Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8073, del 29-06-2017 (2017/4887)

RESOLUCIÓ de 2 de maig de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 46/16-EAE Novelda i 47/16-EAE Casas Bajas.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8073

Data del DOGV
:   29-06-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/4887


Data del document
:   02-05-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 2 de maig de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 46/16-EAE Novelda i 47/16-EAE Casas Bajas. [2017/4887]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 46/16-EAE Novelda i 47/16-EAE Casas Bajas.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del Decret de declaració del Paratge Natural Municipal Clots de la Sal i Serra de la Mola.  
Promotor: Direcció General de Gestió del Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat.  
Localització: municipi de Novelda (Alacant).  
Expedient: 46-16-EAE.  
La comissió d'avaluació ambiental, en sessió celebrada el 9 de febrer de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del decret de declaració del Paratge Natural Municipal Clots de la Sal i Serra de la Mola, al municipi de Novelda, en els termes següents:  
Documentació aportada  
El 3 de juny de 2016 es rep del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits la documentació següent: còpia en paper de l'expedient administratiu, còpia de la memòria justificativa en paper i digital i còpia de la proposta de decret.  
La documentació aportada, tenint en compte l'objecte i característiques de la proposta de decret, es considera suficient per a poder dur a terme el procediment d'avaluació ambiental estratègica simplificada.  
Planejament vigent  
El municipi de Novelda disposa, com a document de planejament urbanístic, de normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant el 14 de gener de 1982. Posteriorment, van ser revisades i aprovades definitivament el 16 d'octubre de 1992. Aquesta revisió va obtindre declaració d'impacte ambiental favorable amb data 13 de juliol de 1992.  
Imatge 1: classificació i qualificació del planejament urbanístic vigent de Novelda. SIG de Conselleria. Verd clar: sòl no urbanitzable comú; verd fosc: sòl no urbanitzable protegit (paisatgística i forestal i domini públic hidràulic) i blau fosc: sòl urbà dotacional.  
D'acord amb la documentació proporcionada, en l'àmbit de la proposta de paratge la classificació i qualificació dels terrenys proposats és la següent:  
- Sòl no urbanitzable. Protecció paisatgística i forestal: es correspon amb la major part de l'àmbit proposat del paratge dins de la unitat 1. Serra de la Mola, a excepció de la zona de sòl urbà que es menciona més avant i la totalitat de la unitat 2 del paratge definida pel domini públic hidràulic del riu Vinalopó.  
- Sòl urbà: afecta un xicotet sector localitzat en la unitat 1. Serra de la Mola, delimitat per la carretera de pujada a la Mola i el límit oriental de l'espai i que es correspon amb: el castell i els voltants, l'ermita de Santa Maria Magdalena i els voltants i l'antic convent.  
No obstant això, d'acord amb el SIG d'aquesta conselleria, una xicoteta porció de l'àmbit de la Unitat Riu Vinalopó, en el marge esquerre del riu Vinalopó, prop del turó, es qualifica com a sòl no urbanitzable comú en el qual el planejament vigent preveu els usos següents (article 50):  
«2. Condicions d'ús  
L'ús característic és l'agropecuari i la seua destinació bàsica el manteniment del medi rural. En les zones qualificades com a agrícoles es considera també com a ús característic les construccions vinculades a l'explotació agrícola, com són l'emmagatzematge i guarda de collites, utensilis i instruments de cultiu. Com a usos complementaris, s'admeten les obres i instal·lacions d'infraestructures, els serveis públics de les administracions, l'habitatge unifamiliar aïllat, les instal·lacions i les edificacions necessàries o vinculades a les activitats agropecuàries, les explotacions mineres i les activitats de servei vinculades a la carretera. Com a usos compatibles es toleren, per mitjà de la declaració d'interés comunitari, les activitats industrials i productives, les activitats turístiques, esportives, recreatives, d'oci i de recreació i terciàries, així com les terciàries i industrials d'especial importància. Usos prohibits són l'habitatge plurifamiliar i la resta d'activitats terciàries i industrials.»  
  
D'acord amb l'actual planejament, en el sòl no urbanitzable de protecció paisatgístic forestal els usos es regulen de la manera següent (article 51.2):  
«2. Zones de protecció paisatgística i forestal  
A. Les constitueixen aquelles àrees que han de ser protegides o conservades amb criteris ecològics, a fi de defendre el medi natural.  
B. En aquestes àrees queden expressament prohibits els usos següents:  
Qualsevol tipus d'obres d'edificació.  
- Moviments de terres que alteren la topografia.  
- L'explotació de pedreres.  
- Ubicació d'abocadors i fematers.  
- Col·locació d'anuncis i cartells.  
- Alteració dels elements naturals o vegetals que comporten alteració de l'equilibri natural.  
Tala d'arbres sense permís de l'administració competent en la matèria».  
En el sòl no urbanitzable de protecció de rius i barrancs (art. 51.4):  
  
«4. Zones de protecció de rius i barrancs.  
A. Les constitueixen aquelles àrees que, per la seua localització, estructura i condicions topogràfiques, drenen les aigües de pluja que cauen en la seua conca costera i que, en condicions climatològiques excepcionals, amplien el seu llit ordinari i formen llits inundables.  
B. Els únics usos admesos són els agropecuaris, sense possibilitat d'erigir edificació, obra o instal·lació de cap tipus (excepte les de canalització), a fi de no alterar les condicions de drenatge. Quan els llits públics estiguen delimitats, haurà de deixar-se una zona de servitud, en la qual no es permet cap tipus d'edificació. En tot cas, cal ajustar-se al que disposa la Llei d'aigües, de 2 d'agost de 1985.»  
En el sòl urbà dotacional, al costat de la serra de la Mola, hi ha sòl urbà dotacional d'equipament (castell i santuari) i sòl urbà dotacional parc urbà (resta de la serra). D'acord amb el vigent planejament, els usos d'aquest tipus de sòls es regulen de la manera següent (article 45):  
  
«2. Espais lliures  
Són els terrenys destinats a l'oci i la recreació de les persones, així com a l'ornament i a la millora de la qualitat ambiental. Es distingeixen les classes següents:  
a) Els parcs urbans. Corresponen a uns espais lliures de gran dimensió, la característica principal dels quals és el seu caràcter paisatgístic i la funció bàsica del qual és la recreació de la població.  
En la serra de la Mola, en l'àmbit del paratge proposat, l'edificació es limitarà a 1a existent, i es permetrà 1a construcció d'altres edificacions de xicotetes dimensions, els usos de les quals seran complementaris dels existents, com poden ser serveis municipals d'assistència i manteniment o recreatius, tipus quioscos de begudes, gelats, records o periòdics. En tot cas, l'edificació, en la seua composició i tractament, haurà d'harmonitzar amb el caràcter monumental de les edificacions o construccions existents. En el parc oest, les edificacions que poden realitzar-se seran complementàries a l'ús d'esplai i oci.  
  
3. Equipaments  
Són les parcel·les destinades a la construcció d'edificacions dedicades a l'ús i activitats d'aprenentatge, curació, associació i relació social. Segons la funció principal que complisquen poden ser: docents, socials, culturals, sanitaris, assistencials i religiosos. Quan en la mateixa parcel·la es desenvolupe més d'una d'aquestes activitats, la denominarem polivalent.  
Les edificacions destinades a usos d'equipament han de complir les condicions particulars de l'edificació de la zona en què es troben, llevat que no estigueren en cap en concret, i en aquest cas es permetrà: una edificabilitat màxima d'1 m²/m², una alçària màxima de 3 plantes, i reculades mínimes respecte a llindes de 3 m, excepte al frontal que ha de ser de 5 m.  
Els edificis destinats a equipaments, així com els respectius espais lliures de parcel·la, es dissenyaran de manera que ressalte el caràcter estructurador de l'espai urbà propi de les edificacions dotacionals. S'haurà de tindre especial atenció en la provisió dels aparcaments necessaris, així com dels espais necessari per a les operacions de càrrega i descàrrega».  
L'Ajuntament de Novelda està tramitant un Pla General del municipi i el 22 de novembre de 2011 es va emetre per la Comissió d'Avaluació Ambiental document de referència. Fins a la data no s'ha remés per part de l'ajuntament documentació per a continuar amb el procediment d'avaluació.  
En la memòria justificativa s'indica el següent: «Amb la finalitat de garantir l'homogeneïtat i coherència en la normativa d'usos del sòl afectat pels límits del paratge natural municipal, és recomanable que en futures revisions del planejament municipal s'unifique la classificació i qualificació del sòl inclòs dins dels límits del paratge, i es preveja en la seua totalitat com a sòl no urbanitzable protegit amb la qualificació de paratge natural municipal. Aquest planejament haurà d'incorporar la normativa que s'aprove conjuntament amb el decret de declaració del PNM.»  
D'acord amb l'article 8 del Decret 15/2016, de 19 de febrer, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals de la Comunitat Valenciana: «el planejament urbanístic dels municipis inclosos en l'àmbit del paratge haurà d'adaptar-se a la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos establida pel corresponent decret de declaració del paratge natural municipal. Mentre aquesta adaptació no es produïsca, en cas de conflicte prevaldran les determinacions establides en l'esmentat decret de declaració.»  
Objecte del decret  
Els decrets de declaració tenen el contingut mínim següent, d'acord amb la legislació reguladora d'aquestes figures de protecció:  
a) Una exposició de motius.  
b) La delimitació textual i gràfica del paratge.  
c) L'aprovació de la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos del paratge natural municipal.  
d) La composició del Consell de Participació del Paratge Natural Municipal, com a òrgan col·legiat consultiu, col·laborador i assessor en la gestió de l'espai protegit. En aquest òrgan existirà representació de la conselleria competent en matèria de medi ambient i de l'ajuntament o ajuntaments promotors.  
e) L'habilitació a l'ajuntament per a dictar una ordenança de gestió del paratge natural municipal, en la qual s'establirà la seua ordenació detallada i el règim de gestió, en el marc de la normativa bàsica de protecció continguda en el decret de declaració.  
Aquest decret pretén la declaració com a paratge natural municipal, amb la denominació de Clots de la Sal i Serra de la Mola, d'un espai, constituït per dues unitats pròximes entre si, situat al nord-oest del nucli urbà de Novelda (comarca del Vinalopó Mitjà), amb una superfície aproximada de 120 hectàrees.  
Imatge 2: àmbit del Paratge Natural Municipal Clots de la Sal i Serra de la Mola.  
El decret regula l'administració, gestió i assessorament del paratge corresponent, les dues primeres a l'ajuntament, i l'última a la Direcció General del Medi Natural.  
Regula igualment el consell de participació del paratge, així com els mitjans econòmics i el règim d'infraccions i sancions.  
El decret estableix el règim de protecció del paratge i prohibeix aquells usos i activitats el desenvolupament dels quals puga suposar un deteriorament o regressió dels valors naturals la protecció dels quals es pretén. S'exclou, en tot cas, la utilització urbanística dels terrenys inclosos en l'àmbit de l'espai natural protegit.  
Estableix igualment unes normes d'ordenació bàsica que desenvolupa en l'annex III, i faculta l'ajuntament perquè en el marc d'aquestes normes desenvolupe una ordenança municipal de gestió del paratge que contindrà l'ordenació detallada dels usos i les activitats en l'àmbit d'aquest.  
De les normes bàsiques de protecció, annex III, es destaca el següent:  
Les normes seran aplicables directament i prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal, i s'adaptaran al que s'aprove amb posterioritat. Igualment, s'aplicaran aquestes normes amb preferència sobre la legislació sectorial sempre que siguen més detallades o protectores, i que no estiguen en contradicció amb la finalitat de la legislació sectorial.  
Estableix un règim d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent, i estableix que haurà de consultar-se l'òrgan competent en matèria de medi ambient i l'òrgan gestor del paratge natural municipal.  
Es distingeixen dos grans grups de normes, el primer, sobre protecció de recursos de domini públic (capítol I) i, el segon, sobre regulació d'activitats i infraestructures (capítol II).  
1) Respecte a la protecció de recursos, es regulen els següents en huit seccions: recursos hidrològics, sòls, vegetació silvestre, fauna, paisatge, patrimoni cultural, interés geològic, geomorfològic i coves i camins ramaders. Es fa referència en línies generals a la regulació existent en la matèria, però s'estableixen una sèrie d'especificacions respecte d'això.  
Es destaca, pel seu interés, la regulació d'aquestes matèries següent:  
  
- Recursos hidrològics: es prohibeixen les canalitzacions o dragatges de llits excepte en els casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja.  
En les zones de domini públic hidràulic (DPH), de servitud i policia es conservarà la vegetació de ribera i no es permetrà la transformació a cultiu de terrenys erms o destinats a usos forestals.  
S'estableix que les edificacions i instal·lacions en l'àmbit del paratge hauran de disposar d'un sistema de depuració adequat capaç d'evitar el risc per a la qualitat de les aigües superficials i subterrànies.  
- Sòls: es prohibeix, amb caràcter general, la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu, excepte aquelles que tinguen com a finalitat la recuperació amb fins ecològics, d'antics camps de cultiu abandonats.  
Se prohibeix la destrucció de bancals i dels seus marges.  
- Vegetació silvestre: s'indiquen les formacions vegetals d'interés.  
S'estableixen els criteris per a realitzar l'extracció de fusta o llenya, sense perjudici de la necessària obtenció de la corresponent autorització de l'administració forestal amb l'informe previ de l'òrgan competent en espais naturals.  
- Fauna: es regulen els períodes de realització d'actuacions que siguen potencialment pertorbadores de la fauna.  
- Paisatge: estableix que l'ajuntament en les seues autoritzacions o informes respecte al paratge haurà de tindre en compte els efectes sobre el paisatge.  
- Patrimoni cultural: fa referència fonamentalment a la legislació sectorial. S'estableix que els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turisticorecreatius amb obtenció prèvia d'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.  
- Interés geomorfològic i coves i camins ramaders: fa referència a la legislació sectorial.  
2) En relació amb la regulació d'activitats i infraestructures, es regulen en deu seccions les següents: activitats extractives i mineres, activitats agràries, apicultura, gestió forestal, activitat cinegètica, activitat industrial, ús públic, activitats d'urbanisme i edificació, infraestructures i activitats d'investigació.  
- Activitats extractives i mineres: es prohibeixen.  
- Activitats agràries: amb caràcter general es prohibeixen les pràctiques agrícoles sota la modalitat d'hivernacle o túnel. Els terrenys forestals no es podran transformar en agrícoles ni ser considerats com a tals.  
  
Es prohibeix amb caràcter general tot tipus d'edificació de nova planta, així com noves construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, etc.) o a la primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.).  
- Apicultura, gestió forestal i activitat cinegètica: es fa referència a la legislació sectorial.  
No obstant això, la conselleria competent en matèria de medi ambient farà limitacions específiques respecte a espècies abatibles i períodes hàbils. Els aprofitaments forestals requeriran d'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
- Activitat industrial: es prohibeix.  
- Ús públic: regula diferents activitats com ara senderisme, muntanyisme, circulació motoritzada, actes públics, etc.  
Es prohibeix l'acampada, la construcció d'edificacions turístiques i recreatives i la construcció d'instal·lacions esportives.  
- Activitats d'urbanisme i edificació: es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta i, amb caràcter general, es permet la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents, sempre que l'ús a què es destinen estiga permés per les presents normes de protecció, especialment aquelles edificacions que puguen preveure's com ara equipament públic i edificacions destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del paratge municipal o amb les activitats de gestió dels recursos naturals.  
- Infraestructures: en l'àmbit del paratge es prohibeix, amb caràcter general, la realització de noves infraestructures de qualsevol tipus com ara instal·lacions elèctriques, de comunicacions, xarxa viària o abocadors, a excepció de les obres d'infraestructura que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, en cas de requerir-la legalment. Hauran d'obtindre, a més, informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
En la memòria justificativa dins dels programes d'actuacions del medi natural està el condicionament de la pedrera que alberga la bassa de conservació del fartet i una reforestació.  
Justificació del decret  
La figura dels paratges naturals municipals, establida per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, s'orienta a la creació d'espais naturals protegits d'àmbit municipal, promoguts i gestionats per les corporacions locals, amb la col·laboració de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
L'article 9 de la Llei 11/1994 fixa la definició d'aquesta figura com «les zones compreses en un o més termes municipals que presenten especials valors naturals d'interés local que requerisquen la seua protecció, conservació i millora i siguen declarades com a tals a instàncies de les entitats locals». Estableix, aquest mateix article, que únicament s'admetran en aquests paratges els usos i les activitats compatibles amb les finalitats que van motivar la seua declaració, excloent-ne de manera expressa la utilització urbanística dels seus terrenys.  
Aquesta figura permet, per tant, habilitar mecanismes de protecció, ordenació i gestió per a valors significatius del patrimoni natural dels municipis, a fi de preservar-los per a les generacions futures i de posar-los en valor com a recurs ambiental. En el règim jurídic dels paratges, aquests mecanismes es tradueixen en normes d'ús, en directrius de gestió i en programes d'actuació concrets, dirigits tots aquests a la conservació, l'aprofitament sostenible i l'ús públic ordenat d'aquests valors.  
  
L'espai proposat com a paratge natural Clots de la Sal i Serra de la Mola posseeix valors ecològics, paisatgístics, geomorfològics i socioculturals per a la seua declaració com a paratge natural municipal, i disposa de resolució de la Direcció General del Medi Natural que li atorga el criteri de conformitat positiu a la proposta.  
La declaració com a paratge natural municipal es realitza mitjançant un decret del Consell, amb informe de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental, en un procediment que s'inicia a proposta de l'ajuntament, d'acord amb la legislació sectorial que ho regula.  
  
El decret permet la declaració com a paratge natural municipal d'aquest espai al mateix temps que estableix el seu règim de protecció, les normes bàsiques d'ús i les qüestions relatives a la gestió.  
Consultes realitzades  
Per part d'aquesta direcció general s'ha sotmés a consultes la documentació inicial tramesa, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII de l'esmentada llei.  
  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulten les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
29.08.2016 30.08.2016 Direcció Territorial d'Alacant (agricultura i ramaderia), Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
13.06.2016 04.07.2016  
19.07.2016 Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant; Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball.  
Secció de Mines  
Secció d'Energia  
13.06.2016 14.09.2016 Subdirecció General de Patrimoni Cultural i Museus  
13.06.2016 01.07.2016 Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
13.06.2016 04.07.2016 Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
13.06.2016 19.01.2017 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
13.06.2016 20.07.2016 Direcció General de Turisme; Presidència de la Generalitat  
13.06.2016 18.07.2016 Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències  
13.06.2016 Diputació Provincial d'Alacant; Àrea de Carreteres  
13.06.2016 Servei de Prevenció d'Incendis Forestals; Subdirecció General de Prevenció d'Incendis Forestals; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
13.06.2016 16.11.2015  
(03.10.2016) Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
13.06.2016 Servei de Vida Silvestre; Subdirecció General de Medi Natural; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural   
13.06.2016 Servei d'Ordenació i Gestió Forestal; Subdirecció General de Medi Natural; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
13.06.2016 Servei de Caça i Pesca; Subdirecció General de Medi Natural; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural   
  
  
  
Els informes rebuts, juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic, es publicaran en la pàgina web següent: www.agroambient.gva.es/eae  
- Subdirecció General de Patrimoni Cultural i Museus (14.09.2016): s'emet informe desfavorable sobre els efectes patrimonials fins que la proposta de decret no atenga les determinacions patrimonials a què es fa referència en l'informe.  
La memòria del projecte incorre en falta de rigor i de profunditat en el tractament del castell de la Mola. «D'una banda es fa referència al que en realitat és la part que correspon al recinte superior. Omet la menor al·lusió al recinte inferior, en aquesta àrea es troben restes de la muralla que protegia aquell recinte, on es troben parcialment ocultes restes del primer poblament de Novelda. S'omet la torre avançada que hi ha en la vessant nord, al costat de l'inici actual de la carretera pavimentada d'aglomerat asfàltic. S'ignora el camí històric d'ascens al castell, etc.  
D'una altra banda, es dóna la circumstància que en terrenys on se situa el recinte inferior, fa cent anys va ser construïda l'ermita, si bé aquesta construcció queda distant del recinte superior. També es troba un antic convent, hui alberg i centre d'interpretació. Aquesta construcció és de gran volum i a causa de la seua proximitat a les muralles del recinte superior constitueix una interferència visual molt important amb les estructures pertanyents al recinte superior del castell de la Mola.»  
  
S'indica que la documentació que s'inclou en el projecte és insuficient amb relació al tractament del castell i els elements patrimonials que el constitueixen, en diferent estat de conservació.  
S'indica la importància de la redacció d'un pla director del castell de la Mola en què, a més, es prevegen expressament les qüestions arqueològiques de l'espai, pel fet que dins d'aquest hi ha diversos jaciments a més del castell.  
- Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori (04.07.2016): informa que la proposta de Decret està afectada per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del PATRICOVA, sempre que s'adapte a l'article 17 de la normativa del PATRICOVA.  
En la proposta de decret no s'inclouen les limitacions o prohibicions d'ús que comporta la perillositat d'inundació, i és aplicable el que estableix l'article 17:  
«1. El planejament territorial i urbanístic classificarà com a sòl no urbanitzable d'especial protecció el domini públic hidràulic, de conformitat amb la seua legislació reguladora, així com les zones de perillositat d'inundació de nivell 1 delimitades en el PATRICOVA [...]  
  
2. En aquestes zones es prohibeix qualsevol tipus d'edificació, excepte les previstes expressament en el planejament territorial i urbanístic aprovat a l'entrada en vigor del PATRICOVA, que s'hauran, en tot cas, de realitzar d'acord amb els condicionants específics d'edificació per al sòl urbà sotmés a risc d'inundació, assenyalats en l'annex I d'aquesta normativa. Així mateix, es prohibeix la realització d'obres d'infraestructures que siguen vulnerables o puguen modificar negativament el procés d'inundació, i incrementar els danys susceptibles de produir-se com a conseqüència d'aquesta.»  
L'informe indica que: «en conseqüència, haurà d'analitzar-se si el planejament urbanístic vigent al novembre de 2015 preveia expressament edificacions en l'àmbit de la Unitat Riu Vinalopó; en cas contrari, el projecte de decret haurà d'establir la prohibició d'utilitzar qualsevol edificació (siga de nova planta o, si és el cas, reutilització d'edificacions existents) en la Unitat Riu Vinalopó, així com obres d'infraestructures vulnerables davant de la inundació o que modifiquen negativament el procés d'inundació.»  
- Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori (01.07.2016): informa que des del punt de vista de les competències d'aqueix servei no s'observa que la proposta contravinga la normativa d'aplicació, i no formula al·legacions a aquesta.  
- Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant; Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:  
- Secció de Mines (04.07.2016): indica que no hi ha drets miners afectats, i que no s'ocasionaran efectes significatius sobre el medi ambient ni sobre l'ordenació minera.  
- Secció d'Energia (19.07.2016): no se n'al·lega res.  
- Direcció General de Turisme; Presidència de la Generalitat (20.07.2016): informa que no s'observa que es deriven efectes negatius significatius sobre el medi ambient en l'àmbit del turisme, i es valoren positivament determinades regulacions establides en la proposta de decret.  
- Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències (18.07.2016): no s'hi realitzen al·legacions.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (16.11.2015): indica que d'acord amb els articles 9.2 i 48.1 de les normes bàsiques d'ordenació del paratge ha de resultar compatible la protecció del paratge amb les actuacions de manteniment de llits i gestió de recursos hídrics en el riu Vinalopó, així com la realització d'obres d'infraestructures en aquest.  
  
S'indica que hauria de tindre's en compte el principi rector de la legislació d'aigües, fonamentalment quant al domini públic hidràulic. S'afig que han de quedar estàlvies totes les competències que la legislació atribueix a l'Estat en relació amb el domini públic hidràulic.  
  
S'indica que en la zona de flux preferent (article 9 del Reglament del DPH) dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables davant de les avingudes ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desaigüe de l'esmentada zona de flux preferent.  
  
- Informe de la Direcció Territorial d'Alacant en matèria d'agricultura i ramaderia (30.08.2016): s'informa del fet que no hi ha res a objectar.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (19.01.2017): emet informe favorable al Decret, sempre que s'esmenen les consideracions arreplegades en l'informe en els termes plantejats. S'indica que possiblement tinga efectes positius en el paisatge, no obstant això, ha de redactar-se l'estudi d'integració paisatgística previst en l'apartat 6 de la LOTUP.  
S'indica el següent:  
«L'estudi d'integració paisatgística ha de tindre en compte els condicionants següents:  
a) Haurà d'ajustar-se conceptualment i metodològicament al que estableix el Conveni Europeu del Paisatge, ratificat per Espanya el 26 de novembre de 2007 i a la legislació reguladora de la matèria.  
b) D'acord amb el que estableix l'apartat c.1 de l'annex II de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge per referència al b.1 de l'annex I de l'esmentada llei, l'àmbit d'estudi de l'instrument de paisatge ha d'incloure unitats de paisatge completes, amb independència de qualsevol límit de naturalesa administrativa.  
c) A l'efecte de determinar el valor i la fragilitat del paisatge d'acord amb el que estableix l'apartat c.3 de l'annex II de la LOTUP i per remissió d'aquest al b.4 de l'annex I, haurà de constar l'opinió del públic interessat deduïda dels processos de participació pública.  
d) Les normes d'ordenació bàsica han d'entendre's com a mesures d'integració paisatgística previstes en l'apartat g de l'annex II de la LOTUP. La memòria justificativa conté un pla d'actuacions que podria ser la base del programa d'implementació previst en l'apartat i de l'annex II.  
e) Respecte de les normes bàsiques d'ordenació es fan les observacions següents:  
- En l'apartat 1 de l'article 21, referit a impacte paisatgístic, s'opta exclusivament per mesures de camuflament i mimetització per a la integració dels usos i activitats que puguen generar un important impacte. L'apartat g de l'annex II de la LOTUP preveu les mesures d'integració de manera més complexa, sense recórrer a les solucions proposades en el decret. Per a abordar el tractament de la integració paisatgística caldria remetre al que estableix la llei en el punt g de l'annex II.  
  
- Seria convenient fer referència expressa al manteniment de la cobertura, la topografia i el patró parcel·lari per al manteniment del caràcter del lloc.»  
Es rep de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, el 17 de gener de 2017, un informe del tècnic de protecció d'espècies de 21 d'octubre de 2016 que indica el següent: seria molt convenient ambientalment una connexió entre ambdós àmbits del paratge pels terrenys forestals de la Mola».  
Afig que no troba problema quant a l'àmbit de competència de la Generalitat Valenciana en matèria forestal. Indica no obstant això que algunes referències a cultius que no existeixen «llevat que siguen cinegètics» i a possibles zones forestals no declarades d'utilitat pública, que no n'hi ha.  
S'indica que: «en els esdeveniments ciclistes parla ?d'informe- i no ?d'autorització- de la Conselleria. És un error, aquesta autorització té rang de decret».  
Acaba: «no fa cap referència a la població del fartet (espècie en perill d'extinció) que hi ha en una bassa en la pedrera abandonada de la Mola, que s'ha establit a petició de l'Ajuntament.»  
  
En la proposta de decret no es menciona el fartet però sí que s'hi fa referència en la memòria justificativa.  
En l'expedient administratiu remés pel Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits consten informes, i destaquen els següents:  
  
- Informe del Servei de Caça i Pesca (22.10.2015): s'hi adverteixen diversos errors:  
- Existència de vedat de caça, havent de donar tràmit d'audiència, i consta sol·licitud d'al·legacions a la societat de caçadors.  
- Incorrecta denominació del pla tècnic: s'ha de denominar Pla Tècnic d'Ordenació Cinegètica en compte de Pla Tècnic d'Aprofitament Cinegètic. No s'ha corregit de moment.  
- Es proposa modificar la redacció del paràgraf final de l'article 35.2. On diu: «[...] adequades a les existències censals de les poblacions cinegètiques», ha de dir: «[...] adequades a l'estat cinegètic actual i previsible durant el període d'aplicació del pla tècnic d'ordenació cinegètica.» No s'ha efectuat de moment.  
- Informe del Servei de Vida Silvestre (27.10.2015): s'informa que des del punt de vista de les competències d'aquest servei no hi ha cap inconvenient en l'aprovació del projecte de decret, i que la normativa proposada millorarà l'estat de conservació de les espècies i hàbitats presents.  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta a les administracions públiques afectades les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
El paratge està constituït per dues unitats independents molt pròximes entre si. La unitat Forest de la Mola està constituïda per la serra de la Mola de naturalesa fonamentalment calcària i amb una altitud de 540 m, ocupada per vegetació termomediterrània semiàrida dominada per matolls i pastius amb una molt baixa cobertura de pi blanc (Pinus halepensis). Juntament a aquesta serra hi ha una altra menor que presenta elements d'interés cultural: castell i santuari.  
La Unitat Riu Vinalopó està constituïda pel llit del riu i per una sèrie de xicotets estanys (clots) d'aigües sulfuroses i ferroses. Destaca la vegetació de ribera amb tamarits (Tamarix sp.), baladres (Nerium oleander), canyissos, etc. en les zones amb una certa salinitat destaquen les saladelles (Limonium sp.) i els esparts.  
Respecte a la fauna cal destacar la presència del peix ciprinodòntid fartet, reintroduït en una bassa en la forest de la Mola i la rata penada de ferradura.  
Els terrenys són forestals, majoritàriament estratègics i gran part forest d'utilitat pública, i estan afectats per dos camins ramaders.  
Des del punt de vista cultural destaca el Bé d'Interés Cultural Castell de la Mola i com a Bé de Rellevància Local l'ermita de Santa Maria Magdalena, ambdós en la serra de la Mola.  
D'acord amb l'informe del Servei d'Ordenació Territorial, la Unitat Riu Vinalopó està afectada per perillositat de nivell 1.  
Cal analitzar la proposta de decret fonamentalment en relació amb les normes bàsiques d'ordenació, atés que aquestes concreten el règim de protecció i tindran una repercussió sobre el medi.  
  
Respecte a les característiques del decret, i en concret respecte a les normes bàsiques d'ordenació: el decret suposarà en un futur el canvi de classificació i qualificació de part de l'àmbit del paratge en passar de sòl urbà d'equipaments i parc i una molt xicoteta porció de sòl no urbanitzable comú a sòl no urbanitzable protegit. Respecte a la resta de l'àmbit continuarà sent sòl no urbanitzable protegit però la regulació d'usos comporta un canvi respecte a l'actual existent. Aquesta regulació és més precisa i adaptada a la conservació dels valors de l'àmbit.  
  
El decret regula en el paratge, en l'àmbit de les seues competències, els usos i activitats per a aconseguir una adequada conservació dels valors que posseeix la zona. La regulació establida fa referència a la legislació sectorial, i matisa i estableix una sèrie d'especificacions respecte d'això amb la finalitat de millorar la conservació dels valors de la zona. Estableix que se seguirà el que estableixen les normes proposades sempre que siguen més detallades o protectores que la legislació sectorial i no estiguen en contradicció amb la finalitat d'aquesta.  
Es recomana, per a millorar l'eficàcia de l'aplicació del decret, que es faça insistència en la coordinació amb els diferents organismes amb competències en l'espai.  
La regulació establida comporta un marc per a projectes, igual que l'actual planejament que també ho comporta, i alguns d'aquests es troben sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, recordant el decret la seua regulació.  
La regulació establida respecte a l'avaluació ambiental de plans i projectes s'estima adequada, però la terminologia utilitzada ha d'adaptar-se a la legislació sectorial vigent: s'ha de fer referència al règim d'avaluació ambiental i no d'avaluació d'impacte ambiental al fer referència a plans i projectes i, en conseqüència, modificar-se la redacció de l'article 5.  
S'han de modificar les referències a la necessitat de consulta o informe de l'article 5.2 i article 48.4 de l'òrgan competent en matèria de medi ambient per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits. Igualment s'ha d'adaptar la terminologia utilitzada respecte a l'apartat de caça i pesca amb la vigent en la legislació sectorial d'acord amb l'informe del Servei de Caça i Pesca.  
Es considera necessari modificar la redacció de l'article 48.1 en el sentit de l'exigència de l'avaluació d'impacte ambiental:  
On diu: «[?] amb l'excepció de les obres d'infraestructures que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si es requereix legalment»;  
Ha de dir: «[?] amb l'excepció de les obres d'infraestructures que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre, en ambdós casos, de la seua avaluació d'impacte ambiental, si es requereix legalment».  
S'ha d'adequar l'article 46 de les normes de protecció (annex III) en relació amb la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA).  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
La regulació proposada en el decret (annex III) tindrà en tot cas efectes positius sobre els elements del medi que es volen protegir (vegetació, fauna, flora, paisatge, etc.). La magnitud dels efectes positius dependrà de l'adequada aplicació d'aquests.  
La proposta de decret regula els usos i els ajusta a la capacitat d'acollida del territori, i estableix la prohibició de determinats usos incompatibles com ara l'activitat minera i, en altres, s'estableixen determinades limitacions. La regulació efectuada serà beneficiosa per a la conservació dels valors de la zona.  
En relació amb la prohibició d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del paratge establida en l'article 25 de la proposta de decret, aquesta es considera justificada ja que no es considera compatible amb la conservació dels valors aquest tipus d'activitat. Aquests usos s'estima que no s'ajusten a la capacitat d'acollida de l'àmbit del paratge, la vocació d'ús del qual és la conservació. Tenint en compte la informació proporcionada pel Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant no és necessari l'establiment de perímetres de protecció.  
  
D'acord amb l'informe del Servei d'Ordenació del Territori, l'àmbit està afectat per risc d'inundació i haurà d'analitzar-se si el planejament urbanístic vigent al novembre de 2015 preveia expressament edificacions en l'àmbit de la Unitat Riu Vinalopó, en cas contrari, el projecte de decret haurà d'establir la prohibició d'utilitzar qualsevol edificació (siga de nova planta o, si escau, reutilització d'edificacions existents) en la Unitat Riu Vinalopó, així com obres d'infraestructures vulnerables davant de la inundació o que modifiquen negativament el procés d'inundació. Si es revisa la planificació vigent es comprova que l'edificació està prohibida en la pràctica totalitat de l'àmbit de la Unitat Riu Vinalopó, afectada per l'actual SNU de protecció paisatgístic i forestal i SNU de protecció de rius i barrancs, però una xicoteta part d'aquest àmbit és sòl no urbanitzable comú en el qual sí que està permesa l'edificació. En conseqüència, s'ha d'adoptar el que estableix l'informe mencionat i adaptar el decret al que estableix l'article 17 de la normativa del PATRICOVA, i obtindre l'informe favorable del Servei d'Ordenació del Territori prèviament a l'aprovació.  
  
Tenint en compte el que estableix l'informe de la Conselleria de Cultura s'haurà de corregir la memòria justificativa del projecte en relació amb el castell de la Mola i s'haurà d'obtindre informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte a l'afecció patrimonial del decret abans de la seua aprovació.  
La proposta de decret indica que la protecció del patrimoni cultural es regirà per la legislació autonòmica relativa al patrimoni cultural. No obstant això, s'estima necessari com a mesura preventiva, i almenys fins que s'elabore el pla director del castell de la Mola, que qualsevol projecte o actuació que puga afectar aquest i els jaciments arqueològics que conté obtinguen prèviament a la concessió de l'autorització o llicència l'informe favorable de la Conselleria de Cultura.  
  
Sense perjudici de tot això, es recorda la gran importància, tal com s'indica en l'informe de la Conselleria de Cultura, de l'elaboració d'un pla director del castell de la Mola.  
D'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge es preveuen efectes positius en el paisatge mentre se li proporciona un règim jurídic per a la protecció dels valors ambientals, no obstant això, ha d'elaborar-se un estudi d'integració paisatgística que permetrà analitzar i valorar els efectes sobre el paisatge de les actuacions proposades i establir mesures efectives, tant per a la protecció, ordenació i gestió del paisatge, com per a corregir els possibles efectes negatius generats per aquestes.  
Tenint en compte el que s'ha indicat, no es considera que es produiran efectes negatius significatius sobre el medi ambient en l'àmbit del pla, al contrari, tindrà efectes positius sobre el medi, no obstant això, s'hauran de dur a terme les modificacions apuntades en aquest punt de l'informe.  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
Proposta d'acord  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable segons el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació amb el Decret de declaració del Paratge Natural Municipal els Clots de la Sal i Serra de la Mola al municipi de Novelda (Alacant), d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei i, tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuat, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que el mencionat decret no presentarà efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
1. Abans de l'aprovació definitiva del decret, cal modificar el següent:  
a) La redacció de l'article 5 en el sentit següent:  
On diu: «article 5. Règim d'avaluació d'impactes ambientals»; ha de dir: «article 5. Règim d'avaluació ambiental».  
On diu: «1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al «règim d'avaluació ambiental» establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en aqueix moment»; ha de dir el següent: «1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre aqueixa matèria vigent en aqueix moment.»  
On diu: «2. Totes les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetran a consulta de l'òrgan competent en matèria de medi ambient, així com a l'òrgan gestor del paratge natural municipal»; ha de dir el següent: «2. En tots els procediments d'avaluació ambiental (ja es tracte de plans o projectes, que seguisquen la legislació sectorial autonòmica o estatal en aquesta matèria) que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetrà a consulta de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, així com a l'òrgan gestor del paratge natural municipal».  
  
b) S'ha d'adequar l'article 46 de les normes de protecció (annex III) en relació amb la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA).  
c) S'ha de corregir la redacció de l'article 48.1 de les normes, que quedarà de la manera següent:  
On diu: «[?] amb l'excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si es requereix legalment»;  
Ha de dir: «[?] amb l'excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre, en ambdós casos, de la seua avaluació d'impacte ambiental, si es requereix legalment».  
d) La redacció de l'article 48.4:  
On diu: «[...] i serà necessari l'obtenció d'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient [...]»;  
  
Ha de dir: «[...] i serà necessari l'obtenció d'informe favorable previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits [...]».  
  
e) En relació amb la Secció de Xarxa Natura és necessari modificar les referències a l'article 45 de la Llei 42/2007 atés que no han tingut en compte la modificació efectuada per la Llei 33/2015.  
f) S'ha d'adaptar la terminologia utilitzada respecte a l'apartat de caça i pesca amb la vigent en la legislació sectorial d'acord amb l'informe del Servei de Caça i Pesca.  
g) S'ha d'adaptar el decret a l'article 17 de la normativa del PATRICOVA, d'acord amb l'informe del Servei d'Ordenació del Territori (04.07.2016), i s'haurà d'obtindre informe favorable d'aquest a l'adaptació indicada.  
h) S'ha de corregir la memòria justificativa del projecte en relació amb el castell de la Mola, d'acord amb allò que s'ha indicat en l'informe de la Subdirecció General de Patrimoni Cultural i Museus (14.09.2016), i s'haurà d'obtindre informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte a l'afecció patrimonial del decret abans de la seua aprovació.  
S'ha d'incloure en el decret el següent, almenys fins que s'elabore el pla director del castell de la Mola: qualsevol projecte o actuació que puga afectar el castell de la Mola i els jaciments arqueològics que conté hauran d'obtindre, abans de la concessió de l'autorització o llicència, informe favorable de la Conselleria de Cultura.  
2. Abans de l'aprovació definitiva del decret, s'haurà d'elaborar un estudi d'integració paisatgística d'acord amb allò que s'ha indicat en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 19.01.2017, i s'haurà d'obtindre informe favorable de l'esmentat servei, i s'hauran d'incorporar al decret després de la seua aprovació definitiva aquelles consideracions que establisca el mencionat servei en el seu informe.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera aprovat el decret en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del decret.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Per tant, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en relació amb el Decret de declaració del Paratge Natural Municipal Clots de la Sal i Serra de la Mola, al municipi de Novelda, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, de conformitat amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 9 de febrer de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del decret de declaració del Paratge Natural Municipal El Peloto.  
Promotor: Direcció General de Gestió del Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat.  
Localització: municipi de Casas Bajas (València).  
Expedient: 47-16-EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió celebrada el 9 de febrer de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del decret de declaració del Paratge Natural Municipal El Peloto al municipi de Casas Bajas, en els termes següents:  
Documentació aportada  
El 3 de juny de 2016 es rep del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits la documentació següent: còpia en paper de l'expedient administratiu, còpia de la memòria justificativa en paper i digital i còpia de la proposta de decret.  
La documentació aportada, tenint en compte l'objecte i les característiques de la proposta de decret, es considera suficient per a poder dur a terme el procediment d'avaluació ambiental estratègica simplificada.  
  
Planejament vigent  
El municipi de Casas Bajas disposa, com a document de planejament urbanístic, d'un projecte de delimitació de sòl urbà (PDSU), aprovat definitivament per la Comissió Provincial d'Urbanisme el 24 de novembre de 1987.  
El 25 de juny de 2012 es va emetre memòria ambiental sobre la proposta de Pla General efectuada per l'Ajuntament. En aquesta s'establien una sèrie de determinacions que havien d'incorporar-se al Pla. D'acord amb la base de dades d'Urbanexp, la Comissió Territorial d'Urbanisme de València no ha aprovat definitivament el Pla General, la qual ha suspés la seua aprovació amb data 4 març de 2016.  
  
L'àmbit del decret del paratge natural municipal, d'acord amb l'instrument de planejament vigent, PDSU, afectaria sòl no urbanitzable sense una regulació específica. D'acord amb la disposició transitòria novena de la LOTUP, el règim aplicable a tot el sòl no urbanitzable serà el que s'estableix en aqueixa llei per al protegit, encara que es poden admetre, no obstant això, cas per cas, aquelles actuacions previstes en aqueixa llei que disposen d'informe favorable emés per la conselleria competent en matèria d'urbanisme.  
D'acord amb la proposta de Pla General efectuada per l'Ajuntament, amb memòria ambiental favorable amb determinacions a incorporar la zona de la proposta de paratge natural municipal estaria qualificada com a sòl no urbanitzable de protecció ecologicoforestal i en xicoteta porció com a sòl no urbanitzable de protecció de llits i riberes.  
  
D'acord amb la proposta de pla general sobre la qual es va emetre memòria ambiental, el SNU de protecció ecologicoforestal tindria la regulació d'usos següent:  
«Règim urbanístic  
Per les seues característiques, per al manteniment i conservació del sòl natural, s'estableixen els tipus d'usos possibles següents: preservació estricta, conservació activa, regeneració de l'ecosistema, activitats cientificoculturals, repoblació forestal, excursionisme i passeig, recreació concentrada, acampada i càmping, caça, habitatge unifamiliar, ramaderia extensiva, magatzems vinculats a activitat agrícola, ramadera o forestal i les instal·lacions necessàries per a la seua explotació, infraestructures i serveis.  
Habitatge unifamiliar  
Únicament i exclusivament es podrà desenvolupar aquest ús en edificacions existents. Sobre les construccions existents -legalment implantades o sobre les quals per la seua antiguitat no càpia l'adopció de mesures de restabliment de l'ordre urbanístic-, en aquesta classe de sòl, podran realitzar-se obres de conservació, reforma, manteniment i ampliacions, segons el que estableixen els punts següents, després de llicència municipal.  
Excepcionalment es podran preveure ampliacions d'habitatges o construccions complementàries sobre rasant, sense superar el 25 % de la superfície construïda existent sempre que es justifique ser necessària per a la seua millor conservació i per al gaudi públic compatible amb els específics valors justificatius de la protecció. Per a això, s'haurà d'obtindre un informe favorable de la Secció Forestal de la direcció territorial de la conselleria de medi ambient.  
Les construccions i les instal·lacions vinculades a l'explotació agrària i/o ramadera existents en el moment de l'aprovació d'aquestes normes podran continuar exercint la seua activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable, si bé no podran ampliar la superfície ocupada per aquestes.  
Es prohibeix, amb caràcter general, tot tipus d'edificació de nova planta, així com construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, etc.) o a la primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.).  
  
Atés que es considera incompatible amb els objectes de protecció, queda prohibida l'activitat industrial de qualsevol tipus, incloent-hi les instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes primaris.  
Recreació concentrada.  
És la disposició dins d'un terreny determinat d'activitats recreatives de diferent tipus que inclou la disposició de taules i bancs rústics, punts per a foc, coberts o rafals, papereres, lavabos, recreatius infantils, acampada, etc. autoritzats per l'Ajuntament i integrats en el medi.  
Es podran realitzar construccions de titularitat municipal que en cap cas podran sobrepassar els 200 m² d'ocupació de parcel·la i una planta per a cada un dels emplaçaments indicats, i seran destinades a berenadors, allotjaments o semblants de marcat caràcter rural per a la total harmonització amb l'ambient.  
Activitats turístiques  
Es defineixen com a activitats en establiments d'allotjament de turisme rural que únicament i exclusivament es podran desenvolupar en edificacions existents legalment implantades o sobre les quals per la seua antiguitat no càpia l'adopció de mesures de restabliment de l'ordre urbanístic, atenent les limitacions imposades per als habitatges unifamiliars en aquesta classe de sòl.  
Closes i tanques  
L'alçament de closes i tanques ha de complir el que disposa el Decret 178/2005, pel qual s'estableixen les condicions de les tanques en el medi natural i dels tancaments cinegètics, que requereixen l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Tot això sense perjudici de l'obtenció de la llicència urbanística corresponent en els termes previstos per la llei.  
  
Publicitat estàtica  
Es prohibeix, amb caràcter general, la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent-hi la publicitat recolzada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori com sobre les edificacions.  
Infraestructures i serveis  
Es prohibeix, amb caràcter general, la realització d'infraestructures de qualsevol tipus, com ara instal·lacions elèctriques i de telecomunicacions, vials, abocadors de residus sòlids, etc., excepte les destinades al servei d'instal·lacions i activitats autoritzades en aquestes normes, així com aquelles destinades a l'interés general.  
La realització d'obres per a la instal·lació, manteniment o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus haurà d'atindre's a les disposicions de les normatives sectorials aplicables i als requisits genèrics següents:  
a) Els traçats i els emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles a la lliure circulació de les aigües o rebliments d'aquestes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.  
b) Durant la realització de les obres s'hauran de prendre les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i s'ha de restaurar, a l'acabament de les obres, el terreny i la coberta vegetal. Així mateix, s'ha d'evitar la realització d'obres en aquells períodes que puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.  
  
c) Els autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'indiquen per a la realització d'infraestructures hauran d'obtindre's, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de llicència urbanística.»  
En la memòria ambiental de la proposta del Pla General es van establir les incorporacions següents:  
«- En les categories de sòl no urbanitzable protegit en relació amb les infraestructures i serveis estaran permeses aquelles (línies elèctriques, conduccions d'aigua, etc.) que siguen necessàries per a donar servei als usos permesos en aqueix tipus de sòl, i s'adoptaran les mesures necessàries per a una adequada integració ambiental, sempre que siga possible, i sense perjudici, si escau, de l'avaluació d'impacte ambiental que determinarà si són possibles i sota quines condicions.  
A més, es podran dur a terme les obres i instal·lacions necessàries per a la gestió dels béns de domini públic o dels serveis públics o activitats d'utilitat pública o interés general i per a la minoració dels riscos que van motivar la seua especial protecció, sempre que no siga possible la seua ubicació o traçat en un altre tipus de sòl i sense perjudici de l'aplicació, si escau, de la legislació sectorial corresponent que determinarà si són admissibles o no (Xarxa Natura 2000, avaluació d'impacte ambiental, etc.).  
- Els terrenys de forest d'utilitat pública són domini públic i s'ha de complir el que estableix la legislació forestal respecte a aquests, llevat que la regulació d'usos en la categoria de sòl en què estiguen inclosos siga més restrictiva, i en aquest cas s'aplicarà aquesta, i sense perjudici del compliment del que s'estableix per als espais de la Xarxa Natura 2000.  
En la normativa urbanística que regula el sòl no urbanitzable s'ha d'especificar que sempre que s'afecte forest d'utilitat pública el règim d'usos serà el del sòl no urbanitzable de protecció ecologicoforestal, a més de complir el que estableix la legislació forestal, i del que estableix la normativa urbanística proposada respecte a l'obtenció prèvia d'informe favorable de la secció forestal per a les actuacions que els afecten. S'establirà el mateix per a les taques forestals arborades presents en l'SNUP-RE-F.  
  
S'eliminarà del nom de l'SNUP-EF l'afegiment de sòl forestal de protecció i de l'SNUP-RE-F l'afegiment de sòl forestal comú.  
- Qualsevol actuació que es realitze en l'àmbit territorial dels llocs d'importància comunitària i zones d'especial conservació per a les aus presents en el municipi, haurà de disposar d'informe favorable d'afecció que haurà d'emetre l'òrgan competent en matèria de Xarxa Natura 2000.  
  
- La preservació dels valors pels quals es protegeixen els sòls següents no es considera compatible amb l'afecció que ocasionaria una explotació minera, excepte   
- SNUP-EF: valors paisatgístics i ecològics.  
- SNUP-RE-F: valors paisatgístics, forestals i risc d'erosió.  
- SNUP-AG: ZEPA; hàbitat de l'alosa Dupont.  
Excepte les corresponents a la secció B (aigües mineromedicinals i altres), sempre que siguen compatibles amb els graus de protecció de les figures de rang superior a les del planejament i es preserven els valors ambientals subjectes a protecció.  
- La normativa per als llits serà la d'un SNUP-C llevat que discórreguen per un altre tipus de SNUP, i en aquest cas si aquesta és més restrictiva se seguirà aqueixa normativa i el compliment, a més, del que estableix la Llei d'aigües.  
Respecte a les proteccions i les mesures de conservació, quan diverses concórreguen en un mateix sòl, prevaldran aquelles que siguen més restrictives (regulació Xarxa Natura 2000, MUP, DPH, SNUP-F, etc.).»   
D'acord amb l'article 8 del Decret 15/2016, de 19 de febrer, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals de la Comunitat Valenciana: «el planejament urbanístic dels municipis inclosos en l'àmbit del paratge haurà d'adaptar-se a la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos establida pel corresponent decret de declaració del paratge natural municipal. Mentre l'esmentada adaptació no es produïsca, en cas de conflicte prevaldran les determinacions establides en l'esmentat decret de declaració.»  
Objecte del decret  
Els decrets de declaració tenen el contingut mínim següent, d'acord amb la legislació reguladora d'aquestes figures de protecció:  
a) Una exposició de motius.  
b) La delimitació textual i gràfica del paratge.  
c) L'aprovació de la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos del paratge natural municipal.  
d) La composició del Consell de Participació del Paratge Natural Municipal, com a òrgan col·legiat consultiu, col·laborador i assessor en la gestió de l'espai protegit. En aquest òrgan existirà representació de la conselleria competent en matèria de medi ambient i de l'ajuntament o ajuntaments promotors.  
e) L'habilitació a l'ajuntament per a dictar una ordenança de gestió del paratge natural municipal, en la qual s'establirà la seua ordenació detallada i règim de gestió, en el marc de la normativa bàsica de protecció continguda en el decret de declaració.  
Aquest decret pretén la declaració com a paratge natural municipal, amb la denominació d'El Peloto, d'un espai situat en l'extrem oriental del municipi de Casas Bajas (comarca del Racó d'Ademús, amb una superfície aproximada de 295 hectàrees.  
Imatge 1: àmbit del Paratge Natural Municipal El Peloto.  
  
El decret regula l'administració, gestió i assessorament del paratge, i corresponen les dues primeres a l'ajuntament, i l'última a la Direcció General del Medi Natural.  
Regula igualment el consell de participació del paratge, així com els mitjans econòmics i el règim d'infraccions i sancions.  
El decret estableix el règim de protecció del paratge i prohibeix aquells usos i activitats el desenvolupament dels quals puga suposar un deteriorament o regressió dels valors naturals la protecció del qual es pretén. S'exclou en tot cas la utilització urbanística dels terrenys inclosos en l'àmbit de l'espai natural protegit.  
Estableix igualment unes normes d'ordenació bàsica que desenvolupa en l'annex III, i faculta l'ajuntament perquè en el marc d'aquestes desenvolupe una ordenança municipal de gestió del paratge que contindrà l'ordenació detallada dels usos i activitats en l'àmbit d'aquest.  
  
De les normes bàsiques de protecció, annex III, es destaca el següent:  
Les normes seran aplicables directament i prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal, i s'hauran d'adaptar a aquestes el que s'aprove amb posterioritat. Igualment, s'aplicaran aquestes normes amb preferència sobre la legislació sectorial sempre que siguen més detallades o protectores, i que no estiguen en contradicció amb la finalitat de la legislació sectorial.  
Estableix un règim d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent, el qual s'haurà de consultar a l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits i l'òrgan gestor del paratge natural municipal.  
Es distingeixen dos grans grups de normes, el primer sobre protecció de recursos de domini públic (capítol I) i el segon sobre regulació d'activitats i infraestructures (capítol II).  
1) Respecte a la protecció de recursos, es regulen en nou seccions els següents: recursos hidrològics, sòls, vegetació silvestre, fauna, Xarxa Natura 2000, paisatge, patrimoni cultural, interés geològic, geomorfològic i coves, i camins ramaders. Es fa referència, en línies generals, a la regulació existent en la matèria, però s'estableixen una sèrie d'especificacions respecte d'això.  
Es destaca pel seu interés la següent regulació respecte d'això d'aquestes matèries:  
- Recursos hidrològics: es prohibeixen les canalitzacions o dragatges de llits excepte en els casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja.  
En les zones de domini públic hidràulic (DPH), de servitud i policia es conservarà la vegetació de ribera i no es permetrà la transformació a cultiu de terrenys erms o destinats a usos forestals.  
S'estableix que les edificacions i instal·lacions en l'àmbit del paratge hauran de disposar d'un sistema de depuració adequat capaç d'evitar el risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies.  
- Sòls: es prohibeix amb caràcter general la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu, excepte aquelles que tinguen com a finalitat la recuperació amb fins ecològics, d'antics camps de cultiu abandonats.  
Se prohibeix la destrucció de bancals i dels seus marges.  
- Vegetació silvestre: s'indiquen les formacions vegetals d'interés.  
S'estableixen els criteris per a realitzar l'extracció de fusta o llenya, sense perjudici de la necessària obtenció de la corresponent autorització de l'administració forestal amb l'informe previ de l'òrgan competent en espais naturals.  
- Fauna: es regulen els períodes de realització d'actuacions que siguen potencialment pertorbadores de la fauna.  
- Xarxa Natura 2000: indica que les normes de gestió de Xarxa Natura 2000 prevaldran en cas de contradicció sobre les del decret.  
- Paisatge: estableix que l'ajuntament en les seues autoritzacions o informes respecte al paratge haurà de tindre en compte els efectes sobre el paisatge.  
- Patrimoni cultural: fa referència fonamentalment a la legislació sectorial. S'estableix que els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turisticorecreatius després de l'obtenció d'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.  
- Interés geomorfològic i coves: fa referència a la legislació sectorial.  
2) En relació amb la regulació d'activitats i infraestructures es regulen les següents en deu seccions: activitats extractives i mineres, activitats agràries, apicultura, gestió forestal, activitat cinegètica, activitat industrial, ús públic, activitats d'urbanisme i edificació, infraestructures i activitats d'investigació.  
Es destaca pel seu interés la regulació respecte d'això d'aquestes matèries següent:  
- Activitats extractives i mineres: es prohibeixen.  
- Activitats agràries: amb caràcter general es prohibeixen les pràctiques agrícoles sota la modalitat d'hivernacle o túnel. Els terrenys forestals no es podran transformar en agrícoles ni ser considerats com a tals.  
  
Es prohibeix amb caràcter general tot tipus d'edificació de nova planta, així com noves construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, etc.) o a la primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.).  
- Apicultura, gestió forestal i activitat cinegètica: es fa referència a la legislació sectorial.  
No obstant això, la conselleria competent en matèria de medi ambient establirà limitacions específiques respecte a espècies abatibles i períodes hàbils. Els aprofitaments forestals requeriran d'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
- Activitat industrial: es prohibeix.  
- Ús públic: regula diferents activitats com ara senderisme, muntanyisme, circulació motoritzada, actes públics, etc.  
Es prohibeix l'acampada, la construcció d'edificacions turístiques i recreatives i la construcció d'instal·lacions esportives.  
- Activitats d'urbanisme i edificació: es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta i, amb caràcter general, es permet la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents, sempre que l'ús a què es destinen estiga permés per aquestes normes de protecció, especialment aquelles edificacions que puguen preveure's com a equipament públic i edificacions destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del paratge municipal o amb les activitats de gestió dels recursos naturals.  
- Infraestructures: en l'àmbit del paratge es prohibeix, amb caràcter general, la realització de noves infraestructures de qualsevol tipus com ara línies elèctriques, de comunicacions, xarxa viària o abocadors, a excepció de les obres d'infraestructura a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si es requereix legalment. Hauran d'obtindre, a més, informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
  
Justificació del decret  
La figura dels paratges naturals municipals, establida per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, s'orienta a la creació d'espais naturals protegits d'àmbit municipal, promoguts i gestionats per les mateixes corporacions locals, amb la col·laboració de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
L'article 9 de l'esmentada Llei 11/1994 fixa la definició d'aquesta figura com «les zones compreses en un o més termes municipals que presenten especials valors naturals d'interés local que requerisquen la seua protecció, conservació i millora i siguen declarades com a tals a instàncies de les entitats locals». Estableix, aquest mateix article, que únicament s'admetran en aquests paratges els usos i activitats compatibles amb les finalitats que van motivar la seua declaració, excloent de manera expressa la utilització urbanística dels seus terrenys.  
Aquesta figura permet, per tant, habilitar mecanismes de protecció, ordenació i gestió per a valors significatius del patrimoni natural dels municipis, a fi de preservar-los per a les generacions futures i de posar-los en valor com a recurs ambiental. En el règim jurídic dels paratges, aquests mecanismes es tradueixen en normes d'ús, en directrius de gestió i en programes d'actuació concrets, dirigits tots aquests a la conservació, l'aprofitament sostenible i l'ús públic ordenat d'aquests valors.  
  
L'espai proposat com a paratge natural El Peloto posseeix valors ecològics, paisatgístics, geomorfològics i socioculturals per a la declaració com a paratge natural municipal, i disposa de resolució de la Direcció General del Medi Natural que li atorga el criteri de conformitat positiva a la proposta.  
La declaració com a paratge natural municipal es realitza mitjançant un decret del Consell, amb informe de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental, en un procediment que s'inicia a proposta de l'ajuntament, d'acord amb la legislació sectorial que el regula.  
  
El decret permet la declaració com a paratge natural municipal d'aquest espai al mateix temps que estableix el seu règim de protecció, les normes bàsiques d'ús i les qüestions relatives a la seua gestió.  
Consultes realitzades  
Aquesta Direcció General ha sotmés a consultes la documentació inicial tramesa, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII d'aquesta llei.  
  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulten les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
13.06.2016 Direcció Territorial de València (agricultura i ramaderia), Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
13.06.2016 28.06.2016 Servei Territorial d'Indústria i Energia de València; Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball.  
13.06.2016 29.11.2016 Subdirecció General de Patrimoni Cultural i Museus  
13.06.2016 05.08.2016 Servei Territorial d'Urbanisme de València  
13.06.2016 24.06.2016 Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
13.06.2016 18.01.2017 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
13.06.2016 20.07.2016 Direcció General de Turisme; Presidència de la Generalitat  
13.06.2016 Servei de Prevenció d'Incendis Forestals; Subdirecció General de Prevenció d'Incendis Forestals; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
13.06.2016 21.12.2015  
(02.08.2016) Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
13.06.2016 Viceconselleria de Medi Ambient de Castella-la Manxa, avaluació ambiental.  
13.06.2016 21.07.2016 Ajuntament de Casas Altas  
13.06.2016 Servei de Vida Silvestre; Subdirecció General de Medi Natural; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural   
13.06.2016 01.02.2016  
(20.06.2016)  
02.02.2016  
(20.06.2016) Servei d'Ordenació i Gestió Forestal; Subdirecció General de Medi Natural; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
Secció forestal  
Unitat de Camins Ramaders  
13.06.2016 Servei de Caça i Pesca; Subdirecció General de Medi Natural; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural   
  
  
Els informes rebuts juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la pàgina web següent: www.agroambient.gva.es/eae  
- Servei d'Ordenació i Gestió Forestal:  
- Secció Forestal (01.02.2016): s'indica que la declaració de paratge natural municipal no comportarà una millora de la protecció d'aquest espai forestal davant de la que actualment disposa per ser forest d'utilitat pública.  
S'indica que la declaració de forest d'utilitat pública comporta una mesura superior de protecció que la declaració de paratge natural municipal.  
També s'indica que hi ha una duplicitat de competències respecte a aquest espai (forest d'utilitat pública i paratge natural municipal) i que en el projecte no es menciona la participació del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal en la gestió d'aquest espai natural, el qual no forma part del Consell de Participació del Paratge. S'afig que el projecte de paratge no té en compte la legislació forestal estatal i autonòmica i delega de manera genèrica la gestió d'una forest d'utilitat pública en l'ajuntament sense especificar l'abast de la delegació i sense que es justifiquen els mitjans dels quals es disposa per a assumir aquestes competències i sense especificar que el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal ha d'assumir les mesures de control de la gestió delegada.  
  
S'afig, a més, que tota referència al planejament urbanístic ja es preveu en la normativa de gestió de la forest d'utilitat pública (qualificació de sòl no urbanitzable protegit). A més, s'indica que la delimitació geogràfica es realitza utilitzant el sistema de referència ED50 en lloc del sistema ETRS89 que utilitza la Generalitat.  
- Unitat de Camins Ramaders (02.02.2016): informa que no es produirà cap afecció de camí ramader legalment classificat.  
- Servei d'Ordenació del Territori (24.06.2016): informa que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació.  
- Servei Territorial d'Urbanisme de València (05.08.2016): indica que es considera que la proposta de decret no sembla, des de la visió de les competències urbanístiques del servei, que tindrà efectes significatius sobre el medi ambient.  
En la proposta es prohibeixen les edificacions de nova planta, i es permeten la rehabilitació o la reconstrucció de les edificacions preexistents, sempre que l'ús a què es destinen estiga permés per les normes de protecció proposades, i especialment aquelles edificacions que puguen preveure's com a equipament públic i les destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del paratge o amb activitats de gestió de recursos ambientals.  
En el document definitiu haurà d'adequar-se el contingut de l'article 47 en relació amb la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i aclarir si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP.  
  
- Servei Territorial d'Indústria i Energia de València (28.06.2016): s'indica que no es té constància de drets miners ni de tallers pirotècnics en el terme municipal.  
S'indica que es valore l'afecció industrial i minera de la zona, tenint en compte la zonificació minera per a possibles explotacions de recursos minerals, i les afeccions ambientals que aquestes activitats puguen comportar, i es complisca estrictament la normativa urbanística quant a perímetres de protecció, cartografia dels recursos minerals existents en el terme municipal, etc., així com amb l'article 122 de la vigent llei de mines.  
En el mencionat article s'indica que: «qualsevol prohibició continguda en els instruments d'ordenació sobre les activitats incloses en la Llei de mines haurà de ser motivada i no podrà ser de caràcter genèric.»  
  
L'article 195 apartat c de la LOTUP estableix que és imprescindible el manteniment d'una franja com a mínim de 500 m d'ample al voltant de tot l'àmbit de l'explotació amb prohibició expressa de l'ús residencial, llevat que l'adopció de mesures correctores permeta reduir l'ample.  
  
- Direcció General de Turisme; Presidència de la Generalitat (20.07.2016): informa que no s'observa que es deriven efectes negatius significatius sobre el medi ambient en l'àmbit del turisme, i es valoren positivament determinades regulacions establides en la proposta de decret.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (21.12.2015): indica que d'acord amb els articles 9.2 i 49.1 de les normes bàsiques d'ordenació del paratge ha de resultar compatible la protecció del paratge amb les actuacions de manteniment de llits i gestió de recursos hídrics, així com la realització d'obres d'infraestructures en els llits.  
S'indica que s'hauria de tindre en compte el principi rector de la legislació d'aigües, fonamentalment quant al domini públic hidràulic. S'afig que han de quedar estàlvies totes les competències que la legislació atribueix a l'Estat en relació amb el domini públic hidràulic.  
  
S'indica que en la zona de flux preferent (art. 9 del Reglament del DPH) dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables davant de les avingudes ni activitats que comporten una reducció significativa de la capacitat de desaigüe de l'esmentada zona de flux preferent.  
- Ajuntament de Casas Altas (21.07.2016): informa que de la proposta no es derivaran efectes significatius sobre el medi ambient.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (18.01.2017): s'indica que és possible que tinga efectes positius en el paisatge, i emet informe favorable al Decret, sempre que s'esmenen les consideracions arreplegades en l'informe en els termes plantejats, i s'elabore l'estudi d'integració paisatgística previst en l'apartat 6 de la LOTUP.  
  
S'indica el següent:  
«L'estudi d'integració paisatgística ha de tindre en compte els condicionants següents:  
a) Haurà d'ajustar-se conceptualment i metodològicament al que estableix el Conveni Europeu del Paisatge ratificat per Espanya el 26 de novembre de 2007 i la legislació reguladora de la matèria.  
b) D'acord amb el que estableix l'apartat c.1 de l'annex II de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, per referència al b.1 de l'annex I de l'esmentada llei, l'àmbit d'estudi de l'instrument de paisatge inclourà unitats de paisatge completes, amb independència de qualsevol límit de naturalesa administrativa, sense que això supose alterar els límits del paratge que tenen com a base les línies del terme municipal a l'est i a l'oest.  
c) A l'efecte de determinar el valor i la fragilitat del paisatge d'acord amb el que estableix l'apartat c.3 de l'annex II de la LOTUP i per remissió d'aquest al b.4 de l'annex I haurà de constar l'opinió del públic interessat deduïda dels processos de participació pública.  
d) Les normes d'ordenació bàsica han d'entendre's com a mesures d'integració paisatgística previstes en l'apartat g de l'annex II de la LOTUP. La memòria justificativa conté un Pla d'Actuacions que podria ser la base del Programa d'Implementació previst en l'apartat i de l'annex II.  
e) Respecte de les normes bàsiques d'ordenació es fan les observacions següents:  
- En l'apartat 1 de l'article 21, referit a impacte paisatgístic, s'opta exclusivament per mesures de camuflament i mimetització per a la integració dels usos i activitats que puguen generar un important impacte. L'apartat g de l'annex II de la LOTUP preveu les mesures d'integració de forma més complexa, sense recórrer a les solucions proposades en el decret. Per a abordar el tractament de la integració paisatgística seria necessari remetre al que estableix la llei en el mencionat punt g de l'annex II.  
- Seria convenient fer referència expressa al manteniment de la cobertura, la topografia i el patró parcel·lari per al manteniment del caràcter del lloc.»  
En l'expedient administratiu remés pel Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits consten informes, i es destaquen els següents:  
  
- Informe del Servei de Caça i Pesca (16.12.2015):  
- Existència de vedat de caça, i ha de donar tràmit d'audiència. Consta sol·licitud d'al·legacions a la societat de caçadors.  
- Incorrecta denominació del pla tècnic: s'ha de denominar Pla Tècnic d'Ordenació Cinegètica en compte de Pla Tècnic d'Aprofitament Cinegètic. No s'ha corregit de moment.  
- Es proposa modificar la redacció del paràgraf final de l'article 36.2. On diu: «[...] adequades a les existències censals de les poblacions cinegètiques»; ha de dir: «[...] adequades a l'estat cinegètic actual i previsible durant el període d'aplicació del pla tècnic d'ordenació cinegètica». No s'ha efectuat de moment.  
- En l'article 36.2 s'ha de dir d'acord amb la resolució aprovatòria del Pla Tècnic d'Ordenació cinegètica. No s'ha corregit de moment.  
  
- Informe del Servei de Vida Silvestre (11.12.2015):  
- S'utilitza el sistema de referència ED50 en lloc del sistema ETRS 89. No s'ha corregit de moment.  
- En l'article 14 s'indica que entre les formacions vegetals d'interés hauran d'incloure's, a més:  
5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea.  
No s'ha efectuat.  
- S'indica que cal tindre en compte, respecte a Xarxa Natura, que l'article 45 de la Llei 42/2007 s'ha modificat per la Llei 33/2015 i ha canviat de redacció i de número d'article (46). No s'ha corregit de moment.  
- Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (29.11.2016): l'informe indica que en la documentació es ressalta l'existència de murs de pedra seca d'antics cultius i les «barraques» de pastor.  
  
S'emet un informe favorable amb subjecció al fet que es realitze un inventari i catalogació dels elements del patrimoni cultural presents en l'àmbit amb l'objecte de garantir la seua protecció i preveure el seu possible ús com a recurs i reclam turístic. A més, es recorda que per a la posada en valor de les barraques de pedra seca o dels murs de bancals, sempre s'haurà d'utilitzar aquesta tècnica constructiva que es caracteritza per no usar cap tipus d'argamassa de compactació per a travar les pedres.  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta a les administracions públiques afectades a què fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
El paratge està format per relleus muntanyosos entorn del pic El Peloto, de més de 1.200 metres d'altura. Està constituït per materials majoritàriament calcaris juràssics travessats per barrancs tributaris del Túria. La vegetació està dominada per formacions arbrades en les quals es mesclen les frondoses com ara la carrasca (Quercus rotundifolia) amb coníferes com el pi negre (Pinus nigra), la savina negra (Juniperus phoenicea), el càdec (Juniperus oxycedrus) i la savina turífera (Juniperus thurifera). Destaca per la presència de grans rapaces (àguila reial, àguila serpera) i fauna terrestre de gran port (cervol, cabra salvatge).  
  
Són terrenys forestals en quasi la seua totalitat d'acord amb el PATFOR, i gran part són forests d'utilitat pública.  
El paratge es troba dins de l'àmbit del LIC Puebla de San Miguel.  
  
En la memòria justificativa es distingeixen dues zones, la zona d'ús públic (entorn de la font del Pozuelo) i la resta de la superfície que es denomina zona d'usos compatibles, encara que el decret no distingeix zones.  
S'analitza la proposta de decret fonamentalment en relació amb les normes bàsiques d'ordenació, atés que aquestes concreten el règim de protecció i tindran una repercussió sobre el medi.  
  
Respecte a les característiques del decret, i en concret respecte a les normes bàsiques d'ordenació: no es canvia la classificació i qualificació respecte a l'actual planejament en el sentit que continuarà sent sòl no urbanitzable protegit. No obstant això, la proposta de regulació del paratge concreta i detalla els usos acceptables i no acceptables i les condicions, circumstància que l'actual instrument de planificació (PDSU) no ho fa.  
D'altra banda, respecte al pla general en tramitació, sobre el qual es va emetre memòria ambiental, la qualificació seria en ambdós casos sòl no urbanitzable protegit. No obstant això, la regulació en ambdós casos no és igual. És més detallada en el cas de les normes bàsiques establides en la proposta de decret i en general, encara que semblants, són més limitants que la proposta del pla general en tramitació. Tenint en compte que la proposta actual per a la zona és més limitant, s'estima acceptable ambientalment, sense perjuí que també ho podria ser, com ho va ser, una altra menys limitant com la proposada per l'Ajuntament en la tramitació del Pla General.  
Es considera necessari modificar la redacció de l'article 49.1 en el sentit de l'exigència de l'avaluació d'impacte ambiental:  
On diu: «[...] amb l'excepció de les obres d'infraestructures que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si es requereix legalment»;  
Ha de dir: «[...] amb l'excepció de les obres d'infraestructures que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre, en ambdós casos, de la seua avaluació d'impacte ambiental, si es requereix legalment».  
D'acord amb l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme s'adequarà l'article 47 de les normes de protecció (annex III) en relació amb la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i s'haurà de determinar si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet o no l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP, però sempre que es tracte per a actuacions i usos permesos en el paratge. És a dir, no podrà estar permés per a construccions i instal·lacions vinculades a les explotacions agropecuàries, atés que no es permet expressament la seua ampliació. Cal tindre en compte que en el procés d'avaluació ambiental del pla general (memòria ambiental) es va admetre fins a un 25 %, per tant la reducció a un 20 % o fins i tot la seua prohibició seria ambientalment acceptable, i no ocasionarà en l'àmbit de pla efectes ambientals negatius amb la condició abans indicada.  
  
El decret regula en el paratge, en l'àmbit de les seues competències, els usos i activitats per a aconseguir una adequada conservació dels valors que posseeix la zona. La regulació establida fa referència a la legislació sectorial, i matisa i estableix una sèrie d'especificacions respecte d'això amb la finalitat de millorar la conservació dels valors de la zona. Estableix que se seguirà el que disposen les normes proposades sempre que siguen més detallades o protectores que la legislació sectorial i no estiguen en contradicció amb la finalitat d'aquesta.  
Es recomana, per a millorar l'eficàcia de l'aplicació del decret, que es coordinen els diferents organismes amb competències en l'espai.  
  
La regulació establida suposa un marc per a projectes, i l'actual planejament també ho suposa, i alguns d'aquests estan sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, recordant el decret la seua regulació.  
  
La regulació establida respecte a l'avaluació ambiental de plans i projectes s'estima adequada, però la terminologia utilitzada ha d'adaptar-se a la legislació sectorial vigent: s'ha de fer referència al règim d'avaluació ambiental i no d'avaluació d'impacte ambiental al fer referència a plans i projectes i, en conseqüència, modificar-se la redacció de l'article 5.  
S'han de modificarar les referències sobre la necessitat d'informe del 49.4 de l'òrgan competent en matèria de medi ambient per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits. Igualment s'ha d'adaptar la terminologia utilitzada respecte a l'apartat de caça i pesca amb la vigent en la legislació sectorial d'acord amb l'informe del Servei de Caça i Pesca.  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
La regulació proposada en el decret (annex III) tindrà en tot cas efectes positius sobre els elements del medi que pretenen protegir-se (vegetació, fauna, flora, paisatge, etc.). La magnitud dels efectes positius dependrà de l'adequada aplicació d'aquests.  
La proposta de decret regula els usos i els ajusta a la capacitat d'acollida del territori, i estableix la prohibició de determinats usos incompatibles com ara l'activitat minera i en altres s'estableixen determinades limitacions. La regulació efectuada serà beneficiosa per a la conservació dels valors de la zona.  
En relació amb la prohibició d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del paratge establida en l'article 26 de la proposta de decret, aquesta es considera justificada ja que no es considera compatible amb la conservació dels valors aquest tipus d'activitat. Aquests usos s'estima que no s'ajusten a la capacitat d'acollida de l'àmbit del paratge, la vocació d'ús de la qual és la conservació. Tenint en compte la informació proporcionada pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de València no cal establir perímetres de protecció.  
  
Entre les formacions vegetals d'interés s'han d'incloure també les següents:  
5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea.  
En relació amb la secció de Xarxa Natura és necessari modificar les referències a l'article 45 de la Llei 42/2007 atés que no han tingut en compte la modificació efectuada per la Llei 33/2015.  
En relació amb l'afecció al patrimoni cultural, l'informe de la Direcció General de Cultura i patrimoni és favorable però condicionat a la realització d'un inventari per a garantir la seua protecció i preveure el seu possible ús com a recurs i reclam turístic.  
S'emet un informe favorable supeditat a la realització d'un inventari i catalogació dels elements del patrimoni cultural presents en l'àmbit amb l'objecte de garantir la seua protecció i preveure el seu possible ús com a recurs i reclam turístic. A més, es recorda que per a la posada en valor de les barraques de pedra seca o dels murs de bancals, sempre s'haurà d'utilitzar aquesta tècnica constructiva que es caracteritza per no usar cap tipus d'argamassa de compactació per a travar les pedres.  
  
D'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge es preveuen efectes positius en el paisatge ja que se li proporciona un règim jurídic per a la protecció dels valors ambientals, no obstant això, ha d'elaborar-se un estudi d'integració paisatgística per a adoptar les mesures que es deriven d'aquest.  
Tenint en compte el que s'ha indicat, no es considera que es produïsquen efectes negatius significatius sobre el medi ambient a nivell de pla, tot al contrari, tindrà efectes positius sobre el medi, no obstant això, s'han de dur a terme les modificacions apuntades en aquest punt de l'informe.  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP). El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord  
D'acord amb tot el que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable segons el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació amb el Decret de declaració del Paratge Natural Municipal El Peloto al municipi de Casas Bajas (València), d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, i tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que l'esmentat decret no presentarà efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquest d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del decret, s'ha de modificar respecte a aquest:  
a) La redacció de l'article 5 en el sentit següent:  
On diu: «article 5. Règim d'avaluació d'impactes ambientals» ha de dir «article 5. Règim d'avaluació ambiental.»  
On diu: «1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al «règim d'avaluació ambiental» establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en aqueix moment.», Ha de dir el següent: «1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre aqueixa matèria vigent en aqueix moment.»  
On diu: «2. Totes les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetran a consulta de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, així com a l'òrgan gestor del paratge natural municipal.», Ha de dir el següent: «2. En tots els procediments d'avaluació ambiental (ja es tracte de plans o projectes, que seguisquen la legislació sectorial autonòmica o estatal en aquesta matèria) que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetrà a consulta de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, així com a l'òrgan gestor del paratge natural municipal.»  
b) S'ha d'adequar l'article 47 de les normes de protecció (annex III) en relació amb la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i s'ha de determinar si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet o no l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP, però sempre que es tracte per a actuacions i usos permesos en el paratge.  
c) Entre les formacions vegetals d'interés s'inclouran també les següents (article 14 de la normativa):  
5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea.  
d) S'ha de corregir la redacció de l'article 49.1 de les normes, que quedarà de la manera següent:  
On diu: «[...] amb l'excepció de les obres d'infraestructures que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si es requereix legalment»;  
Ha de dir: «[...] amb l'excepció de les obres d'infraestructures que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre, en ambdós casos, de la seua avaluació d'impacte ambiental, si es requereix legalment».  
e) La redacció de l'article 49.4:  
On diu: «[...] i serà necessari l'obtenció d'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient [...]»;  
  
Ha de dir: «[...] i serà necessari l'obtenció d'informe favorable previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits [...]».  
  
f) En relació amb la secció de Xarxa Natura s'han de modificar les referències a l'article 45 de la Llei 42/2007, tenint en compte les modificacions efectuades per la Llei 33/2015.  
g) En l'article 23 relatiu al règim de protecció del patrimoni cultural s'ha d'afegir un apartat:  
«4. El possible ús com a recurs i reclam turístic de les barraques de pedra seca i els murs de bancals de pedra seca no haurà d'implicar la pèrdua dels seus valors científics i culturals, i després de l'obtenció d'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura. La posada en valor d'aquests sempre haurà d'utilitzar aquesta tècnica constructiva que es caracteritza per no utilitzar cap tipus d'argamassa de compactació per a travar les pedres.»  
h) S'ha d'adaptar la terminologia utilitzada respecte a l'apartat de caça i pesca amb la vigent en la legislació sectorial d'acord amb l'informe del Servei de Caça i Pesca.  
2. Abans de l'aprovació definitiva s'ha d'elaborar un estudi d'integració paisatgística que haurà de ser informat pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge amb el contingut de l'informe del mencionat servei de data 18.01.2017, i s'han d'incorporar les determinacions que en aquest s'indiquen.  
3. S'ha de realitzar un inventari i catalogació dels elements del patrimoni cultural presents en l'àmbit amb l'objecte de garantir la seua protecció i preveure el seu possible ús com a recurs i reclam turístic.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera aprovat el decret en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del decret.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha expressat, la comissió d'avaluació ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en relació amb el decret de declaració del paratge natural municipal El Peloto al municipi de Casas Bajas, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, de conformitat amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 9 de febrer de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 2 de maig de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.