Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9930, del 05-09-2024 (2024/8514)

RESOLUCIÓ de 28 de maig de 2024, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del Projecte de Pou Nofre II per a millorar la garantia de subministrament en el proveïment urbà de Beniarrés, polígon 3, parcel·la 221, partida Barranc Nord 8 (barranc d’Onofre) de Beniarrés. Expedient: (3374831) 006/2024/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9930

Data del DOGV
:   05-09-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/8514

CVE
:   QNBN-A-4236-2131

Data del document
:   28-05-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * impacte ambiental

Informe d'impacte ambiental

Expedient: (3374831) 006/2024/AIA.

Títol: Pou Nofre II per a millorar la garantia de subministrament al proveïment urbà de Beniarrés.

Promotor: Diputació d’Alacant.

Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria Energia i Mines d’Alacant (ASOSUB/2023/196/03).

Localització: polígon 3, parcel·la 221, partida Barranc Nord 8 (barranc d’Onofre) de Beniarrés.

Tramitació administrativa

Mitjançant l’escrit firmat amb data 14 de desembre de 2023 pel cap del Servici Territorial d'Indústria, Energia i Mines d’Alacant (referència d’expedient ASOSUB/2023/196/03) va tindre entrada en este òrgan ambiental el document ambiental i el seu corresponent projecte, a fi de ser sotmés al procediment d’avaluació ambiental simplificada, de conformitat amb la Llei 21/2013, de 9 de desembre i el Reial decret 445/2023, de 13 de juny.

Ta com establix l'article 46 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant, LEA), este òrgan ambiental va realitzar consulta a les administracions públiques afectades. En concret, amb data 10 de gener de 2024, es va realitzar consulta a l'Ajuntament de Beniarrés, amb data 11 de gener de 2024 a la Subdirecció General del Medi Natural i, finalment, amb data 29 de febrer de 2024 a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Transcorregut el termini màxim de consulta establit en l’esmentat article, no s'ha rebut contestació de l'Ajuntament ni de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.

Amb data 8 de maig de 2024, este òrgan ambiental rep informe del Servici de Gestió d’Espais Naturals Protegits que conclou que el projecte plantejat resulta compatible amb el règim de protecció del paisatge protegit del riu Serpis, el qual haurà de regir-se en tot cas per la legislació sectorial aplicable sobre este tema, sense perjuí del que en un futur dispose el corresponent PRUG. En la mateixa data, es rep informe del Servici de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000, que conclou que el projecte no està afectat pel Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000. Així mateix, s'indica en l'informe que no consta la presència d'espècies prioritàries de flora o fauna.

Vista la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de juí suficients per a continuar el procediment d'avaluació ambiental simplificada.

Criteris ambientals

Per a l'emissió del present informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, s'han tingut en compte els criteris de l'apartat A de l'annex III d'esta.

Característiques del projecte

L’objectiu de l'obra és garantir el subministrament d'aigua al municipi de Beniarrés, ja que té com a única font de proveïment el pou Nofre, amb més de 40 anys d'antiguitat, sense cap altra alternativa de proveïment. Per este motiu, es pretén dur a terme la perforació i condicionament d'un sondeig vertical per a captació d'aigües subterrànies de 180 metres de profunditat a la parcel·la 221, del polígon 3, partida Barranc Nord 8 (barranc d’Onofre) d’este terme municipal.

El cabal estimat d'explotació per al sondeig objecte d'avaluació és de 25 l/s. Respecte al volum anual d'explotació, es tracta d'un nou sondeig per a la substitució parcial de les aigües extretes de l'actual sondeig denominat Nofre, permetent garantir el proveïment municipal, sense produir-se cap increment en el volum d'aigua extret, amb aprofitament de les infraestructures elèctriques i la conducció fins als depòsits existents. Entre els dos pous s'extraurà de l'aqüífer de l'orde de 164.500 m3/any, volum extret actualment del pou Nofre.

A causa de les característiques de les formacions que es preveu travessar i als diàmetres a aconseguir, el sondeig es realitzarà pel sistema de percussió amb cable, aconseguint una profunditat aproximada de 180 metres. El diàmetre de la perforació segons les profunditats mesurades des del nivell del sòl (en la boca del pou) serà de 800 mm de diàmetre en els 3 primers metres, de 740 mm de diàmetre dels 3 als 24 m i de 540 mm de diàmetre dels 24 als 180 m. L’entubament es realitzarà amb canonada d'acer al carboni de 750 mm de diàmetre per a embocadura en els 3 primers metres, de 550 mm de diàmetre dels 3 als 24 m i de 450 mm de diàmetre dels 24 als 180 m.

El sondeig es localitza en una zona de vulnerabilitat alta d'aqüífers, per la qual cosa es realitzarà una cementació amb lletada de ciment fins a una profunditat de 24 metres en l'espai anular comprés entre la perforació i l’entubament definitiu que garantisca la no-afecció a les aigües subterrànies.

Està previst que el sondeig capte aigua de l'aqüífer Alberca - Mostalla, de formació geològica permeable formada principalment per dolomies del senonià. Concretament, la columna litoestratigràfica que es pretén travessar es correspon amb arenes, llims i graves (Quaternari) fins als 3 m de profunditat, de dolomies beix amb algunes franges de calcàries dolomítiques i fins nivells margosos (senonià) dels 3 als 130 m i de calcàries micrítiques clares (senonià) dels 130 als 180 m. El promotor preveu localitzar el nivell regional de l'aqüífer sobre els 35 metres de profunditat.

Segons indica el promotor, la parcel·la on es pretén localitzar el sondeig està suficientment elevada perquè no es veja afectat per una inundació puntual motivada per pluges torrencials;  eixe àmbit està classificat com sense risc d'inundacions. La construcció del sondeig es produirà arran de terra, amb arqueta de 2 m x 4 m, amb una tanca de protecció, no modificant-se les possibilitats d'inundació en l'entorn.

Els residus generats durant les obres són residus miners inerts i innocus constituïts per aigua (captada de l'aqüífer més la utilitzada per a la refrigeració de la ferramenta de perforació) i detritus (fragments de roca) que procedixen de la perforació del sondeig i s'emmagatzemaran en una bassa per a depòsit de detritus excavada al costat del pou.

S’ha dimensionat la bassa de decantació amb un volum de 90 m3, que s'estima de capacitat suficient perquè puga albergar el volum total dels detritus que s'obtindrà (46,25 m3 aproximadament), considerant el factor d’esponjament i el grau d'humitat. La densitat de la calcària és de l'orde de 2 i el volum resultant de la perforació ascendirà a 92,5 t. Tenint en compte que este detritus té un factor de volum d’1,6, es calcula que ocuparà un volum de 74,0 m3.

Atés el seu caràcter essencialment detrític, el promotor considera que el material perforat podria resultar de bona qualitat com a subbase, per la qual cosa una vegada acabades les obres i assecades les restes del detritus, la bassa haurà de quedar coberta pel material de la pròpia excavació. El sobrant del material inicialment excavat per a la construcció de la bassa pot quedar estés per la parcel·la rústica de les obres. Igualment, hi ha l'opció que el detritus generat s'aboque a un contenidor i gestionar este abocament inert per una empresa autoritzada.

Segons la classificació de la llista europea de residus es corresponen amb el codi LER 01 05 04, llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça, LER 01 04 08, residus de grava i roques triturades diferents dels esmentats en el codi LER 01 04 07, emmarcats en el capítol 01, residus de la prospecció, extracció de mines i pedreres i tractaments físics i químics de minerals, mentres que les terres i pedres procedents de l'excavació de la bassa i de l'aplanament de la plataforma de perforació poden identificar-se amb el codi LER 17 05 04, terres i pedres diferents de les especificades en el codi 17 05 03.

A més del fem domèstic generat pels operaris de l'obra (residus assimilables a urbans que poden identificar-se amb el codi LER 20 03 01, mescla de residus municipals), pot produir-se una xicoteta quantitat de residus composta de restes d'acer corresponents a trossos de canonada, cables i peces de ferramentes de perforació (LER 17 04 05, ferro i acer i 17 04 11, cables diferents dels especificats en el codi 17 04 10), així com restes de fusta (17 02 01, fusta) procedents de restes de palets emprats en el transport de materials i peces especials utilitzades en el condicionament del pou.

En el condicionament de la plataforma de perforació s'eliminaran els arbres, la vegetació baixa i altres materials solts que puguen trobar-se. Prèviament a l'entrada de la maquinària de perforació i condicionament de l'accés, es procedirà a la retirada de la terra vegetal (primers 30 cm del sòl), que es mantindrà per a la posterior reposició en la zona afectada. Estos residus es poden assimilar al codi LER 20 02 01, residus biodegradables de parcs i jardins, segons l'esmentada llista de residus.

Finalment, poden generar-se xicotetes quantitats de residus perillosos com ara draps contaminats per substàncies perilloses (LER 15 02 02\*, absorbents, materials de filtració, incloent-hi els filtres d'oli no especificats en una altra categoria) i envasos que contenen substàncies perilloses (15 01 10\*, envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per estes) per l'ús de bidons de gasoil per al funcionament del motor de la màquina de perforació i l'ús de lubrificants. Estos residus seran retirats obligatòriament per un gestor autoritzat, impedint el seu contacte directe sobre el sòl.

Acabada la construcció del sondeig es procedirà al seu desenvolupament i cabal amb electrobomba submergida, capaç d'extraure fins a 50 l/s a 150 m de profunditat, accionada per un grup electrogen de velocitat variable, dotat l'equip de vàlvula de comporta, diafragma amb Pitot o cabalímetre electromagnètic i tub piezomètric, amb sonda hidronivell manual, pneumàtica o piezoresistiva. Finalment, es realitzarà un reconeixement videogràfic de la captació i es comprovaran els diàmetres d'entubament interior i la verticalitat del pou.

Una vegada finalitzada l'obra de perforació i la seua instal·lació, es construirà una xicoteta caseta per al quadre de control i maniobra (de 10 x 10 m) i es tancarà el recinte per a protegir-lo d'actes vandàlics.

Es prendrà mostra litològica de cada metre perforat, que seran conservades en bosses de plàstic degudament etiquetades. S’anotaran totes les incidències observades, com a presència d'arenes, llims, cavernes, etc. Es controlarà en tot moment l'evolució del nivell d'aigua en la perforació, així com les seues característiques bàsiques (olor i color), prenent-se mostres d'aigua periòdicament, per al seguiment de la qualitat. Particularment, es prestarà especial atenció a les possibles zones de pas d'aigua, indicant zones de pèrdua de detritus, variacions brusques en el nivell d'aigua, evolució del nivell durant la neteja, extracció de les ferramentes de perforació o neteges per flux d'aigua. També s'anotaran les dades sobre la velocitat d'avanç de la perforació o textura del detritus, amb indicació dels metres en els quals es produïsquen estes observacions.

El termini d'execució previst per a la realització de les obres serà de 4 mesos a partir de la data de recepció de les autoritzacions necessàries, atorgades pels organismes competents.

Ubicació del projecte

La perforació objecte d'estudi està situada al terme municipal de Beniarrés, en una esplanada 1.350 metres al nord-est del nucli urbà d'este terme, a la partida Barranc Nord 8 (Barranc d’Onofre), concretament a la parcel·la 221 del polígon 3, en una zona rústica d'ús agrari (cultiu secà), de titularitat municipal. Les seues coordenades UTM (ETRS89; fus 30) són: X = 728.984, Y = 4.300.988, amb altitud de 328 m s. n. m.

Atés que el pou es localitza a la parcel·la municipal on es troba l'actual pou de proveïment, l'accés al lloc de perforació està totalment condicionat, no havent de realitzar-se cap actuació sobre este tema. Es tracta d'una afecció breu, de baixa entitat i que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, garantint amb això l'absència d'impactes residuals significatius.

Urbanísticament, el punt de sondeig es troba sobre un sòl qualificat com a sòl no urbanitzable comú, a uns 45 m de zona forestal, per la qual cosa la parcel·la és considerada com a Zona d'Influència Forestal segons l'article 57 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.

D’acord amb la classificació de les unitats hidrogeològiques, el sondeig captarà aigües de la massa d'aigua subterrània denominada Almirall - Mostalla, a la qual correspon el codi d'identificació 080.162 de la demarcació hidrogràfica del Xúquer. La massa d'aigua subterrània té un bon estat quantitatiu, químic i global. Es tracta d'una zona qualificada com de vulnerabilitat alta, per la qual cosa s'hauran de controlar els riscos que impliquen o pogueren produir algun tipus d'abocament que poguera afectar les formacions aqüíferes subjacents.

Característiques del potencial impacte

Durant els treballs de perforació i entubament, la superfície afectada per les obres serà parcialment ocupada per l'equip de perforació, per les canonades, per la maquinària, pels accessoris i per la bassa per al depòsit de detritus, d'uns 20 x 20 m. L’impacte sobre la flora serà mínim, solament s'eliminarà la vegetació herbàcia existent en l'entorn immediat de l'àrea de perforació. Es produirà una sèrie d'impactes al component atmosfera que suposen la generació d'olors, sorolls i vibracions, així com emissions a l'atmosfera en forma de partícules. Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària amb un efecte temporal de 4 mesos i d'escassa rellevància ambiental. A més, cal destacar que l'àrea de perforació es localitza en una zona allunyada de la població, per tant estos impactes no seran significatius. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competixen a l'òrgan substantiu, sent poc probable que puga arribar a tindre efectes ambientals de consideració.

El sondeig es localitza dins del paisatge protegit del Serpis, i coincidix al seu torn amb la zona de connectivitat ecològica, zonificació de norma de gestió de les muntanyes de la Marina (codi 5 ZEC i 1 ZEPA). Segons informa el servici competent en la matèria, este paisatge protegit no té aprovat el Pla rector d'ús i gestió, que serà l'instrument normatiu per a la gestió de l'espai natural. No obstant això, ateses les característiques del projecte, i tenint en compte que no s'extraurà més aigua de l'aqüífer de la que ja s'extrau amb el pou existent, conclou l'informe que l'actuació és compatible amb el règim de protecció del paisatge protegit.

El promotor no identifica la fauna i flora existent en l'àmbit d'actuació. Quant a la informació que facilita el visor cartogràfic, en la zona no es localitza cap espècie de fauna ni flora amenaçada, per la qual cosa no es preveu un impacte significatiu sobre la vegetació, fauna ni biodiversitat, excepte el que es puga produir amb caràcter puntual i temporal durant l'execució dels treballs a causa de l'ús de la maquinària. Tampoc es preveu afecció a altres elements ambientals, ni historicoculturals coneguts o catalogats. No s'ha detectat ni es preveu afeccions a béns culturals, restes arqueològiques ni altres elements catalogats del patrimoni cultural valencià. S’adoptaran, no obstant això, les mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produïx qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes.

La lixiviabilitat total, el contingut de contaminants en estos i l'ecotoxicitat del lixiviat són poc significatius i, en particular, no hauran de suposar risc per a la qualitat de les aigües superficials ni subterrànies.

No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua), entren en les competències directes de l'organisme de conca.

Consultada la informació en el web de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el Pla hidrològic de conca del cicle 2022-2027, el recurs disponible de la massa d'aigua subterrània núm. 080.162 d’Almirall - Mostalla és de 23,3 hm3. Segons dades del Mapa de l'Aigua publicat pel Cicle Hídric de la Diputació d’Alacant, este aqüífer té un balanç neutre ja que s’igualen les entrades a les eixides.

El volum d'aigua màxim que es pretén extraure és de 164.500 m3/any, la qual cosa suposa el 0,71 % del recurs d'aigua disponible en esta massa d'aigua subterrània. Segons el projecte presentat pel promotor, es tracta d'un nou sondeig per a la substitució parcial de les aigües extretes de l'actual sondeig Nofre, cosa que permetrà garantir el proveïment municipal, però no suposarà un increment del cabal extret, qüestió que queda fora de l'abast de la present resolució.

De conformitat amb l'article 123 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d’aigües, no pot iniciar-se la construcció d'una obra hidràulica que comporte la concessió de nous usos de l'aigua sense que prèviament s'obtinga o es declare la corresponent concessió, autorització o reserva demanials.

Des de l'inici es durà a terme el control i vigilància efectiva de l'execució de les mesures específiques de prevenció i correcció definides en el document ambiental, i la correcta adequació d'estes a situacions imprevistes que es puguen produir.

Conclusió

En relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requerix avaluació d'impacte ambiental ordinària.

Consideracions jurídiques

El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'epígraf *a*  3r del grup 3 de l'annex II d'esta.

L’expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II, de la Llei 21/2013.

L’article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, la competència en avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tant, a proposta del Servici d’Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general d’Avaluació Ambiental i Paisatge, fent ús de les atribucions que tinc,

RESOLC

*Primer*

Estimar que el projecte presentat per a la construcció del pou Nofre II, per a millorar la garantia de subministrament de proveïment urbà de Beniarrés al polígon 3, parcel·la 221, de Beniarrés (Alacant), promogut per la Diputació d’Alacant, sense perjuí de l’obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requerix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes del present informe, en particular:

1r) S’han de complir les mesures preventives i correctores establides en el document ambiental, sempre que no siguen contradictòries amb les d'esta resolució. Se realitzarà la vigilància ambiental d'acord amb el pla de vigilància i seguiment ambiental inclòs en el document ambiental, adaptant-lo i ampliant-lo a les determinacions del condicionat, de manera que es concrete el seguiment efectiu de totes les mesures preventives i correctores plantejades, definisca responsable, mètode i periodicitat dels controls i informes, així com el mètode i la forma per a la correcció de les desviacions produïdes.

2n) El contractista haurà de construir al costat de la perforació una bassa de recollida de llots d'unes dimensions tals que puga albergar la totalitat dels detritus, llots i additius generats durant la perforació, tenint en compte l’esponjament que es produïx després de l'extracció del material perforat. La bassa serà buidada periòdicament per una empresa autoritzada per a la gestió de residus no perillosos.

3r) S’haurà de realitzar un seguiment adequat de les obres a fi de completar la informació hidrogeològica de l'obra i poder prendre sobre el terreny les decisions tècniques i de seguretat més adequades en cas d'incidències o imprevistos.

4t) Per tal de preservar la integritat de l'aqüífer i protegir les aigües subterrànies de l'entrada de contaminants tant en la construcció de la captació d'aigua com en el segellament i clausura del pou, s'hauran de complir les instruccions bàsiques de protecció establides en el reglament de domini públic hidràulic.

5t) S’haurà de protegir la vegetació adjacent, les estructures, camins i instal·lacions que puguen resultar afectats per a evitar el seu deteriorament. Les zones en les quals s'hagen produït compactacions a causa de l'estada i pas de maquinària s’hauran de restaurar mitjançant subsolat i/o arada.

6t) No s’hauran de realitzar actuacions de proveïment de carburant o manteniment de maquinària que puguen contaminar el sòl o les aigües subterrànies. En el cas d'abocaments accidentals d'olis o altres residus perillosos procedents dels vehicles o de la maquinària, s'arreplegarà l'abocament i el sòl contaminat, serà evacuat per gestor autoritzat, i es procedirà a la seua revegetació.

7m) Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escorrenties incontrolades, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si estos es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, si és el cas, indemnitzar els afectats pels perjuís ocasionats.

8u) Les coordenades d'ubicació proporcionades pel projectista localitzen el sondeig en zona d'influència forestal, per la qual cosa resulta d'aplicació el que es disposa en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres, treballs i aprofitaments forestals, que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, incorporat en l'annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.

9é) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.

10m) S’haurà de preveure que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.

11é) Els materials extrets de la perforació i els de l'excavació de la bassa de llots són de naturalesa molt similar, i tots dos inerts i innocus. Els detritus del sondeig tenen el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el material extret de la bassa el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Els materials d'excavació disposen de regulació i gestió específica segons l'Orde APM/1007/2017 que regula les normes de valorització de materials excavats per al seu ús en obres i operacions de rebliment diferents al lloc on es van generar. També podrien fer-ho pel Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, que regula l'ús de residus inerts en obres de restauració i rebliment (article 3.1.*a*). No obstant això, als detritus del sondeig s’aplicaria el Decret 200/2004, ja que l'Orde APM/1007/2007, només aplica a materials classificats amb el codi 17 05 04. En qualsevol cas, el terreny haurà de ser restaurat i quedar amb la seua morfologia inicial.

12é) En el cas que, per diferents motius, es renuncie a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, solsides en el pou, etc.) s'haurà de clausurar i segellar, així com restaurar el terreny a la seua situació original ja que els pous abandonats o en desús constituïxen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.

*Segon*

De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:

A. L’informe d'impacte ambiental es publicarà en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, sense perjuí de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.

B. L’informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s'haguera autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.

C. L’informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa o judicial contra l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.

*Tercer*

L’òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.

  

València, 28 de maig de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental