Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9986, del 18-11-2024 (2024/11424)

RESOLUCIÓ de 30 de maig de 2024, de la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula un informe d’impacte ambiental del projecte de captació d’aigües subterrànies per a proveïment hídric de la parcel·la 59 del polígon 9, en la partida Mas Roig del terme municipal de San Rafael del Río. Expedient: (3477235) 092/2024/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9986

Data del DOGV
:   18-11-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/11531

CVE
:   SRKH-Q-2676-36646

Data del document
:   30-05-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * San Rafael del Río
    * impacte ambiental

«Informe d’impacte ambiental

Expedient: (3477235) 092/2024/AIA.

Títol: projecte de captació d’aigües subterrànies per a proveïment hídric d’una parcel·la en el terme municipal de San Rafael del Río (Castelló).

Titulars: Maria Luján Comas Rierol.

Òrgan substantiu: Servici Territorial d’Indústria, Energia i Mines (Castelló).

Exp. ASOSUB/2024/23/12.

Localització: parcel·la 59 del polígon 9 en la partida de lo Mas Roig del terme municipal de San Rafael del Río (Castelló).

Tramitació administrativa

Mitjançant un escrit firmat en data 10 d’abril de 2024 pel cap del Servici Territorial d’Indústria, Energia i Mines de Castelló (referència expedient: ASOSUB/2024/23/12), es va registrar en este òrgan ambiental el document ambiental i el projecte corresponent, a fi de sotmetre’l al procediment d’avaluació ambiental simplificada, de conformitat amb la Llei 21/2013, de 9 de desembre, i el Reial decret 445/2023, de 13 de juny.

Tal com establix l’article 46 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental (d’ara en avant, LAA), este òrgan ambiental va efectuar una consulta a les administracions públiques afectades. En concret, en data 23 d’abril de 2024, es remet una consulta a l’Ajuntament de San Rafael del Río perquè es pronuncie sobre si el projecte pot causar impactes ambientals significatius, i a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.

Amb data de firma 22 d’abril de 2024, es rep de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer un informe amb caràcter general per a totes les avaluacions d’impacte ambiental de projectes de captacions d’aigües subterrànies de menys de 7.000 m³. Este conclou que l’organisme valorarà les afeccions de la captació durant la tramitació del procediment reconegut en l’article 54.2 del text refós de la Llei d’aigües. Se sol·licita que s’incloga en la resolució ambiental la condició que no es puguen iniciar les obres dels sondejos sense que s’obtinga, prèviament, la inscripció en el Registre d’aigües de l’organisme de conca.

Vista la informació que conté l’expedient, s’estima que aporta elements de juí suficients per a continuar el procediment d’avaluació ambiental simplificada.

En data 9 de maig de 2024, este òrgan ambiental rep un informe d’afeccions ambientals emés per l’Ajuntament de Sant Rafael del Río que, després d’haver sol·licitat assistència tècnica a la Diputació Provincial de Castelló, conclou que no es preveu que el projecte genere cap efecte advers significatiu sobre el medi ambient.

Vista la informació que conté l’expedient, s’estima que aporta elements de juí suficients per a continuar el procediment d’avaluació ambiental simplificada.

Criteris ambientals

Per a emetre este informe d’impacte ambiental, d’acord amb l’article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, s’han tingut en compte els criteris de l’apartat A de l’annex III de la llei esmentada.

Característiques del projecte

Maria Luján Comas Rierol pretén efectuar un sondeig de captació d’aigües subterrànies amb la finalitat d’atendre les necessitats hídriques de les oliveres en una superfície de 40.442 m² en la parcel·la 59 del polígon 9 en el terme municipal de San Rafael del Río (Castelló), la superfície cadastral de la qual ascendix a 40.495 m². La dotació per al cultiu d’oliveres és de 1.300 m³/ha/any, per la qual cosa el promotor considera que un volum anual de 5.257 m³ serà suficient per a cobrir les necessitats hídriques. Per tant, sol·licita una autorització que li permeta investigar aigües subterrànies mitjançant la construcció d’un sondeig de 150 m de profunditat en la seua parcel·la, que, en cas de ser positiu, li permeta obtindre un cabal de 2,5 l/s.

El promotor indica que no hi ha cap altre aprofitament a una distància inferior a 100 metres, i el llit més pròxim és el corresponent al barranc dels Palomos, que discorre pel nord del punt del sondeig a una distància d’uns 30 metres del punt d’emplaçament del sondeig.

A causa de les característiques de les formacions que es preveuen travessar i els diàmetres que s’han d’aconseguir, el sondeig es farà pel sistema de rotopercussió amb un martell de fons, per a arribar a una profunditat de 150 m, sempre que la litologia dels terrenys travessats siga favorable. El diàmetre de perforació serà de 220 mm perquè puga allotjar l’entubament mitjançant una canonada d’acer galvanitzat de 180 mm de diàmetre i 5 mm de grossària. Amb la finalitat d’evitar l’entrada de les aigües superficials que puguen contaminar les aigües subterrànies o de qualsevol altre agent extern, la canonada de revestiment del sondeig sobreeixirà almenys 30 cm per damunt de la superfície del terreny. En l’espai anular comprés entre la perforació i l’entubament definitiu s’executarà una cimentació amb lletada de ciment fins a la profunditat a la qual es col·loque la canonada d’embocadura.

Els residus generats durant les obres (principalment, roca triturada) procedixen de la perforació del sondeig i s’emmagatzemaran en una bassa per a depositar-hi detritus, excavada al costat del pou. El promotor estima que poden generar-se 5,70 m³ de residus, classificats com a LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l’excavació de la bassa com a 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica dels dos és molt similar i, en els dos casos, es tracta de residus inerts que es depositaran en la bassa. Una vegada finalitzada la perforació, esta es condicionarà omplint-la completament, tant pel detritus mateix com pels terrenys extrets inicialment, estenent el material i anivellant-lo amb el terreny extret, i es deixarà la superfície restaurada. La gestió la durà a terme una empresa autoritzada de residus no perillosos. Així mateix, els olis usats, els draps de neteja i altres residus perillosos els retirarà obligatòriament un gestor autoritzat per a impedir-ne el contacte directe sobre el sòl.

Abans de l’entrada de la maquinària de perforació i condicionament de l’accés es procedirà a retirar la terra vegetal, que es mantindrà per a la reposició posterior en la zona afectada.

Es farà un control periòdic de la mesura del nivell piezomètric a fi de detectar descensos del nivell piezomètric anormals en l’aqüífer per motius de l’extracció i l’aprofitament d’aigües subterrànies.

El termini d’execució previst per a la realització de les obres serà de 5 dies a partir de la data de recepció de les autoritzacions necessàries, atorgades pels organismes competents, incloent-hi el muntatge i desmuntatge dels equips.

Ubicació del projecte

La perforació objecte d’estudi està 3,5 km al sud-oest del nucli urbà de San Rafael del Río, en la partida lo Mas Roig, concretament en la parcel·la 59 del polígon 9, una parcel·la de titularitat privada, propietat del promotor que té dos referències cadastrals: 81736U365675955086VW (urbana) i 88115X453796790259NM (rústica), amb una superfície gràfica i cadastral de 40.495 m². Les coordenades UTM (ETRS89, fus 30) són: X = 780.342, Y = 4.498.195, amb una altitud de 255 m s. n. m.

L’accés a la parcel·la es fa des de la carretera de la xarxa autonòmica CV-100 (entre les poblacions de San Rafael del Río i Rossell). En el punt quilomètric 1900, en sentit oest, per esta via es gira a l’esquerra a través d’un camí conegut com a camí del Molí de la Roca. Si es continua per este camí uns 3 km, s’arriba a un entrador situat a mà dreta, que dona accés directe a la parcel·la per una pista rural després de recórrer 400 metres.

Segons s’observa en el visor cartogràfic de l’IDEV, per a executar l’obra no es requerirà l’obertura de nous accessos ni moviments de terra ni desbrossaments. Es tracta d’una afecció breu, de baixa entitat i que desapareixerà després d’aplicar les mesures protectores i correctores previstes, de manera que, amb això, es garantix l’absència d’impactes residuals significatius.

La perforació es durà a terme en una zona eminentment agrícola en què predominen fruiteres de regadiu, de secà i una gran extensió d’oliveres, que s’alternen amb zona de matoll. Les normes subsidiàries de planejament urbanístic aprovades per la Comissió Territorial d’Urbanisme de Castelló l’11 d’abril de 1995 classifiquen el sòl com a sòl no urbanitzable comú. Segons el visor cartogràfic, el sondeig es localitza a 530 metres d’un enclavament forestal, per la qual cosa la parcel·la queda fora de la zona d’influència forestal segons l’article 57 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.

Atesa la classificació de les unitats hidrogeològiques, la captació pertany, hidrogeològicament, al sistema d’explotació Sénia-Maestrat, el qual comprén la totalitat de les conques dels rius Sénia i Cervol, els barrancs de la Barbiguera i d’Aiguadoliva i les rambles de Cervera i d’Alcalà, així com totes les conques litorals del territori comprés entre el marge esquerre del riu Sénia i el límit dels termes municipals d’Orpesa i Benicàssim. La superfície total que s’inclou en este sistema és de 2.033 km². La unitat hidrogeològica en què se situa l’obra subterrània projectada és la 08.09, Plana de Sénia-Tortosa, i, dins d’esta, es troba en la massa d’aigua subterrània denominada Plana de Sénia, a la qual correspon el codi d’identificació 080.106 i que es troba en la zona septentrional de la demarcació hidrogràfica del Xúquer. Presenta una superfície total de 282 km². La massa d’aigua subterrània té un estat quantitatiu, químic i global bo. El punt de sondeig es troba en una zona qualificada de vulnerabilitat mitjana.

Una vegada consultada la informació en el web de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el Pla hidrològic de conca del cicle 2022-2027, el recurs disponible de la massa d’aigua subterrània Plana de Sénia és de 25,1 hm³ a l’any, segons la informació disponible.

L’estratigrafia del punt en què es pretén executar l’obra subterrània està composta en els 100 primers metres per materials d’edat del Quaternari (Plistocé inferior), format per una alternança de conglomerats, graves, arenes i argiles. Des dels 100 fins als 150 m es compon de materials d’edat del Cretàcic inferior-Gargasià, constituïts per calcàries massives.

Característiques de l’impacte potencial

Durant els treballs de perforació i entubament, la superfície afectada per les obres serà parcialment ocupada per l’equip de perforació, per les canonades, per la maquinària, pels accessoris i per la bassa per al depòsit de detritus. Es produiran una sèrie d’impactes al factor de l’atmosfera que suposen la generació d’olors, sorolls i vibracions, així com emissions a l’atmosfera en forma de partícules. Els efectes contaminants de l’actuació es limiten a l’ús de maquinària amb un efecte temporal de 5 dies i de rellevància ambiental escassa. El risc d’accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competixen a l’òrgan substantiu, i és poc probable que puga arribar a tindre efectes ambientals de consideració.

L’actuació no afecta cap espai natural protegit ni pertanyent a la Xarxa Natura 2000. Pel que fa a les vies pecuàries, la més pròxima és la Cañada Real del Gallo, de 75 m d’amplària i que discorre 300 metres a l’est de la captació. Tampoc s’afecta cap forest d’utilitat pública ni altres elements ambientals.

El promotor no identifica la fauna i flora existent en l’àmbit d’actuació, ni tampoc els possibles impactes que puguen afectar-les. No obstant això, per la informació aportada, no es preveu un impacte significatiu sobre la vegetació ni sobre la fauna, excepte el que es puga produir amb caràcter puntual i temporal durant l’execució dels treballs a causa de l’ús de la maquinària.

L’impacte sobre el paisatge serà temporal. No es preveu cap afecció a altres elements ambientals, béns culturals, restes arqueològiques ni altres elements del patrimoni cultural valencià. No obstant això, s’adoptaran mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el desenvolupament normal de les obres i per si es produïx qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes.

El projecte i la parcel·la que s’han de regar es desenrotlla en una zona amb nivells d’erosió hídrica superiors a 10 t/ha/any (Inventari nacional d’erosió de sòls, INES).

Al marge de l’aprofitament hídric, l’ús de recursos naturals resulta irrellevant en esta classe d’obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació i els seus additius (escumants), als quals s’afigen els materials procedents de l’excavació de la bassa de llots que, per la magnitud escassa que tenen, el caràcter terrigen i la naturalesa inerta, no constituiran un problema d’eliminació, segons el projectista. La lixiviabilitat total, el contingut de contaminants en estos i l’ecotoxicitat del lixiviat són poc significatius i, en particular, no suposaran un risc per a la qualitat de les aigües superficials ni subterrànies.

No s’ha plantejat l’acumulació d’efectes negatius respecte d’altres explotacions preexistents.  L’extracció del cabal sol·licitat no supera l’1 % dels recursos disponibles de la massa d’aigua denominada Plana de Sénia. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l’ús i el consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l’organisme de conca que intervé en el mateix tràmit de concessió d’aprofitament.

De conformitat amb l’article 123 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s’aprova el text refós de la Llei d’aigües, no es pot iniciar la construcció d’una obra hidràulica que comporte la concessió de nous usos de l’aigua, sense que prèviament s’obtinga o es declare la concessió, l’autorització o la reserva demanials corresponents.

Conclusió

En relació amb els criteris de l’annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requerix cap avaluació d’impacte ambiental ordinària.

Consideracions jurídiques

El projecte constituïx un supòsit d’avaluació d’impacte ambiental simplificada, d’acord amb l’article 7.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, en concordança amb l’epígraf a.3r del grup 3 de l’annex II de la llei esmentada.

L’expedient ha seguit el tràmit d’avaluació d’impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II de la Llei 21/2013.

L’article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d’aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en l’avaluació ambiental estratègica i l’impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tot el que s’ha exposat, a proposta del Servei d’Avaluació d’Impacte Ambiental, i amb el vistiplau del subdirector general d’Avaluació Ambiental i Paisatge, amb l’ús de les atribucions que tinc,

RESOLC

*Primer*

Estimar que el projecte presentat per a l’autorització d’un sondeig de captació d’aigües subterrànies per a atendre les necessitats de reg en el terme municipal de San Rafael del Río (Castelló), promogut per Maria Luján Comas Rierol, sense perjuí de l’obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requerix cap avaluació d’impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s’ajuste a la documentació que consta en l’expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d’este informe, en particular:

1. La destinació prevista de l’aigua extreta és el reg per degoteig de les oliveres. Les actuacions de transformació a regadiu de terrenys, en funció de la superfície afectada, constituïxen un supòsit d’avaluació d’impacte ambiental de conformitat amb la legislació vigent, i no queden incloses en l’abast d’esta resolució.

2. No es podran iniciar els treballs per a l’execució del sondeig mentres no s’haja obtingut, de l’organisme de conca, la concessió o l’autorització prèvies, o se li haja comunicat.

3. Des de l’inici, es duran a terme el control i la vigilància efectiva de l’execució de les mesures específiques de prevenció i correcció definides en el document ambiental, i l’adequació correcta d’estes a situacions imprevistes que es puguen produir.

4. S’ha de prevore un seguiment adequat de les obres a fi de completar la informació hidrogeològica de l’obra i poder prendre, sobre el terreny, les decisions tècniques i de seguretat més adequades en cas d’incidències o imprevistos.

5. El contractista ha de construir una bassa de llots d’unes dimensions que puga albergar tots els detritus, els llots i els additius que es generen durant la perforació; així mateix, ha de garantir la neteja, la seguretat i el rebliment posterior de la bassa de llots.

6. No es faran actuacions de proveïment de carburant o manteniment de maquinària que puguen contaminar el sòl o les aigües subterrànies. De la mateixa manera, els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat.

7. Si durant l’execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor ha de posar el fet en coneixement de la conselleria competent en matèria cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, del patrimoni cultural valencià.

8. Es protegiran la vegetació adjacent, les estructures, els camins i les instal·lacions que puguen resultar afectats, per a evitar-ne la deterioració. Les zones en les quals s’hagen produït compactacions, a causa de l’estada i el pas de la maquinària, es restauraran amb subsolatge i/o passades amb aladre.

9. A fi de preservar la integritat de l’aqüífer i protegir les aigües subterrànies de l’entrada de contaminants, tant en la construcció de la captació d’aigua com en el segellament i la clausura del pou, s’hauran de complir les instruccions bàsiques de protecció que establix el reglament de domini públic hidràulic.

10. Els materials extrets de la perforació i els de l’excavació de la bassa de llots són de naturalesa molt similar, i els dos són inerts i innocus. Els detritus del sondeig tenen el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el material extret de la bassa, el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Els materials d’excavació disposen d’una regulació i gestió específica segons l’Orde APM/1007/2017, que regula les normes de valorització de materials excavats per a usar-los en obres i operacions de rebliment diferents del lloc a on es van generar. També podrien fer-ho pel Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, que regula l’ús de residus inerts en obres de restauració i rebliment (article 3.1.a). No obstant això, als detritus del sondeig se’ls aplicaria el Decret 200/2004, ja que l’Orde APM/1007/2007 només s’aplica a materials classificats amb el codi 17 05 04. En qualsevol cas, el terreny haurà de ser restaurat perquè es quede amb la morfologia inicial.

11. No està previst fer assajos de bombament, atés que el promotor té constància del bon funcionament i comportament hidràulic dels sondejos de la zona. No obstant això, si es fa un assaig de bombeig, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l’aigua extreta s’ha d’abocar a llits naturals, directament o a través d’un sistema d’evacuació que amb la laminació de cabals o dissipadors d’energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si estos es produïxen, els promotors de l’obra hauran de reparar els desperfectes i, si és el cas, indemnitzar els afectats pels perjuís ocasionats.

12. S’haurà de prevore que el sondeig quede habilitat i disponible per a controls futurs de piezometria i de mostreig de l’aigua subterrània, llevat que l’òrgan competent ho determine innecessari per disposar d’altres opcions o d’una xarxa suficient.

13. En el cas que, per qualsevol motiu (falta de cabal, mala qualitat de l’aigua, afonaments en el pou o qualsevol altra causa) es renuncie a l’ús del sondeig, s’haurà de clausurar i segellar, així com restaurar el terreny a la situació original, ja que els pous abandonats o en desús constituïxen vies potencials puntuals de contaminació d’aqüífers i de riscos físics per a les persones.

*Segon*

D’acord amb el que preveu l’article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:

A. L’informe d’impacte ambiental es publicarà en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, sense perjuí de publicar-lo en la seu electrònica de l’òrgan ambiental.

B. L’informe d’impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d’este informe, llevat que s’acorde la pròrroga de la vigència de l’informe d’impacte ambiental.

C. L’informe d’impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa o judicial contra l’acte, si és el cas, d’autorització del projecte.

*Tercer*

L’òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d’autoritzar o denegar el projecte, en els termes que preveu l’article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.»

  

València, 30 de maig de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental