Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3285, del 14-07-1998 (1998/5768)

ORDRE de 30 de juny de 1998, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s'estableixen els requisits bàsics, criteris i procediments per a aplicar en els centres educatius un programa d'educació bilingüe enriquit per la incorporació primerenca d'una llengua estrangera, com a llengua vehicular, des del primer cicle de l'Educació Primària.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3285

Data del DOGV
:   14-07-1998

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   1998/5768


Data del document
:   30-06-1998

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Ciència

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

ORDRE de 30 de juny de 1998, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s'estableixen els requisits bàsics, criteris i procediments per a aplicar en els centres educatius un programa d'educació bilingüe enriquit per la incorporació primerenca d'una llengua estrangera, com a llengua vehicular, des del primer cicle de l'Educació Primària. [1998/X5768]
  
La Llei 4/1983, de 23 de novembre, d'Ús i Ensenyament del Valencià garanteix l'ensenyament i l'ús normal de les llengües oficials de la Comunitat Valenciana, atorgant al valencià la protecció i el respecte necessaris per a fer efectiva l'equiparació total del castellà i del valencià.
  
La Llei Orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'Ordenació General del Sistema Educatiu, estableix les etapes, nivells, cicles i graus del sistema educatiu no universitari, així com la proporció curricular entre els ensenyaments mínims i els que poden completar les corresponents administracions educatives.
  
En desplegament dels dos manaments, la Generalitat Valenciana publicà el Decret 79/1984, de 30 de juliol, sobre l'ensenyament del valencià en els nivells educatius no universitaris i els decrets 20/1992, de 17 de febrer, i 47/1992, de 30 de març, que estableixen els currículums dels ensenyaments bàsics, així com els decrets 233/1997, de 2 de setembre, i 234/1997, de 2 de setembre, que aproven els Reglaments Orgànics i Funcionals dels centres públics ubicats en l'àmbit de gestió de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència. El conjunt de les mencionades normes compon el referent bàsic de l'acció educativa de manera que defineixen tant l'ensenyament com els programes d'educació bilingüe que configuren el sistema educatiu valencià. De la normativa citada es desprén la importància del Projecte Educatiu del Centre i sobretot del Disseny Particular del Programa (DPP), i del Projecte Curricular com a elements d'integració de les estratègies d'ensenyament i d'aprenentatge.
  
La present ordre complementa les normes anteriorment citades, en tant que permet enriquir els programes d'educació bilingüe a través de la introducció primerenca, com a llengua vehicular, d'una llengua estrangera en el mateix espai activocomunicatiu. Així mateix, es dicta des de la convicció que l'augment del nivell de competència lingüística dels escolars valencians és el resultat d'un tractament integrat de les dos llengües oficials de la Comunitat Valenciana i de la introducció d'una llengua estrangera. Per tant, en els programes d'Ensenyament en Valencià, d'Immersió Lingüística i d'Incorporació Progressiva establits en el sistema educatiu valencià, es permet l'inici de la configuració d'un sistema educatiu plurilingüe molt singular i propi de la Comunitat Valenciana.
  
Per tot això, la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, desplegant la Disposició Final Primera del Decret 79/1984, així com la Disposició Final Primera del Decret 20/1992,
  
ORDENA
  
Primer
  
1.1. Els centres docents públics o privats concertats, dependents de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana, podran incorporar des del 1r cicle d'Educació Primària, un programa d'educació bilingüe, integrant una llengua estrangera amb caràcter vehicular, als seus aprenentatges. La introducció haurà de contemplar-se com un nou Disseny Particular del Programa (DPP) que ampliarà el que ja tenia autoritzat el centre. Aquells centres que encara no tenen autoritzat el DPP conforme a la normativa vigent, hauran d'elaborar-lo i sol·licitar la corresponent autorització.
  
1.2. El programa s'implantarà gradualment, curs a curs, en els centres que obtinguen l'autorització mencionada fins la finalització dels ensenyaments bàsics.
  
Segon
  
Els centres que vulguen acollir-se a la present ordre hauran d'acomplir els requisits següents:
  
a) Posseir el DPP degudament autoritzat segons la normativa vigent. Cas que no el tingueren autoritzat, l'hauran d'elaborar atenent-se als continguts que figuren en l'apartat tercer de la present ordre.
  
b) Comptar amb la manifestació individual i per escrit de tots els pares, mares o tutors sobre la seua conformitat a l'acceptació del Disseny Particular del Programa que es defineix en la present ordre. El document es recollirà en el moment de la formalització de la matrícula de l'alumnat que iniciarà el DPP al 1r curs d'Educació Primària. (Vegeu annex I).
  
c) Disposar de professorat d'Educació Primària que tinga destinació definitiva, habilitat en la llengua estrangera que s'ha d'introduir i que siga el suficient per a garantir l'aplicació del DPP (per als centres de titularitat de la Generalitat Valenciana).
  
Per als centres privats concertats, disposar de professorat especialista o que reunisca els requisits necessaris prescrits en la normativa legal vigent.
  
d) Comptar amb el compromís de l'equip directiu i del claustre del centre per a donar compliment a l'aplicació del DPP.
  
e) Poder garantir la continuïtat de l'aprenentatge iniciat fins la finalització dels ensenyaments bàsics que s'impartisquen en el centre.
  
f) Disposar de recursos humans i materials per aplicar el DPP.
  
g) Comptar amb l'aprovació del Consell Escolar del centre.
  
h) Fer constar el compromís del centre per a participar en els programes institucionals d'especialització que figuren en els punts a) i b) de l'apartat seté.
  
Tercer
  
3.1. Els centres hauran d'elaborar el programa d'educació bilingüe enriquit, en el marc dels programes previstos en el sistema educatiu valencià, el qual figurarà en el DPP, que constarà dels elements següents:
  
a) Objectius generals del currículum prescriptiu, contextualitzats atenent la realitat educativa del centre i les exigències del propi programa enriquit.
  
b) Pel que fa a la proporció de l'ús vehicular del castellà, del valencià i de la llengua estrangera elegida:
  
b.1. En els centres que apliquen el Programa d'Incorporació Progressiva, el DPP haurà d'ajustar-se a la proporció orientativa d'ús vehicular de les tres llengües que figura en el cronograma de l'annex II, respectant, en tot cas, els mínims que s'estableixen pel que fa a l'ús vehicular del valencià, i les hores establides per a l'ús i ensenyament de la llengua estrangera.
  
b.2. En els centres que apliquen el Programa d'Ensenyament en Valencià o el Programa d'Immersió Lingüística, el DPP s'haurà d'adaptar als cronogrames que, amb caràcter orientatiu, figuren als annexos III i IV, respectant, en tot cas, els mínims que s'estableixen pel que fa a l'ús vehicular del valencià, i les hores establides per a l'ús i ensenyament de la llengua estrangera.
  
b.3. En els centres que apliquen el Programa d'Immersió Lingüística, el DPP haurà d'incloure l'horari de les diferents àrees als cicles de l'Educació Primària, respectant els mínims establits en els apartats segon i tercer de l'Ordre de 12 de maig de 1994 (DOGV de 19 de juliol).
  
b.4. En els centres situats en territori de predomini lingüístic castellà, el DPP s'ajustarà al cronograma orientatiu corresponent al Programa Bàsic Enriquit (PBE) que figura en l'annex V, respectant, en tot cas, els mínims que s'estableixen a l'ensenyament i ús vehicular del valencià, així com les hores establides per a l'ús i ensenyament de la llengua estrangera.
  
c) Tractament metodològic i didàctic integrat de les diferents llengües: castellà, valencià i llengua estrangera, segons l'annex VI.
  
d) Moments i seqüència d'introducció sistemàtica i tractament de la lectura i de l'escriptura en castellà, valencià i en la llengua estrangera.
  
e) Previsió d'actuacions per a l'alumnat de nova incorporació al sistema educatiu valencià que necessite una atenció específica per suplir la seua baixa competència en alguna de les llengües oficials de la Comunitat Valenciana.
  
3.2. Per a l'elaboració del DPP els centres podran sol·licitar l'assessorament tècnic de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, a través dels Assessors Didàctics del Servei d'Ensenyaments en Valencià.
  
Quart
  
4.1. El DPP del programa d'educació bilingüe enriquit per la incorporació primerenca d'una llengua estrangera, com a llengua vehicular, des del primer cicle d'Educació Primària, haurà de ser aprovat (cas dels centres públics) o autoritzat (cas dels centres privats o privats concertats) pel director general d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística.
  
4.2. El procediment per a l'aprovació o per a l'autorització del Disseny Particular del Programa serà el següent:
  
El disseny, una vegada aprovat pel Consell Escolar del centre, serà tramés a la Direcció Territorial de Cultura i Educació corresponent abans del període d'admissió d'alumnes. S'adjuntarà la documentació següent:
  
a) Sol·licitud d'aprovació o d'autorització, acompanyada del DPP, firmada per la direcció del centre.
  
b) Certificat de l'acta de la sessió extraordinària del Consell Escolar del centre en què haja estat aprovat.
  
c) Situació sociolingüística de l'entorn i un informe sobre la realitat lingüística de l'alumnat.
  
d) Situació administrativa, habilitació, certificació o titulació del professorat del centre en les llengües especificades en el DPP.
  
e) Acta del Claustre, en la qual s'assumeix, per majoria, el DPP.
  
f) Certificació en la qual figure el compromís de l'equip directiu del centre per a l'aplicació del DPP.
  
g) Cas de tindre autoritzat el Disseny Particular del Programa aplicat fins ara en el centre, adjuntar fotocòpia del document acreditatiu.
  
4.3. Des de les respectives Direccions Territorials de Cultura i Educació, una vegada rebudes les sol·licituds d'aprovació o d'autorització del DPP, s'emetrà un informe de la Inspecció d'Educació segons l'annex VII. Tota la documentació presentada pel centre i l'informe citat es lliurarà, en el termini d'un mes, a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística per a la seua aprovació o autorització, segons corresponga.
  
Per als centres docents privats concertats, la mencionada Direcció General haurà de resoldre la sol·licitud d'autorització en el termini de dos mesos. Cas que no s'adopte resolució en aqueix termini, s'entendrà desestimada la petició.
  
4.4. Durant els cinc dies posteriors a la finalització de la formalització de la matrícula, la direcció del centre, cada curs acadèmic, remetrà a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística la justificació d'estar en possessió de la totalitat de les conformitats firmades pels pares/mares o tutors/es de l'alumnat que inicia el DPP adaptat a la present ordre.
  
4.5. Cas que algun pare/mare o tutor/a presentara un escrit manifestant la seua disconformitat a l'aplicació íntegra del DPP, bé a l'inici o en qualsevol moment de la seua aplicació, la direcció del centre trametrà els escrits a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística i, si es considera impossible l'aplicació del DPP, bé per la mencionada circumstància o per qualsevol altra, es procedirà a la seua revocació.
  
Cinqué
  
Cas que es produïsquen modificacions al DPP, una vegada aprovat o autoritzat, els tràmits per a la nova aprovació o autorització seran els mateixos que els citats anteriorment, en el punt 4.2 de l'apartat quart.
  
Sisé
  
De les condicions anteriors, es deriva que el centre, una vegada aprovat o autoritzat el DPP, realitzarà les adequacions curriculars corresponents al Projecte Curricular del Centre (PCC).
  
Seté
  
Per tal d'aconseguir els objectius del DPP, l'administració:
  
a) Convocarà activitats específiques de formació, a través del Servei de Formació del Professorat i del Servei d'Ensenyaments en Valencià, a les quals podran acollir-se els mestres que participen en l'aplicació del DPP.
  
b) Convocarà activitats específiques de tractament integrat de les tres llengües del currículum dins dels programes d'educació bilingüe enriquits.
  
c) Atorgarà prioritat en la concessió d'ajudes econòmiques, i en l'aprovació, als projectes de formació en centres que tracten aspectes relacionats amb l'elaboració, aplicació i avaluació dels programes d'educació bilingüe enriquits i dels seus dissenys particulars.
  
d) Prioritzarà els projectes d'investigació i d'innovació educativa que contemplen l'elaboració de materials didàctics de suport per a l'aplicació del DPP referit en la present ordre.
  
e) Donarà prioritat en l'admissió a cursos d'especialització en llengua estrangera al professorat del centre que haja de participar, en el curs acadèmic següent, en l'aplicació del programa d'educació bilingüe enriquit, o que vulga incorporar-se en cursos acadèmics posteriors.
  
f) Afavorirà la participació dels centres en programes europeus i es reservaran una quantitat de places a l'efecte.
  
g) Proporcionarà assessorament tècnic al professorat que aplique el DPP (Assessors dels respectius serveis de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística).
  
h) Es comprometrà en la difusió de materials elaborats per a l'aplicació del DPP.
  
i) Dotarà, progressivament, els centres autoritzats de materials i recursos adients.
  
Huité
  
La Inspecció d'Educació vetlarà pel compliment de tot allò que s'estableix en la present ordre.
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL
  
Els centres docents privats no concertats que desitgen incorporar-se a qualsevol dels programes d'educació bilingüe enriquits hauran de sol·licitar-ho, a través del titular del centre, atenent-se als continguts prescrits en la present ordre.
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES
  
Primera
  
Excepcionalment i per a l'aplicació del programa durant el curs 1998/99, el procediment serà el següent:
  
Sol·licitud d'aprovació o d'autorització provisional abans del 20 de setembre que s'acompanyarà de:
  
Predisseny del DPP: cronograma i justificació de la disponibilitat de recursos humans i materials. En el cas dels centres que apliquen el Programa d'Immersió Lingüística hauran de fer constar, a més, l'horari de les diferents àrees als cicles de l'Educació Primària, respectant els mínims establits en els apartats 2n i 3r de l'ordre de 12 de maig de 1994 (DOGV de 19 de juliol).
  
Certificat de l'acta de la sessió extraordinària del Consell Escolar del centre en què s'haja aprovat.
  
Justificació per part de la direcció del centre d'estar en possessió de la totalitat de les conformitats firmades pels pares/mares o tutors/es de l'alumnat que inicia el DPP adaptat a la present ordre.
  
Acta del claustre en què s'assumeix per majoria el DPP.
  
Al llarg del primer trimestre del curs 1998/99 es completarà el DPP, el qual es trametrà abans del 20 de gener a la Direcció Territorial de Cultura i Educació per a la tramitació de la seua aprovació o autorització.
  
Segona
  
Per tal de garantir la continuïtat dels programes d'educació bilingüe enriquits iniciats per l'alumnat d'Educació Primària, la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència dictarà les disposicions normatives necessàries per establir una adequada coordinació entre els centres d'Educació Primària en els quals s'apliquen els citats programes i els centres d'Educació Secundària als quals s'adscriurà el mencionat alumnat. Així mateix, per als citats centres de l'etapa de l'Educació Secundària Obligatòria, es regularà l'ús vehicular de les llengües i s'elaboraran els corresponents cronogrames.
  
DISPOSICIONS FINALS
  
Primera
  
S'autoritza el director general d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística a dictar les instruccions necessàries per al desplegament de la present ordre.
  
Segona
  
L'ordre entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 30 de juny de 1998
  
El conseller de Cultura, Educació i Ciència,
  
FRANCISCO E. CAMPS ORTIZ
  
Annex I
  
..., amb DNI ...,
  
mare/pare/tutor/a de l'alumne/a ...
  
de ... (nivell) d'Educació Primària, del centre ...
  
de/d' ...
  
(ciutat/localitat)
  
Manifeste,
  
La meua conformitat per a l'aplicació del Disseny Particular del Programa d'Educació Bilingüe Enriquit per a la incorporació primerenca d'una llengua estrangera, com a llengua vehicular, proposat pel centre.
  
Firma:
  
 .... , .... de/d' .... de 1998.
  
SR/A DIRECTOR/A DEL CENTRE .....
  
Annex VI
  
Orientacions metodològiques i didàctiques:
  
La presència de les llengües estrangeres es justifica tant per raons socials com per la necessitat de contribuir a la consecució dels objectius educatius generals. L'ensenyament-aprenentatge de la llengua estrangera, a l'Educació Primària, té com a objectiu fonamental la pràctica comunicativa, i des de la funció bàsica del llenguatge de permetre regular i controlar els intercanvis socials, serà el punt de partida per a establir les bases del seu aprenentatge primerenc.
  
En adquirir la primera llengua, quan s'aprén la segona i, a la Comunitat Valenciana, una tercera llengua que és l'estrangera, el que s'adquireix o ha d'adquirir-se de fet, és una sèrie de capacitats o competències interrelacionades que constitueixen la competència comunicativa que permet:
  
- Optar entre formes lingüístiques d'acord a un sistema de regles lèxiques, morfosintàctiques i fonològiques (competència gramatical).
  
- Adaptar les produccions a la situació concreta de comunicació d'acord a les regles socials (competència sociolingüística).
  
- Poder elaborar i interpretar diferents tipus de discursos (competència discursiva).
  
- Organitzar els missatges tenint en compte l'interlocutor, és a dir, negociar els significats per tal de comunicar-se de manera efectiva (competència ilocutiva).
  
- Interpretar els elements de la realitat que transmet o refereix la llengua (competència cultural).
  
Caldrà per tant, partir del fet que tots els parlants posseeixen una certa competència comunicativa, alguns components de la qual són comuns a totes les llengües i parlants (competència subjacent comuna). El mencionat principi ens obliga a considerar l'ensenyament-aprenentatge de les llengües des d'una perspectiva integradora. A més, la situació específica de la Comunitat Valenciana, on conviuen dos llengües oficials (valencià i castellà), que tenen unes caraterístiques específiques, ens obliguen encara més a complementar i integrar l'aprenentatge de les llengües al currículum.
  
Partint de la consideració ?molt acceptada, psicolingüísticament i sociolingüísticament- que una llengua (sobretot, en els primers nivells) s'aprén quan s'usa en diferents contextos o situacions d'intercanvis reals i per a diferents funcions comunicatives o actes de parla, hem de concloure que qualsevol llengua, no solament s'aprendrà a l'escola, sinó que les possibilitats d'aprenentatge augmentaran quan els aprenents puguen també exercitar-la fora de l'escola, en intercanvis amb parlants competents i en contextos adequats, on puguen ells practicar, contrastar i fer efectius els aprenentatges escolars de la nova llengua.
  
Les consideracions anteriors, sobradament demostrades com a efectives en el Programa d'Immersió Lingüística al valencià, són menys factibles en el cas d'una llengua estrangera, per la mancança de parlants i de contextos d'ús de la mencionada llengua estrangera en tot arreu de la Comunitat Valenciana.
  
La manca d'usuaris i de situacions comunicatives en llengua estrangera ha de ser compensada si volem afavorir el seu aprenentatge. Però no hem d'oblidar que precisament els àmbits d'ús escolars - sempre associats a nivells formals i elaborats del llenguatge i, per tant, prestigiats- es reserven, en part, per a la llengua minoritzada socialment, en un intent de compensar, des de l'escola, l'ús, per afavorir l'aprenentatge de la llengua minoritzada. Així, l'aprenentatge primerenc d'una llengua estrangera s'hauria de vincular a la possibilitat del seu ús vehicular en temes transversals, de cultura general: música, noves tecnologies.., combinat amb l'ús vehicular de les llengües oficials en les àrees del currículum.
  
Per aprendre una nova llengua cal estar exposat a un input comprensible en la nova llengua i participar en contextos comunicatius reals vehiculats en ella. Cal, per tant, un professorat competent, oralment sobretot i no solament en continguts gramaticals, i cal que sàpiga també organitzar espais comunicatius, d'ús efectiu, vehiculats en la nova llengua i que responguen a necessitats i interessos de l'alumnat de forma que participe en la gestió de la classe i en les produccions, elaborant també output en la llengua que aprén.
  
En l'organització dels espais i de les situacions, partirem sempre dels coneixements previs de l'alumnat. En aqueix sentit els coneixements i habilitats lingüístiques que hagen adquirit a partir de l'aprenentatge de la seua llengua materna, seran transferits sense cap dificultat durant l'aprenenatge de la nova llengua, si es donen les condicions adequades.
  
Les exigències a nivell escrit podran respondre a situacions comunicatives treballades prèviament a nivell oral i es faran sempre tenint en consideració les possibilitats expressives i de domini de la nova llengua que té cada alumne/a. Qualsevol reflexió sobre l'estructura i l'ús de la nova llengua podria considerar-se lligada a activitats comunicatives a l'efecte d'ampliar les possibilitats d'ús i del nivell competencial de l'alumnat en eixa llengua.
  
L'enfocament comunicatiu, la metodologia activoparticipativa i l'aprenentatge de la llengua a partir dels continguts s'han demostrat efectius en els programes de canvi de llengua llar-escola. Són factors que haurem de tindre en compte en l'aprenentatge primerenc de llengües. Alguns aspectes essencials de la metodologia són:
  
- Treballar les habilitats receptives (comprensió) prèviament a les productives (expressió). Les habilitats d'escoltar i de llegir seran anteriors a les de parlar i les d'escriure.
  
- Fer servir suport gestual i visual (imatges, fotografies,...) per reforçar el missatge i el significat dels conceptes sense necessitat de recórrer a la traducció.
  
- Utilitzar recursos diferents per a cada llengua. Cançons, contes, imatges, etc., seran diferents en cadascun dels idiomes.
  
- Fomentar la participació activa de l'alumnat en les activitats lingüístiques des del primer moment.
  
- Considerar i valorar els interessos i les necessitats comunicatives de l'alumnat, per tal de planificar la intervenció didàctica.
  
- Partir d'activitats tancades, repetitives i molt dirigides al principi, per facilitar la participació de l'alumnat i la predicció de les seues respostes, i tornar-se, progressivament més exigents.
  
- Afavorir les interaccions entre l'alumnat i també entre l'alumne i el professor, de forma que es produïsquen diferents intercanvis verbals en la llengua que s'aprén.
  
- Realitzar activitats de grup i individuals.
  
- Treballar els continguts lingüístics en la nova llengua a partir d'elements de coneixements del món ja treballats en la L1 o la L2.
  
Per treballar la llengua estrangera en el 1r cicle caldrà respectar el ritme individual d'aprenentatge. Almenys en els primers moments, les sessions no s'haurien d'allargar més de 30 minuts. A més, i per tal d'afavorir la contextualització i l'enfocament integral, el professorat haurà de ser competent oralment en les tres llengües (valencià, castellà i llengua estrangera).
  
La millor motivació que pot existir per a l'alumnat, i més en el 1r cicle d'Educació Primària, es produeix quan els continguts estan contextualitzats o interrelacionats de manera directa amb la seua experiència. Així, es reforça el caràcter significatiu dels aprenentatges: l'alumnat ha d'involucrar-se directament en les situacions creades i per això, poden mostrar la necessitat de comunicar-se. Promoure en tot moment l'expressió i la participació de l'alumnat permet que reba una gran quantitat d'input que, afegit als coneixements anteriors, els permet enriquir les seus estructures lingüístiques. Realitat, proximitat i participació haurien de formar part de les activitats que es programen.
  
Acció, intercomunicació i comprensió seran principis bàsics de qualsevol tasca o activitat. La comprensió s'afavorirà a través de recursos no verbals diferenciats dels utilitzats en les altres llengües del currículum.
  
Si tot professor/a ho és també de llengües, en el sentit que fan ús d'elles per a ensenyar, és convenient i necessari que l'equip de professors/es s'implique en un tractament integrat de les diferents llengües del currículum; caldrà per tant que s'arribe a un acord sobre la metodologia a utilitzar, els continguts a impartir i el tipus de reflexió lingüística, metallenguatge, que s'abordarà en cada cicle.
  
L'efectivitat de les experiències d'integració de tres llengües (valencià, castellà i llengua estrangera) dependrà molt del paper que realitze un professorat competent comunicativament en cadascuna de les llengües, coneixedor de l'alumnat dels cicles inferiors, de la seua idiosincràsia, i de les possibilitats cognitives que té, així com dels corrents metodològics més innovadors en matèria d'ensenyament-aprenentatge de llengües.
  
Tot açò, sense perdre de vista que la percepció que qualsevol parlant té de l'estatus sociolingüístic, tant de la llengua pròpia com de les altres llengües presents en el seu entorn, influeix de manera determinant en l'adquisició-aprenentatge de les llengües.
  
No es tracta de canviar els objectius lingüístics de l'etapa sinó de modificar els camins per arribar a aconseguir-los; en tot cas haurem de canviar les implicacions metodològiques. Hem de considerar que l'objectiu final d'eixes experiències no és únicament l'adquisició de més competència en la llengua estrangera, sinó millorar al mateix temps la competència comunicativa múltiple en totes les llengües del currículum.
  
Els cronogrames.
  
- Ensenyament del Valencià:
  
Tractament del valencià com a àrea, amb un enfocament comunicatiu, especialment en els casos en què no és la llengua habitual de les alumnes i dels alumnes.
  
- Ensenyament del castellà:
  
Tractament del castellà com a àrea, amb un enfocament comunicatiu, especialment en els casos en què no és la llengua habitual de les alumnes i dels alumnes.
  
- Ensenyament i ús vehicular de la llengua estrangera:
  
- Ensenyament comunicatiu de la llengua estrangera i introducció progressiva del seu ús vehicular en temes transversals, de cultura, etc., a mesura que la competència de l'alumnat en la mencionada llengua ho permeta.
  
- Al 1r cicle, el temps d'1h 30' de la llengua estrangera es detraurà de l'horari de les àrees no lingüístiques.
  
- Al 2n cicle, de les 2h 30', 2 hores corresponen a l'horari de l'àrea de llengua estrangera i els 30' restants corresponen al seu ús vehicular en les àrees no lingüístiques.
  
- Al 3r cicle, de les 4 hores, 3 h corresponen a l'horari de l'àrea de llengua estrangera i l'altra hora restant correspon al seu ús vehicular en les àrees no lingüístiques.
  
- Ús vehicular del Valencià i del castellà com a àrees no lingüístiques.
  
- En el programes d'Ensenyament en Valencià, d'Immersió Lingüística i d'Incorporació Progressiva, a partir del 1r cicle d'Educació Primària, l'àrea de Coneixement del Medi s'impartirà obligatòriament en Valencià.
  
- En el Programa Bàsic Enriquit, en els tres cicles d'Educació Primària, el temps d'ús vehicular del valencià correspondrà a les àrees no lingüístiques.
  
Annex VII
  
Informe de la Inspecció d'Educació sobre l'autorització del disseny particular per aplicar en els centres educatius un programa d'educació bilingüe enriquit per la incorporació primerenca d'una llengua estrangera, com a llengua vehicular, des del primer cicle de l'Educació Primària.
  
Centre Codi:
  
Adreça: Localitat
  
Circumscripció: Comarca
  
Inspector/a:
  
Programes que aplica el centre:
  
PEV PIL PIP
  
El present informe es refereix al Disseny Particular del Programa de:
  
PEV (incorporació llengua estrangera)
  
PIL (incorporació llengua estrangera)
  
PIP (incorporació llengua estrangera)
  
PBE (Incorporació llengua estrangera)
  
1. Conforme a l'ordre de 30 de juny de 1998 sobre la incorporació primerenca d'una llengua estrangera, com a llengua vehicular, des del primer cicle de l'Educació Primària, el Disseny Particular del Programa inclou:
  
Poseu una creu
  
- Certificació o transcripció literal de l'acta del Consell Escolar extraordinari del centre en què s'ha aprovat.
  
- Anàlisi de la situació sociolingüística de l'entorn i de l'alumnat.
  
- Els apartats que marca l'ordre de 30 de juny de 1998:
  
\* Els objectius generals del currículum prescriptiu, contextualitzats atenent a la realitat educativa del centre i les exigències del propi programa enriquit.
  
\* La proporció de l'ús vehicular del castellà, del valencià i de la llengua estrangera, expressada en els cronogrames del annexos.
  
\* L'horari de les diferents àrees, en els diferents cicles, respectant els mínims establits en els apartats 2n i 3r de l'Ordre de 12 de maig de 1994. (Sols en el DPP del PIL)
  
\* El tractament metodològic i didàctic integrat de les diferents llengües: castellà, valencià i llengua estrangera.
  
\* Els moments i la seqüència d'introducció sistemàtica i tractament de la lectura i de l'escriptura en castellà, en valencià i en la llengua estrangera.
  
\* La previsió d'actuacions amb l'alumnat de nova incorporació al sistema educatiu valencià i que necessita una atenció específica per a suplir la seua baixa competència lingüística en alguna de les llengües oficials.
  
- Modificació, si és el cas, d'algun apartat del DPP autoritzat anteriorment.
  
\* Data d'autorització inicial del DPP.........................
  
2. Observacions: .........................................................................
  
......................................................................................................
  
3. Proposta:
  
- D'autorització del DPP
  
- De revisió del document per part del centre en els apartats següents:
  
...
  
...
  
Firma de l'inspector/a: