Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 10398, del 09-12-2024 (2024/12258)

RESOLUCIÓ de 13 d'octubre de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Benavites. Expedient 56/1257-CSL.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   10502

Data del DOGV
:   09-12-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/12180

CVE
:   JRFJ-O-0545-43169

Data del document
:   13-10-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

D’acord amb l’article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  de l’informe ambiental i territorial estratègic,

RESOLC

Publicar en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  l’informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l’expedient 56/9364-PNG Benavites (Valencia).

«Informe ambiental i territorial estratègic

|  |
| --- |
| Objecte: Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Benavites  Tràmit: Avaluació Ambiental Estratègica del Pla  Promotor: Ajuntament de Benavites  Autoritat substantiva: Ajuntament de Benavites  Ubicació: Benavites (València)  Núm.  Expedient:056/0714-STB |
|  |

  

La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió celebrada el 29 de juliol de 2022, va adoptar el següent acord:

Vista la proposta d'Informe Ambiental i Territorial Estratègic del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Benavites, en els termes següents:

A. Fonaments per els quals se sotmet el pla a l'avaluació ambiental estratègica

L'Avaluació Ambiental Estratègica és l'instrument de prevenció, establert en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora a la legislació nacional espanyola mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant el Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).

La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les seues modificacions, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica d'acord amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.

D'acord amb el que estableix l'article 46.3 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha d'estar sotmès a una avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els casos previstos en el mateix i tenint en compte els criteris establerts en l'annex VIII del Decret legislatiu, tot això després de consultar a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de tramitació previstes en l'article 50 del TRLOTUP.

En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica s'aplica als plans de mobilitat.

B. Document inicial estratègic

B.1. Documentació aportada

En data 27 de juliol de 2021 es va rebre, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, la sol·licitud de l’ajuntament de Benavites per tal d’iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible (PMUS) de Benavites.

El Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica comunica la obertura de l’expedient (Exp. 056/0873-KDI) el 15 d’octubre de 2021.

La documentació aportada és conforme amb el que estableix l'article 52 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).

La documentació queda constituïda pels següents documents:

1. Document inicial estratègic (DIE)

2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible

– Memòria descriptiva

– Càlculs

– Annex. Programes d’ajudes

– Pressupost

– Referències

– Plànols (14 plànols)

3. Plànol d’esmena amb les vies pecuàries i les rutes ciclistes proposades.

B.2. Informació territorial

El municipi de Benavites, amb una superfície total de 4,27 km², se situa en el límit nord de la província de València, a 37,7 km de la capital i pertany a la comarca del Camp de Morvedre i a la Mancomunitat de les Valls. Limita al nord amb Almenara (Castelló), al sudest amb Sagunt, al sud amb Quartell i Faura, i a l'oest amb Quartell.

La població és de 653 habitants (INE, 2021) i es concentra en l'únic nucli de població. L'evolució demogràfica està fortament vinculada al procés d'implantació i expansió del conreu de cítrics, que alhora orienta l'activitat econòmica general del municipi.

El terme municipal té una altitud mitjana de 40 metres sobre el nivell del mar; el territori de fisiografia planera descendeix suaument cap al mar, assolint cotes inferiors al mateix en el seu extrem est, àmbit on es localitza la zona humida catalogada de la Marjal i Estanys d'Almenara, declarada Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) i Zona Especial de Consevació (ZEC). El nucli urbà es localitza a l'extrem oest del terme, limitat al nord pel barranc de l'Arquet i al sud pel barranc de Quartell. Les principals infraestructures de comunicació que travessen el terme són, d'est a oest, l'autovia AP-7, la línia de ferrocarril RENFE València-Barcelona, la carretera nacional N-340, l'autovia A-7, que proporciona l'enllaç amb la CV-321, que connecta amb el nucli urbà.

L'àmbit d'aplicació del Pla de mobilitat urbana sostenible es desenvolupa en tot el municipi de Benavites, en especial en sòl urbà i urbanitzable, i les actuacions sobre sòl no urbanitzable, es preveuen en viaris ja existents. B.3. Planificació Vigent

Benavites disposa de una normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Provincial d'Urbanisme de València en gener de 1986, amb posteriors modificacions, i classifica el sòl com es detalla a continuació:

– Sòl urbà

– Sòl urbanitzable

– Sòl no urbanitzable

– Sòl no urbanitzable protegit

El DIE fa referència al Pla d’Acció Territorial de la Infraestructura Verda del Litoral (PATIVEL), el Pla de Mobilitat de l’Àrea Metropolitana de València (PmoMe), el Pla d’Acció Territorial de València (PAT) i l’Estratègia Valenciana davant el Canvi Climàtic, indicant que s’hauran de coordinar a ells.

Uns altres plans d’àmbit supramunicipal, que no s’han inclòs i que poden incidir en el PMUS són el Programa Estratègic per a la Millora de la Mobilitat, Infraestructures i Transport (UNEIX), actualment en desenvolupament, així com la Xarxa d'Itineraris No Motoritzats (XINM), que inclou la previsió dels vials ciclopeatonals CR-10, CR-3211 i CR-EVBvt.

Per tot l'anterior, el PMUS de Benavites no tindrà efectes negatius sobre els plans sectorials i territorials, tot i que haurà d’integrar els principals objectius de les estratègies de planificació en l'àmbit de la mobilitat sostenible que estan vigents o en fase d'aprovació.

B.4. Objecte de la proposta del PMUS

Diagnòstic previ

El PMUS ha elaborat el diagnòstic de la situació actual analitzant les dades disponibles en l’àmbit de la mobilitat que es resumeix a continuació:

Diagnosi del sistema viari

El sistema viari és peculiar conforme les seves característiques de reduïda grandària i baixa densitat ocupacional.

El municipi no disposa de vials majors o iguals a 12,40 metres per la qual cosa no es poden incorporar calçades de doble carril amb aparcament en línia a banda i banda, respectant les distàncies mínimes de seguretat, per la qual cosa s'han de prioritzar els sentits únics o limitar l'aparcament a un sol costat de la calçada.

D'altra banda, en els vials amb amplades inferiors als 4 metres no és possible una circulació fluida de vehicles, que d'altra banda tampoc és necessària atesa la seva densitat ocupacional.

El municipi no presenta problemes d'aparcament a causa del baix nombre de vehicles registrats (60,94 turismes x 100 habitants=377 vehicles aproximadament).

No obstant això, ocasionalment poden presentar-se problemes amb vehicles estacionats en carrers massa estrets que dificulten la circulació.

Diagnosi del transport públic

El transport públic és inexistent, cosa que dificulta la mobilitat dels menors d'edat cap a els seus llocs d'estudi o de les persones adultes sense vehicle propi.

Diagnosi de la mobilitat de vianants

La mobilitat per als vianants és baixa, a causa de la pròpia distribució del municipi.

La mobilitat es limita en la seua gran majoria a moviments per compres o per oci, ja que hi ha molt pocs negocis a la zona on els treballadors puguen accedir a peu. Els vianants no tenen problemes de massificació o de circulació.

La baixa taxa d'itineraris per als vianants adaptats per a persones amb mobilitat reduïda és un problema major que anirà accentuant-se amb el pas del temps, a causa de l'envelliment de la població.

Diagnosi de la mobilitat ciclista

El municipi no disposa de cap tipus de vial adaptat a bicicletes, cap servei de préstec de bicicletes ni lloc per al seu aparcament.

Segons el PGOU en tramitació, es preveu construir dos carrils per a bicicletes, de manera que es comuniquen amb el polígon industrial en projecte i permetran millorar l'accés a la platja i a zones d'ús públic allunyades del nucli urbà.

Diagnosi de la distribució urbana

El municipi es troba distribuït en diverses zones diferenciades:

– Un nucli urbà amb un nucli històric amb vials estrets i una zona residencial amb vials més amplis.

– Un polígon industrial en projecte, separat de la zona urbana.

– Una zona agrícola a tota la resta del terme del territori.

Dins del nucli urbà es troben alguns comerços aïllats, però no disposa d'una zona comercial. L'ajuntament està duent a terme una sèrie de reformes per a peatonalitzar el nucli històric.

Diagnosi de la gestió del trànsit

L'absència de semàfors, radars o càmeres al municipi fa que no siga necessari un sistema online de gestió del trànsit.

Diagnosi de la caracterització de la mobilitat

La major part de la mobilitat per temes de treball, estudis, compres o oci a nivell interurbà es realitza en vehicle privat, mentre que els desplaçaments dins de la zona urbana es realitzen sobretot a peu.

Diagnosi d'aspectes mediambientals

Al municipi s'han registrat aproximadament 377 turismes aproximadament (60,94 turismes x 100 habitants).

A causa de la distribució del propi municipi i l'absència de molts serveis principals dins del nucli urbà igual que la manca de serveis de transport públic, fa que hi haja una mitjana de desplaçaments en vehicles privats elevada.

La total absència de punts de recàrrega per a vehicles elèctrics tant al municipi com als voltants ens indica que la proporció de vehicles elèctrics és molt reduït.

Diagnosi de seguretat viària

La baixa densitat de trànsit a la zona urbana fa que siguen poc habituals els accidents automobilístics dins del nucli urbà. La seguretat viària es troba en un punt de baixa sinistralitat per baixa densitat de població, però amb absència de mesures reals per controlar-la.

Indicadors de seguiment

Com a part final del diagnòstic del municipi, es defineixen una sèrie d'indicadors de seguiment de la implementació del PMUS sobre la demanda de transport, sobre l’oferta i sobre la qualitat urbana i social.

Objectius del PMUS

Segons el DIE, el PMUS s'ha estructurat al voltant de deu grans objectius:

– Objectiu 1: Assegurar i potenciar que el vianant continue sent el principal protagonista de la mobilitat a la població.

– Objectiu 2: Consolidar i afavorir l' expansió de la bicicleta com a mode de transport general i quotidià dels ciutadans.

– Objectiu 3: Aconseguir una major quota de participació del transport públic en els desplaçaments urbans.

– Objectiu 4: Afavorir la descarbonització del sistema de transport.

– Objectiu 5: Revisar i redefinir una jerarquia viària en la població que permeta una millor ordenació dels fluxos de trànsit per la mateixa, de manera que el centre deixe de ser un itinerari de pas i recupere el seu caràcter de punt de trobada essencial de la població i els ciutadans.

– Objectiu 6: Organitzar l' espai destinat a l' estacionament en superfície.

– Objectiu 7: Fer de la dissuasió i la prevenció la base de la disciplina circulatòria a la ciutat.

– Objectiu 8: Millorar la seguretat viària i la convivència pacífica entre tots els usuaris de la via.

– Objectiu 9: Aconseguir una població accessible per a tots els ciutadans.

– Objectiu 10: Millorar la gestió de la mobilitat.

Les actuacions que es fixen són una primera fase de successives actuacions de modernització i actualització a les millors pràctiques ambientals i de mobilitat, sempre des de la perspectiva de la seua planificació rendible des de la primera actuació.

B.5. Estudi d'alternatives

En el DIE es plantegen dos alternatives:

1) Alternativa 1: Escenari tendencial (sense modificació sobre l'actual)

Si no es fa cap modificació en relació a la mobilitat del municipi i suposem una estabilitat en el padró municipal; no apareixeran nous problemes de mobilitat, però tampoc se solucionaran els existents, que són:

– Problemes de circulació dins del nucli històric a causa de l'estretor dels vials.

– Problemes de prioritat de pas en carrers de doble sentit.

– Problemes de circulació per a persones amb mobilitat reduïda, a causa de voreres estretes i manca de rampes d'accés.

– Problemes puntuals de col·lapse de trànsit en centre històric en dates assenyalades.

– Problemes d'estacionament momentani de vehicles comercials durant les hores d'activitat comercial.

– Problemes mediambientals a causa de l'envelliment del parc de vehicles mòbils i problemes a l'hora de complir normatives respecte a l'ús de vehicles de combustibles fòssils.

2) Alternativa 2: Escenari transitori o responsable (desenvolupament del PMUS de Benavites)

L'escenari de desenvolupament del PMUS de Benavites és aquell que preveu la implantació de les mesures contingudes en el pla, dins de l'horitzó d'execució del mateix. Aquest escenari inclou també un fort desenvolupament tecnològic en l'àmbit de l'automoció elèctrica i autònoma, i una forta implantació d'aquestes tecnologies en els desplaçaments quotidians dels ciutadans.

B.6. Propostes del PMUS

El Pla de Mobilitat Urbana Sostenible s’estructura en 7 estratègies i propostes d’actuació:

1. Mobilitat per a vianants.

2. Mobilitat en bicicleta.

3. Transport públic.

4. Estacionament.

5. Distribució urbana de mercaderies.

6. Servei de taxi

7. Il·luminació i senyalització

El Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Benavites descriu a l’apartat 1.6 les 7 mesures, sense incloure fitxes individuals; es descriu succintament la programació de les propostes en tres fases i posteriorment, l’escenari tendencial a Curt, Mitjà i Llarg termini.

B.7. Possibles efectes sobre el medi ambient

L’apartat 6 del DIE indica els efectes previsibles sobre el medi ambient i la mobilitat, amb previsions d’escenaris a curt, mitjà i llarg termini, en els termes següents:

Escenari a curt termini (2 anys)

Si se segueixen les propostes del projecte de mobilitat es preveu que el sistema de transport públic estiga en funcionament, reduint el nombre de desplaçaments i millorant la qualitat de vida dels habitants. A més fomentarà la mobilitat de les persones a altres localitats properes, per treball, estudis o oci, alhora que reduirà el consum de combustibles fòssils.

La circulació de vehicles dins del municipi serà més fluida i no hi haurà problemes de carrers massa estrets per a una conducció còmoda. Les zones de càrrega i descàrrega de mercaderies eviten que els comerciants tinguin dificultats per fer la seva feina.

La circulació a peu també serà més còmoda en reduir-se les zones de trànsit i ampliar-se les zones de vianants. La seguretat viària s' espera que millori notablement, reduint-se el nombre d' accidents.

Escenari a mitjà termini (4 anys)

El sistema de recàrrega de vehicles elèctrics comença a donar servei als primers vehicles privats i es planteja la instal·lació de la segona fase de panells solars i carregadors per donar servei a les peticions en augment dels ciutadans interessats a adquirir vehicles elèctrics.

L'autobús elèctric comença a ampliar el nombre de parades pels diversos municipis.

Després del pla inicial de peatonalització, es preveu una remodelació de l'accessibilitat del municipi instal·lant rampes, remodelant voreres i passos de vianants, per fer els carrers més accessibles a persones de mobilitat reduïda.

Escenari a llarg termini (8 anys)

Els punts de recàrrega elèctrics es troben en ple funcionament procurant un ingrés a l'ajuntament. Es preveu la instal·lació d'altres punts en altres zones del municipi.

El servei d'autobús està consolidat i s'estén la seva xarxa.

L'adaptació de vials i voreres i la instal·lació de l'autobús ha millorat la mobilitat de la gent gran al municipi (si veiem els càlculs ens trobem davant d'un envelliment de la població). Les peticions de zones adaptades a persones amb mobilitat reduïda no contravenen el plantejament de l'ajuntament.

El DIE no contempla l’adopció de cap mesura preventiva, de reducció o compensació dels efectes negatius del PMUS sobre el medi ambient.

C. Consultes Realitzades

Per part de la Direcció General amb competència en Avaluació Ambiental, d'acord amb l'article 53.1 del TRLOTUP, s'ha sotmès a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades a:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Administració consultada* | *Consulta* | *Informe* |
| Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  Direcció General d‘Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  Subdirecció General de Mobilitat  Servei de Mobilitat Urbana  Servei de Planificació | 15.10.2020 | 04.02.2022  11.01.2022 |
| Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  Direcció General de Política Territorial i Paisatge  Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  Servei de Planificació Territorial  Servei de Gestió Territorial | 15.10.2020 | 14.12.2021  -  11.11.2021 |
| Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental  Subdirecció General del Medi Natural  Servei d‘Ordenació i Gestió Forestal  Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000  Servei de Gestió d’Espais Naturals Protegits | 15.10.2020 | 06.10.2020  04.01.2022  10.01.2022 |
| Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  Direcció General de Qualitat i educació Ambiental  Servei de Protecció de l'Atmosfera | 15.10.2020 | 23.11.2021 |
| Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  Subdirecció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental  Servei de Coordinació de Polítiques de Canvi Climàtic | 15.10.2020 | 25.01.2022 |

  

Nota: els informes rebuts es publicaran, juntament amb l’Informe Ambiental i Territorial Estratègic, al web <https://agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica>

(apartat 'Seguiment d’expedients, selecció de província, municipi i el pla corresponent)

(S'accedeix a l'enllaç indicat en la pàgina web de la Conselleria amb competències en matèria mediambiental; en l'Àrea: Avaluació Ambiental ? Avaluació ambiental estratègica de plans i programes (EAE) ? Seguiment d'expedients ? Expedient 54/2019/EAE i següents, opció 'Seguiment d'expedients d'avaluació ambiental estratègica').

D. Identificació dels possibles efectes sobre el medi ambient

Conceptualment, els Plans de mobilitat urbana sostenible són l'instrument adequat per donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'entorn urbà i reduir l'impacte negatiu del sistema de transport en l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible també ha de tindre com a objectiu l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població a béns, serveis i llocs de treball.

La consecució d'aquests objectius generals es du a terme, fonamentalment, en dos àmbits:

– Un nou equilibri de modes de transport, apostant, fonamentalment, per aquells amb major eficiència ambiental i social: transport públic versus transport privat i modes de transport no motoritzats. L'assoliment d'aquest objectiu requereix tant mesures d'incentiu cap a noves modalitats de transport com mesures dissuasives. Per a això, s'ha d'actuar en aspectes d’infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia d'edificació, relació espai públic/privat, normes d'estacionament per a diferents modes de transport).

– Planificació urbana i model de ciutat, reduint la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en durada dels desplaçaments.

Des del punt de vista mediambiental, el PMUS ha de contribuir a un ús racional del sòl per satisfer les demandes de mobilitat, al canvi modal prioritzant les modalitats més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que afavorisca l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i moure's en bicicleta) que contribuïsca, a l’hora, a la reducció d'emissions originades pel sector del transport com són les referides a les emissions de gasos d'efecte hivernacle (CO2) les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, carboni, diòxid de sofre SO2, partícules PM) i emissions acústiques del trànsit.

En aquest sentit, s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan s'indica que « 2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s’acompanyarà dels indicadors que s’estimen pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l’espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, i es particularitzaran les d’efecte hivernacle. L’evolució d’estos últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d’acord amb els ritmes i els límits que reglamentàriament s’establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».

Atenent als criteris anteriors es realitza l’avaluació ambiental estratègica del PMUS de Benavites  en funció de les mesures proposades i partint de la consideració, tal i com recull la documentació aportada, de que les propostes es plantejen majoritàriament en zones de sòl urbà o urbanitzable i les que es desenvolupen en sòl no urbanitzable són actuacions compatibles.

El PMUS de Benavites atén el que en matèria de competències administratives estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011 de Mobilitat de la Comunitat Valenciana, de manera que l'avaluació ambiental estratègica es durà a terme sobre aquelles propostes que siguen de competència municipal.

Dels informes rebuts s'observen les següents consideracions tant legals com ambientals que passem a descriure:

Mobilitat urbana

El Servei de Mobilitat Urbana de la Direcció General d’Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible, de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat Sostenible, emet informe desfavorable el 4 de febrer de 2022, al qual indica les següents observacions:

– Estima que el contingut del PMUS no és, en la seua major part, l’adequat, donat que no inclou els objectius generals ni els específics, ni un diagnòstic, ni una anàlisi completa ni un pla d’implementació.

– A les propostes falta indicar els agents implicats, els objectius, la prioritat d’actuació, el pressupost, els indicadors i el període d’implantació de la proposta.

– Es podria incloure la millora d’accessos a peu i bicicleta amb Quartell.

– Recomana la revisió de nous projectes de concessió de línies d’autobús de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.

– Com que aquest PMUS no inclou cap diagnòstic, caldria incloure i completar el que es va fer —tot i que incomplet— a l’anterior «Plan de Movilidad y Accesibilidad Sostenible» presentat per l’ajuntament en 2018.

– Com que a hores d’ara s’està tramitant el Pla General Estructural, caldria incloure un apartat al PMUS on es descriga la coordinació entre el PMUS i el PGE.

Infraestructura Verda i Paisatge

L’informe de 14 de desembre de 2021, del Servei d’Infraestructura Verda i Paisatge indica que els objectius indicats en el DIE i en el pla, coincideixen plenament amb funcions de la Infraestructura Verda, tot i que hauran de ser analitzats la definició de la Infraestructura Verda del municipi i l'entramat de corredors i connectors.

Per tant, el PMUS incorporarà un capítol dedicat a la infraestructura verda que incloga:

– una anàlisi que permeta analitzar i valorar els efectes i implicacions de les propostes sobre la Infraestructura Verda.

– una indicació explícita dels espais i recorreguts adequats per a la seua incorporació a la infraestructura Verda municipal.

– establiment de mesures efectives per a corregir els possibles efectes negatius generats per les propostes plantejades —alternatives de traçat i disseny de creació, ampliació o modificació d'infraestructures—, i complir les determinacions establides en la Directriu 118 de l’ETCV.

– determinacions a adoptar per al control dels elements amb incidència en la qualitat del paisatge urbà.

– incorporar tota la documentació gràfica i escrita que es considere oportuna.

Entre les actuacions proposades des del PMUS que puguen afectar a l'àmbit de la Zona Humida Catalogada, han de tindre's en compte l'indicat en les Directrius 119, 123 i 131 de la ETCV. Per això, en el document en tràmit s'haurà de fer referència a aquestes circumstàncies, incloent-se com a condició la necessitat de redactar un programa de paisatge com a instrument necessari a acompanyar als projectes per a execució d'actuacions en eixe àmbit.

Risc d’inundació

L’informe del Servei de Gestió Territorial d’11 de novembre de 2021 conclou que el PMUS de Benavites és compatible amb PATRICOVA sempre que es complisquen les consideracions següents:

– El Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Benavites està afectat per perillositat d'inundació de diferents nivells; no obstant això, hauran de ser concretades en els projectes que aqueix desenvolupe les actuacions que comporten l'alteració de la rasant i les seues afectacions, així com, en el cas que procedisca les mesures que es prevegen per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el Pla de mobilitat serà compatible amb la normativa del PATRICOVA, sempre que s'incorpore en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21 de la mateixa.

– Les actuacions previstes en el Pla de mobilitat, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la Infraestructura Verda i de reduït impacte, no es preveu que genere un increment significatiu del risc d'inundació.

– El criteri que, en matèria de risc d'inundació, han de ser considerats en el Pla de mobilitat urbana sostenible afectat per perillositat d'inundació és, que els projectes d'execució derivats d’aquest hauran de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA i obtindre l’informe preceptiu del departament competent en matèria d’inundacions.

Canvi climàtic

L’informe de 25 de gener de 2022, del Servei de Coordinació de Polítiques de Canvi Climàtic assenyala que el PMUS de Benavites es troba en línia amb la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, amb la Declaració Institucional d'Emergència Climàtica, amb l'Estratègia Valenciana de Canvi Climàtic i energia i amb l'Avantprojecte de Llei del canvi climàtic i la transició ecològica de la Comunitat Valenciana.

No obstant això, el PMUS haurà de:

– Realitzar la quantificació del CO2 associat al trànsit, present i futur, per tal d'avaluar el CO2 que es deixarà d'emetre a mitjà i llarg termini, en consonància amb la mesura 13 de la EVCCE 2030.

– Establir-se un Pla d'Avaluació i Seguiment basat en els indicadors que s'han proposat.

– A més, s'haurà d'incloure algun indicador que quantifique el CO2 emès pel trànsit, per tal de permetre l'avaluació de l'efecte de la implementació de les propostes del PMUS, a mitjà i llarg termini.

Atmosfera

L’informe de 23 de novembre de 2021, del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de la Atmosfera indica que, donat que el tràfic motoritzat és el principal causant, en entorns urbans, de la contaminació atmosfèrica i de les emissions de NO2 i PM, les propostes realitzades al PMUS orientades a la reducció del trànsit rodat motoritzat i la millora en l'eficiència dels sistemes de transports, tindrà un impacte positiu en la qualitat ambiental del municipi i, per tant, del desenvolupament del PMUS de Benavites no es deriven efectes significatius sobre la qualitat de l’aire.

Espais naturals, Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000

Part del terme municipal de Benavites es troba dins de l’espai pertanyen a la Xarxa Natura 2000 nomenat «ZEPA Marjal i Estanys d’Almenara» i «ZEC Marjal d’Almenara». El Servei de Vida Silvestre emet el 3 de gener de 2022 una valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 on conclou que el PMUS de Benavites (Valencia) no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.

D’altra banda, el Servei de Gestió d’Espais Naturals Protegits remet una comunicació interna al qual assenyala que no afecta la zona humida catalogada. No obstant això, s'indica en el pla que, segons el PGOU, es preveu construir en un futur dos carrils per a bicicletes, un dels quals posseirà un tram en el perímetre nord d'aquest polígon 5. Arribat el moment s'hauran de demanar les autoritzacions i informes corresponents per a la creació d'aquest carril a la zona humida catalogada.

Forestal i vies pecuàries

La Secció Forestal de la Direcció Territorial de València emet informe favorable el 3 d’agost de 2021. Recorda que en una consulta anterior va emetre un altre informe en novembre de 2020 directament a l’ajuntament on es demanava que, per donar per favorable el seu informe, s’haurien de recollir i grafiar als plànols les vies pecuàries i les rutes ciclistes proposades, cosa que l’ajuntament va esmenar amb un plànol que acompanya la documentació aportada.

Xarxa de carreteres

L’informe d’11 de gener de 2022 del Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible indica que al terme municipal de Benavites no existeix cap via de titularitat autonòmica. A més, indica que s'ha de garantir la possibilitat de realitzar desplaçaments mitjançant mitjans no motoritzats entre el nucli urbà i la nova àrea de desenvolupament industrial.

E. Valoració ambiental d’acord amb els criteris de l’annex VIII del TRLOTUP

D'acord amb el que estableix l'article 46.3 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, la submissió al procediment ordinari o simplificat d'avaluació ambiental i territorial, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques a què es refereixen els articles 48.d) i 53 del TRLOTUP.

Cal destacar que la major part de les propostes es plantejen en zones de sòl urbà o urbanitzable i les que es desenvolupen en sòl no urbanitzable ho fan sobre la xarxa primària viaria o vies pecuàries i són actuacions compatibles.

E.1. Per les característiques del pla

El Pla de mobilitat urbana sostenible, d'acord amb la definició establerta en els articles 9 i 10 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, així com els articles 14 i següents del TRLOTUP, no podem considerar-lo com a un instrument urbanístic propi de la planificació territorial o urbanística i, per tant, no presenta cap incidència sobre el model territorial ja aprovat.

En l'àmbit territorial del PMUS analitzat, es preveu desenvolupar altres plans supramunicipals amb relació amb la mobilitat, com ara l’Estratègia Uneix 2018-2030 (Programa estratègic per a la millora de la Mobilitat, Infraestructures i Transport de la Comunitat Valenciana), la Xarxa d'Itineraris No Motorizats (XINM) i altres rutes com la Via Augusta, el Camí del Cid (Ramal de Castelló) o l’EuroVelo8; per això, s'ha d'aconseguir la coordinació i integració entre carrils bici dels municipis veïns i per a la seua integració les xarxes comarcals. Aquesta xarxa d’itineraris hauria d’integrar-se al PMUS ja que part dels traçats podrien donar resposta a algunes de les mesures del PMUS.

Per tot l'anterior, el PMUS de Benavites no tindrà efectes negatius sobre els plans sectorials i territorials, sempre que integre els principals objectius de les estratègies de planificació en l'àmbit de la mobilitat sostenible que estan vigents o en fase d'aprovació.

E.2. Per les característiques dels efectes i de l’àrea probablement afectada

No s'esperen efectes sobre la cobertura forestal, les àrees protegides o els llocs de la Xarxa Natura 2000, ni afeccions sobre elements del patrimoni cultural. Només la proposta de carrils bici circula en part per vies pecuàries, però es tracta d’actuacions compatibles i que ocupen camins preexistents.

Entre els indicadors no s'ha inclòs cap indicador de tipus mediambiental, tal com expressa l'article 10.2 de la Llei de Mobilitat, que indica que als plans s'incorporaran no només els indicadors en relació amb el volum total de desplaçaments, el seu repartiment modal o ocupació de l'espai públic, sinó també els nivells associats a consums energètic, soroll i emissions atmosfèriques (particularitzant en les d'efecte d’hivernacle) amb els ritmes i límits que s'establisquen reglamentàriament en el desenvolupament de polítiques energètiques i ambientals. Per tant, atès que consta l'estudi d'alguns d'ells en la documentació presentada, es concretaran com a indicadors per al seguiment, amb el seu valor inicial, el valor objectiu a assolir, així com la metodologia de càlcul proposada, com a mínim per als següents indicadors mediambientals:

– Ús de vehicles menys contaminants (avaluant les tm de GEH CO2/any).

– Emissions de GEH del sector transport (vinculat a l'anterior).

– Consum total d'energia per part del sector transports (avalua les tones equivalents de petroli).

– Estacionament de pesants als afores (s'avalua al nombre de vehicles pesants/any).

– Disminució del nivell acústic aconseguit en dB (que avalue el nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diferents localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.

– Qualsevol altre indicador que per a cada proposta avalue un valor adequat per al compliment efectiu de que no se supera el llindar en base a l'estalvi energètic, la disminució d'emissions de GEH, la disminució de contaminants o la disminució del soroll. En general, per a tots els indicadors, tant els ja definits com els de caràcter mediambiental s'haurà de concretar (de forma quantitativa, no merament qualitativa) el valor inicial i quantificar l'objectiu a assolir.

No queden avaluades al present informe ambiental i territorial els nous traçats sobre sòl no urbanitzable que hagen de ser objecte d'avaluació ambiental de projecte si es troben dins dels supòsits previstos en la legislació vigent d'avaluació ambiental (Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, Llei 2/89 d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana i Decret 162/90 d'ordenació del desenvolupament de la Llei 2/89).

Tenint en compte tot l'anterior i analitzat les propostes del PMUS de Benavites, s’entén que en el seu conjunt, aquestes propostes:

1. Contribueixen a un millor ús racional de l'espai públic i a les necessitats socials i econòmiques del municipi.

2. Promouen el canvi modal cap als modes de transport més sostenibles: Caminar i anar en bicicleta, amb la consegüent reducció del consum energètic.

3. Desaconsella l'ús del vehicle privat a favor del públic i/o col·lectiu.

4. Afavoreixen, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als modes motoritzats: emissions contaminants, gasos d'efecte hivernacle i emissions acústiques.

5. Promouen la descarbonització del sistema de transport del municipi.

A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII del Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP), es considera que el Pla de mobilitat urbana sostenible de Benavites no afecta zones protegides o forestals i les seues propostes es limiten en general a sòl urbà i urbanitzable. Pel que fa a les actuacions en sòl no urbanitzable, discorren per vies o camins ja existents on l’ús proposat està permès. En el cas de propostes d’execució en sòl no urbanitzable que suposen reclassificació de sòl o que suposen un ús no permès, aquestes no seran objecte d’avaluació en aquest PMUS donat que l’ajuntament no és competent en aprovar modificacions en sòl no urbanitzable.

Així, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte al Pla de mobilitat urbana sostenible de Benavites, que el procediment d'avaluació simplificat és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.

F. Proposta d'acord

Atenent al que s’estableix en l'article 53.2 b) del TRLOTUP, d’acord amb el que s’ha exposat, es resol:

Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Benavites d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP, per no tindre efectes negatius significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que es descriu en la documentació presentada amb el compliment de les següents determinacions:

1. El PMUS haurà d’incloure les consideracions incloses a l’informe de 4 de febrer de 2022, del Servei de Mobilitat i, prèviament a la seua aprovació, l’ajuntament li demanarà un nou informe definitiu. En cas contrari, el present IATE s’entendrà com a desfavorable.

2. El PMUS haurà de contemplar les determinacions de l'informe emès pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 14 de desembre de 2022.

3. S’hauran de tindre en consideració les observacions incloses en l’informe de 25 de gener de 2022, del Servei de Coordinació de Polítiques de Canvi Climàtic.

4. La redacció definitiva del PMUS de Benavites concretarà els següents aspectes:

1) Incorporar indicadors per al seguiment mediambiental del PMUS. En particular, incorporar metodologia i càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimin adequats, en concret, emissions CO2 equivalent, NO2, COV, CO, SO2, material particulat, despesa energètica municipal, emissions contaminants i consum d'energia (Tep).

2) Incorporar procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.

3) Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius a assolir.

5. S'atendran les consideracions de l'informe d’11 de novembre de 2021 del Servei de Gestió Territorial de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge sobre PATRICOVA.

6. S'atendran les consideracions de l’informe d’11 de gener de 2022 del Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible sobre els desplaçaments no motoritzats a la nova àrea industrial.

Segons estableix l’article 53.7 del TRLOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua validesa i cessarà en la producció dels efectes que siguen propis si, una vegada publicat en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s'haja procedit a l’aprovació del «Pla de mobilitat urbana sostenible de Benavites» en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor deurà tornar a iniciar novament el procediment d’avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.

Òrgan competent

La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 53.2.b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l’efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).

Per tant, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Benavites, amb el compliment de les determinacions que s’inclouen en l'esmentat informe.

Notificar als interessats que, contra aquesta resolució, al no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.

La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.

La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l’acta corresponent i a reserva dels termes exactes que se'n deriven, de conformitat amb el que disposa l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.

València, 1 d’agost de 2022. El secretari de la Comissió d’Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»

  

València, 13 d'octubre de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental