valorització i eliminació:
  
Adequació de la instal·lació de valorització: 1 any
  
Ecoparcs: 3 anys
  
Estacions de transferència: 1,5 anys
  
Ampliació o nova construcció d'instal·lació d'eliminació: 1 any
  
Els períodes màxims de prova de les instal·lacions, una vegada finalitzada la seua construcció i fins a la seua posada en servei efectiu, distingint entre valorització i eliminació:
  
Instal·lació de valorització: 6 mesos
  
Instal·lació d'eliminació: 3 mesos
  
Per la seua banda, la vida útil de les instal·lacions, o període d'explotació d'aquestes, es limita a 20 anys, comptats des de la seua data d'entrada en servei efectiu.
  
Finalment, l'adjudicatari haurà de fer-se càrrec pel seu compte del desmantellament final de la instal·lacions de valorització al final de la seua vida útil, com també del manteniment postclausura dels abocadors, durant un període mínim de 30 anys, de conformitat amb el que estableix el Reial decret 1481/2001.
  
3.3. Documentació que s'ha de presentar en el projecte de gestió
  
Els projectes de gestió presentats hauran de contindre la documentació que seguidament es relaciona:
  
Memòria del projecte de gestió
  
Avantprojecte d'instal·lacions
  
Pla de gestió
  
Estudi economicofinancer
  
Document de síntesi
  
Es presentarà una única oferta base i totes aquelles variants sobre aquesta que s'estimen convenients. Cada una de les variants haurà de presentar la mateixa estructura de documents, es remetrà expressament, per a aquells apartats el contingut dels quals siga idèntic al de l'oferta base, a aquesta última. Si no es procedix d'aquesta forma, les variants no seran valorades en aquests apartats.
  
Seguidament es concreta el contingut de cadascun dels documents:
  
3.3.1. Memòria del projecte de gestió
  
Inclourà com a mínim els següents aspectes:
  
Àmbit territorial i categories o tipus de residus que s'han de gestionar.
  
Localització de les infraestructures projectades sobre els terrenys previstos, indicant qualificació del sòl, superfície utilitzada i, si és el cas, disponibilitat d'aquests.
  
Calendari d'execució de les instal·lacions, com també terminis de final d'obres i entrada en servei d'aquestes. En el cas de la instal·lació de valorització, en tractar-se de l'adequació de la ja existent, es planificarà l'execució tenint en compte que la instal·lació ha de seguir donant servei durant aqueix període de temps.
  
Termini total de duració de la gestió del servei.
  
3.3.2. Avantprojecte d'instal·lacions
  
Definirà amb grau de detall d'avantprojecte les infraestructures previstes per a les operacions de valorització i eliminació de residus urbans.
  
El dimensionament de les capacitats de les instal·lacions de valorització i eliminació es realitzarà partint de les dades de generació de residus urbans que figuren en el Pla zonal, igual que el centre de classificació i tractament de residus voluminosos. No obstant això, considerant una estacionalitat anual en l'aportació de residus a la instal·lació de residus urbans, aquesta es dissenyarà de forma que siga capaç d'admetre fins a un 50% més de la seua capacitat nominal durant un període no inferior a 4 mesos.
  
Així mateix, en previsió de possibles increments de les taxes de generació de residus, com a conseqüència del creixement urbanístic de les zones que cobrix el Pla zonal i de l'augment de la població atesa, les instal·lacions de residus urbans hauran de ser capaces d'admetre fins a un 35% més de residus en règim continu sobre la seua capacitat nominal, al llarg de tot l'any, sense perjudici de les puntes estacionals abans indicades, i sense cap menyscabament de minves de rendiment dels processos de valorització i eliminació, com tampoc de la qualitat ambiental de les citades instal·lacions.
  
Les instal·lacions, excepte els ecoparcs, es grafiaran a escala 1:2.500. Per als ecoparcs, es presentaran plànols model per a cadascun dels tipus d'ecoparc a escala mínima 1:500.
  
Característiques de la instal·lació de valorització de residus urbans
  
La instal·lació de valorització, amb independència de la tecnologia ja en funcionament, inclourà en la seua adequació, la classificació de residus i el tractament biològic de la matèria orgànica, tant per a la recollida selectivament, com per a la procedent de la recollida de residus en massa.
  
El rendiment global de recuperació de materials no serà inferior al 9% de les entrades dels residus, mentre que la generació de rebutjos no valoritzables es limitarà al 44% també sobre l'entrada de residus.
  
La classificació prèvia dels residus en massa a l'entrada de les instal·lacions permetrà com a mínim recuperar les següents fraccions: vidre (blanc i color), paper/cartó, acer, alumini, envasos compostos (brics i altres), envasos de plàstics (tres fraccions més freqüents en els envasos domèstics), fusta i tèxtils.
  
Així mateix, s'inclourà una línia de condicionament i trituració de residus de poda i jardineria, i si és procedent, d'altres materials estructurants, additius i coadjuvants, que també hauran de ser sotmesos al tractament biològic abans citat.
  
A més, s'adequarà la zona de maduració i emmagatzemament del compost, actualment a l'aire lliure, per mitjà d'almenys, la construcció d'una coberta i adequació dels drenatges, tot això per a evitar els efectes de possibles episodis de precipitació
  
També inclourà una línia d'incineració de residus d'animals domèstics morts.
  
Per a la gestió dels residus voluminosos es construirà un centre de classificació i tractament de residus voluminosos, que podrà estar annex al conjunt d'instal·lacions i haurà de disposar com a mínim de:
  
Transferència de línia blanca amb CFC a gestor autoritzat.
  
Tractament de línia blanca sense CFC: desballestament d'elements que dificulten el tractament posterior.
  
Tractament de línia marró: desballestament i separació de pantalles i parts electròniques i entrega a gestor autoritzat, o bé entrega completa a gestor autoritzat.
  
Tractament de mobles i efectes: trituració i valorització dels diferents elements.
  
L'adequació es realitzarà davall la premissa primordial de no interrompre en el mateix moment la prestació de l'actual servei de tractament de residus urbans.
  
El rendiment global de recuperació de materials després de l'adequació de la instal·lació, no serà inferior al 9% de les entrades dels residus, mentre que la generació de rebutjos no valoritzables es limitarà al 44% també sobre entrada de residus.
  
La classificació prèvia dels residus en massa a l'entrada permetrà com a mínim recuperar les següents fraccions: vidre (blanc i color), paper/cartó, acer, alumini, envasos compostos (bric i altres), envasos de plàstics (tres fraccions més freqüents en els envasos domèstics), fusta i tèxtils.
  
La valorització de la matèria orgànica es basarà necessàriament en un procés de compostatge simple o combinat amb qualsevol altre procés, assegurant en qualsevol cas que el producte final compleix les especificacions de qualitat reglamentàries com compost, permetent així la seua comercialització.
  
D'una altra part, la valorització de la matèria orgànica proposta haurà de concretar com a mínim els següents aspectes:
  
Tecnologia que s'ha d'emprar, detallant etapes, rendiments, balanços de masses, hídric i d'energia, si és procedent, equips i instal·lacions necessaris i justificació del compliment dels paràmetres de qualitat del compost.
  
Capacitats nominals i temps de residència de la matèria orgànica, distingint si és el cas entre la procedent de la recollida selectiva de la de recollida en massa.
  
Paràmetres que s'han de controlar i sistema de control adoptat, no sols per a garantir la qualitat del procés, sinó també per a minimitzar olors i lixiviados.
  
Requeriments de materials estructurants, additius i coadjuvants, com també d'aigua i energia si és el cas, especificant quantitats i qualitats d'aquests.
  
Si es considera la valorització energètica dels residus, haurà de garantir-se que només es destinen a aquest procés les fraccions no compostables dels residus en massa, aconseguint al mateix temps incrementar els percentatges de reciclatge i la rendibilitat energètica de la instal·lació, tot això sense perjudici de complir amb els límits d'emissió vigents per a aquest tipus d'instal·lacions segons el RD 653/2003.
  
En el supòsit d'optar per la valorització energètica, es concretaran com a mínim els següents aspectes:
  
Característiques del residu que s'han de valorar (poder calorífic, humitat i contingut de fraccions combustibles i no combustibles).
  
Balanços tèrmic i energètic del procés de recuperació d'energia, dimensionant les capacitats dels equips segons els tonatges de residus que s'han de valorar i concretant la tecnologia que s'ha d'emprar.
  
Sistema de depuració de gasos que s'han d'emprar, detallant etapes, rendiments, balanços de masses, equips i instal·lacions necessaris, i justificació del compliment dels límits d'emissions atmosfèriques.
  
Producció bruta i neta d'electricitat o combustibles, considerant l'autoconsum, i, si és el cas, la cogeneració en aquest o un altre procés de tractament de residus.
  
L'avantprojecte de la instal·lació de valorització inclourà, a més de memòria, plànols, plec de condicions tècniques, pressupost i pla de control de qualitat de les obres, els següents continguts mínims:
  
Descripció dels tipus de residus urbans i fraccions recollides selectivament que seran objecte de valorització, utilitzant la codificació LER (Ordre MAM/304/2002).
  
Quantitat total prevista de residus que s'han de processar, diferenciant per codis LER i indicant les quantitats any a any durant la vigència del contracte.
  
Balanç de masses dels diferents fluxos de residus en les instal·lacions de valorització, especificant pèrdues per evaporació i lixiviació, i concretant l'evolució d'aquest balanç any a any durant la vigència del contracte.
  
Característiques constructives de l'adequació de les instal·lacions de valorització situades a Onda: superfície nova total que s'ha d'ocupar, superfície útil per a tractament, superfície de serveis comuns; adequació de les fosses d'emmagatzemament de residus; sistema d'alimentació a les línies de procés; maquinària, equips i llocs de treball de les línies de procés.
  
Mesures correctores per a la minimització d'impactes ambientals derivats del funcionament de les instal·lacions, fonamentalment quant a emissió d'olors (desodoració), generació de lixiviats (recollida i tractament d'aquests), i evacuació d'aigües pluvials (drenatges perimetrals).
  
Característiques de les instal·lacions d'eliminació de residus urbans
  
Les instal·lacions proposades per a l'eliminació de les fraccions no valoritzables es realitzarà de forma preferent sobre alguna de les zones seleccionades en el Pla zonal, sense prejudici dels possibles condicionants urbanístics i mediambientals d'aplicació, com també la idoneïtat dels terrenys que haurà de confirmar l'estudi geologicogeotècnic i hidrogeològic, que es descriu posteriorment. Es poden acceptar ubicacions a zones no seleccionades, sempre que es complisquen els condicionants abans mencionats.
  
Es consideraran així mateix les repercussions que sobre les instal·lacions d'eliminació té la limitació d'entrades de residus biodegradables en abocador, conforme al que estableix el Reial decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.
  
Els avantprojectes dels abocadors s'ajustaran al que estableix el Reial decret 1481/2001, i inclourà, a més de memòria, plànols, plec de condicions tècniques, pressupost, i pla de control de qualitat de les obres, aquests continguts mínims:
  
Descripció dels tipus de residus urbans i fraccions no valoritzables que seran objecte d'abocament, utilitzant la codificació LER (Ordre MAM/3042002), i especificant els procediments d'admissió de residus aplicables (Decisió del Consell 2003/33/CE, annex II del Reial decret 1481/2001).
  
Quantitat total prevista de residus que s'han d'abocar, diferenciant codis LER i especificant les quantitats any a any durant la vigència del contracte.
  
Volum total previst dels residus, indicant volumetries any a any durant la vigència del contracte.
  
Característiques constructives dels abocadors: superfície total que s'ha d'ocupar, superfície útil d'abocament, superfície de serveis comuns; sistema d'impermeabilització del fons i les parets del vas; sistema de recollida i emmagatzemament de lixiviats; sistema de drenatge d'aigües pluvials; sistema d'extracció de gasos; camins d'accés perimetrals i d'accés al vas; edificis i zones de serveis comuns.
  
Mesures correctores per a la minimització d'impactes ambientals derivats de l'activitat de l'abocador, de conformitat amb els annexos I i III del Reial decret 1481/2001.
  
L'avantprojecte de les instal·lacions de valorització i eliminació contindrà els següents annexos:
  
Estudi geologicogeotècnic
  
L'emplaçament de les instal·lacions de valorització haurà de disposar d'un estudi geologicogeotècnic, en el cas que es realitzaran ampliacions o noves construccions a les ja existents, d'acord amb la normativa tècnica vigent sobre construcció industrial. S'inclourà a més el balanç de moviment de terres i la naturalesa i destinació d'aquestes.
  
L'emplaçament del nou vas de l'abocador per a les fraccions no valoritzables dels residus urbans, haurà de disposar d'estudi geologicogeotècnic i hidrogeològic, el contingut dels quals mínim serà:
  
Reconeixement de camp
  
Unitats geològiques de l'àrea de l'emplaçament
  
Sèrie geològica local
  
Estructura i fracturació dels materials de la ubicació
  
Paràmetres geotècnics de les principals unitats litològiques de l'emplaçament
  
Cartografia geològica a escala adequada (1:5.000, 1:1.000 o 1:500, segons les característiques i complexitats de l'emplaçament, acompanyada de talls geològics i columnes estratigràfiques representatives.
  
Reconeixements preliminars (cales, penetròmetres, sondejos elèctrics o geofísics)
  
Caracterització hidrològica regional i local que incloga un inventari de punts d'aigua.
  
Assajos in situ
  
2 cales per hectàrea per a la descripció del terreny des de superfície fins a la màxima profunditat que es puga aconseguir per mitjà de mitjans mecànics.
  
1 assajos d'infiltrometria per hectàrea, en el cas que el terreny siga representatiu del suport del vas.
  
1 sondeig amb recuperació de testimoni continu per hectàrea fins a aconseguir una profunditat no inferior, en cap d'ells, a la cota de suport de l'abocador més cinc vegades el gruix requerit a la barrera geològica. Com a mínim, la longitud dels sondejos serà de 15 metres en qualsevol cas. En tot cas el vas d'abocament projectat haurà d'albergar un mínim de 4 sondejos.
  
Per als emplaçaments que s'ubiquen sobre formacions geològiques que presenten una clara homogeneïtat litològica i estructural, es pot reduir el nombre d'assajos in situ a 1 cala per hectàrea i 1 sondeig per cada dues hectàrees.
  
En el cas que amb la dita profunditat d'investigació dels anteriors sondejos no s'haguera aconseguit la zona saturada regional, es realitzarà un sondeig fins a penetrar en el nivell freàtic regional en una longitud de 5 m o aconseguir la profunditat màxima de 50 m. Aquest sondeig es constituirà com a punt de control de les aigües subterrànies. En tot cas, pot substituir-se per algun pou o sondeig existent aigües avall de l'emplaçament, sempre que resulte representatiu de la hidrogeologia local.
  
Fins a profunditat equivalent de 5 m per davall de la cota de suport de l'abocador s'executaran per cada nivell litològic representatiu:
  
Presa de mostra inalterada o presa de mostra parafinada
  
Un assaig de permeabilitat en laboratori sobre mostra de terreny
  
Un assaig de permeabilitat in situ (Lefranc o Lugeon segons les condicions del terreny).
  
Per davall de la profunditat equivalent de 5 m per davall de la cota de suport del futur abocador s'executaran els següents assajos:
  
Cada 5 m presa de mostra inalterada o presa de mostra parafinada.
  
Cada 5 m assaig de permeabilitat en laboratori sobre mostra de terreny
  
Cada 5 m assaig de permeabilitat in situ.
  
Hidrogeologia
  
Per mitjà dels sondejos s'identificarà la presència o l'absència d'aigües subterrànies en l'emplaçament, com també el rang de gradient hidrogeològic local, si és el cas. S'efectuarà un inventari de punts d'aigua, i, en almenys tres punts, es prendran mostres per a obtindre analítiques completes de qualitat de l'aigua subterrània.
  
Estudi d'impacte ambiental
  
S'inclouran els estudis d'impacte ambiental corresponents a les obres i a les activitats de valorització, en el cas que siga necessari, i a l'eliminació de residus en els emplaçaments seleccionats, contemplant expressament els accessos a aquesta nova instal·lació d'eliminació.
  
Aquest estudi contindrà els continguts mínims establits en el Decret 162/1990, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
Avantprojecte d'accessos a les instal·lacions
  
S'inclourà un avantprojecte d'accessos a la nova instal·lació d'eliminació, grafiant els traçats proposats a escala 1:5.000.
  
Els accessos es dimensionaran funcionalment considerant el trànsit esperat de transport de rebutjos, si és procedent, cap a les instal·lacions i des de les instal·lacions, de forma que es permeta una circulació fluida que no ocasione problemes a usuaris aliens a aquestes. Com a mínim, els vials d'accés seran de 6 m d'amplària de plataforma i 5 m de calçada, disposant d'1 carril per cada sentit de 2,5 m cadascun d'ells.
  
D'altra banda, es dimensionaran estructuralment per a suportar totes les càrregues corresponents al trànsit pesat previst, determinant la combinació subbase, base i ferm més adequada. Es grafiarà amb suficient detall una secció tipus de la calçada.
  
Avantprojecte de subministraments d'aigua, electricitat, gas i telecomunicacions
  
Es justificarà la suficient disponibilitat de subministrament en els punts d'entroncament actuals amb l'aportació de certificats de les companyies subministradores de cadascun dels serveis per a les necessitats futures amb l'adequació de la instal·lació.
  
En el cas que es propose una exportació d'energia elèctrica a la xarxa, es tindrà especial atenció amb la magnitud de les línies d'exportació d'energia elèctrica a la xarxa.
  
3.3.3. Pla de gestió
  
S'estructura de la forma que seguidament s'indica:
  
Modelització del servei
  
Inclourà els següents continguts:
  
Logística del funcionament de les instal·lacions ofertes al costat de les actuals, concretant els fluxos de residus expressats en tones anuals entre les diferents instal·lacions, i els rendiments de cada una d'elles, al llarg de tota la vigència del contracte. Així mateix, s'indicaran els punts de descàrrega de residus procedents dels serveis de recollida municipals diferenciant segons el tipus de residu, i els dies i horaris d'obertura de les instal·lacions, a l'efecte de recepció de residus d'una banda, i a l'efectes de tractament d'aquest, per un altre. Aquest apartat es presentarà amb el suport gràfic necessari per a la seua fàcil comprensió, aportant un diagrama de flux de les instal·lacions per a cada any de servei.
  
Descripció succinta de les tècniques o tecnologies de valorització i eliminació que s'han emprar, sempre comptant amb les actuals instal·lacions, incloent la justificació numèrica del compliment dels objectius de valorització i de reducció de matèria orgànica en abocador anteriorment enunciats. Per a això s'adjuntaran balanços de massa i energia referits a les entrades de residus urbans en les instal·lacions de valorització, en els quals es concretaran:
  
Materials recuperats en la classificació prèvia.
  
Productes de la valorització de matèria orgànica (compost i biogàs).
  
Pèrdues de procés per evaporació i lixiviació.
  
Rebutjos de la valorització de matèria orgànica (primari i secundari).
  
Fraccions residuals de la valorització energètica.
  
Produccions bruta i neta d'energia tèrmica i elèctrica o combustibles.
  
Organigrama general del personal assignat al projecte de gestió, concretant la seua adscripció als diferents centres de treballs, com també la coordinació entre aquests i la supervisió per la direcció de l'empresa adjudicatària. S'indicarà el nombre de treballadors de cada categoria laboral, els diferents horaris i torns de treballs, com també el personal de reserva per a vacances, absentisme i puntes estacionals.
  
Projecte d'explotació de les instal·lacions, diferenciant entre les de valorització, les d'eliminació i els ecoparcs, en els quals s'inclourà el pla de manteniment de maquinària i equips de cada una d'elles. Contindrà així mateix una determinació dels consums d'aigua (potable, reg i altres usos), energia (electricitat, gas i fuel), com també la forma de subministrament, i la disponibilitat d'aquests serveis en les proximitats de les instal·lacions.
  
Pla de qualitat del compost, referenciat al compliment de la normativa vigent en matèria de fertilitzants i afins, com també els paràmetres de control i la freqüència d'anàlisi que s'ha de realitzar, a més de l'entitat externa a la qual es confiarà l'elaboració i el seguiment d'aquest pla.
  
Reglament de servei
  
El pla de gestió es completarà amb un reglament del servei, que regule tècnicament, administrativament i econòmicament les relacions entre l'adjudicatari i el consorci, com també amb els usuaris del servei, tant municipis integrants del consorci, com empreses externes al contracte en qüestió.
  
En particular, es consideraran aspectes tals com la proposta d'ordenances municipals per a residus urbans objecte del projecte de gestió, la classificació dels diferents residus admissibles i els cànons aplicables a cada categoria, la retribució del servei, la reversió de terrenys, instal·lacions i maquinària, etc.
  
Campanya de conscienciació social
  
Es realitzarà d'acord amb les directrius establides en l'apartat 2.9.2 del Pla zonal, i en qualsevol cas haurà de guiar-se pel compliment dels següents objectius generals:
  
Fomentar la minimització, a través del consum responsable o per mitjà d'accions concretes entre els sectors locals que poden afavorir la disminució en la producció de residus específics derivats de les seues activitats, que tinguen la consideració d'urbans, i per tant s'incloguen en el projecte de gestió.
  
Potenciar la recollida selectiva, fomentant la implantació de sistemes de separació de residus en origen, que afavorisquen actituds entre els col·lectius locals que permeten la posterior reutilització i reciclatge, a través de mesures de promoció i difusió dirigides a la ciutadania en general.
  
La campanya de comunicació ambiental haurà de contemplar els següents nivells d'implicació:
  
Informació ambiental, sobre l'actual problemàtica generada pels residus urbans, amb especial insistència en els domiciliaris.
  
Sensibilització pública, dirigida a la ciutadania en general, a fi de complir els objectius de conscienciació social indicats en l'apartat 8.1.2.1 del Pla zonal.
  
Formació a col·lectius concrets, en especial a aquells que puguen tindre una influència més directa amb les problemàtiques locals detectades i que puguen ajudar amb un canvi d'actitud a millorar o corregir la situació.
  
Actuacions concretes, que contribuïsquen a minimitzar la producció de residus urbans, millorar i estendre la recollida selectiva en origen.
  
Avaluació i seguiment, dels èxits obtinguts en relació als objectius proposats en la campanya.
  
Les actuacions concretes que s'han de proposar en la campanya de comunicació ambiental, d'acord amb els anteriors nivells d'implicació, hauran d'especificar:
  
Objectius
  
Destinataris
  
Línia d'actuació: informar, sensibilitzar, formar, actuar, avaluar
  
Temporització
  
Recursos humans
  
Altres recursos
  
Pressupost
  
3.3.4. Estudi Economicofinancer
  
Considerarà la totalitat dels costos d'inversió i amortització de les instal·lacions, com també els d'explotació d'aquestes durant tota la seua vida útil, que serà com a mínim de 20 anys.
  
S'inclouran a més els costos de desmantellament final de les instal·lacions de valorització, com també els de manteniment postclausura de les instal·lacions d'eliminació de residus, en el cas que s'opte per la tècnica d'abocament controlat, durant els 30 anys posteriors al tancament.
  
Les amortitzacions es calcularan pel mètode francés de quotes constants, es considera un tipus d'interés referenciat al deute de l'Estat espanyol en un termini de 10 a 20 anys. Les amortitzacions s'aplicaran linealment, amb un termini de 20 anys per a l'obra civil, i 10 anys per a la maquinària i equips. En qualsevol cas, les reinversions i costos de manteniment hauran d'assegurar almenys una reposició íntegra de la maquinària i equips durant el període de vigència del contracte.
  
Els pressupostos d'inversions de totes les instal·lacions inclouran totes les possibles fases de construcció, com també els costos de disponibilitat dels terrenys i l'execució de nous accessos o adequació dels existents, a més dels costos de redacció del projecte, control de qualitat i direcció facultativa de les obres, com també els d'obtenció de qualssevol llicències i autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat.
  
D'acord amb les xifres de producció de residus previstes en el Pla zonal, s'establiran de forma clara les anualitats d'inversió previstes indicant els costos d'amortització, personal, reposició de maquinària i equips, manteniment, explotació, comunicació ambiental, i la resta de costos, com també els possibles ingressos previstos per venda de subproductes, combustibles o energia.
  
L'estudi economicofinancer contindrà els següents annexos:
  
a) Proposta de cànons que s'han de repercutir.
  
Es presentaran els següents cànons diferenciats:
  
Cànon de valorització de residus urbans en massa, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
Cànon de valorització de matèria orgànica selectiva, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
Cànon de transport dels rebutjos de valorització, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
Cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
Cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D en euros per any d'explotació.
  
Cànon d'incineració d'animals domèstics morts, en euros per unitat de pes.
  
Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona d'entrada en el centre de classificació, fins i tot transport i gestió per gestor autoritzat extern o en instal·lació d'eliminació.
  
En els càlculs de tots aquests cànons es consideraran els costos financers de les inversions i les amortitzacions d'aquestes, com també els costos d'explotació, incloent personal, manteniment, consums d'energia, combustibles, aigua i la resta de serveis, assegurances de les instal·lacions i avals econòmics, com també els costos de desmantellament final de les instal·lacions, i en el cas de plantejar l'abocament com a sistema d'eliminació, els costos del manteniment postclausura durant un període de 30 anys des del tancament.
  
Així mateix es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, es diferenciarà segons l'aportació siga del 25, el 50, el 70 o el 85% del total.
  
Igualment, es podran proposar disminucions d'aquests cànons com a conseqüència de la recepció de residus assimilables a urbans que puguen ser tractats conjuntament amb aquests en les instal·lacions projectades, repercutint així els costos fixos d'aquestes en un tonatge major de residus, i produint per tant un abaratiment dels cànons que ha de satisfer l'adjudicatari. En aquest supòsit, hauran d'indicar-se les quantitats de residus externs que s'han de gestionar conjuntament amb els residus urbans, i la seua evolució prevista al llarg de la vigència del contracte.
  
En qualsevol cas, s'ha de reservar el dret d'admetre residus assimilables a urbans procedents de tercers, en la forma que reglamentàriament es determine.
  
D'altra banda, es proposaran taules o fórmules que expressen la variabilitat de tots aquests cànons enfront d'increments del tonatge de residus que s'han de gestionar, des d'un 80% fins a un 120% dels valors nominals que figuren en el Pla zonal o siguen així considerats, segons procedisca, amb intervals del 5% (80, 85, 90, 95, 100, 105, 110, 115 i 120%).
  
Finalment, s'indicaran expressament per a cadascun dels cànons els períodes d'aplicació d'aquests, que no podran ser superiors en cap cas a la vigència de la concessió, limitada a 20 anys, ni tampoc proposar cap tipus de cànon durant el període de proves de les instal·lacions, anterior a l'inici efectiu de l'explotació d'aquestes.
  
b) Fórmula de revisió de preus
  
Es proposarà una fórmula polinòmica de revisió de preus, com a màxim de 6 sumands, que es referirà a l'estructura de costos prevista per al projecte de gestió, i els índexs d'actualització de la qual hauran de ser inequívocs i de publicació oficial (INE, BOE, etc.) amb suficient periodicitat. Com a mínim hauran de considerar-se com a variables els costos de personal, els costos d'energia o combustibles, i el IPC.
  
Aquesta fórmula polinòmica podrà ser idèntica per a tots els cànons abans descrits, o diferenciada per a cadascun d'ells.
  
c) Compensacions econòmiques municipals
  
Es contemplaran com a mínim les següents compensacions econòmiques als municipis que alberguen les instal·lacions de valorització o eliminació de residus:
  
Compensacions directes:
  
0,6 € per tona de residus entrada en les instal·lacions de valorització.
  
1,2 € per tona de residus entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
30.000 € anuals destinades a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern i independent que designa el consorci.
  
Compensacions indirectes:
  
Finançament d'accions i mesures ambientals, centrades en la implantació de l'Agenda 21 local i altres directament relacionades amb la millora de la qualitat ambiental del municipi.
  
3.3.5. Document de síntesi
  
Es presentarà un document de síntesi de tots els documents anteriors, que, amb una extensió no superior a 50 pàgines, es redactarà en termes assequibles a la comprensió pel públic en general, i resumirà els aspectes tècnics, econòmics i ambientals més destacats del projecte de gestió de residus urbans.
  
Disposarà del suport gràfic adequat per a permetre la fàcil lectura, com també la identificació inequívoca dels tractaments aplicats als diferents fluxos de residus objecte del projecte de gestió.
  
3.4. CRITERIS D'ADJUDICACIÓ DEL CONCURS
  
Els criteris que, convenientment ponderats, serviran de base a l'adjudicació del concurs objecte d'aquestes bases tècniques seran els següents:
  
SOLVÈNCIA TECNICOTECNOLÒGICA
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència tecnicotecnològica, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, seran valorades per la seua major experiència en el camp de la gestió de residus urbans, en general, i per la seua major experiència en construcció i explotació d'instal·lacions semblants a les ofertes, i per la major capacitació tècnica del personal operatiu a la Comunitat Valenciana, en particular.
  
SOLVÈNCIA ECONOMICOFINANCERA.
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència economicofinancera, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, no rebran cap valoració per aquest concepte.
  
SOLUCIÓ TÈCNICA PROPOSADA.
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista tècnic i tecnològic en la documentació presentada:
  
Millor utilització de la instal·lació de valorització ja existent i solapament amb les obres d'adequació.
  
Major aprofitament dels recursos continguts en els residus.
  
Màxima recuperació de materials, a través d'obtenció de subproductes, o màxima producció d'energia, directament o indirectament a través de combustibles procedents de residus.
  
Nombre més gran de materials que s'han de recuperar, i majors rendiments unitaris de cada procés de recuperació.
  
Mínima generació de rebutjos finals de les instal·lacions destinats a eliminació.
  
Nombre més gran d'etapes de tractament, i majors rendiments unitaris de cada procés de tractament.
  
Menors consums de recursos externs als residus.
  
Menor consum d'aigua de procés.
  
Menor consum d'electricitat.
  
Menor consum, si és el cas, de gas o altres combustibles.
  
Menor afecció ambiental de les instal·lacions de tractament.
  
Menor generació de lixiviats i olors, segons la tecnologia de tractament proposada.
  
Menors emissions atmosfèriques resultants de la valorització de residus proposada.
  
Millor aspecte general de les instal·lacions, per introducció de barreres verdes i zones enjardinades.
  
Millor campanya de comunicació ambiental.
  
Majors amplitud, diversitat, intensitat i recursos econòmics, tant del pla com del programa.
  
Millors mesures per a aconseguir l'acceptació de les instal·lacions pel públic en general, a través de l'organització de fòrums cívics i jornades de portes obertes.
  
Millor programa de vigilància ambiental de les instal·lacions.
  
Nombre més gran i freqüència de paràmetres ambientals que s'han de controlar.
  
Major garantia d'imparcialitat, objectivitat i transparència, per la participació de laboratoris homologats o organismes acreditats.
  
Les ofertes que no acrediten suficientment el compliment dels rendiments mínims de valorització i límits màxims d'eliminació abans indicats, o el compliment de les normatives vigents d'aplicació a les operacions de valorització i eliminació, seran desestimades.
  
3.4.1. Taxes econòmiques que s'han de repercutir
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista econòmic i financer en la documentació presentada:
  
Menor cànon de valorització de residus urbans en massa, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
Menor cànon de valorització de matèria orgànica selectiva, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
Menor cànon de transport dels rebutjos de valorització, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
Menor cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
Menor cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D, en euros per any d'explotació.
  
Cànon d'incineració d'animals domèstics morts, en euros per unitat de pes.
  
Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona d'entrada en el centre de classificació, fins i tot transport i gestió per gestor autoritzat extern o en instal·lació d'eliminació.
  
Les ofertes que no presenten la totalitat dels cànons descrits, o encara havent-los presentat no es troben suficientment acreditats en base a les corresponents anàlisis de costos, tant fixos com variables, no seran valorades per aquest apartat.