Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3265, del 16-06-1998 (1998/4894)

ORDRE de 29 de maig de 1998, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s’establix l’estructura i composició de la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles i s’aproven els seus estatuts.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1998/05/29/(2)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3265

Data del DOGV
:   16-06-1998

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1998/4894


Data del document
:   29-05-1998

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Ciència

Tipus de document
:   Ordre

ORDRE de 29 de maig de 1998, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s'establix l'estructura i composició de la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles i s'aproven els seus estatuts. [1998/4894]
  
L'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana, en l'article 31.7, establix la competència exclusiva de la Generalitat Valenciana en matèria d'acadèmies que tinguen la seu central al territori de la Comunitat.
  
Sent necessària l'actualització del règim aplicable a la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles de València, havent-se aprovat la proposta d'Estatuts per la Junta General Ordinària, el dia 7 d'abril de 1998 i a proposta de l'acadèmia, en virtut de la competència atribuïda per l'article 35 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de Govern Valencià,
  
ORDENE
  
Primer
  
La Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles de València es compon de trenta-un acadèmics numeraris i s'estructura en les cinc seccions següents:
  
Pintura, Gravat i Dibuix: nou acadèmics.
  
Escultura: sis acadèmics.
  
Arquitectura: set acadèmics.
  
Música: sis acadèmics.
  
Arts de la Imatge: tres acadèmics.
  
Segon
  
S'aproven els Estatuts de la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles de València, el text dels quals figura com a annex a la present ordre, que substituïxen els vigents fins ara.
  
Disposició Addicional
  
Les facultats que s'atorguen estatutàriament a la corporació oficial Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles de València s'exerciran exclusivament per al compliment de les activitats o fins encomanats en els seus Estatuts.
  
Disposició Final
  
La present ordre entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 29 de maig de 1998.
  
El conseller de Cultura, Educació i Ciència,
  
FRANCISCO E. CAMPS ORTIZ
  
ANNEX
  
Estatuts de la Reial Acadèmica de Belles Arts de Sant Carles
  
PREÀMBUL
  
La Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles fou reconeguda per Reial Despatx del rei en Carles III el 14 de febrer de 1768, pel qual el rei crea i eleva al grau de reial acadèmia de les arts la Junta Preparatòria dels seus fundadors, establida per Reial Ordre de 28 de febrer de 1765, es regirà per les normes del Reial Despatx i pels Estatuts aprovats per Reial Decret de 31 d'octubre de 1849, que la qualifica com a acadèmia de primera classe, estant associada a l'Instituto de España des de l'1 de desembre de 1987, l'alt patronatge de la qual correspon a sa majestat el rei conforme a l'article 62 de la Constitució Espanyola.
  
Des del seu naixement, com a corporació amb personalitat jurídica pròpia, ha viscut i ha desplegat les seues activitats en bé de la cultura valenciana i ha contribuït de manera eficaç a la custòdia i salvaguarda de les obres d'art amb fets tan assenyalats com fou el salvament de pintures i escultures durant la dominació napoleònica, la creació i direcció de l'Escola de Belles Arts i del Museu de València, l'increment del seu patrimoni artístic, exposat sempre en el Museu, i altres moltes activitats que, complint els seus fins, ha desenrotllat en bé de València i d'Espanya.
  
En l'actualitat, el seu reconeixement com a corporació de caràcter consultiu de la Comunitat Valenciana; la creació el 1968 de la Secció de Música; una major precisió quant a les qualitats a exigir en els diferents tipus d'acadèmics; la regulació detallada de les comissions i una normativa més apropiada sobre el règim econòmic i administratiu, són alguns dels punts que obliguen a reformar els centenaris Estatuts, que estan antiquats i són insuficients per a la vida i prosperitat d'una institució tan rellevant com fidel defensora de l'interès i la importància artística del nostre poble.
  
TÍTOL I
  
Normes generals
  
Article 1
  
La Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles és una corporació cultural d'interès públic i durada indefinida, creada per Reial Despatx del rei en Carles III el 14 de febrer de 1768, data des de la qual existix i ha exercit la seua activitat sense cap interrupció.
  
El seu alt patronatge correspon a sa majestat el rei, segons l'article 62 de la Constitució Espanyola de 1978, i és acadèmia associada de l'Instituto de España des de l'1 de desembre de 1987, dins el qual manté contactes amb les restants acadèmies, en particular amb les de belles arts.
  
Article 2
  
Conforme a l'ordenament jurídic espanyol, la Reial Acadèmia té personalitat jurídica i plena capacitat per a adquirir, usar i disposar dels seus béns, sense altres limitacions que les establides per les lleis.
  
Article 3
  
La Reial Acadèmia té per objecte el foment de les belles arts en totes les seues branques i expressions, promovent, estimulant i contribuint al seu ensenyament, exercici i difusió, i també vetlant per la conservació i l'enriquiment del patrimoni històric, natural i cultural d'Espanya i, en particular, de la Comunitat Valenciana.
  
La Reial Acadèmia és una corporació de caràcter consultiu de la Generalitat Valenciana, i les seues activitats, a més del fi genèric susdit i amb dedicació especial a l'àmbit de l'actual Comunitat Valenciana, als seus artistes i al seu patrimoni artístic, són:
  
1. Conservar, restaurar i augmentar les seues col·leccions de pintures, escultures, gravats, estampes, dibuixos, plans, medalles, partitures i instruments musicals i altres obres artístiques de les quals és propietària o ho siga en el futur.
  
2. Conservar i augmentar el seu Arxiu i Biblioteca, posats ambdós a la disposició dels investigadors.
  
3. Organitzar conferències, cursos, exposicions, concerts, concursos i altres actes culturals.
  
4. Col·laborar amb els arxius, museus, col·leccions, filmoteques i qualsevol altra institució pública o privada que tinga per missió la conservació o el foment de les belles arts i, en particular, de l'art valencià.
  
5. Col·laborar en l'estricte compliment de la legislació vigent en matèria de defensa, conservació i restauració de monuments artístics de la Comunitat Valenciana, i facilitar informes, dictàmens i assessorament a les autoritats, corporacions públiques i òrgans de l'Administració pública.
  
6. Publicar monografies, butlletins i altres publicacions que constribuïsquen a il·lustrar la teoria, la història o la investigació en les belles arts, i, en particular, el butlletí científic Archivo de Arte Valenciano, òrgan oficial de la Reial Acadèmia.
  
7. Mantenir relació i intercanvi amb les altres corporacions semblants espanyoles o estrangeres.
  
8. Designar representants en els patronats o altres òrgans de govern dels museus públics i restants institucions culturals, i en els jurats de concursos artístics quan li ho sol·liciten, així com en les comissions d'assessorament que en matèria cultural puguen ser demanats per les diferents instàncies de l'Administració.
  
9. Proposar candidats a premis i distincions quan siga requerida per a això.
  
Article 4
  
Té el domicili a la ciutat de València, carrer de Sant Pius V, número nou, fet que no pressuposa cap restricció en l'àmbit territorial per a l'exercici dels seus fins.
  
TÍTOL II
  
Composició de l'Acadèmia
  
Article 5
  
La Reial Acadèmica es compon de trenta-un acadèmics numeraris amb veu i vot, que gaudiran de tots els drets i obligacions derivats de la pertinença a la mateixa.
  
A més, s'integren també en la corporació:
  
- un màxim de nou acadèmics d'honor,
  
- un màxim de noranta acadèmics corresponents; d'ells, setanta amb domicili a Espanya i vint amb domicili a l'estranger,
  
- i un nombre variable d'acadèmics supernumeraris, segons disposa l'article 11.
  
Article 6
  
La Reial Acadèmia està integrada per cinc seccions, els títols i nombre d'acadèmics de les quals són els següents:
  
Pintura, Gravat i Dibuix: nou acadèmics
  
Escultura: sis acadèmics
  
Arquitectura: set acadèmics
  
Música: sis acadèmics
  
Arts de la Imatge: tres acadèmics
  
Les seccions estaran formades pels acadèmics numeraris integrats en les mateixes per raó de la seua professió. En cada una de les seccions damunt descrites i dins el nombre que les componen, hi haurà places d'acadèmics numeraris ocupades per persones que, no exercint la professió que corresponga, hagen acreditat la seua competència en el camp de la història o de la teoria de l'art i en relació amb la secció artística corresponent.
  
Les dites places seran les següents:
  
Secció de Pintura: dos places
  
Secció d'Escultura: una plaça
  
Secció d'Arquitectura: dos places
  
Secció de Música: una plaça
  
Secció d'Arts de la Imatge: una plaça
  
Article 7
  
Són acadèmics numeraris les persones de nacionalitat espanyola que per la seua rellevància professional en l'àmbit de les belles arts, com també per la seua disposició al servici de l'Acadèmia, siguen cridades a formar part per a tota la vida de la corporació.
  
Serà obligació d'ells contribuir amb els seus treballs artístics, literaris o musicals als fins de l'Acadèmia, assistir a les seues reunions i votar en tots els assumptes que ho requerisquen. Tots els acadèmics numeraris són iguals en consideració i prerrogatives, sense més distinció entre ells que l'antiguitat.
  
Els acadèmics numeraris hauran de tenir necessàriament el domicili a l'àmbit de la Comunitat Valenciana. El seu distintiu en els actes oficials i públics és una medalla d'or amb l'emblema de les belles arts, segons Reial Ordre de 24 d'abril de 1855. El títol genèric d'acadèmic està reservat solament als acadèmics numeraris i els restants hauran de qualificar el seu grau: acadèmics d'honor, corresponents o supernumeraris.
  
Article 8
  
Són acadèmics d'honor les personalitats espanyoles o estrangeres que pels seus destacats i eminents estudis i publicacions, o per haver-se distingit notablement en l'exercici o protecció de les belles arts, l'Acadèmia estime que s'han fet mereixedors de tal distinció.
  
Els presidents de l'Acadèmia que hagen exercit almenys un mandat podran ser nomenats presidents d'honor de la Reial Acadèmia.
  
Article 9
  
El títol d'acadèmic corresponent es conferirà a persones que, residint a Espanya o a l'estranger, meresquen tal distinció pels seus treballs artístics, per les seues obres o escrits sobre belles arts o pels servicis que hagen prestat a les mateixes, als artistes o a la mateixa Acadèmia.
  
Els acadèmics corresponents hauran de fer conèixer periòdicament a l'Acadèmia les activitats pròpies que duguen a terme en els diferents camps de les belles arts, i hauran de lliurar també, si és el cas, un exemplar de les publicacions que realitzen amb destinació a la Biblioteca de l'Acadèmia.
  
Article 10
  
Passaran a tenir la condició d'acadèmics supernumeraris els acadèmics numeraris que per circumstàncies personals no puguen participar en la vida de l'Acadèmia i així ho sol·liciten, i aquells altres que no hagen assistit a una quantitat de sis sessions anuals durant tres anys consecutius, mitjançant acord de la Junta General en l'un i l'altre cas. Si tals causes desapareixen, podran recuperar la condició d'acadèmics numeraris quan hi haja vacant si ho sol·liciten i així ho acorda la Junta General.
  
TÍTOL III
  
Organització de l'Acadèmia
  
Article 11
  
Són òrgans rectors de l'Acadèmia, la Junta General i la Junta de Govern.
  
Article 12
  
L'òrgan suprem és la Junta General, composta per tots els acadèmics numeraris.
  
Article 13
  
La Junta de Govern està constituïda per: president, vicepresident, secretari general, tresorer, conservador i bibliotecari, elegits entre els acadèmics numeraris.
  
Article 14
  
Per l'eficaç desenrotllament de l'Acadèmia es crearan, amb independència de les seccions, comissions que seran permanents i especials.
  
Article 15
  
En les juntes generals es tractarà i decidirà sobre els assumptes que afecten els fins de l'Acadèmia. En els casos que ho exigirà l'assumpte, i abans de ser tractat en junta, les seccions o comissions especials emetran dictamen previ.
  
Tots els acadèmics numeraris poden assistir i participar en els debats de les seccions i comissions; només tindran dret a vot els membres adscrits a cada una d'elles.
  
Article 16
  
Les comissions permanents, formades almenys per tres acadèmics numeraris, seran les següents:
  
- la de Patrimoni Artístic de l'Acadèmia,
  
- la de Monuments i Patrimoni Historicoartístic,
  
- la de Publicacions,
  
- la de Relacions Públiques i Protocol,
  
- i la de Relacions amb el Museu de Belles Arts de València.
  
Les comissions especials, així com el nombre de membres que les compondran, seran proposades pel president a la Junta General per a la seua ratificació.
  
Els membres de totes les comissions, tant permanents com especials, seran nomenats per la Junta General amb subjecció als articles següents en els seus respectius casos.
  
Article 17
  
La Comissió de Patrimoni Artístic de l'Acadèmia estarà formada pel conservador, qui la presidirà, més els delegats del Taller de Calcografia i Dibuix, del Taller de Buidats i del delegat de Restauració, nomenats els tres últims per la Junta General a proposta del conservador.
  
Article 18
  
La Comissió de Monuments i Patrimoni Historicoartístic estarà formada per cinc acadèmics numeraris, tres d'ells seran elegits entre els acadèmics de la Secció d'Arquitectura, i els altres dos entre els restants acadèmics. La seua missió consistirà a elaborar els informes i dictàmens sol·licitats en tal matèria, així com fer propostes sobre l'estat del patrimoni a la Comunitat Valenciana. La Comissió estarà presidida per l'acadèmic numerari més antic dels de la Secció d'Arquitectura.
  
Article 19
  
La Comissió de Publicacions estarà composta per sis acadèmics numeraris que formaran, a més, el Consell de Redacció del butlletí Archivo de Arte Valenciano.
  
La Comissió i Consell estarà presidida pel president de l'Acadèmia, que exercirà el títol de director del butlletí, i en formaran part el vicepresident, el secretari general, el bibliotecari i dos acadèmics numeraris.
  
Article 20
  
La Comissió de Relacions Públiques i Protocol estarà integrada per tres acadèmics numeraris, el secretari general, qui la presidirà, el secretari d'actes i un delegat per a les relacions amb els mitjans de comunicació.
  
Article 21
  
La Comissió de Relacions amb el Museu de Belles Arts de València estarà formada pel president de l'Acadèmia, el vicepresident, el secretari general i el conservador. Tractarà de totes les relacions amb la direcció del Museu i resoldrà problemes que es puguen produir entre ambdues institucions.
  
Article 22
  
Totes les seccions i comissions estaran obligades a donar compte a la Junta General dels acords presos i del resultat de les seues gestions.
  
TÍTOL IV
  
De les funcions dels càrrecs acadèmics
  
Article 23
  
Correspon al president:
  
1. Presidir l'Acadèmia, la Junta General i la Junta de Govern, així com les seccions i comissions quan assistisca a les seues reunions.
  
2. Mantenir l'observança dels Estatuts i Reglaments i vetlar pel compliment dels acords.
  
3. Firmar la correspondència oficial, els dictàmens, consultes o informes que emanen de l'Acadèmica i visar els certificats i documents que expedisca la secretaria.
  
4. Representar la corporació en tots els actes que siguen necessaris i, si cal, delegar en un altre acadèmic.
  
5. Disposar en casos urgents, sense perjudici de donar compte a la Junta General o Junta de Govern de l'Acadèmia en la primera sessió que se celebre.
  
6. Ordenar els lliuraments contra la tresoreria derivats dels acords de la Junta General o de Govern.
  
7. Convocar les sessions de les juntes per mitjà del secretari.
  
8. Donar el curs corresponent als assumptes de què haja de conèixer l'Acadèmia.
  
Article 24
  
Correspon al vicepresident substituir el president en les absències o en els actes per als quals li siga conferida de manera expressa la seua representació. En el primer cas, assumirà totes les funcions que competixen a la presidència. A falta de vicepresident, actuarà pel president l'acadèmic numerari més antic.
  
Article 25
  
El secretari general de l'Acadèmia ho serà de la Junta General i de la Junta de Govern, que tindrà les següents obligacions:
  
1. Estendre les actes de la Junta General i de la Junta de Govern, així com la custòdia i conservació dels llibres d'actes.
  
2. Donar compte a les juntes dels assumptes que hagen de despatxar i redactar tant els documents que siguen previs com les comunicacions derivades dels seus acords.
  
3. Portar la correspondència i firmar totes les comunicacions, i expedir els certificats i còpies de documents que lliure l'Acadèmia, amb el vistiplau del president.
  
4. Redactar les memòries de l'Acadèmia i el resum anual dels seus treballs.
  
5. Instruir els expedients per a donar-los el curs que corresponga.
  
6. Cuidar de l'arxiu i disposar el que siga convenient per a la seua gestió.
  
7. Vetlar pel bon funcionament del personal administratiu i de servicis propi o afectat a l'Acadèmia, que dependrà d'ell.
  
Article 26
  
El secretari proposarà a la Junta General el nomenament, entre els acadèmics numeraris, d'un secretari d'actes i d'un delegat per a les relacions amb els mitjans de comunicació. En absència del secretari farà les seues funcions el secretari d'actes i, si manca, l'acadèmic numerari que la Junta General acorde.
  
Article 27
  
Les obligacions del tresorer seran:
  
1. Percebre les quantitats que per a pagament de nòmines i despeses de l'Acadèmia estiguen per tots els conceptes assignades a la mateixa.
  
2. Fer els pagaments necessaris sobre la consignació de despeses, d'acord amb les ordres de pagament i lliuraments que expedisca el president.
  
3. Portar la comptabilitat amb les formalitats degudes, a fi de donar-ne compte en la forma establida i sotmetre-la anualment, acompanyada dels documents justificatius, a l'aprovació de la Junta de Govern.
  
4. Confeccionar el pressupost anual d'acord amb els criteris establits per la Junta General i donar-li compte de la liquidació de l'any anterior.
  
Article 28
  
El conservador cuidarà de l'estat i situació dels quadres, estampes, dibuixos, escultures i altres objectes artístics de l'Acadèmia. Mantindrà actualitzat l'inventari del dit patrimoni. Informarà la Junta General del moviment de fons i del seu possible increment. Proposarà les restauracions de les obres que ho necessiten, i també, a la Junta General, el nomenament dels tres acadèmics numeraris com a delegats de les funcions expressades en l'article 17.
  
Article 29
  
El bibliotecari cuidarà de l'estat de conservació dels llibres i estampes que continguen, manuscrits, partitures i gravacions musicals, fotogravats, fotografies i altres documents impresos o informatitzats de l'Acadèmia, i proposarà el que estime oportú per al seu augment o millora. Si ho considera necessari podrà proposar a la Junta General el nomenament d'un o més acadèmics numeraris per a comeses específiques.
  
TÍTOL V
  
De les juntes, seccions i comissions
  
Article 30
  
 L'Acadèmia celebrarà juntes generals que poden ser:
  
- Ordinàries, amb periodicitat mensual en període lectiu.
  
- Extraordinàries, convocades les vegades que calga i en general per a tractar temes monogràfics.
  
- Públiques, convocades per a l'obertura de curs, la celebració de l'aniversari de la creació de l'Acadèmia i la clausura de curs, en què donarà compte dels seus treballs i activitats. Seran públiques també aquelles en què prenga possessió un nou acadèmic.
  
Les juntes generals seran convocades en tot cas pel president, qui haurà de convocar les extraordinàries a petició d'un terç dels acadèmics numeraris.
  
Article 31
  
A les juntes generals ordinàries i extraordinàries assistiran els acadèmics numeraris amb veu i vot. També hi podran assistir els acadèmics d'honor, els corresponents i els supernumeraris, amb veu però sense vot.
  
Article 32
  
Les juntes generals ordinàries tindran per objecte:
  
1. Assabentar-se per la lectura de les actes de la Junta de Govern del que tal òrgan acorde amb relació als assumptes que li estiguen encomanats.
  
2. Fer els nomenaments o propostes dels diferents tipus d'acadèmics, per raó de les vacants existents.
  
3. Acordar el que crega conduent al compliment dels fins de l'Acadèmia, inclosa la disposició de béns.
  
4. Aprovar o rebutjar els dictàmens i projectes de les seccions, comissions i de la Junta de Govern, i ratificar els acords de la mateixa en els aspectes de la seua incumbència.
  
5. Convocar els actes, conferències, concerts, exposicions i totes les activitats públiques que promoga l'Acadèmia.
  
6. Aprovar els convenis de col·laboració, els intercanvis amb altres institucions i autoritzar el moviment de fons del seu patrimoni per a préstecs o exposicions.
  
Article 33
  
Per a prendre acords sobre assumptes d'administració ordinària, caldrà la presència almenys d'onze acadèmics numeraris. Per als assumptes de caràcter institucional, com ara informes, dictàmens i convenis que comprometen la institució, caldrà l'assistència de més de la meitat dels acadèmics numeraris que en aqueix moment componguen l'Acadèmia i s'haurà d'expressar així en la convocatòria.
  
Els acords es prendran mitjançant votació secreta, per majoria absoluta dels vots presents en primera votació, o per majoria simple en segona votació.
  
Article 34
  
La Junta de Govern entendrà de tot el que siga governatiu, administratiu, laboral i econòmic de l'Acadèmia. Es reunirà les vegades que calga per raó de la seua comesa i a fi de preparar les juntes generals públiques, per convocatòria del president. Hi haurà quòrum amb la presència de quatre dels seus membres, els acords es prendran per majoria simple i en cas d'empat el vot del president tindrà caràcter diriment.
  
Article 35
  
Cada secció tindrà per vicepresident l'acadèmic més antic, qui la presidirà en cas de no assistir el president de l'Acadèmia. Actuarà com a secretari un dels acadèmics elegits per la mateixa secció.
  
Les seccions seran convocades pel president de l'Acadèmia, i en defecte seu, pel vicepresident de la secció.
  
Entendran dels assumptes propis de la seua activitat, prepararan els treballs pertinents de l'Acadèmia i evacuaran els informes que els demanen.
  
I proposaran a la Junta General el nomenament dels acadèmics numeraris quan estiga vacant la plaça d'algun d'ells.
  
Article 36
  
Les comissions es reuniran amb convocatòria prèvia del president de la Reial Acadèmia, siga a instància pròpia o a proposta de la Junta de Govern.
  
Article 37
  
Sempre que s'haja de tractar d'algun assumpte referent a dos o més arts, es nomenarà una comissió mixta composta per igual nombre d'acadèmics de cada secció i elegits per la mateixa. El que acorde tal comissió se sotmetrà a deliberació i judici de la Junta General.
  
TÍTOL VI
  
De l'elecció d'acadèmics i provisió de càrrecs
  
Article 38
  
Produïda una vacant d'acadèmic numerari, el president, en el termini mínim d'un mes i màxim de tres, convocarà la secció corresponent perquè en propose substitut. Aconseguit l'acord, es proposarà el nom per a ser votat en la primera junta general ordinària, d'acord amb el que establix l'article següent.
  
Article 39
  
Per a la votació de nomenament d'acadèmics corresponents s'exigirà que els acadèmics votants hagen assistit almenys a tres de les juntes ordinàries celebrades en els dotze mesos anteriors a la data de l'elecció.
  
Per a la votació d'acadèmics d'honor o numeraris es requerirà, amb el mateix criteri anterior, l'assistència almenys a quatre de les juntes ordinàries.
  
En tots els casos caldrà la presència com a mínim de més de la meitat dels acadèmics numeraris amb el dret a vot abans definit.
  
Els acords s'adoptaran mitjançant votació secreta i per majoria absoluta dels acadèmics amb dret a vot que estiguen presents.
  
Article 40
  
Produïda l'elecció d'acadèmic numerari, es comunicarà a l'interessat, qui haurà de contestar amb la seua acceptació en el termini d'un mes.
  
L'elegit per a acadèmic numerari ha de prendre possessió en el termini màxim d'un any en sessió pública mitjançant la lectura del seu discurs.
  
El dit termini sols podrà prorrogar-se per igual temps i per una vegada en el cas d'impediment legítim, a judici de la Junta de Govern. Si complit el termini no s'ha verificat la presa de possessió es declararà vacant la plaça.
  
Article 41
  
Tots els càrrecs de l'Acadèmia seran elegits entre els acadèmics numeraris en votació secreta i per majoria absoluta dels assistents, en què caldrà l'assistència de més de les tres quartes parts dels que en aqueix moment componguen l'Acadèmia. La votació es realitzarà en junta extraordinària convocada a l'efecte. En cas d'impossibilitat d'assistència a la junta, els acadèmics podran realitzar la votació per correu mitjançant el procediment que garantisca el vot secret. Sols podran accedir al càrrec els acadèmics amb una antiguitat superior a dos anys naturals, comptats des de la presa de possessió. Caldrà a més que en els dos anys naturals anteriors a la votació hagen assistit, almenys, a la meitat de les juntes ordinàries d'aqueix període.
  
Article 42
  
Els càrrecs es proveiran per un període de quatre anys i podran ser renovats en el mateix lloc per dos períodes més.
  
Article 43
  
La Reial Acadèmia, per la seua condició de corporació de caràcter consultiu, comunicarà a l'Administració autonòmica la composició de la Junta de Govern derivada de les eleccions.
  
TÍTOL VII
  
Del règim econòmic i administratiu
  
Article 44
  
Els fons econòmics de l'Acadèmia consistiran en:
  
1. Les ajudes i subvencions que reba a càrrec dels pressupostos de la Generalitat Valenciana i de l'Estat o de qualsevol altra autoritat o entitat pública.
  
2. Els restants ingressos procedents de les seues activitats, així com de les donacions, herències i llegats que reba.
  
3. Els honoraris meritats pels informes i dictàmens emesos.
  
Tals cabals seran recaptats pel tresorer i administrats per la Junta de Govern.
  
Article 45
  
L'Acadèmia invertirà els seus fons en conservar i renovar les seues col·leccions i instal·lacions; adquirir i conservar llibres, estampes i altres objectes del seu institut; imprimir obres; adjudicar premis i retribuir treballs i assistències dels acadèmics; en sous dels empleats i en despeses d'administració ordinària.
  
Article 46
  
Per a les funcions administratives, per a l'adequat exercici de les diferents activitats i, en particular, per a l'atenció de l'Arxiu, Biblioteca i secretaria, l'Acadèmia podrà concertar la presència contínua dels seus empleats i l'eventual d'investigadors, amb qui establirà els oportuns contractes laborals o d'investigació, en funció dels seus recursos econòmics.
  
TÍTOL VIII
  
Modificació dels estatuts
  
Article 47
  
Els presents estatuts podran ser modificats per junta general extraordinària convocada a tal fi, sense perjudici de l'aprovació administrativa procedent. Per a prendre acords caldrà que hi assistisquen més de les tres quartes parts dels acadèmics que en el moment de la convocatòria componguen l'Acadèmia i el vot favorable de més dels dos terços dels que estiguen presents.
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES
  
Primer
  
En tot allò que no s'opose als presents estatuts continuaran en vigor les disposicions del Reglament de Règim Interior de l'Acadèmia, aprovat en la sessió celebrada el 4 de juliol de 1967. I això fins que s'aprove el nou reglament, que s'adequarà als nous estatuts, el qual es redactarà en el termini màxim de dos anys des de l'aprovació dels presents estatuts per part de l'Administració autonòmica competent.
  
Segona
  
Les primeres eleccions dels càrrecs se celebraran dins de l'any natural següent a l'aprovació dels presents estatuts. El mandat de l'actual presidència de l'Acadèmica, durant el qual s'han redactat els estatuts, s'assimilarà al període mínim quadriennal d'exercici presidencial, als efectes del que disposa l'article 8, per a nomenament de president d'honor.
  
Tercera
  
Igualment es proveiran, dins de l'any natural següent a l'aprovació dels estatuts, les places d'acadèmics numeraris que els presents estatuts amplien, després de la reordenació de les actuals seccions, segons la nova estructura de les mateixes.
  
Quarta


Còpia Permalink ELI