Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6966, del 15-02-2013 (2013/1431)

RESOLUCIÓ de 9 de gener de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Vilavella i Catí. Expedients número 176/1857-RLX i 233/0749-WKK.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6966

Data del DOGV
:   15-02-2013

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2013/1431


Data del document
:   09-01-2013

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Catí
    * Vilavella, la
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 9 de gener de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Vilavella i Catí. Expedients número 176/9095-HCS i 233/8973-HJP. [2013/1431]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 176/1573-HRI la Vilavella i 233/0442-NOT Catí.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 176/08-AIA.  
Títol: explotació avícola d'engreix.  
Promotor: Tomás Monlleó y Cía.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vilavella (Castelló).  
Objecte del projecte: obtindre la llicència ambiental per a la legalització de l'ampliació d'una explotació avícola d'engreix.  
Localització: partida de la Costa, polígon 4, parcel·la 101, del terme municipal de la Vilavella (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a la legalització de l'ampliació d'una activitat avícola d'engreix, les característiques de la qual segons la documentació aportada són:  
L'activitat consistent en l'engreix de pollastres sobre llit de jaç fins a aconseguir els 2,3 kg de pes viu, moment en què es destinen a escorxador. Es realitzen 5,5 cicles/any, i es fa buit sanitari després de cada cicle d'engreix. L'explotació posseïx actualment una capacitat per a 25.000 animals i es troba en plena activitat.  
La finca ocupa una superfície de 8.867 m². La superfície construïda correspon a una nau de 1.137,93 m² de base, de dos altures.   
Es considera que l'explotació tindrà unes necessitats anuals d'aigua potable aproximades de 6.876 m³ (6.745 m³ d'aigua de beguda, 130 m³ per a la neteja de les instal·lacions i 0,8 m³ destinats a usos diversos), i disposa de subministrament d'aigua potable de la societat de regs San Sebastián, de la qual s'aporta certificat d'acreditació de titularitat d'accions per part de l'explotació.  
La gallinassa generada s'estima en 1.125 m³/any i la retiren Transaigua, SL, i Gestra Ecología, amb número de gestor de residus 430/RT/RPT/CV, 213/RTA/ RNP/CV, dedicades a la compravenda d'adobs naturals i que arrepleguen la gallinassa cada 60 dies aproximadament, amb avís previ. No es justifica disposar de femer a l'explotació.  
  
Els cadàvers generats seran retirats per empresa gestora autoritzada a este efecte (s'aporta contracte de retirada subscrit a través de l'Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de Cadàvers de Bestiar no Bovi de la Província de Castelló, per al total de la capacitat de l'explotació).  
  
No es descriu la destinació dels residus especials produïts en l'explotació.  
Com a mesures higienicosanitàries, s'inclou dotar l'explotació de tanca perimetral, disposar de tela metàl·lica en les finestres per a evitar l'entrada de vectors, construir gual sanitari a l'entrada de l'explotació o, si no n'hi ha, sistema de desinfecció equivalent.  
L'explotacióes localitza més de 1,5 km del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient s'inicia amb data 23 de maig de 2008, amb la remissió per l'Ajuntament de la Vilavella d'estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i documentació complementària per a la legalització de l'ampliació de l'activitat que correspon al segon pis de la nau, ja construït.  
Amb data de registre d'eixida 5 de novembre de 2008, se sol·licita a l'Ajuntament la presentació del projecte d'activitat, el qual es rep amb data 19 de febrer de 2009.  
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el BOP número 135, de 6 de novembre de 2008, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials i documentació complementària.  
Els informes inclosos en l'expedient s'arrepleguen a continuació:  
  
- Certificat de l'Ajuntament segons el qual l'activitat està inscrita en el Llibre de Registre d'Activitats Molestes, Nocives i Perilloses, que es troba en l'Ajuntament, amb inscripció número 59, de 3 de maig de 1980.  
- Certificat de compatibilitat urbanística municipal amb data 15 de març de 2007.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
- Sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data 30 d'octubre de 2007, de l'informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
- Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, amb data de registre d'entrada 9 de juliol de 2008, en què s'indica, entre altres qüestions, que l'explotació està inscrita en el Registre d'Explotacions Ramaderes de la Comunitat Valenciana, amb una capacitat per a 25.000 broilers i superfície total construïda de 2.282,18 m².  
  
- Informe de la Conselleria de Cultura i Esport amb data 3 de setembre de 2008, en què s'indica que les afeccions d'índole paleontològica del projecte no es consideren en principi significatives, i indica la tramitació corresponent en compliment de la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Amb data 24 de febrer de 2009 se sol·licita informe a l'Àrea d'Espais Naturals, que es rep amb data 26 de juny de 2009, en què s'arrepleguen les conclusions següents:  
- La parcel·la 101, del polígon 4, es localitza en àrea natural de la zona d'amortiment d'impactes del PORN de la Serra d'Espadà.  
  
- Les àrees naturals del PORN han de classificar-se i qualificar-se com a sòl no urbanitzable protegit.  
- L'ampliació de l'activitat no generarà un major impacte del que hi ha en l'actualitat, llevat de l'augment de residus sòlids (fem).  
  
- En el supòsit que es concedisca l'autorització, hauran d'incorporar les mesures correctores següents:  
- Construcció d'una rasa perimetral impermeabilitzada al voltant de la nau que n'arreplegue les possibles fugues.  
- Construcció d'una bassa impermeabilitzada on desembocarà la rasa perimetral.  
- Sistema de depuració dels gasos originats en la granja.  
- La tanca de la nau és incompatible amb el PORN de la Serra d'Espadà.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, d'acord amb el Pla General d'Ordenació Urbana.  
L'explotació forma part de l'àrea compresa pel PORN de la serra d'Espadà, d'acord amb el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà, inclòs en la zona d'amortiment d'impactes com a àrees naturals.  
L'explotació afecta la zona de domini públic hidràulic del barranc de Brucarets i, per tant, caldrà complir el que s'establix per a les zones de servitud i policia en el Reglament de Domini Públic Hidràulic, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que es poden veure afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
La parcel·la es localitza al NOE respecte al nucli de població. Està envoltada de sòl agrícola pel N, i de sòl forestal per la resta de direccions. Al voltant d'este sòl, i exceptuant el sentit OE, es localitza forest gestionada per esta conselleria, que limita per l'OE amb pista forestal (codi de forest CS3024CS127). Segons la cartografia temàtica d'esta conselleria, està ubicada en una zona de fisiografia corresponent a vessants accentuats. Litològicament es caracteritza per estar constituïda per dolomies i margues. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és mitjana. El risc d'erosió actual és alt (pèrdua de 40-100 t/ha/any) i el d'erosió potencial molt alt (pèrdua > 100 t/ha/any). No hi ha risc de solsida ni d'inundació. La parcel·la està inclosa per l'extrem OE en la zona de policia del barranc de Brucarets.  
  
No hi ha afecció a via pecuària catalogada al terme municipal.  
  
Els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són:  
- L'aire, per emissió d'olors a causa de la gallinassa generada, d'escassa rellevància si es gestiona tal com s'ha descrit en la documentació tècnica.  
- Les aigües superficials i subsuperficials, per impermeabilització incorrecta de les naus i femers.  
- El sòl, per gestió incorrecta de la gallinassa en la mateixa explotació o com a adob orgànic en camps de cultiu.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
A més de les mesures de gestió de l'explotació, l'estudi d'impacte ambiental acompanya una sèrie de mesures correctores, entre les quals s'inclou:  
- Es dotarà de tanca perimetral l'explotació.  
- Es retirarà el fem de l'explotació després de cada cicle d'engreix, sense que hi haja acumulació a l'explotació.  
- Es controlarà la humitat relativa en les naus entre 25-35 %, per a evitar la deposició d'aigua en el llit i afavorir l'emissió d'amoníac.  
  
- Es manejarà adequadament el jaç quant a la quantitat suficient i la renovació, eliminant les parts humides i aportant nova borumballa al jaç.  
L'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, establix, entre altres condicions, que la instal·lació ramadera se situe en una àrea tancada en què es puguen aplicar mesures de protecció contra agents transmissors de malalties. Esta condició es contradiu amb el PORN de la serra d'Espadà, que prohibix l'ús de tanca, per la qual cosa l'òrgan amb competència en la matèria haurà de manifestar-se respecte d'això.  
Atenent les característiques del medi i de l'activitat, es considera viable l'activitat des del punt de vista mediambiental sempre que es desplegue d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció dels condicionants arreplegats en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, tal com es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 1h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi siguen aplicables.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, la legalització de l'activitat avícola d'engreix localitzada al polígon 4, parcel·la 101, del terme municipal de la Vilavella (Castelló), promogut per Tomás Monlleó y Cía, sempre que es desplegue d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació haurà de justificar l'obligació o l'exempció de disposar de tanca perimetral. En cas de considerar, en coherència amb les disposicions del PORN de la serra d'Espadà, la no-disposició de tanca, haurà d'imposar les mesures que considere oportunes adoptar per l'explotació relativa a la protecció contra agents transmissors de malalties.  
2. Haurà de disposar de rasa perimetral a l'explotació impermeabilitzada que arreplegue els lixiviats que puguen generar-se i que estiga canalitzada cap a pou de recollida de lixiviats, que podria coincidir amb l'associat al femer.  
3. Tal com establix l'article 55 de la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, l'explotació ha de disposar de femer estanc, amb prou capacitat per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament posterior, que ha de tindre pou de recollida dels possibles lixiviats que puguen generar-se en el muntó, considerant la seua ubicació sota cobert o utilitzar coberta flexible (plàstic). Per això, haurà d'aportar informació relativa a les característiques constructives dels femers existents en l'explotació, així com plans d'ubicació, secció i alçat.  
4. Haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport en relació amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
5. Haurà de disposar de contracte subscrit amb gestor autoritzat per a la retirada dels residus especials generats en l'explotació.  
6. Haurà de disposar d'autorització de l'organisme de conca d'ocupació de la zona de policia del barranc de Bucarets.  
7. Es comunicarà a esta direcció general qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que consideren pertinents en defensa del seu dret.  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb les disposicions de l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 9 de juliol de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 233/4679-VOG.  
Títol: modificació puntual de les normes subsidiàries.  
Promotor: Ajuntament de Catí.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Catí i Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: terme municipal de Catí.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
La modificació puntual de les normes subsidiàries de Catí té com a objecte la requalificació de 83.244 m² de sòl no urbanitzable de protecció forestal a sòl no urbanitzable comú.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La modificació puntual de les normes subsidiàries pretén la requalificació de la parcel·la 2 del polígon 4, la superfície de la qual és de 83.244 m², per a alçar la limitació actual d'usos (conseqüència de la seua classificació com a sòl no urbanitzable protegit) i permetre l'ús de generació d'energia renovable (conseqüència de la seua classificació com a sòl no urbanitzable comú). Posteriorment, està previst tramitar una declaració d'interés comunitari que permeta atribuir l'aprofitament.   
  
Les normes subsidiàries de Catí vigents van ser avaluades ambientalment, amb declaració d'impacte ambiental favorable, amb condicionants, amb data 3 de juliol de 1995. Pel que fa a la parcel·la, l'avaluació advoca clarament per una protecció ambiental d'estos sòls forestals.  
  
3. Alternatives:  
No s'han presentat alternatives a la ubicació de la instal·lació de generació d'energia fotovoltaica. Simplement es tracta de justificar, amb notables errors, que la parcel·la proposada constituïx la unitat ambiental homogènia més apropiada per a albergar-ne l'ús. No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental inclou un estudi d'alternatives per a un altre tipus d'instal·lacions, és a dir, per a la urbanització d'un sector industrial i la instal·lació d'una fàbrica.  
Tramitació administrativa  
1. Procediment d'avaluació ambiental  
Amb data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE).  
La Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, i la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, són complementàries.   
D'acord amb la LEAE, els plans i programes, així com les seues modificacions, que puguen tindre efectes significatius en el medi ambient i que siguen promoguts o aprovats per l'Administració són objecte d'esta avaluació ambiental estratègica.   
D'altra banda, la LEAE definix en l'article 2 com a zones de reduït àmbit territorial les que, per les seues escasses dimensions, el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental, poden garantir-se per mitjà de l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.   
La modificació presentada, en principi, hauria d'ajustar-se al que establix la LEAE. Vist que l'àmbit de les normes urbanístiques només afecta la parcel·la 2 i vistos els efectes previsibles sobre el medi ambient, pot considerar-se com una zona de reduït àmbit territorial i resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.   
  
Dins del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, tal com es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.   
Per tot això, el procediment d'avaluació ambiental per a este cas serà el corresponent al de l'avaluació d'impacte ambiental.   
  
2. Admissió a tràmit  
Amb data 31 d'octubre de 2007 entra al Registre General de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge una còpia remesa pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori de la Direcció Territorial de Castelló de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient administratiu tramitat a l'Ajuntament de Catí, relatius a la modificació puntual de les normes subsidiàries, i es va incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.   
  
3. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic durant un mes, segons l'anunci publicat en el diari El Periódico Mediterráneo d'11 de juny de 2007, i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5565, de 27 de juliol de 2007.  
Tal com consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Catí, no s'han presentat al·legacions de caràcter mediambiental.  
  
Informes sectorials  
Informe del Servici de Biodiversitat (rebut 30.10.2008).  
«El projecte pot afectar l'espècie prioritària següent, catalogada per quadrícules UTM 1 x 1 km: esparver cendrós (Circus pygargus), classificat com a «vulnerable» en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades.   
El projecte pot afectar la ZEPA La Tinença de Benifassà-Turmell.  
  
El projecte no afecta els hàbitats d'interés comunitari, ni microreserves, ni reserves de fauna, ni plans de recuperació.»  
Informe de l'Àrea d'Espais Naturals (rebut 10.11.2008).  
«L'informe es referix, exclusivament, a la possible afecció del projecte a (i) espais de la Comunitat Valenciana que formen part de la Xarxa Natura 2000 com a llocs d'interés comunitari (LIC), inclosos en la primera llista actualitzada per la Decisió de 28 de març de 2008, de la Comissió, per la qual s'adopta, de conformitat amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, la primera llista actualitzada de llocs d'importància comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània; (ii) espais de la Comunitat Valenciana inclosos en la Xarxa Natura 2000 com a zones d'especial protecció d'aus (ZEPA), designades segons la Directiva 79/409/CEE, del Consell, de 2 d'abril, relativa a la conservació de les aus silvestres; i (iii) Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre.   
  
[...] Quant a l'àrea triada per a la possible instal·lació de parc solar fotovoltaic, cal tindre en compte que el municipi està inclòs en els espais següents de la Xarxa Natura 2000:   
- Lloc d'interés comunitari (LIC) Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana  
- Lloc d'interés comunitari (LIC) l'Alt Maestrat   
- Zona d'especial protecció d'aus (ZEPA) Tinença de Benifassà-Turmell  
El compliment adequat de les directives d'aus i d'hàbitats implica avaluar ambientalment cada un dels projectes o plans a executar en les ZEPA o LIC, tenint en compte la presència de certs hàbitats i espècies d'interés europeu. Així, un determinat projecte o pla serà compatible, incompatible o condicionat no per ubicar-se en una ZEPA o LIC, sinó en funció de la seua concreta afecció a estos hàbitats i espècies.   
  
És a dir, l'existència d'una ZEPA o LIC no prejutja, per si mateixa, que determinats projectes o actuacions s'hagen d'excloure necessàriament del seu àmbit territorial, sempre que els valors que definixen el LIC (hàbitats i espècies) queden prou protegits en termes quantitatius i qualitatius (superfície de sòl protegida i eficàcia de la protecció en el context de la Xarxa Natura 2000).   
Pel que fa a l'àrea triada, s'ha de tindre en compte que l'ampliació proposada per a la xarxa de zones d'especial protecció per a les aus no inclou esta parcel·la, però sí que està inclosa en l'actualitat en la ZEPA Tinença de Benifassà-Turmell, amb 49.862,40 ha.   
Segons la cartografia del Banc de Dades de Biodiversitat consultada, la parcel·la 2 del polígon 4 es troba dins de la quadrícula UTM1X1 31TBE5189 i pot albergar Circus pygargus (esparver cendrós), esta espècie està inclosa en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada (Decret 32/2004, de 27 de febrer), en l'annex I-Vulnerable, i per això es recomana una consulta del projecte al Servici de Biodiversitat en l'àmbit de les seues competències.  
D'acord amb això, atesa la possible presència d'aus protegides en la ubicació proposada, es considera que, la parcel·la triada no és la més adequada per a albergar este tipus d'instal·lacions si es confirma la presència de Circus pygargus (esparver cendrós).»  
Informe de la Secció Forestal (rebut 13.11.2008)  
«Segons la cartografia de l'Inventari Forestal el sòl és forestal.   
Consultada la base cartogràfica d'incendis forestals, s'ha comprovat que la parcel·la no ha sigut afectada per incendi forestal almenys els últims 15 anys.  
D'acord amb la classificació de les vies pecuàries del terme municipal de Catí, la via pecuària número 2, carrerada de la Bassa Verda o de la Salvassòria, classificada, amb una amplària legal variable entre 16 i 37,5 metres, discorre pel barranc amb què limita la parcel·la pel sud-est.   
La vegetació actual de la parcel·la està composta per matoll on predomina l'Ulex parviflorus i Q. Coccifera.  
L'erosió actual és baixa 7-15 t/ha, mentres que l'erosió potencial (en absència de vegetació protectora) està estimada com a alta 40-100 t/ha.   
La parcel·la descrita de nord a sud està formada per una zona plana pròxima a la CV-128, a continuació el terreny és un poc més abrupte i apareix un tàlveg xicotet una mica abancalat que origina dos promontoris xicotets als costats, des d'un dels quals es baixa amb un poc de pendent fins al barranc i des de l'altre fins a una parcel·la d'ametlers.   
  
Quant a la fauna, cal destacar l'existència d'esparver cendrós en la contornada; el 2007, just a l'altre costat de la carretera de Catí, a la mateixa altura d'esta parcel·la, hi hagué 10 parelles que no van aconseguir criar. L'any 2008 es van censar 2 zones amb aguiló.  
ZONA I: es van censar 3 parelles i dos nius.  
ZONA II: 7 parelles i 5 nius.»  
Informe de Paisatge (rebut 26.06.2009)  
«[...]  
- La parcel·la objecte d'estudi podria tindre, a priori, un alt valor paisatgístic i visual, ja que està classificada com a sòl forestal segons l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana, pertany a la zona d'especial protecció forestal per a aus (ZEPA) de la Tinença de Benifassà-Turmell i és limítrofa amb el lloc d'interés comunitari (LIC) de la Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana. A més, a la zona limítrofa amb la rambla d'Antolí hi ha un àmbit de pendents majors del 50 % i, per tant, no es pot transformar en cap cas l'àmbit i, sempre a partir de la documentació disponible en este servici, es considera que s'incomplirien normes d'integració paisatgística quant a integració en la topografia i vegetació (article 20 de l'RPJECV), ateses les característiques topogràfiques actuals que exigirien.  
- No obstant els dubtes expressats abans sobre la compatibilitat de l'actuació amb els criteris d'integració en el paisatge [?], les modificacions de planejament municipal que modifiquen l'ordenació estructural hauran d'anar acompanyades d'un estudi de paisatge i es tramitaran conjuntament.»  
Afeccions legals  
Forestal  
Segons l'article 25 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'Administració programarà les seues actuacions encaminades a la conservació, millora, protecció i aprofitament dels terrenys forestals.  
Forests  
Segons l'article 40 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests, el canvi de l'ús forestal d'una forest quan no estiga motivat per raons d'interés general, tindrà caràcter excepcional i requerirà informe favorable de l'òrgan forestal competent i, si és el cas, del titular de la forest.  
Hidrografia   
D'acord amb l'article 6 del text refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, els marges dels llits estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal:   
a) A una zona de servitud de 5 metres d'amplària, per a ús públic que es regularà reglamentàriament.   
b) A una zona de policia de 100 metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que s'hi despleguen.  
Patrimoni.   
D'acord amb l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
Pla Zonal de Residus de les Zones I   
Per mitjà d'este pla zonal es distribuïx el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus. No està prevista en la zona cap reserva d'este tipus d'instal·lacions.   
Estudi d'integració paisatgística  
D'acord amb les disposicions del Decret 120/2006, d'11 d'agost, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, el pla especial de reserva de sòl haurà de disposar d'un estudi d'integració paisatgística.   
Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge   
D'acord amb l'article 13, els projectes amb incidència territorial significativa hauran de definir-se amb els criteris de generació del menor impacte sobre el territori i menor afecció a valors o recursos naturals de rellevància presents al territori. Segons l'article 24, s'haurà de promoure la implantació d'instal·lacions d'aprofitament de les fonts d'energia renovables.   
Consideracions ambientals  
La modificació de planejament proposada pretén la requalificació de sòl no urbanitzable de protegit forestal a sòl no urbanitzable comú. Segons l'estudi d'impacte ambiental s'ha pretés que l'ordenació territorial proposada, entre altres, incorpore les variables ambientals en la presa de decisions. No obstant això, el criteri pareix no haver sigut considerat, perquè no s'han tingut en compte les afeccions ambientals en l'instrument presentat.   
En primer lloc, cal subratllar que la modificació no té un estudi del medi adequat, perquè a penes considera dos dels factors ambientals importants: el sòl forestal i la presència de l'esparver cendrós. Altres aspectes rellevants, com l'afecció al barranc d'Antolí i el fort pendent de la parcel·la, no són mencionats. L'informe de paisatge recalca que els dos factors condicionen en gran manera el projecte de la futura instal·lació:   
«En la zona limítrofa amb la rambla d'Antolí hi ha un àmbit de pendents majors del 50 % i, per tant, no es pot transformar en cap cas este àmbit.»  
Quant al sòl forestal, l'estudi d'impacte ambiental únicament fa menció de «formacions de bosc baix i pastura arbustiva que no es poden desenrotllar completament i poc estructurades. Esta vegetació no complix les funcions ecològiques amb l'eficàcia amb què ho fa el sòl forestal. No creen bon sòl, sinó que l'acidifiquen i empobrixen perquè no són bones productores d'humus.»  
Lluny queda esta valoració de la que conté l'avaluació d'impacte ambiental de les normes subsidiàries realitzada el 1994. La tramitació es va resoldre amb declaració d'impacte ambiental favorable amb certs condicionants. Durant l'avaluació ambiental, es va prestar especial atenció al sòl forestal. En este sentit, es transcriu part de l'informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient que es troba en l'expedient:   
  
«Respecte al sòl no urbanitzable d'especial protecció  
Els plans d'ordenació de les NNSS establixen per a la quasi totalitat del terme municipal un sòl no urbanitzable amb la qualificació de comú, i queda com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (protecció forestal) el paratge denominat "el Racó". Este paratge presenta una clara estructura forestal arborada, constituïda per un carrascar madur, que mereix, sens dubte, la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
No obstant això, esta estructura forestal es repetix de forma més o menys continuada en la resta del terme municipal, sense que haja rebut la qualificació de sòl protegit. Esta falta de criteri en el moment d'establir la qualificació del sòl és més patent en considerar la gran extensió de terrenys que, sense tindre una massa forestal arbrada com la que oferix el paratge del Racó, sí que presenta una clara vocació forestal, atés que la vegetació característica està constituïda per un matoll dens amb un estrat arbori dispers; també podem observar boscos de menor entitat, per la seua extensió, de carrasca i roure (Quercus faginea). Estes formacions vegetals mereixen la inclusió, en el planejament, en el sòl no urbanitzable qualificat de protecció forestal.  
En este sentit, la delimitació del sòl no urbanitzable protegit forestal, resulta insuficient, a la vista de les característiques físiques del medi que presenta l'àmbit territorial d'este municipi.  
La importància de l'existència d'este tipus de vegetació forestal es troba en la necessitat de reduir i salvaguardar el sòl dels processos erosius; és necessari incidir, però, en el fet que este terme es localitza en la conca mediterrània i està sotmés, per tant, a la influència d'un règim irregular de precipitacions, sovint de caràcter torrencial, la qual cosa ocasiona la pèrdua dels horitzons edàfics i la regressió dels processos edafogenètics.  
En funció de les consideracions anteriors, el sòl no urbanitzable de protecció forestal en les NNSS de planejament de Catí ha d'incloure:  
  
- Masses forestals arbrades.  
- Vegetació amb una representació florística d'alt valor ecològic.  
  
- Àrees de vegetació constituïdes per matoll.  
- Àrees afectades per incendis forestals amb regeneració natural.  
- Zones de cultiu abandonades, invadides per vegetació natural que conformen una unitat ambiental amb les àrees anteriors.»  
Per això, en les consideracions ambientals de la declaració d'impacte ambiental es destaca:   
«Considerant que, a més del paratge del Racó, que es protegix en les normes subsidiàries com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (protecció forestal), el municipi presenta una gran extensió de terrenys amb una clara vocació forestal i una vegetació constituïda per matoll dens amb un estrat arbori dispers, zones de bosc de carrasca i roure (Quercus faginea), s'ha de protegir.»  
D'estes consideracions ambientals es deduïx el condicionant quint de la declaració d'impacte ambiental:   
«Tenint en compte la vocació forestal de la zona i l'alt risc d'erosió a què està sotmesa, es protegix com a sòl no urbanitzable de protecció forestal l'àrea delimitada.»  
Per estos motius, la parcel·la objecte d'esta modificació puntual queda classificada com a sòl no urbanitzable protegit forestal.  
A més a més, els valors que el van fer dignes de la protecció no han sigut alterats. Per això, en l'informe forestal que es troba en este expedient es detalla:  
«Segons la cartografia de l'Inventari Forestal, el sòl és forestal. Consultada la base cartogràfica d'incendis forestals, s'ha comprovat que la parcel·la no ha sigut afectada per incendi forestal almenys en els últims 15 anys. [?] La vegetació actual de la parcel·la està composta per matoll on predomina l'Ulex parviflorus i Q. Coccifera.»  
Cal destacar que la parcel·la és limítrofa amb el lloc d'interés comunitari Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
Una altra de les afeccions importants de la parcel·la triada és la possible afecció a l'esparver cendrós, com bé apunta l'estudi d'impacte ambiental, que textualment diu que «en l'àrea d'estudi trobem un gran nombre d'espècies animals, moltes de les quals de gran interés científic i social». Així és, perquè la parcel·la formava part de la redelimitació anterior de la ZEPA Tinença de Benifassà-Turmell, encara que l'ampliació recent la deixa fora. Es tracta d'una zona natural de singular rellevància per a la conservació de l'avifauna amenaçada d'extinció, d'acord amb el que establix la Directiva 79/409/CEE i modificacions subsegüents. No obstant això, l'autor de l'estudi es confon quan assegura que «encara no hagen sigut objecte d'estudis profunds i detallats». En este sentit, es pronuncien els quatre informes demanats:   
  
Informe del Servici de Biodiversitat:   
«[...] El projecte pot afectar l'espècie prioritària següent catalogada per quadrícules UTM 1x1 km: esparver cendrós (Circus pygargus), classificat com a «vulnerable» en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades.   
El projecte pot afectar la ZEPA La Tinença de Benifassà-Turmell.»  
  
Informe d'Àrea d'Espais Naturals:   
«[...] Pel que fa a l'àrea triada, s'ha de tindre's en compte que l'ampliació proposada per a la xarxa de zones d'especial protecció per a les aus no inclou esta parcel·la, però sí que està inclosa en l'actualitat en la ZEPA Tinença de Benifassà-Turmell, amb 49.862,40 ha.   
Segons la cartografia del Banc de Dades de Biodiversitat consultada, la parcel·la 2 del polígon 4 es troba dins de la quadrícula UTM1X1 31TBE5189 i pot albergar Circus pygargus (esparver cendrós). Esta espècie està inclosa en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada (Decret 32/2004, de 27 de febrer), en l'annex I-Vulnerable, per això es recomana una consulta del projecte al Servici de Biodiversitat en l'àmbit de les seues competències.  
D'acord amb tot això, atesa la possible presència d'aus protegides en la ubicació proposada, es considera que, la parcel·la triada no és la més adequada per a albergar este tipus d'instal·lacions si es confirma la presència de Circus pygargus (esparver cendrós).»  
Informe de la Secció Forestal:  
«[...] Quant a la fauna, cal destacar l'existència d'esparver cendrós en la contornada el 2007, just a l'altre costat de la carretera de Catí a la mateixa altura de esta parcel·la hi haguè 10 parelles que no van aconseguir criar. L'any 2008 s'han censat 2 zones amb aguiló.  
Zona I: es van censar 3 parelles i dos nius.  
Zona II: 7 parelles i 5 nius.»  
Informe de paisatge:   
«La parcel·la objecte d'estudi podria tindre, a priori, un alt valor paisatgístic i visual, atés que està classificada com a sòl forestal segons l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana, pertany a la zona d'especial protecció forestal per a aus (ZEPA) de la Tinença de Benifassà-Turmell i és limítrofa amb el lloc d'interés comunitari (LIC) de la Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana».   
En segon lloc, cal subratllar que encara que l'estudi d'impacte ambiental disposa d'un estudi d'unitats ambientals homogènies, el resultat obtingut no és adequat.   
En l'estudi d'unitats ambientals s'indica que s'han estudiat les variables següents: geologia, edafologia, hidrogeologia, vegetació, cultius, fauna, riscos, usos de sòls actuals i futurs; i que s'ha procedit a delimitar les diferents unitats per mitjà de fotointerpretació. Es conclou que són estes quatre les unitats ambientals homogènies:   
  
Unitat 1. Parcel·les de l'actuació. Coincidix totalment amb la parcel·la proposada.   
Unitat 2. Nucli urbà de Catí.  
Unitat 3. Zona no urbanitzable comuna.  
Unitat 4. Zona no urbanitzable protegida.   
En l'estudi d'impacte ambiental s'adjunta, entre altres, cartografia de topografia, litologia, accessibilitat als recursos hídrics, vulnerabilitat de contaminació a les aigües subterrànies i fisiografia. Del simple solapament d'estes capes pot observar-se que la parcel·la en què es pretén instal·lar la instal·lació no pot per si mateixa suposar una única unitat ambiental. Això és així perquè, tal com s'explica en les consideracions ambientals de la declaració d'impacte ambiental dels normes subsidiàries, la parcel·la en qüestió queda enclavada en una unitat major, que pels seus valors intrínsecs, mereix ser protegida. Del simple examen de l'ortofoto de la cartografia de la Conselleria de Medi Ambient s'aprecia que no pot considerar-se una única unitat ambiental, sinó que, pel que fa a l'avaluació precedent, hauria d'ubicar-se en la unitat 4z Zona no urbanitzable protegida.   
A més, s'han apreciat uns quants errors importants en l'annex III, en què s'arrepleguen alguns criteris de valoració de les unitats ambientals. Es mencionen alguns d'eixos matisos;  
- S'ha pres com a criteri la superfície de vegetació i cultius, sense considerar-ne la qualitat,  
- En la parcel·la proposada per a la instal·lació es valora la superfície de matoll en 60 %, mentres que en el sòl no urbanitzable protegit i sòl no urbanitzable comú coincidix i és simplement del 40 %,  
- En la unitat de sòl no urbanitzable comú no apareix superfície destinada a cultius, quan és precisament en este sòl on es du a terme este ús. Paradoxalment, en el nucli urbà s'estima la superfície en 20 %,  
  
- Una altra de les variables utilitzades ha sigut la fauna associada a boscos, estimant en un 40 % per al cas de sòl no urbanitzable protegit i d'un 60 % per a sòl no urbanitzable comú. En la parcel·la proposada per a la instal·lació, a pesar de la constatació de l'existència de l'esparver cendrós, no es valora l'apartat de fauna,   
En tercer lloc, cal assenyalar que a pesar de comptar amb un estudi d'unitats homogènies, no s'aporta un estudi d'alternatives, és a dir, un estudi en què s'avalue la idoneïtat d'instaurar l'ús en qüestió en les diferents unitats ambientals establides per tal de seleccionar la que millor capacitat d'acollida tinga i supose un menor impacte ambiental. Sí que apareix en l'estudi d'impacte ambiental un apartat denominat «4.1. Anàlisi d'alternatives», encara que equivocadament, perquè no suposen alternatives de territoris o parcel·les en què permetre l'ús de producció d'energia fotovoltaica i la seua avaluació, sinó que, per error, es referix a un «projecte ja executat», en què «és difícil considerar altres alternatives.» I enumera «el tipus d'alternatives possibles:  
  
1. Alternatives sobre la concepció i disseny general de la solució al problema plantejat (una gran fàbrica o diverses de mitjana grandària, justificació de la inversió i la seua rendibilitat, etc.).  
2. Alternatives sobre les possibles ubicacions de la fàbrica (elecció de zones amb argiles adequades, proximitat als punts de consum, idoneïtat de les parcel·les i les seues consideracions d'infraestructures energètiques i d'accés, etc.).  
3. Alternatives sobre les característiques de les obres (distribució de les naus, urbanització del sector, etc.).  
4. Alternatives sobre aspectes de l'execució (localització d'instal·lacions, vials d'obra, llocs d'extracció de materials, ubicació d'enderrocs, pla d'obres, etc.).»  
Per tant, no ew pot concloure que la parcel·la seleccionada siga aquella en què es genere menor impacte o que no hi haja altres parcel·les més apropiades per a la implantació de l'ús i la instal·lació posterior.   
D'altra banda, en la descripció d'impactes s'observen aspectes que corresponen a fases posteriors de l'avaluació de la instal·lació, si és el cas, com l'emissió d'agents contaminants, consum d'aigua, consum de combustibles fòssils i nuclears, emissions atmosfèriques, sorolls...  
  
No obstant això, es considera molt adequat procedir a la ubicació d'instal·lacions d'energia renovables que aconseguisquen un model energètic més sostenible, però en sòls que reunisquen unes condicions adequades.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi siguen aplicables.  
3. L'article 16.2m del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental. declaració d'impacte ambiental  
  
  
Primer   
S'estima no acceptable, només a l'efecte ambiental, la modificació puntual de les normes subsidiàries de Catí, per les raons següents:  
  
- Es considera que l'ús proposat no està d'acord amb la capacitat d'acollida del territori,  
- Comportaria afecció a sòl forestal,   
- Comportaria afecció a l'esparver cendrós,   
- No s'aporta documentació adequada: s'han detectat errors en l'estudi del medi i en l'estudi de les unitats ambientals; no s'aporta un estudi d'alternatives o de capacitat d'acollida del territori i les mesures correctores i protectores propostes no s'adeqüen al projecte que s'avalua.  
  
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que consideren pertinents en defensa del seu dret i dels seus interessos.  
  
Tercer   
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb les disposicions de l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 9 de juliol de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
València, 9 de gener de 2013.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.