Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9410, del 23-08-2022 (2022/7543)

Informació pública d'aprovació d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 2 del Pla general d'ordenació urbana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9410

Data del DOGV
:   23-08-2022

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2022/7543


Data del document
:   02-08-2022

Organisme emissor
:   Ajuntament de Bejís

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * Bejís
    * administració local
    * pla d'urbanisme

Informació pública d'aprovació d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 2 del Pla general d'ordenació urbana. [2022/7543]  
Per la Resolució de l'Alcaldia de data 2 de agost de 2022, l'alcaldessa de l'Ajuntament de Bejís, en la seua qualitat d'òrgan ambiental de l'Ajuntament, ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a la modificació puntual número 2 del Pla general d'ordenació urbana, de conformitat amb l'article 53 del Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que a continuació es transcriu:  
  
«Resolució d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís.  
  
Vist l'expedient tramitat als efectes dels antecedents que apareixen en l'expedient de modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís.  
  
Vist el document inicial estratègic de la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís presentat per AUG-Arquitectos SLP sent el mateix Ajuntament de Bejís l'òrgan promotor i tenint en compte:  
  
  
I. Legislació aplicable  
L'avaluació ambiental és l'instrument de prevenció que permet integrar els aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes, incorporant criteris de sostenibilitat que garanteixen una adequada prevenció dels impactes ambientals concrets que puguen generar, al temps que estableix mecanismes de correcció o compensació.  
  
Aquesta obligatòria avaluació de les repercussions de determinats plans i programes en el medi ambient es va establir per la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny de 2001. La seua transposició a l'ordenament jurídic espanyol es materialitza en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, de l'Estat, d'avaluació ambiental.  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel que s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en el seu article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a una avaluació ambiental de conformitat amb el previst en la legislació d'avaluació ambiental.  
A la normativa autonòmica d'aplicació l'avaluació ambiental i territorial estratègica dels plans i programes es recull en el DL 1/2021, 18 de juny del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge - d'ací en endavant TRLOTUP-, que regula una tramitació ambiental i urbanística unificada distingint dos tipus de procediments d'avaluació ambiental i territorial estratègica, ordinari i simplificat, havent de ser l'òrgan ambiental i territorial qui resoldrà sobre aquests casos tenint en consideració els criteris de l'annex VIII LOTUP.  
  
  
II. Característiques de la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís  
El planejament vigent en el termini municipal el constitueix el PGOU de Bejís, aprovat definitivament per l'acord de la Comissió Territorial de Urbanisme de Castelló, en la sessió celebrada el 30 de setembre de 2010, després de que l'ajuntament presentara la documentació que li havia sigut requerida en un acord previ d'aprovació parcial per acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, en sessió celebrada el 26 d'abril de 2007.  
Des de la seua entrada en vigor a soles ha sofrit una lleugera correcció relativa a una zona limitada del sòl no urbanitzable, en compliment d'una sentència de 20 de novembre de 2010, del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana.  
Després de diversos anys de vigència del PGOU de Bejís, s'ha vist la necessitat i conveniència d'escometre una modificació puntual que afecta a diversos aspectes de l'ordenació detallada més la modificació que afecta a l'ordenació estructural i que afecta al sòl previst pel Pla general per a ser destinat a habitatge amb algú règim de protecció pública.  
  
Objectiu de la modificació puntual. Tal i com s'ha plantejat, la modificació puntual persegueix els següents huit objectius:  
1. Trasllat de la planimetria a una nova base cartogràfica, de major precisió i detall.  
2. Canvi d'ordenances d'aplicació i/o ús de determinats immobles.  
  
3. Modificació de l'ordenació de la UER-02.  
4. Nova regulació de les altures de la edificació.  
5. Nova regulació de l'ús industrial.  
6. Incorporació d'una regulació de l'ús dotacional múltiple.  
7. Correccions (limitades) en la regulació de les zones d'ordenança.  
  
8. Incorporació de 4 noves series de plans d'ordenació.  
La descripció detallada d'acord amb l'apuntat per l'equip redactor, és la següent:  
Trasllat de la planimetria a una nova base cartogràfica, de major precisió i detall.   
Aquest primer grup de modificacions es refereix al trasllat de l'ordenació vigent a la nova base cartogràfica, molt més precisa i detallada. Constitueix la part substancial dels canvis introduïts i amb ella no es corregeixen les determinacions de planejament, sinó que es perfeccionen, adaptant-les a la realitat. Aquesta operació, que s'ha executat amb la major rigor possible, ha posat de manifest les importants carències de la cartografia de base del PGOU, especialment en les aldees. Cal recordar que, en el seu moment, l'equip redactor va proposar a l'ajuntament encarregar un vol fotogramètric i una restitució digitalitzada, però l'elevat cost d'aquests serveis en la primera dècada del segle XXI, va impedir-ho.   
En l'actualitat i amb la incorporació dels drons a les ferramentes habituals de treball, la possibilitat de dotar-se d'una base cartogràfica de qualitat, en la zona dels sòls urbans i urbanitzables, és accessible als xicotets municipis i ha permès adaptar l'ordenació urbanística amb un instrument de gran qualitat.  
La translació del planejament a la nova base cartogràfica ha resultat més clara i senzilla en el cas del nucli de Bejís, on la interpretació és més intuïtiva, que, en les aldees, degut a la baixa qualitat de la base cartogràfica del PGOU en aquests àmbits.  
Canvi d'ordenances d'aplicació i/o ús de determinats immobles. Amb aquestes modificacions, es persegueix adequar l'ordenació a l'ús reial dels immobles o a l'ús potencial més adequat al model d'ordenació racional i sostenible, és a dir, es primen els usos que menor impacte paisatgístic i ambiental puguen causar i millor integració en l'entorn aconseguiran, al temps que es millora la seua adaptació a les necessitats de la població.  
(Es presenta en la memòria una serie comparativa on a la esquerra apareix el PGOU i a la dreta, la modificació puntual).  
  
Modificació de l'ordenació de la UER-02. Aquesta modificació persegueix adaptar l'ordenança de la UER-02 al tipus d'habitatge preexistent, més acorde amb l'àmbit de la UER-2. La nova ordenació redueix el teulat edificable.  
  
Nova regulació de les altures de l'edificació. La disposició d'una base cartogràfica actualitzada i de gran qualitat ha permès introduir un nou criteri en la regulació d'altures permeses de la edificació, traslladant als plans d'ordenació aquesta determinació, illa a illa, independentment de l'ample del carrer. D'aquest mode, les altures màximes estan regulades en els plans d'ordenació de la sèrie OP-4, on no sols s'estableixen les altures permeses, sinó que també s'assenyalen les parts privades de les parcel·les que hauran de quedar lliures d'edificació.  
  
Com a conseqüència de l'aplicació del nou criteri de regulació de les altures màximes permeses, no sols s'aconsegueix uns espais més ben ordenats i més adaptats a la realitat, sinó que eviten interpretacions de la normativa i es redueix el teulat edificable global. A més a més, s'aporta una nova redacció de l'article 045 «Mesurament d'altures» on s'introdueixen certes millores.   
La nova forma de regular les altures suposa deixar sense efecte l'article 046 de les Normes Urbanístiques del PGOU, denominat «Altures en funció de l'ampli del carrer».  
Nova regulació de l'ús industrial. Amb aquesta part de la modificació puntual es persegueix l'adequació de la regulació de l'ús industrial a la normativa vigent, simplificant algunes qüestions genèriques que venen establertes en normatives sectorials, que no es precís repetir en l'articulat del PGOU  
Incorporació d'una regulació de l'ús dotacional múltiple. El PGOU manca d'una regulació de sòl «dotacional múltiple, el que fa necessari afegir al punt sòl dotacional del títol cinqué de les Normes Urbanístiques, un nou apartat, dedicat a la regulació d'aquest tipus d'equipaments.  
Correccions (limitades) en la regulació de les zones d'ordenança. Amb aquesta modificació puntual, i com a conseqüència, sorgeix l'oportunitat i la necessitat d'actualitzar, amb un limitat abast, algunes determinacions de les ordenances relatives als usos lucratius, sent aquest un dels objectius de la modificació.  
  
Incorporació de 4 noves series de plans d'ordenació. Amb la finalitat de facilitar la interpretació i gestió s'han afegit 4 noves series de plans:  
OP-2 ÀMBITS DE GESTIÓ  
OP-3 SÒL DOTACIONAL  
OP-4 ALINEACIONS I ALTURES  
OP-5 ÀREES URBANES HOMOGÈNIES  
  
L'últim pla dona compliment a l'establert en l'article 37 del Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel que s'aprova el text refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, d'acord amb el senyalat en l'article 72 del TRLOTUP.  
Àmbit de la modificació puntual. Donada l'heterogeneïtat dels objectius que es persegueixen i la seua dispersió per tot el sòl urbà i urbanitzable, l'àmbit espacial de la Modificació és tot el sòl urbà i urbanitzable de Bejís.  
Abast de la modificació puntual. Tal i com es senyala en la memòria informativa, la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís, aquesta afecta únicament i exclusivament l'ordenació detallada del PGOU o equipaments existents en sòl urbà que «compta amb els serveis urbanístics efectivament implantats, sense modificar l'ús dominant de la zona establerta en l'ordenació estructural.»  
Els canvis d'ús dotacional en elements de la xarxa primària o secundària dels previstos en el pla, s'han proposat per a permetre altres usos igualment dotacionals públics, destinats a la mateixa o distinta Administració pública.  
La modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís no té incidència sobre el model territorial i urbanístic vigent en el municipi, ni sobre altres instruments d'ordenació territorial o sectorial.  
  
Estudi d'alternatives. Tractant-se d'una modificació de tan limitat abast, les úniques alternatives estudiades han sigut la corresponent a l'escenari actual del plantejament vigent (alternativa 0) i la corresponent al plantejament modificat (alternativa 1), que poden resumir-se del següent mode:  
  
ALTERNATIVA 0 (manteniment del plantejament vigent)  
Amb aquesta alternativa quedarien pendents de solució tots els temes anotats, el que significaria:Mantindre conflictes deguts a les deficiències de la base cartogràfica en diferents punts del sòl urbà i urbanitzable.  
Perpetuar els problemes puntuals relatius a les alineacions traçades sobre una base cartogràfica deficient, sobre tot en el cas de les aldees.  
Mantindre una regulació d'altura genèrica respecte a l'ample del carrer.  
No reconèixer que s'ha executat i/o previst un equipament dotacional públic en un immoble al qual el planejament vigent atribueix un ús residencial.  
No tindre en consideració els immobles preexistents a l'hora d'assignar l'ordenança més adequada, sent en alguns casos el seu ús incompatible amb aquestes ordenances.  
Mantindre la qualificació de viari amb destinació a aparcament d'una zona on ja existeixen magatzems històrics (pallers).  
Mantindre l'obligació de desenvolupar la UER-02 amb la tipologia pròpia de la zona d'ordenança Z-1 (més densa).  
Mantindre viaris proposats sobre parcel·les privades i en qualsevol cas, de difícil execució.  
Bloquejar l'adequació de la qualificació del sòl dotacional viari i no viari, a les necessitats del poble.  
No disposar d'una regulació dels usos permesos en els immobles qualificats de Dotacional Múltiple.  
Mantindre teulats edificables en les fitxes de gestió incoherents amb l'aplicació de l'ordenança assignada.  
Mantindre certes regulacions de les Normes Urbanístiques la redacció del qual és millorable.  
No disposar de la delimitació de les àrees urbanes homogènies.  
  
ALTERNATIVA 1 (modificació puntual núm. 2 del PGOU)  
Amb la modificació proposta:  
S'adapta tota la cartografia del PGOU a un suport digital georeferenciat que utilitza el sistema ETRS89, actualitzat i de gran precisió.  
  
S'adapta tot el contingut gràfic del PGOU afectat per la modificació al format shp, amb els avantatges de tot tipus que aquest suposa per a l'Administració.  
Es corregeixen els problemes relacionats amb algunes alineacions al sòl urbà, sense comprometre la proporció entre el sòl dotacional públic no viari i l'edificabilitat de l'àrea. Més bé, al contrari, el balanç final suposa una millora d'aqueixa proporció.  
S'atribueix l'ús d'equipament dotacional públic a un immoble on l'ajuntament ha executat o té previst executar un equipament.  
  
Es millora la regulació de les ordenances d'usos lucratius.  
Es protegeix millor l'entorn del castell (BIC) al disminuir la zona edificable pròxima i reduir l'altura màxima en la cornisa nord-oest de Bejís.  
Es regula l'almàssera a través de l'ordenança Z-T.  
Es mantenen i regulen els magatzems històrics a través de l'ordenança Z-T, limitant-los l'altura edificable a una planta, per a minorar l'impacte paisatgístic en la cornisa nord.  
Es modifica l'ordenança per al desenvolupament de la UER-02, passant-la a Z-3, tipologia coherent amb les preexistències.  
Es requalifiquen els viaris sobre parcel·les privades i també, en qualsevol cas, de difícil execució, passant-les a residencial.  
S'adequa la qualificació del sòl dotacional viari i no viari, a les necessitats del poble.  
Es disposarà d'una regulació dels usos permesos en els immobles qualificats de dotacional múltiple.  
Passen a estar regulats per la ordenança Z-3, diverses illes de Ríos de Abajo.  
S'adeqüen els teulats edificables en les fitxes de gestió a la cabuda real fruit de l'aplicació de l'ordenança assignada.  
Es disposarà de la delimitació de les àrees urbanes homogènies.  
  
Consultes realitzades  
Al procediment d'avaluació ambiental, d'acord amb l'article 53.1 del TRLOTUP., s'han realitzat les consultes necessàries i obtingut els informes que es citen a continuació.  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme  
Es formula consulta el 3 de maig de 2022, que és resposta pel cap d'aquest servei el 4 de maig de 2022 en els següents terminis:  
El 4 de maig de 2022 ha tingut entrada en aquest Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló l'escrit de consulta d'aquest Ajuntament en el procediment d'avaluació ambiental simplificat de la Modificació puntual núm. 2 del Pla General de Bejís.  
En relació amb açò, s'informa el següent:  
1. Vist el contingut de la modificació puntual remesa, es comprova que el pla té per objectiu alterar la qualificació de sòl destinat pel planejament vigent a ús dotacional adscrit tant a la xarxa primària com a la xarxa secundària de dotacions públiques, per tant, l'actuació afectada a determinacions pròpies de l'ordenació estructural. En l'àmbit de la modificació forma part del sòl urbà del municipi i disposa de serveis urbanístics efectivament implantats. Per això, de conformitat amb l'establert en l'article 49 del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny (en endavant TRLOTUP), en aquest cas l'òrgan ambiental és l'Ajuntament.  
En canvi, en afectar determinacions pròpies de l'ordenació estructural, en principi, podria entendre-se que l'aprovació definitiva de la modificació correspon a la Conselleria competent en urbanisme, segons el que resulta de l'article 44.3 del TRLOTUP.  
No obstant, d'acord amb l'article 67.7 del TRLOTUP, tindrà, en tot cas, la consideració de modificació de l'ordenació detallada de planejament, als efectes d'aquest text refós, el canvi d'un ús dotacional de la xarxa primària o secundària dels previstos en el pla, per un altre igualment dotacional públic, destinat a la mateixa o diferent administració pública. Per tant, en aquest cas cal concloure que l'actuació afecta exclusivament determinacions pròpies de l'ordenació detallada. Així doncs, l'aprovació definitiva correspon també a l'Ajuntament, segons el que resulta de l'article 44.6 del TRLOTUP.  
  
2. Vist el contingut de la modificació, i dins del tràmit de consultes previst en l'article 53 del TRLOTUP, aquest Servei Territorial d'Urbanisme no té observació alguna a efectuar.  
Realitzades les consultes de l'article 53.1 del TRLOTUP, ha de ser el mateix Ajuntament el que haurà d'adoptar la resolució prevista en l'article 53.2.b del TRLOTUP, amb la qual conclourà la tramitació ambiental. Després d'això, l'Ajuntament haurà d'efectuar la tramitació urbanística prevista en el TRLOTUP, inclosa l'aprovació definitiva. En aquest cas, la modificació altera la zonificació o ús urbanístic de zones verdes previstes en el planejament vigent, pel que es requerirà dictamen del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana previ a l'aprovació definitiva de la modificació. Així mateix, com s'indica en la documentació remesa, dins de l'àmbit d'actuació existeixen diversos elements amb valors culturals protegits, pel que, es precisarà l'informe del departament de la Generalitat competent en patrimoni cultural.  
  
Després de l'aprovació definitiva, l'Ajuntament haurà de sol·licitar la inscripció de l'instrument de planejament en el Registre autonòmic d'instruments de planejament, en els terminis previstos en l'article 180 i annex IX del TRLOTUP i en l'article 4 i la Norma 4 de l'annex I del Decret 65/2021, de 14 de maig, del Consell, de regulació de la Plataforma Urbanística digital i de la presentació dels instruments de planificació urbanística i territorial. Aquesta remissió ha d'efectuar-se electrònicament a través del següent enllaç:  
 https://ovius.gva.es/oficina\_tactica/?idioma=ca\_ES#/tramita/25806/25615/procedimientos  
  
- Unitat de Patrimoni Cultural.  
Aquest informe es justifica perquè, encara que la modificació no té cap incidència directa sobre bens protegits, sí que afecta els entorns de protecció de dos elements protegits pertanyents a l'ordenació estructural per la seua condició de Bens d'Interès Cultural (el castell) de Rellevància Local. Com són el nucli històric tradicional i l'església parroquial. Així doncs, es va formular consulta a la Unitat de Patrimoni del Servei de Patrimoni Cultural el 3 de maig de 2022, que és resposta pel cap d'aquest servei en els següents termes:  
  
  
Consideracions  
El document presentat és l'esborrany de la Modificació Puntual núm. 2 del Pla general d'ordenació urbana de Bejís. La documentació que s'aporta es troba al següent enllaç:   
https://bejis.sedelectronica.es/transparency/909f87d0-7231-4517-ba7e-7e515b3a2ffb/ i consta de:  
1. Document inicial estratègic  
2. Document urbanístic  
3. Planimetria  
Segons la documentació presentada la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís afecta exclusivament l'ordenació detallada a equipaments existents en sòl urbà que compta amb els serveis urbanístics efectivament implantats sense modificar l'ús dominant de la zona establerta en l'ordenació estructural.  
Els objectius de la modificació són els següents:  
1. Trasllat de la planimetria a una nova base cartogràfica, de major precisió i detall.  
2. Canvi de ordenances d'aplicació i/o ús de determinats immobles.  
  
3. Nova regulació de les altures de l'edificació.  
4. Nova regulació de l'ús industrial.  
5. Correccions (limitades) en la regulació de les zones d'ordenança.  
  
6. Incorporació d'una regulació de l'ús dotacional múltiple.  
7. Incorporació de 4 noves series de plans d'ordenació.  
  
Conclusions  
Analitzada la documentació aportada, els antecedents i les consideracions precedents, els tècnics que subscriuen el present informe consideren que la modificació puntual núm. 2 del Pla general d'ordenació urbana de Bejís, no afecta de forma negativa els béns patrimonials inclosos en el seu àmbit d'aplicació. Per això, en el cas de que es compliren els altres requisits contemplats en la Llei 4/1998 del patrimoni cultural valencià, es proposa a la Direcció General de Cultura i Patrimoni que informe favorablement la modificació puntual núm. 2 del Pla general d'ordenació urbana de Bejís, sent el promotor l'Ajuntament de Bejís, amb data d'entrada 16 de maig de 2022 en aquesta DT.  
  
  
- Consell Jurídic Consultiu  
Aquest informe es justifica en virtut del que es disposa en el 67.5 del TRLOTUP., al retocar-se diverses zones verdes, que, en conjunt passen d'ocupar 31.273m² en la xarxa estructural (dins del sòl urbà) del PGOU a ocupar-ne 32.612 en la modificació puntual, degut fonamentalment a l'increment de superfície del jardí JL/1, que és el que envolta al castell, tal i com s'exposa i desenvolupa en l'apartat 4.2 de la memòria justificativa. Així doncs, es va sol·licitar informe a aquest organisme el 3 de maig de 2022, que és resposta pel secretari general d'aquest organisme el 2 de juny de 2022 en els següents termes:  
Amb data 4 de maig de 2022 va tindre entrada en aquest òrgan consultiu petició de dictamen en relació amb l'expedient relatiu a l'aprovació de la modificació Puntual núm. 2 del PGOU de l'ajuntament de Bejís.  
Després de l'examen d'aquest expedient es constata que únicament consta en el citat expedient: memòria informativa i justificativa de la citada modificació de març de 2022 i el Document inicial estratègic de març de 2022.  
Així doncs, ha de contemplar-se en l'expedient amb la restant documentació del procediment de modificació del PGOU una vegada complimentat (acord d'inici, informes, informació pública, etc.) incloent un informe tècnic justificatiu del compliment dels estàndards urbanístics en matèria de zones verdes i espais lliures, després de la modificació proposta.  
Complimentant l'expedient amb tals extrems, podrà remetre's de nou l'expedient a aquest Òrgan per al seu dictamen.  
Conforme al que es disposa en l'article 74.5 del Reglament d'aquest Consell, durant el temps d'esmena de l'expedient, el termini per a emetre el dictamen quedarà en suspens.  
  
- IBERDROLA.  
Aquest informe no es preceptiu en aquesta fase, però es va sol·licitar per avançar tràmits en la següent fase (exposició pública), en virtut de l'assenyalat en l'article 55.2 del TRLOTUP. Es va formular consulta el 3 de maig de 2022, resposta el 9 de maig de 2022 pel cap de la zona de Castelló de i+DE de Redes Inteligentes, SAU (en nombre d'Iberdrola) en els següents termes:  
En resposta al ofici de l'Ajuntament de Bejís de data 03.05.2022, de S/Ref: Exp.: 131/2022 i assumpte: avaluació ambiental i territorial estratègica per òrgan ambiental municipal de la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís, en el qual es sol·liciten a aquesta societat informe sobre la resolució dictada per l'alcaldia per a impulsar la tramitació de la citada modificació puntual núm. 2 del PGOU, li comuniquem el següent:  
Atés que la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís proposa, entre altres qüestions, la modificació de la qualificació del sòl de diverses superfícies en el nucli urbà i pedanies de Bejís, li comuniquem que el canvi de qualificació d'aquestes superfícies implica preveure la infraestructura elèctrica en funció de la seua nova edificabilitat.  
Per a qualsevol aclariment respecte al present escrit ens trobem a la vostra disposició a través de la nostra direcció de correu electrònic ubloqfmltqzpisbeoysoy@lghhgduap.hh, o a través d'un escrit remés a les nostres oficines de Castelló del Plana, situades en la av. Hermanos Bou, núm. 239.  
Així doncs, realitzades les consultes de l'article 53.1 del TRLOTUP ha de ser el mateix Ajuntament el que haurà d'adoptar la resolució prevista en l'article 53.2.b del TRLOTUP, amb la qual conclourà la tramitació ambiental. Després d'això, l'Ajuntament haurà de fer la tramitació urbanística prevista en el TRLOTUP., i resoldrà l'aprovació definitiva de la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís. Després, l'Ajuntament haurà de sol·licitar la inscripció de l'instrument de planejament en el Registre autonòmic d'instruments de planejament, en els terminis previstos en l'article 180 i annex IX del TRLOTUP i en l'article 4 i la Norma 4 de l'annex I del Decret 65/2021, de 14 de maig, del Consell, de regulació de la Plataforma Urbanística Digital i de la presentació dels instruments de planificació urbanística i territorial, tal i com s'estableix en l'informe del cap del Servei Territorial d'Urbanisme.  
  
L'arquitecta municipal ha informat favorablement d'aquesta proposta de modificació mitjançant l'informe de data 29 de juliol de 2022.  
  
III. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme l'article 46.3 del TRLOTUP, tractant-se d'una modificació menor de planejament que afecta exclusivament l'ordenació detallada, Decret 2022-0111 pel qual ens hem referit anteriorment, es va admetre a tràmit la documentació aportada i l'inici del procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica pel procediment simplificat; per a resoldre-ho ha de tindre en consideració els criteris establerts en l'annex VIII de la llei, per a determinar l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a les quals es referixen els articles 48.d i 53.1 del TRLOTUP.  
En aquest sentit, es realitza el següent anàlisi tècnic de la documentació aportada.  
  
Característiques de la modificació puntual  
La modificació del pla no influeix en altres plans jerarquitzats i no està associada a una actuació concreta en el temps.  
La documentació aportada integra consideracions ambientals amb la finalitat de promoure el desenvolupament sostenible. No es descriuen problemes ambientals, en la situació actual, que siguen objecte de la modificació del pla, que té un abast molt limitat.  
El punt 4 de la memòria justificativa va oferir una justificació detallada de cadascuna de les modificacions propostes, sent aquesta justificació correcta i ajustada a la realitat i al marc legislatiu. La justificació ha sigut revisada i confirmada pel tècnic que subscriu i recull els següents aspectes:  
Justificació de les modificacions que afecten la proporció entre teulat edificable i el sòl dotacional públic no viari.  
Com a resultat dels canvis introduïts en l'ordenació detallada per aquesta modificació puntual i que s'han descrit amb detall en l'apartat 5 de la memòria informativa, s'ha produït una alteració de la proporció entre el sòl dotacional i el teulat edificable lucratiu, l'abast del qual es valora en aquest apartat. Les modificacions introduïdes són, com s'han anotat, correccions puntuals de les alineacions de diferents immobles en sòl urbà, així com requalificacions de xicotets immobles, que passen d'ús residencial a ús dotacional públic no viari o viceversa.  
  
Les modificacions proposades permetran ajustar les alineacions a la realitat existent i millorar l'ordenació projectada. S'han introduït com a conseqüència d'una detallada anàlisi, elaborada sobre la nova cartografia i de l'experiència acumulada per l'Ajuntament de Bejís en aquests anys de vigència del PGOU. En la seua elaboració, l'equip redactor s'ha recolzat en els suggeriments de l'ajuntament i ha sigut contrastant amb l'arquitecte municipal l'adequació de cadascuna de les modificacions, a vegades quasi imperceptibles.  
Pel seu abast, aquest tipus de modificacions són pròpies d'un instrument d'ordenació de detall i sorgixen de la disposició d'una millor base cartogràfica i d'unes ferramentes tècniques més precises, amb les quals s'han pogut resoldre situacions i problemes que no van ser advertits durant d'exposició pública del PGOU en la primera dècada del segle o que es desconeixien quan es va redactar.  
A efectes de justificar l'article 67.3 del TRLOTUP., s'aporta a continuació un estudi comparant la proporció entre les dotacions públiques i l'aprofitament lucratiu de cadascun dels nuclis urbans de Bejís, analitzat per àrees homogènies.  
El conjunt d'aquestes actuacions suposa millorar la proporció entre el sòl dotacional públic no viari i edificabilitat. Es compleix, d'aquest mode, l'article 67.3 del TRLOTUP, segons el qual:  
  
3. Les noves solucions propostes hauran de mantindre l'equilibri del planejament vigent entre les dotacions públiques i l'aprofitament lucratiu, suplementant, en el seu cas, la xarxa primària i la xarxa secundària de dotacions, de forma que complisquen els criteris de qualitat, capacitat i idoneïtat exigits segons l'annex IV d'aquest text refós, o disposició reglamentària aprovada mitjançant Decret del Consell que el modifique.  
  
Justificació de les correccions introduïdes en les zones verdes.  
  
La disposició d'una cartografia de gran qualitat i els suggeriments de l'ajuntament posaren en evidència la necessitat de corregir la delimitació d'algunes zones verdes. Amb caràcter general, les correccions introduïdes suposen un augment significatiu de la superfície destinada a zones verdes, que passa d'ocupar 31.273m² en la xarxa estructural (dins del sòl urbà) del PGOU a ocupar-ne 32.612 en la modificació puntual, degut fonamentalment a l'increment de superfície del jardí JL/1, que és el que envolta el castell.  
  
En les zones verdes de la xarxa secundària també es proposa un increment de superfície, en aquest cas d'un major abast, doncs es passarà de destinar 6.510m² en el PGOU a destinar-ne 9.592 en la modificació puntual. Això es degut a l'increment de superfície de les àrees de joc denominades en el PGOU com ZV-AL/2 i (fonamentalment) ZV-AL/4.  
També s'hi afegeixen dos noves àrees de joc, denominades en la Modificació Puntual SAL/8 i SAL/9.  
Pel contrari, veuen reduïdes la seua superfície les zones verdes de la xarxa secundària denominades en el PGOU com ZV-JL/3 (correspon a la SJL/3 de la MP); ZV-AL/1 i ZV-AL/3 (corresponen a las SAL/1 i SAL/3 de la MP). Aquests canvis es justifiquen per respondre el següent:  
ZV-JL/3 (correspon a la SJL/3 de la MP): s'ha exclòs del jardí un viari existent, el Paseo de la Pinada) que dona accés a un grup d'habitatges.  
ZV-AL/1 (correspon a les SAL/1 de la MP): s'ha reduït per a adaptar la zona verda a la realitat existent, ja que en origen s'havia inclòs dins de la zona verda un xicotet solar edificable residencial, que dona al carrer de los Cloticos.  
ZV-AL/3 (correspon a la SAL/3 de la MP): s'ha reduït per a adaptar la zona verda a la realitat existent en la zona pròxima a la rotonda d'entrada a la població.  
El resum de la qualificació de les zones verdes en el PGOU vigent i en la modificació és l'expressat en les següents taules:  
Conforme estableix l'article 67.5 del TRLOTUP, aquesta modificació requerirà del dictamen previ del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, amb caràcter previ a l'aprovació definitiva de la modificació puntual.  
  
Justificació de la modificació relativa a l'ordenança de desenvolupament de la UER-02 (Masía los Pérez).  
Aquesta modificació persegueix una millor adequació de la tipologia edificatòria proposada per al desenvolupament d'aquest àmbit a les preexistències edificatòries. La UER-02 és una xicoteta zona de sòl urbà, d'una mica més d'una hectàrea, caracteritzada per la seua exposició visual, accidentat relleu i per trobar-se fora del nucli històric tradicional de la Masía los Pérez (regulat per l'ordenança Z-1).  
L'existència d'alguns habitatges aïllats en l'àmbit de la UER-02, situats en una posició dominant per la seua major altitud, i la posició de la unitat respecte a la resta del sòl segellat (regulat per l'ordenança Z-1) justifiquen la possibilitat i conveniència d'establir una nova ordenança de desenvolupament, de menor teulat edificable.  
Justificació de la necessitat d'aclarir la forma de mesurar l'altura màxima dels edificis (art. 045 del títol IV).  
Amb caràcter general, la mesura d'altures de l'edificació és un assumpte que propendeix a ser delicat i requereix d'una regulació que deixe el menor espai possible a la interpretació. La regulació de l'altura recollida en l'article 045 del PGOU de Bejís, amb la nova atribució de funcions a altres arquitectes, més enllà de l'arquitecte municipal, pot plantejar unes certes controvèrsies que cal evitar, amb una regulació que no oferisca dubtes. La nova regulació, contrastada amb tècnics municipals i amb arquitectes que, des de la Diputació de Castelló col·laboren amb les entitats locals en l'emissió d'informes tècnics, evitarà els possibles dubtes d'interpretació que aquest mateix article ha suscitat en altres municipis.  
  
Justificació de la necessitat d'actualitzar el capítol cinqué del títol quart de les Normes Urbanístiques: condicions generals d'ús: ús industrial.  
En l'apartat 3 de les condicions generals d'ús: ús industrial, segons la redacció actual, s'invoca la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, que ha sigut derogada per la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, qüestió que s'esmena i actualitza amb la nova regulació recollida en aquesta modificació puntual.  
  
Justificació de la necessitat d'afegir una regulació específica de l'ús dotacional múltiple en sòl urbà en el títol cinqué de les Normes Urbanístiques.  
S'ha observat que, en les Normes Urbanístiques del PGOU no es regula d'un mode específic l'ús dotacional múltiple. En alguns casos, es tracta d'edificis construïts (DM/1) i en altres casos de parcel·les susceptibles d'albergar aquests usos (DM/2). El comú denominador de tots aquests immobles és que combinen o poden combinar diversos usos diferents, és a dir, són «una reserva de sòl dotacional on l'ús específic es definirà amb posterioritat a la gestió del pla».  
En qualsevol cas, la disponibilitat d'immobles de titularitat municipal per a albergar tot tipus d'usos, difícils de preveure o imaginar en el moment de redactar un instrument de planejament, és un actiu molt important a favor de l'ajuntament. Aquesta asseveració s'aplica tant als edificis construïts d'origen històric, com als de recent creació. Així com a terrenys sense edificar, susceptibles de ser destinats a diferents usos.  
  
Per a un municipi del Sistema Rural, amb una economia que cerca la supervivència en molts casos, el patrimoni immobiliari que constitueixen aquests immobles pot ser clau per a dinamitzar, en un moment impredictible, qualsevol tipus d'actuació que afavorisca la implementació de mesures de reactivació econòmica, conciliació laboral, atenció a persones discapacitades o en risc d'exclusió social, etc. Són innumerables i difícils de preveure, a priori, les distintes situacions (i, per tant, els usos vinculats a aquestes) que poden produir-se durant el període de vigència d'un pla general. És l'assumpció del paper estratègic d'aquests immobles (sense els quals, en molts casos, seria impossible implementar certes iniciatives públiques) i el caràcter impredictible de les necessitats o de les iniciatives que podrien requerir la seua ocupació, el que justifica la regulació d'aquest ús i la implementació de les mesures de flexibilització en els usos permesos en els immobles qualificats com a dotacional múltiple.  
En un context econòmic i demogràfic regressiu, amb una població envellida, sense alternatives laborals flexibles i sostingudes, qualsevol ajuda que puga oferir-se des de les administracions públiques en general i des de l'ajuntament (que és la més pròxima) en particular, per a corregir aquesta situació i oferir serveis o oportunitats laborals i d'ocupació, és prioritària. Aquestes actuacions, al mateix temps, cobren major sentit si es projecten d'un mode inclusiu, prioritzant l'atenció dels col·lectius més desafavorits per qualsevol causa.  
  
Justificació de la modificació d'altres aspectes puntuals del títol cinqué de les Normes Urbanístiques.  
L'aplicació de les ordenances, durant la vigència del PGOU, ha posat de manifest la conveniència d'introduir uns certs retocs de les ordenances relatives als usos lucratius (títol cinqué de les Normes Urbanístiques) per a facilitar una interpretació més clara de la norma i evitar interpretacions o situacions de difícil aplicació en Bejís. Així mateix, la nova forma de regular l'altura màxima de l'edificació i altres paràmetres urbanístics que introdueix la modificació puntual, en utilitzar uns plans d'ordenació molt més rigorosos, obliga a corregir els apartats dedicats a regular aquests paràmetres en el PGOU i justifica la necessitat de les correccions de limitat abast que s'estableixen amb aquesta modificació.  
  
  
Justificació de la modificació puntual en relació amb altres elements ponderats.  
En relació al creixement racional i sostenible. Abundant en un dels postulats bàsics de l'ETCV, amb aquesta solució es materialitza un dels principis rectors bàsics d'ocupació del territori, com és el de fomentar les actuacions de renovació urbana, afavorint la consolidació del sòl segellat, abans que la urbanització de nous àmbits. A través d'un conjunt de xicotetes accions, aquesta modificació puntual facilitarà un ús més eficient d'aquest tipus de sòl, en el marc d'un PGOU que es va formular, des del principi, des de l'autocontenció. El pla va proposar en el seu moment un creixement molt contingut del sòl segellat i aquesta modificació consagra aqueixa visió.  
En relació amb la integració paisatgística. Aquesta modificació puntual permetrà millorar la integració de les noves edificacions en el paisatge urbà de Bejís, en limitar l'altura edificable en algunes de les cornises més exposades visualment i en establir una regulació de l'altura màxima edificable en tot el sòl ordenat, més prudent i més precisa.  
  
La posició del nucli de Bejís, desenvolupat sota el turó en el qual es troben les restes del castell, en un terreny abrupte i escarpat, determinen que les cornises urbanes presenten un alt grau d'exposició visual i oferisquen una imatge poderosa, en la qual no falten molts elements impropis.  
Un emplaçament com el de Bejís condiciona una intensa relació amb el paisatge circumdant, doblegat davant la posició dominant de les edificacions construïdes en el sòl urbà. A partir d'aquesta disparitat, les edificacions del sòl urbà podien haver-se relacionat d'una manera més integrada i harmònica, però desgraciadament, la importació de models aliens a l'arquitectura vernacla i allunyats de qualsevol intent d'integració, han acabat per adquirir un protagonisme que no els correspon i han contribuït a desvirtuar una imatge que podia haver sigut molt atractiva. Aquest fenomen de degradació de l'escena urbana ja va ser detectat en l'elaboració del PGOU, per la qual cosa es va establir que un dels objectius bàsics que aquest perseguia era la proposta de mesures concretes i suficients que permeten frenar la greu pèrdua de personalitat i la deterioració estètica del sòl urbà, víctima de la consolidació del tipus d'edificació de baixa qualitat i estèticament degradant, que ha caracteritzat gran part de les intervencions edificatòries recents.  
  
En les mateixes Normes Urbanístiques s'assenyala que:  
Les ordenances del sòl urbà estableixen tot tipus de determinacions (moltes d'elles noves) amb la finalitat d'evitar que es continue deteriorant el perfil urbà del municipi, greument lesionat amb construccions de baixa factura en les últimes dècades. També s'estableix la obligació d'acabar les obres exteriorment en tots els panys de paret vistos, amb independència que es tracte de façanes, mitgeres o cobertes.  
El que posa en evidència que la millora de la integració paisatgística i de qualitat arquitectònica dels projectes de les noves edificacions era i ha de continuar sent un objectiu bàsic del pla i de les seues modificacions.  
La major part de les edificacions de major impacte són, no obstant, anteriors al PGOU.  
En relació amb la incidència en la hisenda pública. L'objectiu d'aquesta modificació puntual no té cap efecte directe sobre la hisenda pública, encara que sí indirecte, en la mesura que es faciliten les condicions per a construir al poble (sobretot en les situacions que necessitaven d'una correcció cartogràfica), amb el que això representa en matèria d'ingressos per taxes i impostos, i d'altra banda, s'obté un millor aprofitament dels recursos públics (en aquest cas, dels immobles qualificats com dotacional múltiple). Tot això, en un municipi del Sistema Rural, l'economia del qual és molt fràgil i on les alternatives laborals són escasses.  
En relació al consum de recursos híbrids. L'objectiu d'aquesta modificació puntual no té cap efecte directe sobre el consum de recursos híbrids previstos en el planejament vigent.  
En relació amb l'abocament d'aigües residuals i la seua depuració. L'objectiu d'aquesta modificació puntual no altera les condicions d'abocament d'aigües residuals i depuració previstes en el planejament vigent.  
En relació a l'afecció sobre els sòls crítics per a la recàrrega d'aqüífers. L'objectiu d'aquesta modificació puntual no altera les condicions dels sòls crítics per a la recàrrega d'aqüífers; més aviat el contrari, tota mesura que evite el nou segellament de sòls, contribueix a una millora gestió de la infraestructura verda i evita l'afecció sobre els aqüífers.  
  
En relació a la mobilitat urbana sostenible. L'objectiu d'aquesta modificació puntual no té cap efecte directe sobre la mobilitat urbana sostenible.  
  
Justificació de la integració de la perspectiva de gènere.  
El legislador valencià ha imposat la perspectiva de gènere com un dels fils conductors bàsics de qualsevol instrument urbanístic. Si bé és evident que l'annex que desenvolupa la metodologia i objectius, s'ha formulat amb una visió clarament «urbanita», és a dir, de difícil o impossible aplicació al medi rural i d'escassa incidència en una Modificació Puntual com aquesta, procedim a repassar els diferents punts que estableix l'annex XII, Criteris i regles per a la planificació amb perspectiva de gènere, al constituir una guia necessària per a l'actuació que promou l'ajuntament, des d'aqueixa perspectiva.  
  
  
Urbanisme per a les persones. La modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís respon a les necessitats bàsiques de totes les persones, tenint en compte la seua diversitat i les discapacitats derivades de l'edat o la malaltia. El foment i l'activació d'espais susceptibles d'albergar infraestructures bàsiques i molt demanades socialment, com les que poden tindre cabuda en alguns dels immobles qualificats com dotacional múltiple o zones verdes en aquesta assistencial, el que pot afavorir el desenvolupament de part de sòl urbà destinat a aqueix ús, clarament orientat a persones majors o discapacitades.  
  
  
  
Xarxa d'espais comuns. Alguns dels elements afectats per aquesta modificació puntual núm. 2 formen part de la xarxa d'espais comuns; ens referim a les zones verdes i als equipaments qualificats com a dotacional múltiple, entre altres. La implementació d'aquests espais, gràcies a una nova regulació, flexible, com la proposta per la modificació, contribuirà a enfortir aqueixa xarxa.  
  
Proximitat de les activitats de la vida quotidiana. Aquesta modificació puntual núm. 2 facilita el concepte de «ciutat compacta» (expressió que abunda en la visió urbanita), amb un teixit dens, afavoreix la proximitat entre les activitats diàries i facilita les connexions amb els espais i equipaments adjacents al nucli urbà, localitzats en la perifèria. Amb la modificació puntual es pretén implementar aquestes pràctiques, però sense induir amb això l'edificació de baixa qualitat arquitectònica. Més aviat al contrari, l'aplicació correcta de les ordenances i la reducció de l'altura edificable en les zones de major exposició visual, afavoriran l'execució d'obres ben integrades.  
Tots els espais inclosos en la xarxa d'espais comuns afectats per la modificació puntual núm. 2 es distribueixen amb criteri de proximitat: la ubicació òptima és la que permet l'accés a cada espai des d'una distància màxima de deu minuts caminant sense dificultat des de qualsevol punt del poble, com és el cas.  
  
Combinació d'usos i activitats. La modificació puntual núm. 2 propicia l'urbanisme inclusiu des de la perspectiva de gènere, on la combinació d'usos a la qual ens hem referit en apartats anteriors d'aquesta memòria justificativa, garanteix la inclusió de la totalitat poblacional (persones de diferent sexe, edat, diversitat funcional, origen i cultura).  
  
  
Seguretat en l'espai públic. Els itineraris que connecten elements de la xarxa d'espais comuns afectats per la modificació puntual núm. 2, fomenten els recorreguts a peu i enforteixen la xarxa de vianants,que és completament accessible i disposa de bancs i espais per al descans. A més, es garanteix la seguretat dels usuaris amb la il·luminació i visibilitat necessària i l'eliminació de barreres físiques que condicionen la seguretat.  
Els especialistes locals en matèria de recorreguts segurs, no han detectat cap incidència en la modificació puntual núm. 2.  
  
Habitabilitat de l'espai públic. Aquesta modificació puntual no es refereix a aquest tipus d'espais.  
  
Equipaments. La modificació puntual núm. 2 té, entre altres objectius, l'activació de nous equipaments i la millora i/o ampliació dels equipaments dels existents, tenint en compte el model d'usos combinats i pròxims que s'estableix en el punt 4. Així, es prevé que els equipaments qualificats com dotacional múltiple, que formen part de la xarxa d'espais comuns, afavorisquen amb la seua posada en servei les necessitats i perspectives de l'urbanisme inclusiu, amb perspectiva de gènere, d'una ciutat cuidadora, tal com figura en l'annex IV, apartat III, punt 4.6.  
  
Habitatge. La modificació puntual núm. 2 no canvia les condicions per a la construcció d'habitatges amb usos combinats.  
  
Mobilitat. La modificació puntual núm. 2 afavoreix la mobilitat a peu i en bicicleta, sense reduir l'espai de vianants destinat a les activitats de relació, estar, reunió i esbarjo.  
  
Transversalitat. La redacció de la modificació puntual núm. 2 no guarda relació amb l'aplicació de la transversalitat en la presa de decisions, donat el seu abast.  
  
Justificació de la no afecció sobre la infància, l'adolescència i la família.  
  
A l'efecte del que es disposa en la disposició addicional 10 de la Llei 40/2003, de 18 de novembre, de protecció a les famílies nombroses, i en l'article 22 quinquies de la Llei orgànica 1/1996, de 15 de gener, de protecció jurídica del menor, en la redacció donada a totes dues lleis per la Llei 26/2015, aquesta modificació puntual del planejament tindrà una la influència positiva, no sols a aquest grup d'edat, sinó al conjunt de la població i a les persones menys afavorides i ha sigut elaborada pensant a millorar la qualitat de vida dels ciutadans en general i a aquells més vulnerables, en particular. Per a xiquets, joves i famílies, la modificació puntual del pla proposa uns espais més segurs i habitables, una major quantitat de dotacions i una mobilitat urbana sostenible, en línia amb totes les actuacions que venen impulsant l'Administració autonòmica i també la local.  
  
2. Característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada  
Conforme a les característiques i àmbit afectat de la modificació del PGOU, per la magnitud i l'abast espacial dels efectes, la proposta no té efectes significatius sobre el medi ambient.  
L'actuació no representa riscos per a la salut humana, ni incrementa els del medi ambient respecte dels avaluats ambientalment en el planejament vigent.  
L'actuació no té efectes previsibles sobre àrees naturals o sòls rurals, ni efectes negatius sobre el patrimoni cultural catalogat.  
  
La modificació puntual incideix d'una manera neutra sobre el paisatge urbà i no té afecció significativa sobre la infraestructura verda urbana. D'acord amb l'article 6.4.b del TRLOTUP, en els instruments de planejament sotmesos a avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada que no tinguen incidència en el paisatge no serà exigible estudi d'integració paisatgística, en cas que així ho determine l'òrgan ambiental i territorial estratègic, així com un informe del departament amb les competències de paisatge; en aquest cas, la competència és municipal conforme a l'article 44.2 del TRLOTUP. i no es considera necessària l'elaboració d'un instrument de paisatge.  
La modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís recull un esment especial a les condicions derivades de les polítiques de cohesió territorial, en relació amb el perfil rural del municipi i els problemes de despoblació que afecten amb gravetat a tota la comarca.  
  
IV. Fonaments de dret  
Primer. L'Avaluació Ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establert en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant el TRLOTUP.  
Segon. La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les seues modificacions, estan sotmeses a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establerts en la legislació d'avaluació ambiental. En concordança, en l'article 46 del TRLOTUP. especifica els plans i programes que seran objecte de l'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
Tercer. El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
Quart. Estem davant un instrument urbanístic en els termes establerts en l'article 46.3.c del TRLOTUP, podent-li ser d'aplicació el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
Cinqué. Per aplicació de l'article 48.c del TRLOTUP i per tractar-se d'un planejament urbanístic que té per objectiu establir l'ordenació detallada del sòl urbà i sòl urbanitzable en desenvolupament de planejament avaluat ambientalment, l'òrgan ambiental i territorial és l'Ajuntament de Bejís.  
Sisé. L'alcaldessa de Bejís resulta competent per a realitzar totes les actuacions administratives pròpies que corresponen a l'òrgan ambiental i territorial municipal conforme a la llei.  
  
Per tot l'exposat, vist l'informe tècnic favorable i d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP per no tindre efectes significatius negatius sobre el medi ambient, resol:  
  
Primer  
Concloure que la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís no té efectes significatius sobre el medi ambient i el territori, conforme als criteris establerts en l'annex VIII del TRLOTUP.  
  
Segon  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP.  
Tercer  
Conforme l'article 53.7 del TRLOTUP, incloure l'informe ambiental i territorial estratègic en la documentació de l'instrument de planejament urbanístic a l'efecte de posar-lo en coneixement de l'òrgan promotor i l'òrgan substantiu per a la continuació de la tramitació urbanística conforme al capítol següent d'aquesta llei.  
  
Quart  
Donar compte del contingut de la resolució d'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat a quants interessats apareguen en la tramitació ambiental d'aquesta actuació.  
  
Cinqué  
Ordenar la publicació de l'extracte de la resolució d'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, als efectes establits en l'article 53.7 del TRLOTUP. i en la pàgina web municipal.  
  
Sisé  
Conforme l'article 53.7 del TRLOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació del pla o programa en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En tals casos, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla o programa.  
  
Seté  
La resolució de l'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat no és susceptible de cap recurs per considerar-se acte de tràmit, sense perjudici dels recursos que, si escau, procedisquen en via contenciós-administrativa enfront a l'acte que aprove l'instrument de planejament corresponent, la qual cosa no és inconvenient perquè puga utilitzar-se els mitjans de defensa que s'estimen pertinents en Dret.»  
  
El que es publica per al seu coneixement general i efectes oportuns.  
  
Bejís, 2 de agost de 2022.- La alcaldessa: Josefa Madrid Martínez.