Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 886, del 18-08-1988 (1988/811857)

ORDRE de 28 de maig de 1988, per la qual es regula l'autorització i el desplegament d'un segon idioma estranger amb caràcter optatiu en els Centres de Batxillerat.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1988/05/28/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   886

Data del DOGV
:   18-08-1988

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1988/811857


Data del document
:   28-05-1988

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Ciència

Tipus de document
:   Ordre

Correcció d'errades

Ordre de 28 de maig de 1988, per la qual es regula l'autorització i el desplegament d'un segon idioma estranger amb caràcter optatiu en els Centres de Batxillerat.  
Durant els últims anys acadèmics han estat autoritzats en alguns Centres de Batxillerat els ensenyaments d'un segon Idioma estranger fora d'horari. Cal, doncs, una Ordre que en regule la implantació per tal de corregir criteris d'aplicació dispars, i que obtinga una major coherència i efectivitat.  
A través de les autoritzacions d'aquests ensenyaments (segon idioma fora d'horari, segon idioma com a M.V.K.H ... ) l'Administració Educativa ha pogut disposar d'una informació bàsica sobre els continguts i orientacions didàctiques més adequats per al segon idioma, així com sobre l'interés que ha suscitat entre l'alumnat.  
L'estudi dels idiomes estrangers facilita la comunicació entre ciutadans de diferents països i cultures i en conseqüència, l'entesa i la col·laboració mútues. Els coneixements pràctics que l'estudi d'un segon idioma suposa, representen una necessitat de la nostra època. Aquests coneixements han de tenir una utilitat pràctica immediata i a més constituir una sòlida base per a possibles estudis posteriors.  
En el món europeu contemporani la coneixença de vàries llengües estrangeres té una importància decisiva en el camp de la tècnica, de les ciències, de la cultura i de qualsevol tipus de relacions internacionals. Facilitarà, a més, una millor promoció professional dels individus. Oferir-ne l'adquisició als joves permetrà que puguen incorporar-se a Europa, sense desigualtats, i els prepararà per a un espai geogràfic amb menys fronteres, en què, el domini de vàries llengües estrangeres s'ha convertit ja en un fet quotidià.  
Amb el desig de continuar l'aproximació de l'actual pla d'estudis a la nova configuració que es preveu per al futur mitjançant l'Ordre de 30 de maig de 1988, s'han reduït els horaris de cadascun dels cursos de Batxillerat. Aquesta mesura, en eliminar les principals dificultats que ha anat mostrant l'experiència d'incorporació dels ensenyaments del segon idioma estranger al pla d'estudis, ha de facilitar l'inici d'aquesta en un major nombre de centres.  
En aquest sentit aquesta Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, fent ús de les competències que li atribueixen el Reial Decret 2.093/1983, de 28 de juliol ( BOE de 6-8-83), el Decret 95/87, de 17 d'agost (DOGV de 27-8-87) pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, ordena:  
1. Els Centres de Batxillerat que vulguen establir ensenyaments experimentals d'un segon Idioma Estranger, amb caràcter optatiu per als alumnes, podran ser autoritzats per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, d'acord amb les normes contingudes en aquesta Ordre.  
2. Aquests ensenyaments podran ser de qualsevol dels Idiomes Estrangers que actualment s'ensenyen en el Batxillerat i es desenvoluparan en els tres cursos dels quals conste, d'acord amb els objectius i orientacions pedagògiques que figuren a l'annex d'aquesta Ordre.  
3. Seran requisits necessaris per a la implantació dels ensenyaments d'un segon Idioma Estranger que aquest idioma siga sol·licitat en el primer curs per un nombre d'alumnes no inferior a vint i que el Centre dispose del professorat suficient i amb la titulació adequada.  
4. La continuació resta garantida, en qualsevol cas, en els cursos segon i tercer, als alumnes que els hauran iniciat.  
5. Els Centres sol·licitants hauran de trametre les seues peticions a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa abans de l'1 de juny, anterior al començament del curs en què es vulga iniciar aquest segon Idioma.  
6. L'esmentada Direcció General donarà, abans del 30 de juny, l'autorització sobre la base de les expectatives del nombre d'alumnes exigit i el compliment dels altres requisits a què fa referència el punt 3 d'aquesta Ordre.  
A aquest efecte, la posada en pràctica efectiva dels ensenyaments sol·licitats quedarà condicionada al fet que els centres acrediten abans del dia 30 de setembre el compliment dels requisits a què fa referència el punt 3.  
7. Els Centres que seran autoritzats per a fer aquests ensenyaments els implantaran en el primer curs, i els ampliaran els anys successius als cursos segon i tercer. De la mateixa manera els Centres que el curs 87-88 van introduir el segon idioma Estranger en segon curs com a EATP, continuaran impartint-lo en tercer i s'acolliran al nou tractament que rep aquesta assignatura, i alhora podran iniciar-ne la implantació en el primer curs.  
8. Els ensenyaments del segon Idioma Estranger tindran  
ANNEX  
1. Objectius generals per als ensenyaments del segon Idioma Estranger  
En acabar els tres cursos prevists per a l'ensenyament del segon Idioma Estranger, l'alumne haurà de:  
- Comprendre missatges parlats senzills de la vida quotidiana.  
- Comprendre el sentit general de textos escrits de dificultat mitjana.  
- Parlar i expressar-se amb correcció en situacions de la vida quotidiana.  
- Ser capaç d'expressar-se per escrit en notes, cartes comunes i descripcions a nivell elemental- mitjà.  
Com ja és sabut, l'estudi d'una llengua té un interés formatiu individual, social i cultural, a més del purament instrumental que representa la vessant del domini pràctic, al qual el professor no haurà de limitar-se exclusivament.  
En el terreny lingüístic cal buscar l'adequat equilibri en el maneig de les habilitats bàsiques de la llengua. Es en la comprensió i l'expressió oral on cal procurar l'enfocament actiu, que desenvolupa tota la gamma de recursos comunicatius a través dels quals s'aconsegueix, dins les limitacions naturals, una comunicació suficientment fluida. A classe, aquesta comunicació es farà en el propi Idioma Estranger i es procurarà no utilitzar la llengua materna si no és en casos excepcionals i estrictament necessaris. Ha de recordar-se també que la Gramàtica és un instrument al servei de la comunicació i que, en conseqüència, la seua presentació haurà de ser gradual, lligada al procés comunicatiu.  
A efectes pràctics i títol orientatiu, cada unitat didàctica podrà seguir els pasos de l'enfocament comunicatiu, tals com:  
- Crear una situació de comunicació en què l'alumne sent la necessitat d'utilitzar la llengua que aprèn per tal de fer una tasca individual o col·lectiva en la qual usarà elements lingüístics.  
- Fer sorgir la comunicació de les necessitats d'una acció en situacions simulades per tal de poder efectuar determinades activitats, participar en una discussió real, en un diàleg fluid etc.  
- Subministrar els mitjans lingüístics mitjançant jocs, activitats de caràcter comunicatiu, creatiu i motivador.  
- Possibilitar que l'alumne puga descobrir la cultura que hi ha darrera de la llengua que va coneixent.  
En fer global tot procés d'aprenentatge, les seues parts poden enumerar-se però difícilment dissociar-se. Quan es programa cal tenir present quins objectius es pretenen obtenir, com desenvolupar les estratègies necessàries per tal d'aconseguir aquests objectius i com avaluar les adquisicions.  
Per això que l'avaluació no ha de ser únicament l'etapa final sinó alguna cosa que ha d'impregnar tot el procés, una tasca que implique al professor i l'alumne, i fer que aquest es senta responsable del propi aprenentatge com a individu integrant d'un grup. L'objectiu de l'avaluació en una llengua estrangera serà comprovar si l'alumne utilitza aqueixa llengua com a instrument de comunicació amb la correcció i l'adequació que cal en cada moment de l'aprenentatge. Però l'avaluació com a part integrant del procés d'aprenentatge, no té com a única missió donar un diagnòstic, aquesta ha de preveure les orientacions convenients que en cada moment ajuden l'alumne a comprendre i rectificar els propis errors. Serà fonamentalment formativa, és a dir, instrument d'ajuda i no de censura, un procés del qual l'alumne haurà de ser conscient i partícip.  
La recuperació ha de ser plantejada com una tasca personal de l'alumne planificada amb el professor, amb l'anàlisi prèvia de les deficiències detectades en cada fase de l'aprenentatge.  
2. Horaris  
Primer de BUP: El segon Idioma Estranger apareixerà amb dues hores més sobre l'horari habitual, amb el nom específic de l'Idioma Estranger.  
Segon i Tercer de BUP: El segon Idioma Estranger apareix com a optativa a elegir dins de les distintes opcions d'EATPs.  
El segon Idioma Estranger apareixerà com a EATP i amb el nom específic de l'Idioma Estranger.  
Es aconsellable per raons pedagògiques, entre les quals es pot esmentar la temporalitat limitada, que les dues hores del segon Idioma Estranger no apareguen seguides.  
els mateixos efectes acadèmics que la resta de les matèries del pla d'estudis i figuraran en els expedients dels alumnes amb el nom específic de l'Idioma Estranger cursat, en 1r. curs com a 2n Idioma Estranger optatiu i en 2n i 3r. curs com a EATP i el nom específic de l'Idioma Estranger  
9. La verificació del rendiment acadèmic dels alumnes i la qualificació es realitzarà d'acord amb les normes establertes amb caràcter general, per al batxillerat vigent.  
10. El segon Idioma Estranger optatiu de primer curs no es tindrà en compte en el còmput de les assignatures suspeses per a la possible promoció a segon curs.  
El segon idioma estranger cursat com a EATP en segon curs, no podrà avaluar-se mentre l'alumne no supere el corresponent del primer curs, i es procedirà de la mateixa manera amb el cursat con a EATP de tercer curs respecte del de segon.  
11. En acabar el primer curs, l'alumne, amb independència del resultat acadèmic obtingut podrà lliurement renunciar a l'opció segon Idioma Estranger. Idèntica possibilitat de renúncia es considerarà també per a l'alumne que finalitze el segon curs.  
12. La Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa podrà recaptar dels Centres la informació que calga per tal d'avaluar el desenvolupament i els resultats de la implantació del segon Idioma Estranger.  
DISPOSICIO TRANSITORIA  
Durant el present any 1988 els terminis que es determinen als punts 5 i 6 s'ampliaran als dies 10 i 15 de setembre, respectivament.  
DISPOSICIO FINAL  
Les Direccions Generals d'Ordenació i Innovació Educativa, i Centres i Promoció Educativa queden autoritzades a dictar les instruccions complementàries que calguen per a l'aplicació de la present Ordre, dins l'àmbit de les seues competències.  
València, 28 de maig de 1988.  
El Conseller de Cultura, Educació i Ciència,   
CEBRIA CISCAR I CASABAN


Còpia Permalink ELI