Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9643, del 19-07-2023 (2023/8185)

RESOLUCIÓ de 14 de juliol de 2023, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions sobre el model d'actuació en situacions de possible assetjament i ciberassetjament escolar.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9643

Data del DOGV
:   19-07-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/8185


Data del document
:   14-07-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * vida escolar
    * protecció de la infància
    * legislació

RESOLUCIÓ de 14 de juliol de 2023, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions sobre el model d'actuació en situacions de possible assetjament i ciberassetjament escolar. [2023/8185]  
La Llei orgànica 8/2021, de 4 de juny, de protecció integral a la infància i l'adolescència, davant la violència, estableix, en l'article 2, que s'entén per violència tota acció, omissió o tractament negligent que priva les persones menors d'edat dels seus drets i benestar, que amenaça o interfereix el seu ordenat desenvolupament físic, psíquic o social, amb independència de la seua forma i mitjà de comissió, inclosa la realitzada a través de les tecnologies de la informació i la comunicació, especialment la violència digital. A continuació, la llei preveu un llistat de fets que, en qualsevol cas, es consideraran com a violència, entre els quals es troben l'assetjament escolar i el ciberassetjament.    
La mateixa llei, en l'article 34, estableix que les administracions educatives regularan els protocols d'actuació contra l'abús i el maltractament, l'assetjament escolar, el ciberassetjament, l'assetjament sexual, la violència de gènere, la violència domèstica, el suïcidi i les autolesions, així com qualsevol altra manifestació de violència en l'àmbit d'aplicació de l'esmentada llei, i que aquests protocols hauran de ser aplicats en tots els centres educatius, independentment de la seua titularitat. També recull que hauran d'iniciar-se quan el personal docent o educador dels centres educatius, pares o mares de l'alumnat o qualsevol membre de la comunitat educativa, detecten indicis de violència o per la mera comunicació dels fets per part dels xiquets, xiquetes o adolescents   
  
També cal tindre present la Llei 15/2022, de 12 de juliol, integral per a la igualtat de tracte i la no discriminació, en especial pel que fa al seu àmbit subjectiu d'aplicació, on es descriuen multitud de circumstàncies que són objecte habitual de discriminació que, en cas d'esdevenir de forma sistemàtica i estructurada, podria ser el fonament de situacions d'assetjament i/o ciberassetjament.      
Cal dir que, ambdues formes de violència s'han de concebre com a fenòmens que, encara que tenen característiques diferencials, estan interrelacionats i en nombroses ocasions ocorren de forma simultània.  
  
La Llei 26/2018, de 21 de desembre, té per objecte el reconeixement dels drets de la infància i l'adolescència i el principi de corresponsabilitat de tota la societat, les administracions públiques i les famílies, així com l'establiment del marc normatiu de les polítiques públiques en aquest àmbit i la seua distribució de competències i de mesures de coordinació. En l'article 7 bis, estableix ajustos per a persones amb discapacitat, indicant, primer, que en els processos en els quals participen persones amb discapacitat, es realitzaran les adaptacions i els ajustos que siguen necessaris per a garantir la seua participació en condicions d'igualtat; i segon, que les persones amb discapacitat tenen el dret a entendre i ser enteses en qualsevol actuació que haja de dur-se a terme.  
  
El Decret 195/2022, d'11 de novembre, del Consell, d'igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià, proposa un marc de gestió de la igualtat i la convivència on es configura l'estratègia preventiva i d'intervenció, en cas de ser necessària, perquè els centres educatius siguen espais protectors, segurs i inclusius per l'alumnat. El decret estableix el marc de com realitzar els procediments en situacions d'assetjament i ciberassetjament.  
L'Ordre 10/2023, de 22 de maig, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen i concreten determinats aspectes de l'organització i el funcionament de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià, en l'article 5 defineix la línia estratègica d'igualtat, convivència i benestar emocional, que inclou actuacions de detecció primerenca de l'assetjament i el ciberassetjament i de promoció de la convivència positiva.  
A partir de l'evolució de les situacions detectades d'assetjament i ciberassetjament, de la normativa publicada respecte a la protecció integral a la infància i l'adolescència enfront de la violència i la igualtat i convivència en l'àmbit educatiu, es fa necessari actualitzar els protocols d'actuació en l'àmbit educatiu en situacions de d'assetjament i ciberassetjament escolar.  
Per tot això, en compliment de la legislació vigent, aquestes instruccions estableixen un procediment que facilita la presa de decisions als centres educatius.  
De conformitat amb el Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el número i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, d'acord amb el Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat i amb el Decret 141/2019, de 12 de juliol, del Consell, pel qual es nomena la persona titular de la Direcció General d'Inclusió Educativa, resolc:  
  
  
Primer. Objecte i àmbit d'aplicació  
Aprovar el protocol d'actuació davant situacions de possible assetjament i ciberassetjament escolar, en tots els centres educatius sostinguts amb fons públics d'ensenyaments no universitaris de la Comunitat Valenciana.   
  
Segon. Entrada en vigor  
Aprovar l'entrada en vigor d'aquesta resolució des de l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 14 de juliol de 2023.- La directora general d'Inclusió Educativa: Raquel Andrés Gimeno.  
  
  
  
ANNEX  
Protocol d'actuació davant situacions de possible assetjament escolar i ciberassetjament  
  
1. Detecció i comunicació a l'equip directiu o persona titular  
1. Qualsevol membre de la comunitat educativa que tinga coneixement o sospites d'una situació d'assetjament o ciberassetjament a algun alumne o alumna, ho comunicarà de manera immediata a una professora o a un professor del centre o a l'equip directiu o a la persona titular. En tot cas, qui reba la informació sempre n'informarà l'equip directiu o la titularitat del centre.  
Atenció:  
És imprescindible respectar la confidencialitat i la discreció en els processos de comunicació. La persona que tinga coneixement d'una possible situació d'assetjament o ciberassetjament haurà de mostrar-se pròxima, validant emocions, sense jutjar ni qüestionar la informació que es comunica. Mostrarà suport, comprensió i transmetrà tranquil·litat perquè la suposada víctima i les persones que comuniquen la situació se senten protegides.  
En el cas que siga la família qui informe de la situació, s'ha d'emprar una escolta activa, sense emetre judicis previs, i manifestant-li la màxima implicació i compromís en la gestió de la situació.     
2. L'equip directiu o la titularitat del centre podrà telefonar i rebre assessorament previ a l'aplicació del protocol per part de les unitats especialitzades d'orientació:  
2. Primeres actuacions  
Correspondrà a la direcció o la titularitat del centre, amb el suport del conjunt de l'equip directiu, desenvolupar les primeres actuacions, de caràcter urgent i simultani, següents:  
1. Organitzar la protecció de les persones, l'acompanyament de la víctima, i la supervisió i la vigilància d'espais.  
2. Constituir l'equip d'intervenció abans de transcorregudes 24 hores des de la comunicació de la situació. Aquest equip estarà format per, almenys, una persona de l'equip directiu, el tutor o la tutora de l'alumnat implicat o una persona de confiança de l'alumnat víctima,  i l'orientador o l'orientadora. Si ho estima oportú, incorporarà també la persona coordinadora d'igualtat i convivència o qualsevol altra persona que puga facilitar la resolució de la situació.  
3. Designar tasques i responsables dins de l'equip d'intervenció.  
  
4. Registrar el cas a PREVI-ITACA (estat previ a la notificació) mentre es recapta i completa la informació oportuna.  
  
3. Tasques de l'equip d'intervenció  
L'equip d'intervenció realitzarà, amb caràcter simultani, les actuacions següents:  
1. Recollida i anàlisi de tota la informació sobre el cas. Inclou:  
a) Recollida d'informació de manera individualitzada amb tot l'alumnat implicat, incloent les persones espectadores i sempre començant per la suposada víctima. S'evitarà que l'alumnat contacte entre si mentre aquestes entrevistes es porten a terme.  
b) Recollida d'informació de manera individualitzada amb les famílies de l'alumnat. Aquestes seran convocades immediatament després d'haver mantingut les entrevistes amb l'alumnat.  
Atenció:  
En les situacions de ciberassetjament caldrà custodiar les evidències trobades i/o aportades i posar-ho immediatament en coneixement de les famílies implicades.  
2. Valoració de la situació  
Si existeix una situació compatible amb les característiques definitòries de l'assetjament escolar i/o ciberassetjament es desenvoluparà el pla d'intervenció i s'iniciarà l'emplenament de l'annex I.  
Si s'ha constatat quina persona o quines persones són les autores de la situació d'assetjament i/o ciberassetjament, la direcció o persona titular del centre obrirà el procediment ordinari descrit en el Decret 195/2022. Una vegada iniciat el procediment i nomenada la persona instructora, que en cap cas formarà part de l'equip d'intervenció, la direcció o la titularitat del centre ordenarà el trasllat de tota la informació de què disposa l'equip d'intervenció a la persona instructora.  
Si no queda suficientment acreditada l'existència d'assetjament escolar i/o ciberassetjament, sinó d'altres situacions que alteren la convivència del centre, d'igual manera es dissenyarà un pla d'intervenció.  
3. Comunicació a les famílies i/o representants legals  
L'equip d'intervenció comunicarà el resultat de la valoració a les famílies de l'alumnat implicat, explicarà les actuacions realitzades fins al moment i el pla d'intervenció dissenyat.  
Verificada la situació d'assetjament i identificades les persones responsables, es comunicarà a les famílies l'inici del procediment ordinari.  
  
Atenció:  
Davant indicis d'estar davant d'una situació d'assetjament per LGTBIfòbia, i sempre amb la finalitat de protegir la víctima, es preguntarà a la víctima si vol que es comunique aquesta situació a la seua família. El protocol sempre ha de ser una eina per a millorar la situació de la víctima. La gestió d'una informació errònia o inadequada relacionada amb una qüestió tan sensible com l'orientació sexual, l'expressió de gènere, la identitat de gènere o la intersexualitat pot multiplicar el patiment en compte d'alleujar-lo. Davant el risc de rebuig o falta de suport familiar, cal prioritzar el benestar de la víctima a la informació a la família.  
  
Si l'alumnat implicat presenta discapacitat o diversitat funcional es posarà molta cura en el recull de la informació, amb garanties de comprensió de l'alumnat i de les seues famílies.  
  
4. Notificacions  
Correspondrà a la direcció o titularitat del centre realitzar les comunicacions següents:  
1. Notificació a PREVI-ITACA.  
2. Informació de la situació a la comissió d'igualtat i convivència, guardant la confidencialitat de les persones menors en tot moment.      
  
3. Si la situació s'agreuja o sobrepassa la capacitat d'actuació del centre, se n'ha d'informar la Inspecció d'Educació perquè, valorada la situació, puga activar la intervenció de la Unitat Especialitzada d'Orientació.  
4. En el cas que la incidència puga ser constitutiva de delicte, ho comunicarà per burofax al Ministeri fiscal utilitzant el Model de comunicació al Ministeri Fiscal de conductes que perjudiquen greument la igualtat i la convivència al centre i que poden ser constitutives de delicte (annex II).  
  
5. Pla d'intervenció  
El pla d'intervenció s'elaborarà seguint les pautes de l'annex I, que anirà actualitzant-se durant el procés d'aplicació del protocol. El document estarà a disposició de la direcció o la titularitat del centre i de la Inspecció d'Educació en qualsevol moment.  
  
6. Seguiment  
Durant el primer mes l'equip d'intervenció realitzarà un seguiment setmanal de les actuacions acordades. A partir del segon mes i fins al tancament de la incidència, el seguiment es realitzarà de forma quinzenal o mensual, segons determine el mateix equip d'intervenció.  
En cas de transició d'etapa o canvi de centre educatiu, l'equip directiu vetlarà perquè es faça un traspàs adequat de la informació, amb les degudes mesures de sigil i confidencialitat.  
Atenció:  
Es prestarà especial atenció en el seguiment del cas al benestar emocional de la víctima, aplicant mesures reparadores i reforçant les mesures protectores.   
   
7. Tancament  
La direcció o titularitat del centre haurà de fer el tancament administratiu de la incidència, signar l'informe (annex I) i enviar-lo a la Inspecció d'Educació abans que hagen transcorregut 5 dies lectius des del tancament.    
En finalitzar el curs, hauran de quedar tancades totes les incidències obertes en el Registre PREVI-ITACA. En els casos que siga necessari donar continuïtat a la intervenció durant el curs següent, la direcció o titularitat del centre haurà de tornar a obrir una incidència en el registre durant el mes de setembre indicant que és de continuïtat del curs anterior.  
  
8. Definicions i orientacions d'aplicació  
1. L'assetjament escolar  
Suposa una violació dels drets dels xiquets, xiquetes i adolescents, joves, adults i adultes. És, a més,una forma de discriminació d'uns estudiants cap a un altre o altres. Es manifesta mitjançant conductes abusives o maltractament psicològic, verbal, material o físic entre companys i companyes, patit per un alumne o alumna en l'àmbit escolar i/o en un entorn de convivència quotidiana (classes de música, activitats esportives,…); deriva de factors personals (físics, de salut o capacitat, psicològics, d'orientació o d'identitat sexuals, estatus dins dels grups de convivència...) o col·lectius (factors ètnics, grup social, religiós) de forma reiterada i al llarg d'un període de temps determinat, o en ocasions sense factors personals o col·lectius evidents o rellevants.    
  
L'estudiant víctima d'assetjament escolar pot patir malestar psicològic i emocional que es pot manifestar en un retraïment o aïllament social, en l'increment de l'agressivitat, entre altres. Sol anar de la mà d'una sèrie de conseqüències com ara la baixada en el rendiment acadèmic, el deteriorament en les relacions personals, alteracions en els patrons de son, alimentació, irritabilitat, ansietat, depressió, conducta suïcida, etc.   
  
L'assetjament escolar pot adoptar distintes manifestacions: l'exclusió i la marginació social, l'agressió verbal, les vexacions i humiliacions, l'agressió física indirecta, l'agressió física directa, la intimidació, les amenaces o el xantatge, entre d'altres. És important valorar el perfil i les respostes de la víctima de l'assetjament perquè es poden presentar diversos perfils: passius, actius o ambivalents.   
Cal no perdre de vista l'existència de l'assetjament sentit, situació en la qual no hi ha assetjament explícit (conductes abusives explícites com les descrites anteriorment), però hi ha un malestar psicològic i emocional en la persona. En qualsevol cas el centre ha d'atendre aquesta situació intervenint amb cadascuna de les parts implicades i aplicant el protocol d'assetjament escolar.  
Per altra banda, és important assenyalar que les persones agressores també troben un espai segur o se'ls acompanye de forma respectuosa perquè puguen tindre l'oportunitat de reparar la situació ocasionada i obtindre'n un aprenentatge.  
2. Característiques de l'assetjament escolar  
Les característiques suficients i necessàries per a verificar que s'està davant d'una situació d'assetjament escolar son les descrites en els punts a), b) i c).   
a) Intencionalitat. S'expressa en una acció agressiva que genera en la víctima l'expectativa de ser blanc de futurs atacs.   
b) Reiteració. Es repeteix en el temps. L'agressió produïda no és un fet aïllat i la víctima la pateix de forma continuada.    
c) Desequilibri de poder. Es produeix una desigualtat de poder físic, psicològic o social, que genera un desequilibri de forces en les relacions interpersonals, i que pot generar un patró de «domini-submissió».    
  
d) Indefensió i personalització. L'objectiu del maltractament sol ser un únic alumne o alumna, que és col·locat d'aquesta manera en una situació d'indefensió.     
e) Ben sovint pot tindre un component col·lectiu o grupal. Normalment no hi ha un sol agressor o agressora, sinó diversos.   
f) Normalment apareixen observadors passius. Les situacions d'assetjament usualment són conegudes per terceres persones que no contribueixen prou perquè cesse l'agressió.   
g) L'assetjament escolar pot ocórrer fora dels àmbits de supervisió adulta (espais físics on no hi ha presència adulta) o, encara que n'hi haja, mitjançant codis de relació i comunicació propis del grup de convivència i aliens a les persones adultes. Les persones adultes responsables tenen l'obligació de vigilar ambdós plans de relació per a identificar prematurament qualsevol situació susceptible d'assetjament escolar.   
  
h) Impossibilitat de la víctima per a eixir pels seus propis mitjans d'aquesta situació.   
Totes aquelles situacions de violència que no compleixen amb  els punts a), b) i c), seran ateses aplicant les mesures d'abordatge educatiu que el centre tinga establides en el seu pla d'igualtat i convivència i en les normes d'organització i funcionament.  
3. El ciberassetjament  
Dins dels diferents tipus d'assetjament i les seues manifestacions, trobem un tipus d'assetjament que utilitza mitjans digitals i rep el nom de ciberassetjament. És un tipus d'assetjament que es produeix entre xiquetes, xiquets i adolescents i en el qual s'utilitzen mitjans digitals per fer mal a la víctima de forma repetida en el temps.     
Cada situació és diferent i també ho són les vivències de cada menor. Tot i així, és habitual que aquests casos generen seqüeles psicològiques greus i danyen l'autoestima de les víctimes i la seua capacitat de relacionar-se amb els altres, fins i tot en algunes ocasions poden conduir cap a una depressió o cap a ideacions suïcides.   
Per tant, el ciberassetjament és un fenomen de gran rellevància que, per la dificultat que presenta per a ser previngut i tractat, per la seua prevalença i per la gravetat de les seues conseqüències fa necessari un abordatge sistemàtic, sistèmic i preventiu en el seu tractament.  
4. Característiques del ciberassetjament  
Les característiques suficients i necessàries per a verificar que s'està davant d'una situació de ciberassetjament són les descrites en els punts a), b) i c).   
a) Amb mitjans digitals: utilitzen com a ferramenta els mòbils, les xarxes socials, fotos, vídeos, jocs en línia, correu electrònic, fòrums i qualsevol altra aplicació mòbil o servei d'internet.   
b) Agressió repetida i duradora en el temps. El dany es produeix habitualment i pot arribar a ser quotidià i rutinari. No es tracta d'incidents aïllats, baralles ni discussions puntuals. Cal tindre en compte que quan es fa en un entorn públic, cada vegada que es visualitza, comparteix, comenta, destaca o viralitza, és una repetició del dany produït.    
  
c) Dany intencional: el ciberassetjament pot prendre moltes formes com burles, humiliacions, insults, difusió d'imatges, rumors, vídeos, stickers, memes, etc., fer-se passar per la víctima per ridiculitzar-la, tancar els seus comptes amb falses denúncies en les xarxes socials, pressió a les seues companyes i companys per aïllar-lo o aïllar-la, etc., amb la intenció de fer-li mal psicològicament, emocionalment i socialment.   
d) S'exerceix per part d'un alumne o alumna o grup d'alumnat cap a un altre alumne o alumna, i pot adoptar un rol de superioritat (o major estatus social) sobre la persona receptora.   
e) Sol haver-hi contacte o relació prèvia en el món físic.   
f) Pot estar lligat o no a situacions d'assetjament en la vida real.   
g) Violència invasiva, facilitada per la connexió permanent (cridades, correus electrònics, missatges privats, comentaris en xarxes socials, etc.).   
h) Invisibilitat dels autors o autores del ciberassetjament.   
i) L'autor o autora pot accedir a la persona receptora del ciberassetjament 24h/dia, 7 dies per setmana.   
j) Fort sentiment d'indefensió de les persones receptores per l'impacte emocional d'estar sotmesa 24h/dia 7 dies per setmana.   
k) Potencial viralitat quan es produeix mitjançant xarxes socials. Extensió ràpida del missatge, amb gran capacitat d'audiència en molt poc de temps.   
l) Falsa sensació d'impunitat de l'autor o l'autora, amagat/ada darrere d'una pantalla i creient que en internet ningú el descobrirà.   
5. Conseqüències de l'assetjament i el ciberassetjament escolar  
L'assetjament i el ciberassetjament escolar afecten a tota la comunitat educativa. Té conseqüències en el benestar, desenvolupament i exercici de drets de totes les parts implicades:  
- Sobre la persona víctima: sobre la seua salut física (trastorns de son o alimentació, problemes digestius, cefalees, fatiga, esgotament...); sobre la seua salut psicològica (inestabilitat nerviosa, baixa autoestima, por, soledat, inseguretat, tendències autolesives...), sobre el seu dret a l'educació (desmotivació, falta de rendiment, absentisme o abandonament escolar...).  
- Sobre la persona autora: confusió dels valors ètics i democràtics, dificultats per a seguir les normes i acceptar l'autoritat, problemes de disciplina...   
- Sobre les persones observadores: poden acostumar-se a la presència de l'assetjament i la violència com un fet quotidià i una forma acceptable de relació; o desenvolupar dessensibilització i apatia davant el patiment dels altres.   
- Sobre la comunitat educativa: empitjorament de la qualitat del clima escolar, impacte en el desenvolupament d'una convivència positiva al centre, assumpció d'actituds passives enfront de la desigualtat i la injustícia, valoració de l'agressivitat i la violència com a forma d'èxit social, pèrdua de valors democràtics d'igualtat, tolerància i respecte.  
  
6. Orientacions  
Cal establir canals de comunicació tant anònims (per exemple, una bústia) com directes (per exemple, persones de referència dins de l'equip docent o un correu corporatiu específic on comunicar la situació detectada) que siguen coneguts per tot l'alumnat i les famílies. Així mateix, cal planificar campanyes periòdiques per a donar a conéixer aquests canals a tota la comunitat educativa, així com facilitar la participació de l'alumnat en el disseny d'aquests.  
Durant l'aplicació d'aquestes actuacions cal posar molta cura en la custòdia de la informació i la confidencialitat, especialment en el moment de la informació a l'equip directiu, així com en la constitució de l'equip d'intervenció.  
Durant l'aplicació d'aquestes actuacions cal posar molta atenció en mantindre una comunicació positiva amb les famílies. Per una banda, consensuar els temps i els espais per a poder intercanviar informació i redirigir o actualitzar les actuacions. Comptar amb elles com a part activa en la intervenció millorarà el pronòstic.  Per altra banda, cuidar el llenguatge en la comunicació perquè es senten compreses i guiades. És important  mantindre una actitud d'escolta activa i de validació de les emocions acompanyant el malestar psicològic i emocional de totes les persones implicades més enllà del «diagnòstic» de la situació.    
És important que hi haja una persona en el centre que s'haja format en assetjament i ciberassetjament.    
Es recomana que qui participe en l'aplicació dels protocols d'assetjament escolar per LGTBIfòbia tinga formació específica sobre el tema per a una millor capacitat de resposta. Es recomana la revisió de les especificacions de la web de la conselleria competent en matèria d'Educació en Orientacions en cas d'assetjament per LGTBIfòbia així com del glossari de termes del protocol d'acompanyament a la identitat de gènere.  
Cal estar informats de les especificitats d'aplicació d'aquest protocol quan l'alumnat presenta discapacitat o diversitat funcional, es recomanable conéixer els materials específics que existeixen en la pàgina web Orientacions en situacions d'assetjament per discapacitat o diversitat funcional  
És necessari que el centre compte amb campanyes de sensibilització i tallers d'informació sobre ciberseguretat i bon tracte en tots els nivells.    
  
Es recomana la guia «El món ciber i jo» per a educar la comunitat en els passos que ha de seguir per a poder reportar un problema ciber, per la seua protecció i la dels altres.   
S'aconsella el recurs de REICO «Cibertutories» com a mètode per a previndre, reduir, educar i atacar el ciberassetjament en els centres educatius.    
S'aconsella el recursos preventius de REICO com a mètode per a previndre, reduir, educar i atacar l'assetjament en els centres educatius.    
Se suggereix informar i orientar les famílies del centre sobre l'assetjament i el ciberassetjament. Fomentar les relacions positives en internet des de casa i desmitificar faules, és important per a la bona convivència.    
  
  
9. Annexos  
Annex I. Informe sobre la situació d'assetjament o ciberassetjament escolar.  
Annex II. Model de comunicació al ministeri fiscal de conductes greument perjudicials per a la convivència al centre i que poden ser constitutives de delicte.