Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6817, del 12-07-2012 (2012/6719)

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Torreblanca, Cabanes, Castelló de la Plana, Loriguilla, Alaquàs i Fuenterrobles. Expedient número 166/1043 PGU i altres.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6817

Data del DOGV
:   12-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6719


Data del document
:   22-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Castelló de la Plana
    * Torreblanca
    * Cabanes
    * Loriguilla
    * Fuenterrobles
    * Alaquàs
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Torreblanca, Cabanes, Castelló de la Plana, Loriguilla, Alaquàs i Fuenterrobles. Expedient número 166/7779 IXT i altres. [2012/6719]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que, una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients: 166/1444 KLZ, 162/9393 PRE, 184/4663 TQR, 216/3569 MOX, 36/6114 BRD.  
  
  
València, 22 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 166/9161-NVO.  
Promotor: hereus d'Enrique Climent Mingol, CB.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència a Castelló.  
Objecte del projecte: sol·licitud de pròrroga de la concessió minera de l'ampliació a Santa Ofelia núm. 206, per a l'explotació de torba.  
  
Localització: la major part de les quadrícules se situen en els polígons 5, 6, 13 i 14 del municipi de Torreblanca, la resta en el polígon 7 de Cabanes (es detalla en la descripció del projecte).  
Ref. òrgan substantiu: NMINC MIEXPR/2004/4.  
Descripció del projecte  
1. Característiques  
La concessió Santa Ofelia núm. 2063 va ser atorgada el 8 de juliol de 1977 per l'òrgan substantiu amb competències en mineria. El promotor va sol·licitar la pròrroga el 8 de gener de 2004.   
La demarcació de la sol·licitud posseïx una superfície aproximada d'unes 331 hectàrees i està definida per les coordenades UTM dels vèrtexs següents:  
  
Vèrtexs X Y  
Punt de partida 570491 4455594  
1 503212 4455603  
2 069897 4455125  
3 252273 4455159  
4 042471 4454543  
5 559843 4454552  
6 134982 4453796  
7 462402 4453779  
8 179306 4453162  
9 973243 4453128  
76 324897 4452511  
24 192929 4452477  
60 451497 4451860  
25 919808 4451807  
67 036483 4451970  
80 887891 4454207  
16 951491 4454540  
33 863836 4454355  
26 523054 4454434  
62 402281 4454364  
92 861318 4455049  
94 529560 4455241  
  
La superfície extractiva és d'unes 56 hectàrees, de les quals estan pendents d'explotar unes 27 ha. Cada any es produïxen les reserves contingudes en una superfície de 15.000 m², segons això la vida de l'explotació és d'uns 18 anys.  
El pla de labors preveu un període d'inactivitat a primers d'any, per a no impedir la reproducció de l'avifauna.  
L'extracció de la torba es realitza excavant carrers d'uns 10 metres d'amplària i 4 a 5 metres de profunditat, els carrers es formen paral·lels i avancen fins a esgotar la torba. A cada una certa distància es deixa un illot sense excavar per a refugi de la fauna.  
La maquinària seleccionada per a l'arrancada de la torba consistix en una retroexcavadora de cadenes Caterpillar d'1 m³ de capacitat i el seu transport es realitza amb un camió bolquet de 170 CV. També s'empra una carregadora frontal de pneumàtics de 2 a 2,5 m³ de capacitat.  
  
Els estèrils estan constituïts aproximadament pel metre més superficial de grossària del sòl, en el qual predominen els llims i la vegetació lacustre. S'empra per a restaurar els talussos a mesura que avança l'explotació.  
La torba s'asseca en les eres de la demarcació i entra posteriorment a la planta de tractament, on es tritura i separa de les restes vegetals. La torba classificada per dimensions s'arreplega i, després, s'ensaca pura o mesclada amb additius.  
L'actuació se situa en una zona en la qual coincidixen pràcticament els següents espais protegits, tots estos denominats Prat de Cabanes-Torreblanca: un lloc d'interés comunitari (LIC), una zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA), una zona humida, un lloc RAMSAR i des de 1988 un parc natural.  
Segons cita l'estudi d'impacte ambiental (el promotor no ha remés els certificats respectius de compatibilitat urbanística dels Ajuntaments de Cabanes i Torreblanca) en el municipi de Cabanes pareix compatible l'actuació amb els usos dels terrenys previstos en el Pla General d'Ordenació Urbana, els quals estan qualificats com a sòl no urbanitzable zona humida protegida. La part de l'actuació situada en el municipi de Torreblanca ocupa sòl no urbanitzable protegit. Es distingixen 3 zones: la zona NUPE1 en la qual no és compatible l'extracció de torba, i les zones NUPE2 i NUPA on sí ho és.  
2. Alternatives mediambientals  
El promotor justifica l'elecció de l'emplaçament per existir reserves de torba. El mètode d'explotació és el mateix que ha utilitzat durant els 30 anys de la primera concessió, no planteja un altre mètode d'extracció alternatiu.  
Tramitació administrativa.  
1. Tramitació.  
Amb data 2 d'agost de 2007, el Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, del projecte d'explotació i de l'informe del director facultatiu. L'òrgan substantiu remet el certificat del tràmit d'exposició pública del projecte.   
2. Informació pública.  
El Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5508, del 9 de maig de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no es van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat informació complementària.  
Informes sectorials.  
Informe del Servici de Parcs Naturals, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural  
El Servici de Parcs Naturals trasllada la consulta al Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, perquè emeta un informe, perquè l'actuació pot afectar hàbitats d'interés comunitari i, fins i tot, hàbitats d'interés prioritari, al ser el parc natural un lloc d'interés comunitari, d'acord amb la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres.  
Per mitjà d'una nota de comunicació interna del 10 d'octubre de 2007, del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi al Servici de Parcs Naturals, s'adjunta l'informe del Servici esmentat en què es conclou que:  
La concessió minera és incompatible amb la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres.  
La concessió minera és incompatible amb l'article 15 del Decret 4/2003, de 21 de gener, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Usos i Gestió del parc natural del Prat de Cabanes-Torreblanca.  
Informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
El Servici d'Ordenació Sostenible del Medi informa desfavorablement l'actuació i ho explica textualment de la manera següent:  
- L'activitat minera objecte d'este informe afecta territorialment el LIC denominat Prat de Cabanes-Torreblanca. Este LIC coincidix territorialment amb la ZEPA, la zona humida catalogada, el lloc Ramsar i el parc natural de la mateixa denominació. Com a instrument d'ordenació i gestió del parc natural mencionat, està en vigor el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i el Pla Rector d'Ús i Gestió (PORN-PRUG) del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, aprovat pel Decret del Consell 4/2003, de 21 de Gener.  
- En cas de coincidència d'unes quantes figures de protecció sobre un mateix àmbit territorial, el criteri que seguix esta Direcció General sobre el règim de protecció aplicable és el de màxima especificitat, és a dir, l'aplicació de la norma o instrument d'ordenació més concret i detallat dels disponibles, sempre que preveja els objectius de protecció considerats.  
En este cas pareix evident que ha d'aplicar-se el règim del vigent PORN-PRUG, el qual és específic del parc natural, però també afecta el LIC, ZEPA, zona humida catalogada i lloc Ramsar en la mesura que la normativa i el programa d'actuacions del PORN-PRUG contenen normes de protecció i determinacions de gestió per als hàbitats i espècies la protecció del qual és objecte de totes les figures de protecció concurrents en la zona.  
En particular el PORN-PRUG preveu determinacions específiques per als hàbitats i espècies la protecció de les quals és objecte del LIC Prat de Cabanes-Torreblanca.  
- Les normes generals del PORN-PRUG permeten, en genèric, la continuïtat de l'explotació minera de torba en el parc natural:  
«Article 9. Protecció dels recursos edàfics i geològics  
2. Amb caràcter general, queda prohibida, en l'àmbit del parc natural, qualsevol activitat o actuació que supose l'alteració, degradació o pèrdua del sòl, així com les que suposen una alteració de les seues qualitats. No tindran esta consideració les labors de preparació i condicionament dels terrenys subjectes a l'aprofitament agrari en les actuals zones de cultiu i les relacionades amb l'extracció de torba, en les àrees delimitades a este efecte.   
L'article 15 de les mateixes normes generals (normes sobre les activitats extractives) establix una àmplia regulació de l'activitat extractiva de torba, la qual considera en principi compatible amb el règim del parc natural, amb determinades condicions d'execució:  
  
Article 15. Normes sobre les activitats extractives.  
1. En l'àmbit del Parc Natural, així com en la seua àrea d'amortiment d'impactes, únicament es permeten les explotacions mineres a cel obert que estiguen degudament autoritzades en el moment de l'entrada en vigor d'este.  
2. Les explotacions mineres que es troben en activitat en el moment de l'entrada en vigor d'este pla, hauran d'adequar les seues activitats extractives als corresponents plans de restauració, d'acord amb el que establix la legislació sectorial i, específicament, en el Reial Decret 2.994/1982, sobre Restauració de l'Espai Natural Afectat per Activitats Mineres.  
3. El pla de restauració presentat pel titular de l'aprofitament o explotació haurà de preveure les condicions generals que per a esta activitat s'establixen en este pla.  
4. Els titulars de les concessions administratives per a l'extracció de torbes que en el moment de l'entrada en vigor d'este pla no estiguen en règim d'explotació, podran iniciar el dit règim, sense perjuí de les preceptives autoritzacions sectorials, sempre que asseguren prèviament les condicions necessàries per a la seua adequació als fins de protecció i conservació establits pel present pla. En particular, amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència d'activitat i explotació es requerirà l'informe favorable i vinculant de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, el qual podrà establir les condicions particulars a què haurà de sotmetre's l'explotació.  
  
5. Les concessions mineres per a extracció de torbes en l'àmbit del parc natural quedaran subjectes a les condicions generals d'explotació següents:  
a) Queda prohibida l'explotació de torbes a una distància inferior a 200 metres del límit del domini públic maritimoterrestre.  
b) Queda limitada l'explotació total anual a una hectàrea/any per màquina utilitzada per a l'extracció de torba, amb un màxim de dos màquines treballant durant el mateix període de temps.  
c) S'haurà de deixar una àmplia zona sense explotar que circumde les basses resultants de l'extracció, la qual no serà inferior a vint metres, en aquells sectors que limiten amb camins transitats o terrenys cultivats.  
d) L'explotació d'una concessió, en aquelles zones que mantenen una bona representació de la vegetació característica de l'espai natural a criteri de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, haurà de preservar un sector verge d'extensió no inferior al trenta per cent de la concessió a explotar, i s'hauran d'especificar estes zones en una planimetria adequada que serà supervisada per l'esmentada Direcció General.  
e) Les basses resultants de l'explotació minera hauran de complir els requisits següents:  
Extensió mínima de dos hectàrees.  
Perímetre irregular que afavorisca una important extensió del límit.  
Talussos de pendents suaus.  
Creació d'illes amb superfícies mínimes de cinquanta metres quadrats.  
f) Finalitzada l'activitat extractiva en una zona, s'haurà de retirar tot tipus de restes relacionades amb l'activitat i aliens a l'ecosistema natural, tant materials com infraestructura utilitzada.  
6. La Direcció General de Planificació i Gestió del Medi intensificarà els mecanismes de control per al compliment dels plans de restauració dels espais alterats per l'activitat minera a cel obert.  
  
7. L'incompliment de les condicions reflectides en les concessions mineres o en les autoritzacions pertinents, comportarà l'inici de l'expedient de caducitat de l'autorització o concessió corresponent, de conformitat amb els articles 83 i següents de la Llei 22/1973, de Mines.  
  
8. Tal com s'establix com a directriu en l'article 9 d'estes normes, la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi considerarà prioritàries per a la seua regeneració i restauració aquelles àrees que hagen sigut objecte d'explotació minera, amb la finalitat de contribuir a la diversificació dels ambients i ecosistemes del Parc Natural.  
  
Al seu torn, el Programa d'Actuacions del PORN-PRUG preveu una actuació concordant amb l'article 15 esmentat, incorporada a les mesures de gestió ordinària i continuada del Parc Natural:  
Subprograma II: conservació del medi natural.  
Actuació: restauració i remodelació de les basses artificials resultants de l'extracció minera de torba.  
Concepte: programa.  
Prioritat: tot el període de duració del programa d'actuacions.  
  
Valoració econòmica: 12.000 euros/any.  
Responsabilitat sectorial: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en col·laboració amb els titulars de les explotacions.  
Descripció: la finalitat d'este programa és condicionar les llacunes artificials resultants de l'activitat extractiva de orba, per mitjà de la seua restauració i remodelació per a millorar i potenciar la diversificació d'ambients i la millora dels ecosistemes creats per estes. Les actuacions consistiran a suavitzar perfils i crear límits de pendent suau i profunditat variable entre 0,20 i 0,80 cm.  
- En resum, la finalitat primordial de les condicions d'execució de l'activitat minera indicades en l'esmentat article 15 del PORN-PRUG és doble:  
Preservar de l'explotació determinades zones de prat pantanós d'especial interés ambiental (vegeu l'esmentat article 15.5, apartats a, c, d).  
Assegurar una adequada restauració dels terrenys afectats per l'activitat, de manera que en les basses resultants de l'extracció de la torba (amb les seues vores i illes) puguen recrear-se hàbitats humits de suficient qualitat, la qual cosa compensaria fins a un cert punt la pèrdua d'àrees de prat pantanós.  
- Ara bé, s'ha de tindre en compte que els hàbitats palustres, de ribera i d'aiguamoll recreats a partir de la restauració controlada de les basses, encara tenint un evident interés ecològic, didàctic i demostratiu (com per exemple, fins i tot estudiable i visitable, de restauració i recreació d'hàbitats), no són, en termes generals i excepte xicotetes àrees romanents preservades de l'explotació, els hàbitats de prat pantanós específicament protegits pel LIC.  
En particular este és el cas de l'hàbitat Torberes calcàries de Cladium mariscus (\*7210), el qual desapareix per complet en el terreny afectat per l'extracció de torba, sense possibilitat de restauració en el mateix àmbit. Es tracta d'un hàbitat prioritari protegit per la Directiva 92/43/CEE del Consell (Directiva d'Hàbitats), a què és aplicable l'article 6.4, paràgraf segon, d'esta:  
En el cas que el lloc considerat incloga un tipus d'hàbitat natural i/o una espècie prioritaris, únicament es podran al·legar (per a autoritzar un projecte que afecte negativament el dit hàbitat) consideracions relacionades amb la salut humana i la seguretat pública, o relatives a conseqüències positives de primordial importància per al medi ambient, o bé, prèvia consulta a la Comissió, altres raons imperioses d'interés públic de primer orde.  
És evident que estes consideracions no són aplicables en el cas de la sol·licitud d'autorització de pròrroga de la concessió d'explotació Santa Ofelia núm. 2063, per la qual cosa cal concloure que la concessió de la dita pròrroga seria incompatible amb la Directiva 92/43/CEE.  
Esta consideració esta basada per l'apartat 1 de l'esmentat article 15 de la normativa del PORN-PRUG, el qual indica que en el parc natural únicament es permeten les explotacions mineres a cel obert que estiguen degudament autoritzades en el moment de l'entrada en vigor d'este.  
  
Per tant, esta disposició de l'esmentat article 15.1 empara a l'explotació Santa Ofelia únicament durant els 30 anys de vigència de la seua autorització d'explotació, concedida el 8 de juliol de 1977. En conseqüència, esta explotació ha de considerar-se incompatible amb la normativa del PORN-PRUG una vegada transcorregut el dit període de vigència.  
Conclusions:  
1. D'acord amb les consideracions abans indicades, es considera que l'atorgament de la pròrroga a la concessió d'explotació Santa Ofelia núm. 2063 és incompatible amb el que establix l'article 6.4, paràgraf segon, de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres (incorporada a l'ordenament jurídic estatal espanyol pel Reial Decret 1997/1995, de 7 de desembre).  
2. En relació amb l'anterior, es considera, així mateix, que la dita concessió de pròrroga és incompatible amb l'article 15.1 del vigent PORN-PRUG del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, aprovat pel Decret del Consell 4/2003, de 21 de gener.  
Informe del Servici Territorial de Medi Ambient a Castelló.   
El Servici Territorial de Medi Ambient emet informe favorable sobre l'actuació. Es transcriu l'informe esmentat continuació.  
1. L'àrea que ocupa l'explotació i la concessió minera es troba, en part, en l'àmbit del parc natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, i en part sobre terrenys agrícoles que limiten el parc pel nord. Els límits d'este parc natural vénen definits pel Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals aprovats per Decret 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, en el qual s'establix, així mateix, la normativa aplicable per a este.  
  
2. L'àrea d'explotació es troba cartografiada en l'Inventari Forestal de la web de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge com a terreny no forestal, segons l'Acord de 15 de Juny de 2007, del Consell, pel qual s'aprova l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana.  
3. La superfície del sector d'actuació no afecta vies pecuàries classificades en el terme municipal de Torreblanca, d'acord amb el projecte de classificació de vies pecuàries aprovat per Orde Ministerial amb data 01-07-74 i publicada en el BOE amb data 03-09-74 i en el BOP amb data 21-09-74.  
4. D'acord amb el PORN del parc natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, les parcel·les afectades per la pròrroga minera Santa Ofelia es troben en l'Àrea de Protecció Ecològica. En este sentit, l'activitat extractiva queda subjecta al que s'ha estipulat pels articles 28 i 31 del Decret 4/2003, que establix com a usos permesos: ... d) L'extracció de torba, amb les condicions establides en les normes generals per a les activitats extractives, inclòs el desplaçament de maquinària i vehicles pels camins i recintes actualment utilitzats.  
  
5. Respecte a la regulació d'esta activitat extractiva en l'àmbit del parc natural, haurà de tindre's en compte la regulació establida en l'article 15.1 i 15.2 del Decret 4/2003, on s'establix que:  
a) En l'àmbit del parc natural, així com en la seua àrea d'amortiment d'impactes, únicament es permeten les explotacions mineres a cel obert que estiguen degudament autoritzades en el moment de l'entrada en vigor d'este.  
b) Les explotacions mineres que es troben en activitat en el moment de l'entrada en vigor d'este pla, hauran d'adequar les seues activitats als corresponents plans de restauració, d'acord amb el que establix la legislació sectorial i, específicament, en el Reial Decret 2994/1982, sobre restauració de l'espai natural afectat per activitats mineres.  
  
6. Per tot el que s'ha exposat anteriorment, es considera que les condicions d'explotació de torba en l'àmbit d'explotació del parc hauran d'adaptar-se al que establix l'article 15.5 del citat Decret 4/2003:  
Queda prohibida l'explotació de torbes a una distància inferior a 200 metres del límit del domini públic maritimoterrestre.  
Queda limitada l'explotació total anual a una hectàrea/any per màquina utilitzada per a l'extracció de torba, amb un màxim de dos màquines treballant durant el mateix període de temps.  
S'haurà de deixar una àmplia zona sense explotar que circumde les basses resultants de l'extracció, la qual no serà inferior a vint metres, en aquells sectors que limiten amb camins transitats o terrenys cultivats.  
  
L'explotació d'una concessió, en aquelles zones que mantenen una bona representació de la vegetació característica de l'espai natural, a criteri de la Direcció General de planificació i Gestió del Medi, haurà de preservar un sector verge d'extensió no inferior al trenta per cent de la concessió a explotar, i s'hauran d'especificar estes zones en una planimetria adequada que serà supervisada per l'esmentada Direcció General.  
Les basses resultants de l'explotació minera hauran de complir els requisits següents:  
Extensió mínima de dos hectàrees.  
Perímetre irregular que afavorisca una important extensió del límit.  
Talussos de pendents suaus.  
Creació d'illes amb superfícies mínimes de cinquanta metres quadrats.  
Informe del Servici de Biodiversitat  
El Servici de Biodiversitat comunica que ja que es tracta d'una actuació que afecta especialment el Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, espai de la Xarxa Natura 2000 (ES000060), ha de ser informat en eixe context pels Servicis d'Ordenació Sostenible del Medi i de Parcs Naturals.  
Afeccions legals mediambientals.  
D'acord amb l'informe del Servici de Parcs Naturals i l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, la concessió de pròrroga Santa Ofelia núm. 2063 és incompatible amb:   
a) El que establix l'article 6.4, paràgraf segon, de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres.   
b) Amb l'article 15.1 del vigent PORN-PRUG del parc natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, aprovat pel Decret 4/2003, de 21 de gener, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Usos i Gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca.  
  
Consideracions ambientals.  
1. Elements que poden estar afectats de forma important pel projecte de l'activitat.  
L'extracció de torba destruïx el sòl i la vegetació del lloc, a més impacta críticament la superfície freàtica per exposar-la al cel obert. També afecta l'ornitofauna, en especial durant el període de nidificació. L'actuació elimina l'hàbitat d'interés comunitari prioritari Torberes calcàries de Cladium mariscus.  
En el cas que la maquinària patisca pèrdues de fluids o es duga a terme el manteniment en el lloc sense habilitar un espai impermeable i cobert, es podria contaminar l'aigua.  
La circulació de camions pel paratge contribuïx al deteriorament dels camins.   
2. Identificació i valoració dels impactes.   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
D'acord amb els informes del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi i del Servici de Parcs Naturals l'actuació no és compatible amb els espais protegits que existixen en el lloc; en conseqüència, no és procedent analitzar les mesures correctores ni el programa de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu en l'annex I, grup 2.a, números 1, 3 i 4, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'aticle 3.1 del citat Reial Decret Legislatiu 1/2008.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot el que s'ha exposat anteriorment i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar desfavorable, només als efectes ambientals, la sol·licitud de pròrroga de la concessió minera de l'ampliació de Santa Ofelia núm. 2063, per a l'explotació de torba en els municipis de Cabanes i Torreblanca (Castelló) i el seu pla de restauració, perquè és incompatible amb l'article 15.1 del vigent Decret 4/2003, de 21 de Gener, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Usos i Gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, i també és incompatible amb el que establix l'article 6.4, paràgraf segon, de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la Conservació dels Hàbitats Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres (incorporada a l'ordenament jurídic estatal espanyol pel Reial Decret 1997/1995, de 7 de desembre), per incloure un hàbitat natural que posseïx l'espècie Torberes calcàries de Cladium mariscus.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, ja que és un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 21 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 162/6285-BLL.  
Títol: fàbrica de taulellets.  
Promotor: Cerámicas Gómez, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Localització: Castelló.  
  
Descripció del projecte  
L'empresa Cerámicas Gómez, SA, està ubicada en la ctra. Ribesalbes, km 3,5 a Castelló, i es dedica a la fabricació de taulells ceràmics, i ateses les seues característiques es troba inclosa en l'annex I de la Llei 16/2002, per la qual sol·licita autorització ambiental integrada per a les seues instal·lacions.   
La parcel·la on s'exercix l'activitat de referència està qualificada com a sòl urbà industrial. Esta posseïx una superfície de 37.857 m², i està ocupada per les edificacions 14.729 m² i està totalment vallada. L'interior de les naus industrials disposa de solera de formigó armat i a l'exterior, la superfície es troba pavimentada per mitjà de paviment asfàltic.  
L'aigua utilitzada en la instal·lació prové de la xarxa municipal. En el procés productiu es consumix aigua principalment en la secció de preparació d'esmalts, de les línies d'esmaltat i de la neteja de les dos.   
  
Es consumix energia elèctrica per a l'accionament dels motors i en la il·luminació, gas natural per al funcionament dels forns i assecadors, i gasoil per a carretons i màquines elevadores.  
La matèria primera principal del procés consistix en argila atomitzada de pasta blanca i pasta roja, que entra periòdicament en la fàbrica per mitjà de camions que descarreguen en les corresponents tremuges receptores que es troben a cobert. La pols atomitzada és transportada per mitjà de cintes transportadores des de les sitges de repòs fins a les tremuges d'alimentació de les premses. Una vegada les peces estan conformades, passen als assecadors automàtics. En les línies d'esmaltat se'ls aplica a les peces els esmalts i les serigrafies, i posteriorment s'emmagatzemen en el parc de les peces esmaltades a l'espera de passar pel forn per a la seua cocció. Una vegada cuites, les peces es classifiquen, embalen i paletitzen per al seu posterior emmagatzematge en el parc d'intempèrie.  
Una línia addicional consistix en la preparació dels esmalts i les serigrafies, les quals són rebudes en sacs, contenidors flexibles o bidons. Els esmalts es molen en uns molins de boles i posteriorment s'emmagatzemen en uns depòsits dotats d'agitadors.   
La instal·lació té dos aspiracions de pols en via seca per a la secció de preparació de terra i premses de 36,8 kW en l'alimentació de la línia 1 i 3, i de 44,16 kW en l'alimentació de la línia 2 i un filtre de mànegues per a depurar els gasos provinents de les aspiracions dotat de 81 mànegues filtrants amb 15,55 kW de potència. Per a les seccions d'esmaltació es disposa d'un filtre de mànegues de 30,55 kW dotat de 143 mànegues filtrants, i d'un filtre d'aspiració de via humida de 4,408 kW de potència.  
L'empresa disposa d'11 focus canalitzats d'emissió de contaminants a l'atmosfera que provenen dels forns dels assecadors i dels filtres. En la documentació tècnica que hi ha en l'expedient s'inclou unna còpia de l'informe d'inspecció d'emissions atmosfèriques elaborat per organisme de control autoritzat, pel qual se certifica que els focus d'emissió de contaminants complixen els límits establits en la legislació vigent.  
Les aigües residuals industrials es generen en la zona de preparació d'esmalts i en les línies d'esmaltació. Les línies d'esmaltació i la zona de preparació d'esmalts disposen de canaletes d'arreplega d'abocaments i vessaments i els conduïxen per mitjà de conducció soterrada fins a les basses de trafegament. Les basses de trafegament estan connectades per mitjà de canonada amb la bassa d'acumulació d'aigües industrials, des de la qual es gestionen els llots ceràmics junt amb les suspensions aquoses per mitjà de gestor autoritzat. La bassa d'acumulació disposa de certificat d'estanquitat, i està feta a base de bloc de formigó i recoberta de ciment hidròfug. Les basses de trafegament són més antigues i no es disposa dels corresponents certificats d'estanquitat.  
  
Les aigües sanitàries procedents dels lavabos i vestuaris s'aboquen a la xarxa municipal de sanejament. Les aigües pluvials que cauen sobre les cobertes de les naus i en la superfície del solar són conduïdes a la xarxa municipal de clavegueram. Es disposa de permís d'abocament al clavegueram municipal i d'arqueta de registre per a la presa de mostres.  
L'emmagatzematge d'esmalts es realitza, una part a l'interior de la nau, i una altra part a la intempèrie. En les zones on s'emmagatzemen esmalts a l'interior de les naus hi ha estanteries, però no es disposa de canaletes d'arreplega de possibles vessaments.  
Els residus generats en la indústria són separats en origen per tipus, degudament etiquetatges i emmagatzemats fins a la seua arreplega pel gestor autoritzat.  
La fàbrica disposa de dos parcs d'emmagatzematge de carretons ubicats a l'interior de la nau, i es realitza l'operació de llavat exclusivament en una d'estes juntament amb la zona de preparació d'esmalts que disposa de canaletes d'arreplega d'aigües residuals.  
Consideracions ambientals.  
La indústria s'ubica en un mitjà totalment antropitzat en un polígon industrial que disposa de les infraestructures i proveïments necessaris per al funcionament correcte d'esta.   
Amb caràcter general, la fabricació de productes ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia, i genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus. L'energia utilitzada en el procés ceràmic prové de la combustió del gas natural i del consum d'energia elèctrica.   
Les operacions de l'activitat susceptibles de generar emissions difuses són el transport en camions, la recepció d'argiles, l'emmagatzematge, el transport intern per mitjà d'elevadors de catúfols i cintes transportadores, i el premsat de la terra atomitzada. També són susceptibles de generar emissions difuses les operacions de preparació d'esmalts i les d'esmaltat. En este sentit, cal considerar que les operacions de descàrrega, emmagatzematge i transport intern de terra atomitzada es realitzen en l'interior de les naus industrials i que la totalitat de la parcel·la industrial es troba pavimentada. D'altra banda, les mesures correctores per a reduir les emissions de partícules a l'atmosfera que s'han adoptat consistixen en xarxes d'aspiració de partícules disposades estratègicament, filtres de via seca en zona de recepció d'argiles, premsat i línies d'esmaltat, filtre de via humida en línies d'esmaltat i aprofitament de gasos de fuga provinents dels forns per a introduir-los en un assecador de vagonetes. Les partícules capturades pels filtres s'emmagatzemen en contenidors per a evitar que les partícules es dispersen per l'ambient o caiguen a terra. Les partícules capturades en el filtre de via humida es conduïxen per canonada fins a les canaletes d'arreplega de vessaments que connecten amb les basses de trafegament.   
  
Respecte al sòl i les aigües, és d'assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona amb accessibilitat d'aqüífers alta i vulnerabilitat d'aqüífers mitjana. La solera de les naus industrials és de formigó armat i la totalitat de la superfície de les parcel·les està pavimentada.   
  
Les aigües residuals industrials es generen principalment en les línies d'esmaltat i en la neteja de les bótes. Les xarxes de canaletes arrepleguen qualsevol abocament i per mitjà de canalitzacions es conduïxen fins a les basses de trafegament, en les quals es realitza un primer emmagatzematge i decantació de llots. L'aigua residual industrial es conduïx des de les basses de trafegament fins a la bassa d'emmagatzematge d'aigües residuals industrials. Periòdicament, un camió cisterna arreplega les aigües residuals emmagatzemades en la bassa d'emmagatzematge, que a l'estar dotada d'agitadors s'evita la decantació i es possibilita l'arreplega de la totalitat dels llots ceràmics i les suspensions aquoses pel camió cisterna. Amb menor freqüència, es buiden les basses de trafegament i arrepleguen els fangs decantats. Cal considerar que el trafegament de les aigües residuals industrials a través de les canaletes, de les conduccions soterrades i de les basses de trafegament fins a la bassa de decantació, suposa un risc de filtració al medi si no es garantix la impermeabilització d'estes. En la documentació presentada únicament es disposa de certificat d'impermeabilitat de la bassa d'emmagatzematge d'aigües residuals industrials. En este sentit, es considera que les basses de trafegament, les canaletes i les conduccions soterrades han de ser impermeables per a garantir la seua estanquitat i evitar qualsevol tipus de filtració al subsòl.  
Així mateix, l'emmagatzematge inadequat d'olis de lubricació i refrigeració, i de matèries primeres podrien ocasionar episodis de contaminació del sòl, per la qual cosa les zones de maneig, emmagatzematge i gestió han de tindre els requisits de seguretat. Les operacions de transport, càrrega i descàrrega de residus perillosos i de productes químics, hauran de realitzar-se en zones degudament impermeabilitzades, de manera que s'impedisca la contaminació del sòl per abocament o vessament accidental.  
En les zones on s'emmagatzemen esmalts en l'interior de les naus no es disposa de canaletes per a l'arreplega de vessaments, si bé, tota la superfície de la nau disposa de solera de formigó. En l'exterior de les naus es disposa d'un emmagatzematge d'esmalts prèviament a la seua utilització. Els impactes associats a l'emmagatzematge dels productes químics, són la contaminació del sòl com a conseqüència de fugues i vessaments accidentals en les pròpies zones d'emmagatzematge, per la qual cosa s'han d'adoptar mesures adequades que garantisquen un correcte emmagatzematge.  
En la indústria no es disposa de cap emmagatzematge específic de residus perillosos, sinó que estos s'emmagatzemen degudament identificats dins de la nau industrial prop del focus generador d'este fins a la seua arreplega pel gestor autoritzat.   
En l'estudi d'impacte ambiental s'avalua l'impacte per l'increment del nivell de soroll a causa del funcionament de l'activitat i s'inclou estudi acústic en què s'identifiquen com a fonts sonores les premses, els forns, els filtres, entre d'altres. També s'adjunta còpia d'auditoria acústica realitzada per un organisme de control autoritzat (OCA), en la qual indica que l'activitat de referència complix els límits establits en la legislació vigent.  
En relació amb l'impacte visual de la fàbrica, el promotor considera que no cal adoptar mesures correctores per a mitigar l'impacte visual d'esta ja que està ubicada en una zona del polígon industrial on confluïxen un entramat de carreteres, rotondes i ponts. D'altra banda, la fàbrica es troba vallada totalment per mitjà de xapa metàl·lica de color blau celeste d'altura suficient, la qual cosa limita l'impacte visual d'esta.  
  
L'estudi d'impacte ambiental avalua l'impacte produït pel cessament de l'activitat i descriu la manera en què es duran a terme les distintes operacions i la gestió dels residus. També s'avalua l'impacte en les situacions d'emergència degudes a condicions anormals o transitòries d'operació, per a les quals s'han elaborat plans d'emergència.  
  
El programa de vigilància ambiental presentat establix les mesures de vigilància i seguiment que s'ha de seguir en relació amb la gestió dels residus, la realització de mesuraments acústics, l'anàlisi dels abocaments, la realització de neteges i desinfeccions i el mesurament dels focus d'emissió a l'atmosfera.  
Tramitació administrativa.  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 9 de maig de 2008, al remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria un escrit pel qual sol·licita l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de Cerámicas Gómez, SA. A este efecte, es comunicava l'acabament del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hagueren rebut al·legacions a este i s'adjuntava una còpia de l'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En la mateixa data, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet documentació presentada pel promotor del projecte en relació al requeriment de documentació que el Servici d'Avaluació Ambiental va efectuar durant el tràmit de consulta prèvia sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació (exp. 145/07-CON).  
Atés suficient la documentació remesa, es procedix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. Tal com establix l'epígraf j) del grup 3.5 de l'annex 1 del Real Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada, en particulars rajoles, amb una capacitat superior a 75 tones per dia, i/o una capacitat d'enfornada de més de 4 m³ i de més de 300 kg/m³ de densitat de càrrega per forn, es troben sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de fàbrica de taulellets, promogut per l'empresa Cerámicas Gómez, SA, ubicada en la ctra. Ribesalbes, km 3,5 en el terme municipal de Castelló, sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada, amb les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions del punt segon de la present resolució.   
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. A l'interior de la fàbrica s'habilitarà una zona impermeable per a emmagatzemar els depòsits d'olis usats que haurà de disposar d'una cubeta de retenció de capacitat adequada per a retindre el líquid emmagatzemat en cas d'abocament o fuga i una altra zona independent i impermeable per a emmagatzemar residus perillosos líquids en què es disposarà de cubeta de retenció, com a mínim, del 10 per 100 de la capacitat global dels recipients en este continguts. Les parets de les respectives cubetes hauran de ser de materials no combustibles, estanques i resistir l'alçària total del líquid en cubeta plena. Tots els residus perillosos s'emmagatzemaran a l'interior de la nau en zones proveïdes de paviment impermeabilitzat per mitjà d'un tractament específic.   
2. Les operacions de transport, càrrega i descàrrega de residus perillosos i de productes químics, hauran de realitzar-se en zones degudament impermeabilitzades, de manera que s'impedisca la contaminació del sòl per abocament o vessament accidental.  
3. En les zones en què s'emmagatzemen els esmalts s'executarà un tractament específic d'impermeabilització del sòl. Els esmalts s'emmagatzemaran a cobert i en estanteries, en les qual es col·locaran safates d'arreplega de vessaments davall d'estes.  
4. El test cuit i el testet cru s'emmagatzemaran en contenidors adequats de capacitat suficient i els últims, a més aniran coberts o envelats.  
5. Els camions que traslladen per l'interior de la fàbrica material pulverulents circularan amb la càrrega coberta de lona per a evitar la dispersió de partícules. Els filtres de mànegues estaran dotats de contenidors adequats que emmagatzemen les partícules captades i s'evite la seua deposició directa al sòl i la seua dispersió a l'ambient. Es realitzaran agranats periòdics.  
6. Es garantirà la impermeabilitat, en el transcurs del temps, de totes les basses i de les canalitzacions subterrànies de aigües residuals industrials i sanitàries. Es presentarà un certificat d'estanquitat de les basses de trafegament d'aigües residuals industrials.  
7. Altres condicions ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 21 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 184/6601-RUE.  
Títol: Pla Parcial Modificatiu Sector Industrial I-14.  
Promotor: Ajuntament de Loriguilla.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Loriguilla i CTU.   
Localització: entre el barranc del Pozalet i la línia fèrria de RENFE Madrid-València, junt amb la carretera d'accés a Loriguilla Nou.   
  
Descripció del projecte.   
1. Objecte del projecte.  
L'objecte del pla parcial és reclassificar com a sòl urbanitzable amb ordenació detallada un sòl no urbanitzable comú en el terme municipal de Loriguilla, per a la creació d'un nou sector d'ús industrial.  
  
2. descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El municipi de Loriguilla disposa d'un PGOU aprovat el 20 de desembre de 2002. A pesar de ser molt recent ha sigut modificat en diverses ocasions pel fet que les previsions de sòl industrial del planejament general s'han vist superades.   
La documentació presentada consta d'estudi d'impacte ambiental i documentació tècnica relativa al Pla Parcial Modificatiu Sector I-14, també d'ús industrial. La proposta comprén una superfície total de sòl de 51.84,00 m², sent la superfície d'aprofitament industrial de 25.015,18 m² i el tipus d'edificació previst l'aïllada (INA).  
Dins de l'ordenació detallada es definixen tres àrees de sòl dotacional per a zones verdes (SJL), amb una superfície de 5.404,92 m². La resta de la superfície del sector es destina a xarxa viària (RV) i aparcaments (AV) i a infraestructures per a la instal·lació de dos centres de transformació d'energia elèctrica, amb una superfície de 26.826,82 m².   
  
L'ordenació es resol per mitjà d'un vial en anell que recorre el límit del sector, que rodeja l'única illa d'ús industrial, connectat per l'extrem sud-est amb el polígon industrial Casanova de Riba-roja de Túria.  
  
Els límits del sector són: a l'est el sòl urbà industrial de Riba-roja de Túria; al sud la línia de FFCC Madrid-València; a l'oest un pas elevat de la carretera CV-374 sobre el ferrocarril, i al nord el barranc del Pozalet.  
Més al nord del barranc del Pozalet, l'Ajuntament de Loriguilla està promovent dos nous sectors de sòl urbanitzable amb ús industrial, sectors I-11 i I-12, amb una superfície superior a les 100 ha, com a ampliació dels sòls urbans industrials I-9 i I-10 que en l'actualitat estan executats i parcialment consolidats amb parcel·les lliures.   
  
En línies generals el terme municipal de Loriguilla disposa d'abundant sòl industrial, executat o pendent d'execució per a albergar les indústries i activitats que es vullguen instal·lar en eixa zona.  
  
3. Alternatives.  
En l'estudi d'alternatives s'han considerat dos possibilitats, l'alternativa de realitzar el projecte i l'alternativa 0, de no-realització d'este i manteniment dels usos actuals. No obstant això, el fi únic de l'estudi és comprovar l'aptitud de la zona en qüestió per a incloure un ús industrial.   
L'alternativa 0 no s'ha considerat com a tal, ja que no s'ha valorat ambientalment esta opció com a possible ni s'han estudiant els seus efectes sobre el medi ambient. Únicament es valora com l'opció oposada a l'alternativa que es pretén i es conclou que els seus efectes són simplement els contraris a la realització del projecte.  
Tramitació administrativa.  
1. Admissió a tràmit.  
Amb data 19 d'octubre de 2005, la Direcció Territorial remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla Parcial Modificatiu Sector I-14 de Loriguilla, i el certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública.  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anunci publicat en el DOCV núm. 4.936 d'1 de febrer de 2005. Igualment, es remeten avisos als propietaris cadastrals afectats per l'actuació.  
Durant el període d'informació pública no es presenta cap al·legació, encara que sí es presenten dos escrits per part de l'entitat Administració d'Infraestructures Ferroviàries (ADIF, antiga RENFE) i de la societat REVASA, segons consta en el certificat relatiu a l'acord d'aprovació provisional per Ple de 24 de maig de 2005, emés pel secretari interventor de l'Ajuntament de Loriguilla.  
  
3. Resum de les al·legacions.  
L'escrit presentat per ADIF comunica l'aplicabilitat de la legislació sectorial vigent del sector ferroviari en el límit sud del sector. Mentre que per part de la societat REVASA es fa constar l'existència d'una canonada de reg dins del sector als efectes de preveure la seua restitució en el projecte d'urbanització.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària.  
Amb data 18 de gener de 2007, es requerix a l'Ajuntament perquè complete l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental tenint en compte que l'actuació proposa la reclassificació de 51.842 m² -25.015 m² dels quals es destinen a una única illa edificable per a ús industrial- i que el municipi de Loriguilla disposa de dos sectors de sòl urbà industrial ordenats des del planejament general sense consolidar i amb més de 100 ha de sòl urbanitzable industrial en tramitació o pendents d'execució, per la qual cosa:  
- Es considera necessari justificar la reclassificació proposada, si és el cas, per la falta de sòl industrial disponible ja urbanitzat en el municipi, o per la de falta de sòl urbanitzable disponible en altres sectors de la zona amb les condicions adequades per a la instal·lació industrial prevista.   
- S'obtinga l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a l'estar ubicada la proposta limítrof a un llit i en la zona de policia d'este i tenint en compte les previsions de l'esmentat organisme en tota la conca del barranc del Poio.  
El 2 d'abril de 2007 l'Ajuntament remet nova documentació en què s'informa que ha sigut sol·licitat l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i està pendent la seua obtenció. Es vol justificar la reclassificació proposada basant-se en el «estat semiconsolidat» dels sectors I-9 i I-10 i a una «clara perspectiva de consolidació» dels sectors I-12 i I-13, sense aportar dades concretes. I s'argumenta la idoneïtat del sector I-14 com «peça fonamental dins de l'estratègia d'ocupació del territori a nivell supramunicipal, per a la coordinació de les infraestructures de comunicació de la xarxa primària amb els sectors limítrofs de Riba-roja».   
No es basa esta justificació en criteris ambientals i cal assenyalar que en l'àmbit territorial sector I-14 no es disposa cap element de la xarxa primària, ni té l'instrument de planejament que es tramita la capacitat per a definir l'estratègia d'ocupació del territori a escala municipal o supramunicipal.   
Informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen diversos escrits i informes remesos des de l'Ajuntament i que són els següents:  
Sol·licitud de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/98 de Patrimoni Cultural Valencià, sense que fins a la data s'haja rebut este.  
  
Sol·licitud d'informes la Direcció General de Ferrocarrils del Ministeri de Foment i a la Demarcació de Carreteres de la Diputació Provincial.  
Escrit de la Sociedad Anónima de Agricultores de la Vega de Valencia, com a empresa concessionària del Servici d'Arreplega i Transport de RSU del municipi de Loriguilla en el qual declara que l'empresa esmentada està en condicions de garantir l'arreplega dels RSU i assumix les noves demandes que generen els sectors en tramitació en el municipi, entre estos el sector I-14.  
Certificat de Gespaser, SAU, en qualitat de responsable del servici del cicle integral de l'aigua a Loriguilla, sobre la suficiència de cabals necessaris per al subministrament de diversos sectors de nou desenrotllament, entre ells el sector I-14.   
Informe de Gespaser, SAU, com a empresa concessionària del cicle integral de l'aigua a Loriguilla, sobre la capacitat per a admetre els cabals d'aigües residuals generades pels país de diversos sectors, entre estos el sector industrial I-14, que informa que per als nous desenrotllaments urbanístics a Loriguilla esta prevista la construcció d'una depuradora per a tractar les aigües residuals generades per tots estos.  
  
Consultes a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i al Servici d'Ordenació Territorial  
En relació amb els nous desenrotllaments urbanístics a Loriguilla en l'entorn del barranc del Pozalet, que és tributari de la conca del barranc del Poio, amb data 12 de novembre de 2004, es va efectuar consulta a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (expedients núm. 101+103/7421-QCB), com a promotora del projecte de defensa integral contra avingudes en la conca de la rambla del Poio, sobre l'estat de tramitació de l'esmentat projecte i de la viabilitat de desenrotllar diversos sectors de sòl urbanitzable a Loriguilla i Riba-roja de Túria tenint en compte els riscos d'inundació existents aigües avall d'estos i quina seria la seua modificació. El 17 d'agost de 2005 es reitera la consulta sense que fins a la data s'haja rebut contestació a esta.  
  
S'efectua consulta al Servici d'Ordenació Territorial sobre l'estudi hidrològic i hidràulic que s'adjunta a la proposta, en relació amb possibles variacions de l'hidrograma del llit del barranc del Pozalet com a conseqüència de la modificació de l'escolament de la zona i de la generació d'un cabal important d'aigua residual depurada i d'aigües pluvials que seran abocades a este:  
Amb data 10 de novembre de 2005, el Servici d'Ordenació Territorial remet informe relatiu a l'estudi de l'efecte hidrològic sobre el barranc del Pozalet del desenrotllament urbanístic de sòl industrial en els sectors I11, I12, T13 i I14 i que es transcriu a continuació:  
- L'àmbit dels sectors I11, I12, T13 i I14 de Loriguilla no es troba afectat per risc d'inundació.  
- De conformitat amb l'article 21.3 del PATRICOVA el planejament en cap cas podrà donar lloc a un increment significatiu del risc d'inundació en el seu terme municipal o en el d'altres municipis potencialment afectats.  
- Atés que l'abocament de aigües residuals i pluvials es realitzarà, com proposa el redactor del projecte, en el barranc del Pozalet, i inclou com a mesura correctora del cabal pic de l'hidrograma, la construcció d'una bassa de laminació en el sector de Sant Rafael de Riba-roja de Túria, s'hauria de tindre en compte per a l'aprovació de l'estudi del projecte d'urbanització l'acceptació donada per la CHJ a la proposta mencionada d'abocament, tenint en compte que en l'actualitat la CHJ està realitzant en la zona (EVC 19+) un estudi integral, consistent en el disseny de canalització del barranc del Poio i afluents, i s'hi inclouen els de la Saleta o el Pozalet i del Gallego.  
L'Ajuntament de Loriguilla ha remés una còpia dels informes següents, i es copia la tramitació seguida en l'avaluació d'impacte ambiental dels altres sectors en el municipi (expedients núm. 101 2004/AIA-i 103 2004/AIA-):  
Certificat de la concessionària del cicle integral de l'aigua, Gespaser, sobre suficiència de recursos hídrics, per al subministrament de tots sectors de desenrotllament urbanístic en tramitació en el terne municipal.  
Informe de l'arquitecte municipal sobre ampliació i aclariment de les qüestions requerides, en el qual informa que no està previst realitzar cap abocament al barranc de Pozalet.  
Annex tècnic comparatiu del cabal requerit per a reg i l'obtingut per aprofitament de l'aigua residual depurada i de pluvials.  
  
Annex tècnic de les característiques de l'EDAR prevista en el sector I-12, i planimetria.  
Afeccions legals.  
1. Planejament urbanístic. Les parcel·les que es pretenen reclassificar són sòl no urbanitzable comú en el PGOU vigent. Segons l'apartat 2.2.1. Directrius Definitòries de l'Estratègia d'Evolució Urbana i Ocupació del Territori (DEUT), de la memòria justificativa del PAI, «este pla general no ha previst la demanda de sòl industrial que el municipi ha experimentat».   
2. Plans d'acció territorial. Risc d'inundació. Segons el PATRICOVA, no es detecta risc d'inundació en el sector proposat. No obstant això, tota la conca del barranc del Poio està afectada per riscos derivats de les avingudes, i es localitzen les zones d'inundabilitat en diverses àrees concretes.  
3. Domini públic hidràulic. La xarxa hidrogràfica en la zona esta formada per un únic curs, el barranc de Pozalet, un llit que desapareix a l'altura del bypass de l'autopista A-7. La parcel·la de la proposta se situa limítrofa a la zona de servitud de pas del llit esmentat, i està afectada per la seua zona de policia.   
No consta en l'expedient municipal l'informe preceptiu de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relatiu a l'alteració del règim de corrents, a l'afecció al domini públic hidràulic o l'autorització d'ús en zona de policia.  
4. Espais naturals protegits. El terme municipal de Loriguilla està inclòs en la delimitació de l'espai natural protegit de l'Albufera, per la qual cosa este territori està afectat pel PORN de l'Albufera, i s'haurà d'actuar preventivament per a evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies.  
5. Patrimoni cultural valencià. No es detecten en la zona d'estudi punts d'interés arqueològic o etnològic. Consultada la informació disponible publicada per l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià, no apareix cap element catalogat en les parcel·les de la proposta.  
  
6. Infraestructures lineals. La carretera CV-374 d'accés a Loriguilla Nou des de la A-3 Madrid-València, delimita el sector en pas elevat sobre la línia fèrria de RENFE Madrid-València, també límit del sector.  
Consideracions ambientals.  
L'estudi comprén diverses parcel·les de sòl rural amb ús agrícola, situades al costat del barranc del Pozalet, en una ubicació molt forçada per al seu desenrotllament urbanístic a causa dels elements que la delimiten: el barranc, la via fèrria i el pas elevat sobre esta de la carretera; elements tots estos dels que es deriven servituds que condicionen a més l'ordenació pròpia del sector.  
Per les seues característiques, es tracta fonamentalment de sòls col·luvials amb una elevada capacitat agrològica. Pel sòl i el clima, els terrenys de bancals es destinen al cultiu intensiu de cítrics, la qual cosa constituïa fins fa poc l'activitat principal en la zona.   
Quant a l'ús, és esta una zona antròpica la vocació de la qual es vol orientar ara en molts municipis cap a l'ampliació dels sòls industrials existents al llarg de l'eix de l'autovia A-3. Són diversos els sectors, tant de sòl urbà com de sòl urbanitzable, per a ús industrial i/o terciari en l'àmbit de la proposta.  
El municipi de Loriguilla disposa d'abundant sòl industrial ordenat des del planejament general o per mitjà de modificacions recents, sense consolidar i disponible per a albergar tot tipus d'instal·lacions. Igualment, els municipis limítrofs tenen abundant sòl industrial disponible per a contindre activitats.  
És per això que no es considera prou justificada la necessitat de reclassificar sòl no urbanitzable, la qual cosa implica sempre un consum del recurs natural no renovable del sòl. És a dir, el primer impacte que generaria l'actuació proposada seria l'ocupació, transformació per efecte de la urbanització i eliminació d'un sòl d'elevada qualitat (fortament condicionat com es veurà a continuació).  
  
Per la seua ubicació i considerant l'existència de riscos naturals, l'àmbit d'estudi es troba en la zona EVC19+ del Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana. El PATRICOVA arreplega en el seu programa d'actuacions el disseny integral de la canalització del barranc del Poio i els seus afluents.   
  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer és la promotora del projecte d'adequació ambiental i drenatge de la conca del Poio», que preveu diverses alternatives i complix amb les previsions contingudes en el PATRICOVA. No obstant això, les possibles actuacions a fi de corregir el risc d'inundació existent continuen pendents.  
El barranc del Pozalet és un dels afluents tributaris de la conca de la rambla del Poio, afectat per risc d'inundació al desaparéixer en el terme municipal de Riba-roja. En l'estudi d'impacte ambiental inicial no s'identifica l'impacte territorial que suposa l'abocament dels cabals d'aigües tant pluvials com residuals depurades al barranc, ni el risc d'inundació actual aigües avall o el seu increment per efecte del canvi d'ús i la urbanització.  
L'anàlisi d'estos aspectes s'ha dut a terme a través d'estudis complementaris comuns als sectors de planejament parcial promoguts (sectors I 11-, I 12-, T 13-i I 14-) que, inclouen mesures concretes davant dels riscos ambientals existents. S'ha proposat l'execució d'una o de diverses basses de laminació com a mesura correctora enfront del cabal pic en cas de pluges torrencials (sector Sant Rafael de Riba-roja); i mesures per a la gestió de les aigües residuals, que seran tractades en una nova depuradora (sector I-12 de Loriguilla) i per a les quals s'ha proposat assegurar en tot moment l'abocament zero al barranc del Pozalet de les aigües residuals tractades, és a dir, la seua completa reutilització per al reg de zones verdes i la neteja amb aigua de pressió de viaris.  
  
Amb data 5 de novembre de 2006, després de l'inici de la tramitació del planejament parcial que ens ocupa, l'Ajuntament de Loriguilla efectua consulta sobre el document de concert previ per a la revisió del pla general, que es justifica a fi de donar cobertura a la classificació de nous sectors residencials (sectors R5 a R8 i R15 a R17), tres nous sectors industrials (sectors I-11, I-12 i I-14) i un nou sector terciari (T-13).  
   
El document de concertació incorpora en el text les solucions previstes en pronunciaments ambientals anteriors quant a l'execució d'una o de diverses basses de laminació per a les aigües pluvials, i l'abocament nul i completa reutilització de les aigües residuals en la nova EDAR prevista, però no avança solucions concretes ni dades dels projectes necessaris per a l'execució d'estes actuacions. Encara que sí que es proposa definitivament un gran desenrotllament urbanístic l'abast del qual comprén tot l'àmbit municipal de Loriguilla Nou.  
Quant a l'ordenació detallada del sector, es disposen les zones verdes cap al ferrocarril com a resposta a l'afecció que es deriva del traçat de la via fèrria, i es porta el viari fins a la vora del barranc sense mitjançar cap transició.  
No es tenen en compte les condicions d'ús del sòl junt amb els llits que establix l'article 30.1 de la normativa urbanística del PATRICOVA: l'ordenació detallada dels sòls urbanitzables limítrofs amb els llits haurà de disposar terrenys destinats a espais lliures i zones verdes públiques junt amb el domini públic hidràulic i al llarg de tota la seua extensió. Els mencionats espais lliures i zones verdes hauran de complir les condicions dimensionals exigides per als jardins per la legislació urbanística aplicable». És a dir, han de complir la dimensió mínima establida per a les zones verdes classificades com a jardí (JL), que es definix com un espai que sempre ha de tindre una superfície mínima de 1.000 metres quadrats, en que siga inscriptible un cercle de 25 metres de diàmetre. L'article 30.2 diu: «el tractament i enjardinament d'estes serà l'adequat al seu caràcter inundable i de suport d'un ecosistema fluvial i de ribera». En este sentit la ubicació de centres de transformació d'energia elèctrica junt amb el llit, s'ha de considerar un ús incompatible en episodis d'avingudes.  
  
Entenent el risc natural com la plasmació territorial d'actuacions humanes poc concordes amb les característiques del medi físic, s'han d'evitar aquelles implantacions d'usos del sòl que no tinguen en compte la seua realitat física, màximament quan no és necessària esta implantació a causa de l'existència d'alternatives en sòl industrials pròxims i esta s'ubica al costat del llit sense disposar espais lliures inundables com a mesura preventiva, opció que sí que es du a terme en altres actuacions limítrofs al barranc.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima no-acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, Projecte d'Homologació i Pla Parcial Industrial Sector I-14 de Loriguilla, promogut per l'Ajuntament de Loriguilla.  
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 24 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 216/3765-RNS.  
Títol: autorització ambiental integrada d'una activitat de tractament de superfícies de metalls.   
Promotor: Cromats Santaperpetua, SL.  
Autoritat substantiva: Servici de Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: c/ Conca, 65 (polígon industrial el Bolabar) del terme municipal d'Alaquàs (València).  
1. Objecte.  
L'objecte del projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada (AAI) per a una indústria de tractament de superfícies de metalls per procediment electroquímic o químic, d'acord amb la Llei 2 2006/, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
Així mateix, el projecte constituïx un dels supòsits previstos en l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i s'haurà de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.   
Les instal·lacions de l'empresa ocupen una superfície total de 2.100 m² que s'ubiquen en el polígon industrial del Bolabar al c/ Conca, 65, del terme municipal d'Alaquàs. L'activitat principal de l'empresa és el tractament de superfícies de mobiliari metàl·lic de llautó, ferro o zamak amb diversos acabats, desenrotllant-se esta activitat en una nau industrial d'estructura metàl·lica i formigó que ocupa la pràctica totalitat de la parcel·la.  
El procés de fabricació comprén les etapes comunes de recepció i emmagatzematge, polit de les peces, pretractaments de desgreixatge i decapatge, recobriment amb coure o níquel per a resistència anticorrosió, acabat de les peces, assecat, lacat i enfornada de les peces i, finalment, l'emmagatzematge i expedició del producte acabat. Les operacions d'acabat tenen com a objecte a donar a les peces la decoració final que pot ser en or, crom, níquel negre, llautó o níquel setinat.  
  
2. Alternatives.  
L'estudi d'impacte ambiental (EIA) no considera alternatives a l'actuació projectada pel que fa a la seua situació, al tractar-se d'activitat existent. Les possibles alternatives davant de la solució adoptada estan condicionades per les característiques pròpies del projecte i les consideracions i solucions adoptades en l'EIA.  
3. Afeccions legals.  
L'activitat projectada constituïx un dels supòsits arreplegats en l'annex I de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, i és preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
El projecte constituïx un dels supòsits previstos en l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i haurà d'obtindre la preceptiva declaració d'impacte ambiental prèviament a l'autorització definitiva del mateix.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
5. Consideracions ambientals.  
Respecte a les principals afeccions ambientals del projecte sobre el medi ambient, l'EIA considera diversos impactes ambientals com a conseqüència de l'actuació projectada, proposant-se diferents accions correctores en cada cas, així com un programa de vigilància ambiental.  
  
L'activitat existent es localitza en sòl industrial dins d'un polígon consolidat, i derivant les afeccions ambientals de potencials contaminacions que pogueren produir-se durant el funcionament de l'activitat industrial sobre el Medi ambient :emissions, abocaments, residus, sorolls, consum de recursos, etc.  
Entre la importància de recursos per al funcionament de l'activitat destaca la demanda d'aigua consumida, la qual, s'assegura per mitjà de subministrament de la xarxa d'aigua potable per l'empresa Aguas de Valencia, SA, amb un consum anual aproximat de 10.937 m³/any. Este consum correspon, principalment, a les rentades i banys, i la resta a usos generals (neteja, sanejament, etc.).  
Entre les mesures correctores adoptades per a la reducció del consum d'aigua i a fi de minimitzar els arrossegaments de matèries primeres (ions dissolts) en els banys i les rentades, s'adopten diverses mesures correctores. D'una banda, la col·locació de cabalímetres en les entrades de les rentades que detecten consums excessius d'aigua, manteniment de les condicions operatives dels banys per mitjà d'analítiques i registre dels resultats. D'altra banda, com a mesures de minimització de la contaminació de les aigües, s'apliquen tècniques de rentades múltiples en cascada i a contracorrent que milloren el rendiment de les rentades, i s'incorporen rentades ECO (rentada estanca de recuperació) per als banys d'or i de crom, que s'intercalen entre el mateix bany i les rentades posteriors. Es reduïx d'esta manera, els arrossegaments d'ions metàl·lics des dels banys. L'ocupació d'aigua descalcificada en les últimes rentades millora el rendiment. Finalment, les aigües residuals generades en el procés productiu que s'hagen de reciclar, s'envien al sistema d'intercanvi iònic allargant la vida del bany i consumint menys matèria primera. Està formada per dos circuits independents, un per a aigües cianurades i un altre per a aigües lliures de cianur. Esta desionització s'assegura per mitjà d'un equip de resines d'intercanvi iònic.  
L'empresa disposa d'un sistema de depuració fisicoquímic per al tractament de les aigües provinents de les rentades de totes les línies de tractament de superfícies i de totes les seccions de l'empresa. Este sistema depura les aigües carregades de metalls en dissolució, les aigües cianurades, cròmiques, i les àcides i bàsiques, i permeten el seu abocament dins dels límits legals.   
Els emmagatzematges de residus generats en l'empresa es realitzen separats en funció de la seua naturalesa. Els residus perillosos s'emmagatzemen a l'interior de les instal·lacions productives.  
Els abocaments de l'empresa es realitzen al clavegueram, i són majoritàriament els procedents de les aigües de procés rebutjades tractades en la depuradora de la planta.  
S'han identificat cinc focus potencialment contaminants de l'atmosfera. Es tracta del focus d'emissions d'extracció de gasos de la cabina d'envernissat, de l'extracció de gasos del cremador del forn, d'emissions de gasos del cremador de l'assecador, de l'extracció de la pols de la secció de polits, i de l'extracció de gasos dels banys de galvanitzat. El focus de emissió de partícules de pols de la secció de polit presenta un cicló com a mesura correctora, a fi de reduir la càrrega de partícules que arrossega que s'arrepleguen en un recipient en la seua part inferior.   
  
6. Tramitació administrativa.  
En data 25 de juny de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge remet una nota interna on informa que no s'han rebut al·legacions respecte d'això després de l'acabament de període d'informació pública i sol·licita la declaració d'impacte ambiental per al projecte que ens ocupa, amb la documentació següent:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annex  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Informe preliminar de sòls contaminats  
- Còpia de l'informe emés pel Servici de Protecció del Medi Ambient Atmosfèric, de 17 de juliol de 2007 de la DG per al Canvi Climàtic.   
7. Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat del grup 4.g) de l'annex I, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què s'ha considerat necessària la preceptiva formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 12 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març d'Impacte Ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.   
L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007/, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental, de projectes públics i privats, així com dels plans i programes que no requerisquen d'avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable, que es desenrotllen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de sol·licitud d'autorització ambiental integrada d'una activitat de tractament de superfícies de metalls, promoguda per Cromats Santaperpetua, SL, en el c/ Conca, 65, del polígon industrial el Bolabar, en el terme municipal d'Alaquàs (València), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. Els emmagatzematges de residus perillosos de naturalesa líquida i els emmagatzematges de productes químics líquids susceptibles de tindre fugues o vessaments hauran de disposar de cubetes de retenció o altres sistemes d'arreplega.  
2. En les diferents zones de treball que puguen donar lloc a vessaments líquids, principalment la zona de banys, rentades i l'estació depuradora, hauran de dotar-se de mitjans d'arreplega de vessaments que eviten el seu abocament cap a les reixetes o engolidors directament connectats al clavegueram.   
3. La planta depuradora de tractament de les aigües residuals tindrà capacitat suficient per a assegurar uns paràmetres d'abocament que complisquen els límits exigits en l'autorització ambiental integrada.   
4. S'hauran de realitzar mesuraments dels focus d'emissió de contaminants a l'atmosfera, així com una auditoria acústica, que complisquen els límits marcats per l'autorització ambiental integrada i, si és el cas, s'hauran d'adoptar les mesures correctores necessàries.  
5. Es portarà un registre documental del programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental, que permeta comprovar el seguiment i el compliment de les mesures correctores i protectores arreplegades en este.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com, si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural que establirà, si és procedent, l'aplicació de condicions noves.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
  
València, 24 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 36/4056-CAT  
Títol: DIC per a instal·lació solar fotovoltaica.  
Promotor: Zahori Solar, SL.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: parcel·les 69 i 70 del polígon 12 en el terme municipal de Fuenterrobles (València).  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'obtenció de la declaració d'interés comunitari per a la implantació de l'activitat de generació d'energia elèctrica a partir de l'energia solar, per mitjà de la instal·lació d'un conjunt de plantes generadores constituïdes per mòduls solars fotovoltaics, i les necessàries instal·lacions electromecàniques associades, d'acord amb la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl no Urbanitzable.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
La parcel·la es troba en sòl no urbanitzable agrícola segons les NNSS de Fuenterrobles aprovades amb data 22 de juliol de 1985 i la seua modificació puntual de 30 de setembre de 1997. L'activitat no es troba arreplegada en la normativa perla qual cosa no hi ha condicions per a este tipus d'activitats. No obstant això, en l'informe de compatibilitat urbanística aportat es fixa una distància mínima de 500 m respecte al nucli urbà i es dóna suport a esta decisió en el nomenclàtor d'activitats qualificades.   
La parcel·la en què es pretén ubicar la instal·lació comprén una superfície total de 11,56 ha. S'ha previst una reculada de la tanca de més de 5 m i de 9 m per a les estructures de suport.   
La instal·lació constarà de 24.840 mòduls solars, la potència total instal·lada serà de 4.140 kW. Serà un sistema de plaques fixes orientades al sud amb una inclinació de 31º respecte a l'horitzontal que es col·loquen sobre estructures metàl·liques fixes. S'indica que si el terreny ho permet les estructures s'ancoraran sense fonaments, en cas contrari s'ancoraran a llosetes de 1,5 m². L'alçària sobre el terreny serà de 2,7 m.  
Elements auxiliars de la instal·lació:   
- 46 centres de transformació i un centre de maniobra que ocuparan una superfície total de 1.051 m².  
- Tanca perimetral de 2 m d'alçària.  
- L'accés a la parcel·la es realitzarà a través de camins existents. Sí que s'ha previst la construcció de camins interiors en la instal·lació, amb una amplària mínima de 2 m i que discorreran perifèricament a la parcel·la amb dos camins longitudinals en sentit est-oest. La superfície total ocupada serà de 3.823 m².  
- Sistemes de vigilància i seguretat de la planta.  
No s'ha especificat el traçat que tindrà la línia d'evacuació d'energia amb la indicació que caldrà ajustar-se al que diga l'empresa propietària de la xarxa i a la qual s'ha sol·licitat el punt de connexió amb data 3 d'abril de 2007. S'indica que en les parcel·les 37 i 38, limítrofes amb la instal·lació, hi ha un pal de mitja tensió.   
La instal·lació no disposarà de cap proveïment d'aigua.  
Tramitació administrativa.  
El dia 5 de febrer de 2008, va tindre entrada en els Servicis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge expedient consistent en estudi d'impacte ambiental i documentació tècnica del projecte.  
El tràmit d'exposició pública es va realitzar per mitjà de publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el dia 30 de gener de 2008. Sense que es produïren al·legacions a este.   
Consideracions ambientals  
Segons el planejament municipal la parcel·la es troba qualificada com a sòl no urbanitzable agrícola. Les normes subsidiàries mencionades no arrepleguen l'ús referent a la instal·lació fotovoltaica. Per la qual cosa es considera que ha de ser l'òrgan substantiu en l'aprovació de la declaració d'interés comunitari el que decidisca si l'activitat industrial de producció d'electricitat és compatible amb el planejament actual.  
La instal·lació es pretén ubicar a uns 500 m de nucli de població de Fuenterrobles en una zona antropitzada ocupada per parcel·les agrícoles i en la qual es localitzen a més diverses explotacions ramaderes. En la zona també es localitza el cementeri municipal per la qual cosa s'ha respectat una zona de protecció al voltant del perímetre d'este de 50 i 100 m respectivament. Les parcel·les no es troben afectades per cap figura de protecció mediambiental.  
L'àrea afectada per la instal·lació és de 11,56 ha. Es tracta de dos parcel·les agrícoles dedicades al cultiu d'ametler i a la labor de secà. La capacitat d'ús agrícola en la zona està valorada com a moderada. La parcel·la presenta un lleuger pendent cap al SO. L'erosió potencial en la zona està classificada com a baixa. No es detalla el moviment de terres necessari només s'indica que no seran d'entitat atés que la inclinació del terreny és bona.   
Les alteracions més importants que es produiran sobre el sòl estaran associades a la implantació dels mòduls solars i elements auxiliars, accessos, vials interiors, construcció de rases, fonaments. S'indica que en el preparat de la parcel·la es respectaran les zones abancalades i la topografia dels terrenys. Entre les mesures correctores propostes s'han plantejat el condicionament i regularització de perfils, destinar a l'ús agrícola les zones no ocupades pels mòduls i la sembra de les superfícies nues no destinades a l'ús agrícola amb espècies d'autòctones.  
  
No hi ha cursos d'aigua permanent ni intermitent en la zona. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers està valorada com alta segons la cartografia disponible. Segons l'estudi la instal·lació fotovoltaica no generarà aigües residuals i es limita l'afecció a l'abocament accidental durant a fase de construcció. En el cas que es produïsquen es procedirà a la retirada de la capa de sòl afectada i s'entregarà a gestor autoritzat. No hi haurà canalització de pluvials. L'oli del transformador serà retirat i gestionat a través de gestor autoritzat.   
No s'especifica el traçat ni el punt de connexió per a la línia d'evacuació d'energia. S'indica que en les parcel·les 37 i 38, limítrofes amb l'actuació, es localitzen dos suports (núm. 450110 i 50664) d'una línia de mitjana tensió existent. La connexió amb esta línia es realitzaria aèria donada la proximitat amb el punt de connexió. Existix, a més, una línia d'alta tensió que discorre a més d'un quilòmetre de la parcel·la.  
  
S'indica que no hi ha jaciments catalogats. En cas de localitzar-se s'indica que s'avisaria immediatament a l'organisme competent. No es té constància que es dispose de l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.   
Es considera que el major impacte associat a esta instal·lació serà l'impacte paisatgístic i estarà donat per la presència dels mòduls en una zona on domina la component agrícola. L'estudi d'impacte ambiental indica l'escassa singularitat del paisatge on es pretén ubicar la instal·lació. Entre les mesures correctores proposades es planteja la instal·lació d'una pantalla vegetal en la zona sud-oest del perímetre de la tanca utilitzant espècies adaptades a la zona i l'elecció de panells amb materials que minimitzen el reflex.  
El programa de vigilància ambiental inclou la realització de controls durant la fase construcció sense que s'indique la periodicitat d'estos.   
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. Article 24 de la Llei 10/2004, de la Generalitat del Sòl No Urbanitzable.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'instal·lació fotovoltaica que s'instal·larà en el polígon 12, parcel·les 69 i 70, en el terme municipal de Fuenterrobles, promoguda per Zahori Solar, SL, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. L'òrgan substantiu per a l'aprovació de la declaració d'interés comunitari serà qui avalue si l'activitat industrial de producció d'electricitat és compatible amb el planejament municipal vigent en el municipi.  
2. S'haurà d'obtindre l'informe definitiu favorable als efectes patrimonials de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.   
  
3. S'haurà de disposar d'informe de la Direcció General de Paisatge en relació amb la integració paisatgística de la instal·lació en compliment de l'article 58 del Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana. El contingut de l'informe mencionat s'incorporarà a les consideracions que s'establixen en esta declaració d'impacte ambiental.  
4. En el transcurs de les obres es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
A més, en el transcurs de l'activitat s'implantaran aquelles mesures que la legislació vigent, si és el cas, establisca per a la prevenció d'incendis forestals procedents de fonts elèctriques, així com mesures generals de prevenció.  
5. Tots els residus generats, tant en la fase de construcció com en la de funcionament, hauran de ser degudament arreplegats i tractats d'acord amb la seua naturalesa i perillositat. Així mateix, hauran de quedar restaurades totes les àrees que s'hagen vist alterades per l'execució de les obres. Tots estos aspectes hauran de ser incorporats al programa de vigilància ambiental de l'estudi d'impacte ambiental.  
Les aigües residuals domèstiques que es generen en qualsevol de les fases del projecte hauran de ser emmagatzemades en un depòsit estanc i entregades a un gestor autoritzat.  
6. La línia d'evacuació de l'energia es traçarà fora de les zones ocupades per sòl forestal. En el cas que la connexió no puga realitzar-se en la parcel·la 37 o 38, la línia d'evacuació es realitzarà preferiblement soterrada. La documentació del projecte, així com l'una valoració de les possibles afeccions ambientals es remetrà a l'Àrea d'Avaluació Ambiental a fi que s'emeten les resolucions o els informes necessaris.  
  
7. Finalitzat el període de funcionament es procedirà al desmantellament de tots els elements instal·lats i a la restauració del terreny afectat la situació original. Les obres de restauració seran objecte d'un projecte específic que el titular haurà d'aportar a esta Conselleria en el termini de tres anys, a fi que puga ser revisat i acceptat expressament abans de procedir a la seua execució, i si és el cas amb les garanties o fiances que es crega oportú, de conformitat amb l'article 33 del Reglament d'Impacte Ambiental (Decret 162/1990).  
8. S'haurà de remetre informe en compliment del programa de vigilància ambiental a esta Conselleria amb les conclusions dels treballs que es duguen a terme.   
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 25 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno