Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8899, del 07-09-2020 (2020/6931)

RESOLUCIÓ de 27 d'agost de 2020 de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 015/19-AIA Cheste.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8899

Data del DOGV
:   07-09-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/6931


Data del document
:   27-08-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Cheste
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 27 d'agost de 2020 de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 015/19-AIA Cheste. [2020/6931]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 015/19-AIA Cheste.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 015/5041-XSA  
Títol: Estació Depuradora d'Aigües Residuals i col·lectors generals de Cheste-Chiva  
Promotor: EPSAR (Entitat de Sanejament d'Aigües)  
Autoritat substantiva: Direcció General de l'Aigua  
Localització: localització de l'estació depuradora d'aigües residuals, parcel·les 99, 185, 186, 182, 100, 188, 187, 190, 191, 189, 263, 262, 670, 261, 260, 259, 269, 270, 264, 192, 193, 200, 201, 267, 266, 265, 271 i 268 del polígon 18, del terme municipal de Cheste.  
  
Descripció del projecte  
En l'actualitat els municipis de Cheste i Chiva tenen un total de 7 depuradores: estació depuradora d'aigües residuals (d'ara endavant, EDAR) Chiva, EDAR Cheste, EDAR polígon industrial Castella, EDAR polígon industrial Tabach, EDAR Complex Educatiu de Cheste, EDAR Circuit Ricard Tormo de Cheste i EDAR Col·legi d'educació especial Mare de Déu de l'Esperança. Les estacions presenten problemes de capacitat, problema que es veu incrementat per la necessitat de millorar la qualitat de l'abocament, condicionats per la catalogació dels termes municipals de Cheste i Chiva com a zona sensible.  
Aquest projecte planteja la gestió conjunta del sanejament de les aigües de Cheste i Chiva. La solució plantejada consisteix en l'eliminació o manteniment de les plantes existents, la prolongació de col·lectors i la construcció d'una nova depuradora en ventilació prolongada convencional tipus carrusel doblegat, amb capacitat per a desnitrificar i desfosforar. La xarxa es completa amb 6 estacions de bombament i una sèrie de col·lectors, que discorren per calçada de vials, camins asfaltats i sense asfaltar i parcel·les privades, que els seus fermes seran convenientment reposats segons les seccions tipus definides.  
S'adjunta al final d'aquesta resolució un esquema amb les diferents EBAR, EDAR i col·lectors que integren el projecte.  
L'actual EDAR de Chiva, situada en les proximitats de la A-3 i CV-50, al costat del polígon industrial de la Murta, és una depuradora biològica de fangs actius. Es desmantellarà, demolirà i es prolongarà la conducció de l'influent fins a una arqueta de recollida (X 697909 Y4371856) de la qual parteixen dues conduccions:  
Eix 1: conducció des de l'arqueta de recollida fins a l'estació de bombament d'aigües residuals (d'ara endavant, EBAR) 2, en gravetat. Intersecció amb la CV-50 i la CV-378.  
Eix 8: Conducció d'alleujament de les pluvials que escometen a l'actual EDAR de Chiva i que aboquen al barranc de Chiva, en gravetat. El punt d'abocament serà T 432948 X 4372945.  
L'actual EDAR de Cheste, situada en la partida de la Lomíquia, té tractament biològic aerobi de cultiu fix. Es recullen els cabals generats pel nucli urbà de Cheste, la urbanització Aigües Perdudes, el polígon industrial I (casc), el polígon industrial I (CV-50), i el polígon industrial Pino Blay. L'actual EDAR de Cheste es desmantellarà, demolirà i serà substituïda per l'estació de bombament EBAR 1. D'ací parteixen les conduccions següents:  
Eix 2: des de l'EBAR 1 a l'EBAR 2. Aquesta impulsió fa intersecció en el seu traçat amb la línia de ferrocarril de València-Conca-Albacete i barranc de Chiva.  
Conducció d'alleujament per a quan els cabals afluents a l'EDAR en episodis extraordinaris de pluja excedisquen de la màxima capacitat de bombament. El punt d'abocament és el punt d'abocament de les aigües depurades de l'actual EDAR.  
L'EDAR del Col·legi d'educació especial Mare de Déu de l'Esperança, és una petita depuradora que té pretractament, tractament biològic per ventilació prolongada i decantació secundària. Actualment l'abocament és indirecte, a través d'infiltració del terreny. El cabal generat és de 30 m³/dia. Aquesta EDAR no es desmantella i el cabal serà conduït, per gravetat (eix 11), fins a l'EBAR 2.  
L'EBAR 2 recull les aigües residuals dels nuclis de Cheste i de Chiva i del Col·legi Mare de Déu de l'Esperança i les impulsa cap a la futura EDAR de Cheste-Chiva. Aquesta EBAR té:  
Un col·lector d'alleujament de les aigües pluvials de Cheste, mitjançant gravetat. El punt d'abocament és X 701496 Y4374277, al barranc de Chiva.  
Eix 3: impulsió des de l'EBAR 2 fins a la nova EDAR de Cheste-Chiva. No intercepta cap infraestructura lineal ni barranc. Travessa sòl forestal, en el relleu que es troba entre el Racó de Pepeta i el Racó del Vell.  
L'EDAR del polígon industrial Castella, no disposa de sistema de reducció de nutrients. Presenta abocaments de metalls de les diferents indústries. La depuradora es manté. En la mateixa parcel·la se situarà l'EBAR 3. D'aquest punt surt:  
Eix 4: impulsió des de l'EBAR 3 fins a l'EBAR 4 (en el polígon industrial Tabach). Aquesta conducció fa intersecció en el seu traçat amb la línia d'AVE i l'autovia A3.  
Conducció d'alleujament per a quan els cabals afluents a l'EDAR en episodis extraordinaris de pluja excedisquen de la màxima capacitat de bombament. El punt d'abocament és el punt d'abocament de les aigües depurades de l'actual EDAR.  
L'EDAR del polígon industrial Tabach es manté. El projecte no aporta explicació sobre la mena de tractament que reben les aigües. El volum actual que tracta és 15 m³/dia. En la mateixa parcel·la se situarà l'EBAR 4. Aquesta EBAR recull els cabals de l'EDAR de polígon industrial Tabach i els de l'EBAR 3. D'aquest punt surt:  
Eix 5: impulsió des de l'EBAR 4 a l'EBAR 5. Aquesta conducció fa intersecció amb la CV-378.  
Conducció d'alleujament per a quan els cabals afluents a l'EDAR en episodis extraordinaris de pluja excedisquen de la màxima capacitat de bombament. El punt d'abocament és el punt d'abocament de les aigües depurades de l'actual EDAR.  
L'EDAR del Centre Educatiu es caracteritza per trobar-se en molt mal estat. El cabal tractat és de 62 m³/d. Aquesta EDAR es desmantellarà, demolirà i serà substituïda per l'estació de bombament EBAR 5. Aquesta EBAR recull els cabals generats en el centre educatiu (conduïts des del centre fins a l'EBAR 5, amb una conducció per gravetat) i els impulsats des de l'EBAR 4. D'aquest punt surt:  
Eix 6: impulsió des de l'EBAR 5 a l'EBAR 6. Aquesta conducció fa intersecció amb la CV-3845 i el barranc de Sechara.  
Conducció d'alleujament per a quan els cabals afluents a l'EDAR en episodis extraordinaris de pluja excedisquen de la màxima capacitat de bombament. El punt d'abocament és H 958209 Y 4372782.  
L'EDAR del Circuit Ricard Tormo no disposa de sistema de reducció de nutrients. Funciona correctament excepte moments puntals que coincideixen amb esdeveniments de gran afluència. Aquesta EDAR es desmantellarà i en la mateixa parcel·la se situarà l'EBAR 6. Els depòsits actuals de l'EDAR del Circuit Ricard Tormo es mantindran en funcionament, per a funcionar correctament en els esdeveniments de gran afluència. Aquesta EBAR 6 recull els cabals generats en el Circuit Ricard Tormo i els impulsats des de l'EBAR 5. D'aquest punt surt:  
Eix 7: impulsió des de l'EBAR 6 a la nova EDAR de Cheste-Chiva. No intercepta obra lineal o cap barranc.  
Conducció d'alleujament per a quan els cabals afluents a l'EDAR en episodis extraordinaris de pluja excedisquen de la màxima capacitat de bombament. El punt d'abocament és R 128202 P 4373410.  
Les canonades per gravetat són col·lectors de PVC corrugat de doble paret, llisa la interior i estructurada l'exterior. La unió és per copa amb junta elàstica de goma.  
Les canonades per a les impulsions són de PVC orientat, amb pressió nominal de treball PN 16 atm. La unió és mitjançant anell.  
L'excavació de rases es realitza emprant un sistema d'apuntalament amb esgotament del nivell freàtic. La profunditat de la rasa serà tal que existisca un mínim recobriment sobre la clau de les canonades d'1 m.   
  
Les estacions de bombament són recintes de formigó armat on consten els elements següents:  
cambra humida sota cota del terreny on se situaran les bombes.  
cambra seca sota cota del terreny on se situarà la valvuleria i caldereria.  
caseta en superfície on se situarà el grup electrogen.  
caseta en superfície per a la ubicació del centre de control de motors.  
Totes les estacions de bombament tindran trituradors com a mitjà de protecció dels equips de bombament. Les EBAR 2 i 6 tenen sistemes de desodoració mitjançant carbó actiu. En la part exterior de les estacions de bombament s'ha projectat urbanització amb jardineria per a la integració paisatgística de les estacions de bombament.  
Les conduccions d'alleujament que parteixen dels diferents EDAR i EBAR entraran en funcionament quan els cabals afluents a l'EDAR en episodis de pluja excedisquen de la màxima capacitat de bombament. La màxima capacitat permet impulsar 4 vegades el cabal mitjà.  
La nova EDAR de Cheste-Chiva se situa en les parcel·les 99, 185, 186, 182, 100, 188, 187, 190, 191, 189, 263, 262, 670, 261, 260, 259, 269, 270, 264, 192, 193, 200, 201, 267, 266, 265, 271 i 268 del polígon 18 del terme municipal de Cheste.  
L'àrea de pretractament té desbastament, desarenament i desgreixat.  
  
El tractament biològic s'ha dissenyat amb un procés de nitrificació-desnitrificació, de manera que s'aconseguisca una eliminació biològica del nitrogen total. S'ha adoptat un procés de fangs activats, en la seua modalitat de baixa càrrega (o ventilació prolongada). Es projecten dos clarificadors, amb sistema d'extracció de fangs per rasquetes de fons.  
S'ha dissenyat un tanc d'homogeneïtzació de 2.200 m³ de capacitat, de dimensions 22,5x16,25x6. S'ha dissenyat un tanc de cloració de 300 m³ de capacitat, de dimensions 13x7,5x3,45.  
S'ha tingut en compte una previsible ampliació de la planta depuradora per a una línia més de 4.000 m³/d.  
Es dissenya un tractament terciari per a poder reutilitzar l'aigua tractada per a ús agrícola. El tractament consisteix en una primera etapa de filtració tèxtil i una posterior desinfecció mitjançant llums ultraviolats. Es dissenya per a una capacitat de 8.000 m³/d. El projecte actual no inclou les instal·lacions necessàries per a la reutilització de l'aigua depurada, ja que requereixen la intervenció dels concessionaris i de l'organisme de conca.  
L'arqueta d'eixida permet conduir els fluxos fins al punt d'abocament (d'alleujament de pluvials o aigües depurades) o fins al punt de captació d'aigua reutilitzada. El punt d'abocament es troba al barranc de Chiva, a una cota més baixa que la plataforma de l'EDAR. Es considera que la cota del punt d'abocament és 157,5 msnm, mentre que la cota general adoptada a la urbanització de la planta està entre 167,61 i 171,6 m. El punt d'abocament és X703264 Y4374789.  
Així mateix, té un abocador d'eixida per a crear un volum de retenció d'aigua tractada i servir de depòsit de proveïment per a la xarxa d'aigua industrial de la planta.  
La línia de fangs té espesseïment, mitjançant espesseïdor en gravetat, deshidratació i desodoració.  
S'ha disposat un edifici d'explotació i un edifici de terciari. La nau conté els elements propis del pretractament, deshidratació de fangs i sala de bufadors. S'ha dissenyat a més un edifici de control de la futura EDAR i un taller amb sala elèctrica.  
Respecte dels principals serveis, el subministrament d'aigua potable es realitza des d'un punt de connexió pròxim al camp de tir. No es coneix, a escala de projecte bàsic, el punt de subministrament elèctric de la parcel·la que proporcionarà Iberdrola. Atés que no es disposa de la documentació adequada en el moment de realitzar aquesta avaluació ambiental, en cas que la connexió implique un supòsit sotmés a avaluació ambiental, l'òrgan substantiu sol·licitarà a l'òrgan ambiental una resolució complementària a la present declaració, en la qual puguen valorar-se els seus impactes derivats. No obstant això, es realitzarà una instal·lació solar fotovoltaica aïllada, sense bateries i sense connexió a xarxa, que alimentarà l'embarrat del quadre general de la planta.  
S'han dissenyat els viaris procurant que siguen accessibles tots els elements de la depuradora. S'ha disposat un aparcament en una zona pròxima als edificis de control i personal. Alhora, s'hi ha previst un tancat de la parcel·la de simple torsió.  
Es crearan espais enjardinats al voltant dels recintes i edificis en totes aquelles zones que no interferisquen amb les operacions de funcionament, manteniment i accés. S'executarà també una tanca perimetral al costat del tancament amb funcions de pantalla visual i de contenció d'olors.  
En la concepció de la depuradora de Cheste-Chiva s'han establit tres escenaris diferents:  
FASE 0: es consideren els sectors que actualment disposen de xarxa de sanejament, atés que segons els Ajuntaments no es realitzaran noves xarxes de sanejament en aquelles urbanitzacions o nuclis que ara no els tenen. El cabal total estimat és de 6570 m³/d. Aquesta fase considera la inclusió de:  
CHESTE:  
Població actual del nucli urbà de Cheste  
Població actual de la urbanització d'Aigües Perdudes  
Polígon Industrial I (casc)  
Polígon industrial Castella  
Polígon industrial Castella (Tabach)  
Polígon industrial I (CV-50)  
Polígon industrial Pino Blay  
Futur sector parc empresarial  
CHIVA:  
Població actual del nucli urbà de Chiva  
Polígon industrial actual al costat de nucli urbà  
Terciari existent al costat de nucli urbà  
FASE 1 (5 - 10 anys): es considerà un creixement del nucli urbà de Cheste del 28 % i un desenvolupament respecte del creixement màxim de fins al 20 % en els nous sectors de Cheste, i d'un 30 % en els nous sectors de Chiva que tenen xarxa de sanejament. Es considera un grau de creixement industrial de fins al 100 % en la majoria de polígons de Cheste, i un creixement del 30-75 % en els polígons i terciaris de Chiva. Es consideren els sectors amb xarxa de sanejament actual. El cabal total estimat és de 10.863 m³/d.  
FASE 2 (més de 10 anys): es consideren els nous desenvolupaments urbans de Cheste i Chiva al 50 %, tret de les noves urbanitzacions disperses de Chiva on es considera un 75 %. Es considera un grau de creixement industrial de fins al 100 % en tots els polígons de Cheste i Chiva, excepte en el futur polígon la Cella de Cheste que es considera un 75 %, i l'ampliació del polígon de la Pahilla amb un 50 %. Es consideren tots els sectors amb xarxa de sanejament actual o sense. El cabal total estimat és de 13.550 m³/d.  
Malgrat que es plantegen aquestes tres fases, l'EDAR actual es dissenya per a satisfer actualment la fase 0 i reserva l'espai suficient per a poder satisfer la fase 1. Així doncs, s'ha dissenyat la depuradora per a una capacitat actual de 64.571,48 habitants equivalents, amb un cabal mitjà de disseny de 333 m³/h. Es preveu una ampliació futura a 500 m³/h, per a cobrir la població prevista dins dels 5-10 pròxims anys, això és fase 1.  
La qualitat de l'influent s'ha separat en dos grups, cas 1, cas general excepte el període de setembre a novembre, i cas 2, cas concret dels mesos de setembre a novembre, a causa dels abocaments dels cellers. El cabal provinent del tractament podrà anar directament a l'arqueta de repartiment a reactors biològics durant la major part de l'any, excepte en el cas que existisquen abocaments de cellers i/o industrials. Quan es produïsquen aquests abocaments, el cabal podrà anar al tanc d'homogeneïtzació i d'allí serà bombat a l'arqueta d'elevació del tanc, i des d'allí per gravetat fins a l'arqueta d'entrada als reactors biològics.  
  
Mitjançant Resolució de 30 de juny de 2011, de la Secretaria d'Estat de Medi Rural i Aigua, per la qual es declaren les zones sensibles en les conques intercomunitàries, el punt d'abocament de les EDAR de Cheste i Chiva es va declarar com a zona sensible (denominació zona sensible: rambla del Poyo, parc Albufera - llac Albufera). La qualitat de l'efluent ve condicionada per abocar-se a una zona sensible, la qual cosa motiva les característiques següents:  
  
  
  
No obstant això, en projecte s'exigeixen els paràmetres següents:  
  
A més, la instal·lació està dissenyada per a complir amb les exigències establides per la Comissió Europea per a la reutilització de l'aigua en ús agrícola:  
Cuando existisca demanda de reutilització d'aigua depurada, es tenen les instal·lacions pertinents i les autoritzacions corresponents, l'aigua rebrà el tractament terciari i es podrà reutilitzar.  
El fang provinent del procés tindrà les següents característiques:  
  
  
S'estima un termini de 24 mesos per a l'execució de les obres projectades (20 mesos d'obres, 1 mes de posada a punt i 3 mesos de proves de funcionament). El termini de garantia serà de 2 anys, comptats des de la data de recepció de les obres.  
  
Legislació ambiental  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la desenvolupen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior), i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara endavant LAA).  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental.  
L'objecte del projecte, execució d'una nova estació depuradora i els seus col·lectors, està inclòs en l'annex I del Decret 162/1990, Grup 6.b) «Planta depuradora d'aigües, de nova construcció [?] quan es projecten per a més de 100.000 habitants equivalents, així com el sistema de col·lectors corresponent». Malgrat que la planta està dissenyada inicialment per a uns 65.000 h-e, en la denominada fase 1, s'augmenta la capacitat de la instal·lació en un 65 %.  
D'altra banda, en reunió tècnica mantinguda entre l'òrgan ambiental, òrgan substantiu i promotor, l'òrgan ambiental va suggerir al promotor la tramitació d'una avaluació d'impacte ambiental ordinària, vist l'objecte i amplitud del projecte. En aquest sentit, l'article 7.1.d, estableix que els projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental simplificada podran ser objecte d'avaluació d'impacte ambiental ordinària quan així els sol·licite el promotor.  
Així doncs, el projecte d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Cheste-Chiva, se sotmet a avaluació d'impacte ambiental ordinària. El procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària queda regulada en la secció primera, del capítol II del títol II de la LAA.   
  
Tramitació administrativa  
En data 3 de març de 2019, es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental ordinària del projecte d'EDAR de Cheste-Chiva i col·lectors generals. Aquesta sol·licitud s'acompanya de projecte tècnic de l'actuació, estudi d'impacte ambiental, certificat de la conclusió del tràmit d'informació pública, compatibilitat urbanística amb els dos municipis afectats i altres conceptes.  
La present declaració d'impacte ambiental es realitza amb la documentació tècnica corresponent al projecte i estudi d'impacte ambiental, aportada el 3 de març de 2019. A més, s'ha utilitzat el traçat dels col·lectors (sol·licitat per l'òrgan ambiental el 18 d'octubre de 2019, i facilitat en la mateixa data); la informació relativa als accessos per a trànsit rodat a l'EDAR de Cheste-Chiva (sol·licitada el 5 de novembre de 2019 i facilitada el 8 de novembre); i la nota tècnica dels sobreeixidors (sol·licitada el 12 de desembre de 2019 i rebuda el 29.01.2020).  
  
  
Informació pública i consultes a les administracions públiques afectades i a les persones interessades.  
L'EPSAR va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 45 dies hàbils, i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 8343, de 20 de juliol de 2018.  
S'han realitzat simultàniament les consultes a les administracions públiques afectades i a les persones interessades, d'acord amb l'article 37 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, als organismes següents:  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
- Ajuntament de Chiva  
- Ajuntament de Cheste  
- Direcció Territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
  
- Servei d'Ordenació del Territori  
Consta en l'expedient, escrit del secretari general de l'Ajuntament de Cheste, en el qual certifica la presentació en data 24 de setembre de 2018 de les al·legacions al projecte per part de la Comunitat de Regants Aigües de Cheste-Chiva. Així mateix, l'Ajuntament de Cheste presenta un escrit d'al·legacions al projecte, registrat el 24 de setembre de 2018.  
  
Consta en l'expedient certificat del gerent de l'EPSAR sobre les al·legacions emeses en la fase d'informació pública, indicant que hi ha dos escrits d'al·legacions presentades.  
Es transcriu a continuació el contingut principal dels informes (al·legants i administracions públiques afectades) de caràcter ambiental que obren en l'expedient.   
- Direcció General de Cultura i Patrimoni (realitzat el 12.02.2019)  
  
«[?] Per la present se substancia l'informe VINCULANT legalment previst en els termes següents:  
La prospecció arqueològica ha determinat una possible afecció al patrimoni arqueològic i etnològic i proposa en conseqüència mesures correctores.  
Donat el registre present en la zona s'haurà de realitzar el seguiment arqueològic intensiu de tots els moviments de terres.  
S'haurà de preveure com a mesura compensatòria l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts; l'abast d'aquest treball dependrà de l'extensió i importància de les restes documentades.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, els serveis tècnics d'aquesta Direcció General informen el següent:  
S'estableix com a mesura preventiva l'abalisament dels elements etnològics que se situen dins dels 50 metres des del límit d'expropiació del projecte per a la seua protecció i, com a mesures correctores, la reposició dels murs o estructures de pedra en sec, amb la tècnica i material original que hagen hagut de ser desmuntats pel traçat dels col·lectors, així com la reposició dels trams de séquia que siga necessari desmuntar per a realitzar la rasa del col·lector. Aquesta reposició es realitzarà amb els mateixos materials que la componen, informant-se aquestes mesures favorablement als efectes patrimonials.  
  
Per la qual cosa, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'informa favorablement, als efectes patrimonials contemplats en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencians, el projecte de construcció de l'EDAR de Cheste-Chiva (València) i col·lectors generals amb subjecció a les condicions següents:  
s'haurà de realitzar el seguiment arqueològic intensiu de tots els moviments de terres.  
s'haurà de preveure com a mesura compensatòria l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts; l'abast d'aquest treball dependrà de l'extensió i importància dels documents.  
El present informe es contrau a la documentació ambiental de l'actuació en els termes en què s'ha descrit aquella, literalment i gràficament, amb l'exprés advertiment que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta ara informada, aquella haurà de sotmetre's de nou a l'informe vinculant establit en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Amb vista a garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament patrimonials establides en el present informe, haurà de remetre's a aquesta administració tutelar còpia de la declaració d'impacte de l'actuació tan prompte com aquesta s'hi pronuncie».  
  
- Ajuntament de Cheste (realitzat el 17.10.2017)  
«[...] el planejament vigent al terme municipal de Cheste és el Pla General d'Ordenació Urbana de Cheste, aprovat en data 28.07.1986 i homologat amb aprovació definitiva per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València de data 6 d'octubre de 2000, amb posterior publicació donen el DOGV en data 28 de juny de 2001.  
Que el sòl on s'emplacen les parcel·les, està qualificat d'acord amb aquest planejament com no urbanitzable sense limitació definida. [?] art. 198. Sòl no urbanitzable sense limitació definida: es permeten totes les edificacions i instal·lacions definides en l'art. 187 de les presents normes, sempre que es complisquen les altres determinacions que hi resulten aplicables.  
Que les construccions autoritzades per l'article 189 de les normes urbanístiques del Pla general, són: [...]187.2 Construccions i instal·lacions vinculades a l'execució, entreteniment i servei de les obres públiques. [?]  
[?] La depuradora objecte de la sol·licitud a la vista de l'exposat i de la documentació aportada, podria emmarcar-se dins de les previstes en l'art. 187.2.1, per la qual cosa no resulta incompatible amb el planejament vigent.  
- Ajuntament de Cheste (registrat el 24.09.2018)  
L'Ajuntament de Cheste planteja certes modificacions respecte del traçat dels col·lectors, en concret:  
Que la urbanització Aigües Perdudes està classificada com a sòl urbà residencial II, amb una densitat de 457 habitants; per tant, per a assegurar el servei de clavegueram de la urbanització, es proposa connectar a l'eix 1 el citat col·lector, a l'altura del pou de registre identificat com P7 [?]  
S'adhereix a les al·legacions de la Comunitat de Regants d'Aigües de Cheste-Chiva.  
En l'escrit de contestació a al·legacions realitzat per EPSAR, l'òrgan promotor indica que la connexió pot ser factible sempre que es condicione el col·lector de sanejament de la urbanització al traçat dissenyat en el projecte per al col·lector general, i s'incoe l'expedient d'autorització de connexió.  
- Ajuntament de Chiva (realitzat el 02.10.2017)  
«[?] segons relació presentada l'actuació prevista l'afecta les parcel·les següents del terme municipal de Chiva:  
Polígon 13: parcel·les de les 42 a 56 inclusivament  
Polígon 14: parcel·les 445 a 447, 451, 451a, 452, 453, 454, 445a  
[ ?] En relació amb les normes subsidiàries de l'Ajuntament de Chiva [?]  
Classificació del sòl: sòl no urbanitzable  
Qualificació (Zonificació): sense protecció (comuna). [?]»  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (realitzat el 14.11.2017).  
«A) Ubicació de la futura EDAR: una vegada examinada la documentació presentada, s'ha comprovat que el lloc triat per a la futura EDAR no es troba dins de la zona de policia de llit públic [?], per tant, no és necessari disposar d'autorització d'aquest organisme de conca per a la nova ubicació de l'EDAR Cheste-Chiva.  
  
B) Construcció pas gual: es pretén construir un pas gual sobre el barranc de Chiva per a millorar l'accés a la nova estació depuradora [?]. Per a això haurà d'aportar la documentació següent:  
instància [?]  
memòria descriptiva de la solució proposada, on es justifique la necessitat de la seua execució, i en la qual es definisca la situació actual i la prevista després de l'actuació. [...] La secció de desguàs del llit ha de ser la mateixa abans i després de l'execució de les obres, de manera que l'obra del gual permeta el pas de les aigües, sense suposar un obstacle a la seua lliure circulació. En aquest sentit, els tubs o marcs a instal·lar [...] hauran de disposar de suficient secció, de manera que permeta el seu fàcil manteniment i neteja.  
Plànols de planta [?]  
Secció transversal a la llera [?]  
Tenint en compte el que s'estableix en els art. 126 bis i 126 ter del Reglament del DPH [?] i a fi de minimitzar les afeccions a llera pública que suposen les obres de pas sobre aquests, haurà de justificar la necessitat d'executar el pas sol·licitat motivant l'ús al qual es destinarà i la impossibilitat d'accedir-hi per altres vies i, a més, correspon al titular de les obres la realització dels treballs de conservació necessaris per a garantir el manteniment de la capacitat de desguàs entorn de l'obra, havent de fer la retirada i neteja de tots els elements obstructius.  
  
C) Quant al punt d'abocament d'aigües residuals a la llera, la documentació requerida seria la següent:  
Coordenades UTM del punt d'abocament a la llera sol·licitat.  
Memòria descriptiva i justificativa de les obres. [?] El punt d'abocament es protegirà adequadament, a fi d'evitar erosions en la llera i marges del llit de riu.  
Pla de detall del punt d'abocament [?] A més s'ha de tindre en compte que l'angle d'incidència de la conducció en la seua incorporació a la llera, ha d'afavorir en la mesura del possible el flux de corrents circulants pel llit en aqueix punt. D'altra banda, la ubicació de la conducció en el punt d'abocament ha de ser tal que la seua eixida a llit ha de quedar íntegrament a cota superior a la corresponent a la làmina d'aigua circulant per la llera associada al període de retorn que serveix de càlcul de la mateixa conducció.  
Pla de situació [?]  
Secció transversal a la llera [?]  
S'haurà de tramitar la corresponent autorització d'abocaments d'aigües residuals en l'Àrea de Qualitat d'Aigües d'aquesta Confederació.  
D) Encreuament subterrani de col·lector en llera pública: es pretén realitzar diversos encreuaments de col·lectors de llit públic; per a això haurà d'aportar:  
Coordenades UTM referides a un punt que caracteritze l'actuació sol·licitada  
Memòria descriptiva [?] A més, es tindrà en compte el següent:  
En els encreuaments subterranis, s'haurà de respectar una distància d'un metre entre la generatriu superior de la conducció (o tub de protecció, en el seu cas), i la llera.  
En cas de pretendre que la traça de la conducció discórrega al llarg de la llera, tal situació es considera que gravaria innecessàriament el domini públic hidràulic, i originaria per consegüent la resolució desfavorable per part d'aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb el que haurà de proposar un altre traçat per a la conducció a instal·lar, podent-se autoritzar per a això la zona de servitud del llit afectat.  
  
Plànols de planta [?]  
Seccions transversals al llit de riu.  
Secció tipus de rasa en el tram d'encreuament del llit afectat [...]  
A més de l'exposat anteriorment, aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha acordat el següent:  
[?] l'autorització que en el seu cas es poguera concedir, està subjecta a un cànon anual d'utilització del domini públic hidràulic, segons el que es disposa en l'article 112 del [?] RDL 1/2001, de 20 de juliol  
[?] En cas de conduccions d'aigües residuals i la necessitat del seu abocament, haurà d'atindre's al disposat en l'article 100 del text refós de la Llei d'Aigües (RDL 1/2001, de 20 de juliol), i articles 245 i següents del Reglament del domini públic hidràulic (RD 606/2003, de 23 de maig).  
[?] per a qualsevol mena d'actuació que afecte el domini públic hidràulic o la seua zona de policia, és preceptiu obtindre prèviament l'autorització d'aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer [?]»  
  
- Servei d'Ordenació del Territori (realitzat el 16.01.2018)  
«[?] Es conclou que totes dues depuradores, una de nova creació, a Cheste, i l'altra, la d'Ebars, ja existent, no estan afectades per perillositat d'inundació. Quant a la xarxa de col·lectors, la documentació aportada no indica res sobre aquest tema i el seu traçat és d'esperar que creue barrancs i zones inundables, sent nul·la la seua afecció al risc d'inundació per materialitzar-se colgada. No obstant això, en cas de situar alguna estació de bombament que poguera interferir amb la perillositat d'inundació, aquesta també s'haurà de colgar  
  
Correspon al departament que instrueix l'expedient, efectuar la sol·licitud de l'informe de l'administració hidràulica regulat en l'article 14 bis, apartat 5, del Reial decret 638/2016, de 9 de desembre, pel qual es modifica el Reglament del domini públic hidràulic, si per les dates de tramitació de l'expedient es considera aplicable el present supòsit.  
Conclusió per tot l'exposat, el projecte de construcció de l'EDAR de Cheste-Chiva i col·lectors generals (valència) no es troba afectat per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del pla d'acció territorial, de caràcter sectorial, sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana».  
- Al·legació de la Comunitat de regants d'Aigües de Cheste-Chiva (presentada a l'Ajuntament de Cheste el 24.09.2018)  
«Primer [?] s'ha projectat la construcció de l'eix 8, sense valorar que:  
a) Aquest nou punt d'alleujament derivarà aigües al barranc de Chiva amb altes càrregues de contaminants generada en episodis de pluja.  
b) El nou punt d'abocament, on vessa l'alleujament de l'Eix 8, se situa aproximadament a 200,00 metres de la captació d'Almela, de manera que l'alleujament influeix directament sobre les aigües subàlvies captades en Almela.  
c) L'existència d'indústries connectades al col·lector actual. De manera que una vegada entroncat el col·lector actual amb l'Eix 8, les indústries connectades a l'actual col·lector derivaran els seus abocaments al barranc de Chiva -nou punt d'abocament- i. per tant. la contaminació directa de les aigües captades en Almela. De i gual forma, els abocaments de les indústries aigües avall de l'entroncament de l'Eix 8, utilitzaran l'actual col·lector per a derivar la seua aigua a l'actual punt d'abocament de l'EDAR de Chiva i, per tant, la contaminació directa de les aigües captades en la Galeria o el Brollador la Mina. S'adjunta informe com a document número tres. «informe hidrogeològic sobre possibles afeccions i mesures de protecció de les captacions de la comunitat de regants aigües de Cheste-Chiva».  
De manera que per a evitar la contaminació directa de les aigües del Minat i Almela, més que combatre a posterior els efectes negatius de la contaminació, aquesta comunitat planteja les següents solucions:  
  
a) Amb la finalitat de reduir la contaminació generada en episodis de pluja, realitzar l'obres i instal·lacions que permeten retindre i evacuar adequadament cap a l'estació depuradora d'aigües residuals urbanes les aigües de la xarxa de sanejament amb elevades concentracions de contaminants produïdes en aquests episodis.  
b) El trasllat del punt d'alleujament a l'objecte que no es vegen afectades les aigües directament pels alleujaments de l'Eix 8. La Comunitat proposa que l'alleujament de pluvials de l'Eix 8 es trasllade al «barranc de les Vendes» on han sigut canalitzades les aigües del vessant oest del nucli urbà de Chiva.  
c) El projecte no ha de limitar-se a recollir les aigües provinents de l'EDAR Chiva, EDAR Cheste, EDAR polígon industrial Castella, EDAR polígon industrial Tabach, EDAR Complex Educatiu de Cheste i EDAR Circuit Ricard Tormo de Cheste, sinó també l'aigua de totes aquelles indústries connectades a l'actual col·lector. I això per dues raons fonamentals:  
1) La nova estació depuradora disposa dels mitjans tècnics i humans necessaris per a aconseguir els objectius mediambientals marcats per la Directiva Comunitària 91/271/CE, i la capacitat suficient per a la Incorporació d'aquestes indústries. Enfront de la falta de disponibilitat de recursos tècnics, humans i materials dels quals han de disposar les empreses per a complir amb els objectius mediambientals marcats per la Directiva Comunitària.  
2) Minimitzar el nombre d'estacions depuradores redueix els problemes d'explotació i minimitza els impactes nocius sobre el medi, i redueix el nombre de punt d'abocaments a controlar.[- ]  
Segons l'informe de resposta a les al·legacions realitzat per l'EPSAR, serà la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la que, en l'autorització d'abocaments a la llera, determine les mesures indicades. Així mateix, l'informe detalla que la connexió de les indústries ha de realitzar-se pel tràmit ordinari, sent les mateixes indústries les que la sol·liciten  
Segona. La conducció nova que surt de l'arqueta de l'actual EDAR de Chiva cap a la futura EDAR Cheste-Chiva, segons projecte creua la cv-50 perpendicularment, per a després buscar les parets de l'antic aparcament de la mercantil «Sáez Merino tèxtil, SL», i enllaçar amb el camí d'aigües perdudes. Part del recorregut del col·lector travessa la galeria subterrània del «Brollador la mina» o «Minat».  
Segons l'informe de resposta a les al·legacions realitzat per l'EPSAR, la galeria es troba a 8 metres de profunditat, i els encreuaments previstos es realitzaran mitjançant clava dirigida que no té per què afectar aquesta galeria. No obstant això, en cas que accidentalment es produïra algun desperfecte en aquesta galeria, se'n faria la reposició durant les obres.  
Tercera. La comunitat de regants es troba dins de la unitat de demanda agrícola (d'ara endavant ODA) Foia de Buñol i Chiva, sota el codi 082033A, i dins del sistema d'explotació Túria Xúquer. Aquesta ODA es localitza en la zona centre de la província València a cavall entre els sistemes d'explotació Túria i Xúquer. La massa subterrània Buñol i Chiva es troba en mal estat quantitatiu i així queda reflectit en el Pla Hidrològic del Xúquer 2015-2021.  
Com a mesura del mal estat quantitatiu, el Reial decret 1/2016, de 8 de gener, pel qual s'aprova la revisió del Pla Hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer, en l'apartat 12, lletra c) de l'article 19, el sistema Túria reserva un volum màxim de fins a 3 hm³/any provinents de les EDAR de Buñol, Cheste i Chiva per a substituir recursos subterranis.  
Aquesta Comunitat té concedida autorització administrativa per a la utilització de l'efluent provinent de l'EDAR de Cheste i Chiva per a la seua utilització per a regadiu, per un volum total de 602.916,00 m³/any. S'adjunta com a document número quatre la concessió administrativa.  
El projecte integra el tractament terciari, amb les exigències establides pel RD 1.620/20762, de 7 de desembre, pel qual s'estableix el règim jurídic de la reutilització de les aigües depurades i, en concret, amb la qualitat 2.1 de l'annex I. El mal estat quantitatiu de la massa subterrània Buñol i Chiva fa necessària la utilització d'aquestes aigües regenerades per a l'ús agrícola. No obstant això, el projecte no ha contemplat una conducció des de l'efluent del terciari fins a les instal·lacions de la comunitat.  
De manera que el projecte ha de contemplar la connexió de l'efluent de l'EDAR Cheste-Chiva amb la xarxa de la comunitat per a la utilització de les aigües regenerades; amb això s'aconsegueix:  
a) Incrementar la garantia de subministrament d'aigua a la població, en disminuir l'extracció d'aigua per a regadiu.  
b) Reduir l'abocament de les aigües depurades (contaminació) al mitjà receptor.  
c) Fomentar l'ús eficient d'aigua, promovent la reutilització.  
Segons l'informe de resposta a les al·legacions realitzat per l'EPSAR, el projecte constructiu contempla la construcció d'una arqueta d'eixida del futur tractament terciari, encara que no s'ha contemplat dins del projecte el subministrament als diferents demandants d'aigües, ja que l'EPSAR no té competències sobre la gestió de l'aigua depurada.  
  
«Quarta. L'eix 5 entre el pk 0+200-0+400, aproximadament, creua una canonada de fibrociment de 350 ø. De manera que hauran de ser tingudes en compte per a la seua reposició.  
L'Eix 1 entre el PK 2+200 € 2+640, aproximadament, solapa una canonada de PVC de 400 0 (10 ATM) i una altra de canonada de PVC de 110 0 (06 ATM), que entronquen en una arqueta en la intersecció del camí rural amb el camí asfaltat. I una canonada d'impulsió que discorre de nord a sud de PVC de 250 Ø (10 ATM), que connecta amb la canonada de conducció de 400 Ø (10 ATM) i la canonada de PVC de 110 Ø (06 ATM).  
De manera que hauran de ser tingudes en compte per a la seua reposició.  
L'Eix 1 entre el PK 3+140 € 3+300, aproximadament, el col·lector se solapa amb dues arquetes d'allotjament de vàlvules..  
De manera que hauran de ser tingudes en compte per a la seua reposició.  
L'Eix 1 entre el PK 3+320 € 3+380, aproximadament, creua una canonada de PVC 350 Ø 10 ATM.  
L'Eix 1 entre el PK 4+400 € 4+ 760, aproximadament, el col·lector se solapa amb dues arquetes d'allotjament de vàlvules. [?]»   
Segons l'informe de resposta a les al·legacions realitzat per l'EPSAR, per a l'elaboració de l'afecció de serveis del projecte s'ha tingut en compte la documentació aportada per les diferents administracions i entitats, encara que part de les afeccions que al·lega la Comunitat de Regants no han sigut aportades durant la fase de redacció de projecte. No obstant això, l'EPSAR indica que durant la fase d'obres es reposaran tots els serveis en ús afectats per aquestes.  
«Quinta. La comunitat disposa de xarxes de distribució i de transport en la zona d'actuació.  
La xarxa de transport existent en la zona d'actuació, eleva aigua a cota 300 msnm, amb un cabal de 6.000,00 L/Min. De manera que una demora en la reposició de la xarxa, provocaria greus problemes de proveïment de les zones altes.  
Les xarxes de distribució existents en la zona d'actuació bombegen aigua a la zona baixa de la comunitat. De manera que una demora en la reposició de la xarxa, provocaria greus problemes de proveïment de les zones baixes de la comunitat.  
El traçat del col·lector es creua, se solapa o discorre paral·lelament a la xarxa de reg i, donades les estretors de la zona, unit a l'elevat nombre de pous que s'executaran en el recorregut, difícil comunió tenen les dues infraestructures per a les posteriors tasques de reparació i manteniment de les infraestructures».  
Segons l'informe de resposta a les al·legacions realitzat per l'EPSAR, durant les obres es faran les tasques necessàries de prevenció per a protegir els serveis existents i evitar la seua afecció.  
«I en virtut de l'exposat:  
Sol·licite que es tinga per presentat aquest escrit i, per formulades les al·legacions que s'hi expressen en dictar l'oportuna resolució, a fi de minimitzar els impactes ambientals sobre el mitjà receptor i preservar els escassos recursos hídrics de la zona, sent necessari:  
a) Unificar totes les depuradores existents, no deixant fora de la nova EDAR Cheste-Chiva indústries o construccions existents.  
b) Realitzar obres i Instal·lacions que permeten retindre i evacuar adequadament cap a l'estació depuradora d'aigües residuals urbanes les aigües de la xarxa de sanejament, amb elevades concentracions de contaminants produïdes en aquests episodis.  
c) Traslladar el punt d'alleujament -Eix 8- a l'objecte que no es vegen afectades les aigües directament pels alleujaments.  
d) Connectar l'efluent de l'EDAR Cheste-Chiva amb la xarxa de la comunitat per a la utilització de les aigües regenerades.  
Primer: un altre sí que dic el «minat o brollador la mina» és una construcció actualment en ús i amb concessió administrativa per a la captació d'aigua per a reg. Atés que el traçat travessa el «Minat o Brollador la Mina».  
Sol·licite que es dissenye un traçat alternatiu per a evitar que afecte l'estructura de la galeria i els efectes negatius de contaminació de l'aigua per trencament del col·lector.  
Segon: altre sí que dic, no s'ha tingut en compte algunes reposicions en la construcció del col·lector.  
Sol·licite que es tinguen en compte las reposicions descrites en el cos de l'escrit.  
Tercer: un altre sí que dic, el traçat del col·lector es creua, se solapa o discorre paral·lelament a la xarxa de reg i, donades les estretors de la zona, unit a l'elevat nombre de pous que s'executaran en el recorregut, difícil comunió tenen les dues infraestructures per a les posteriors tasques de reparació i manteniment de les infraestructures.  
Sol·licite una distància mínima entre canonades per a fer les tasques de reparació i manteniment».  
- Informe resposta a les al·legacions presentades durant el període d'informació pública del projecte de construcció de les obres de l'EDAR de Cheste-Chiva (València) i col·lectors generals (realitzat el 20.11.2018).  
«[?] C. Contestació a les al·legacions.  
1. Connexió urbanització aigües perdudes:  
A priori, la connexió de la urbanització és tècnicament viable, ja que en aqueix tram el col·lector general té capacitat i funciona per gravetat. Per tant, la connexió pot ser factible sempre que es condicione el col·lector de sanejament de la urbanització al traçat dissenyat en el projecte per al col·lector general. En el seu moment, el gestor de la urbanització haurà de sol·licitar formalment la connexió a aquesta entitat, per al que s'establirà el pertinent expedient d'autorització de connexió.  
2. Al·legacions comunitat de regants:  
2.1. Eliminació eix 8 previst com a sobreeixidor:  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer és l'organisme competent per a autoritzar abocaments a llit, tenint en compte la seua viabilitat i les seues possibles afeccions aigües avall a tercers. Dins del projecte constructiu es contemplen mesures indicades per aquest organisme per a obtindre's aquesta autorització (desbastament i dispositius per a comptar el nombre d'episodis d'alleujament). En el seu moment se sol·licitarà autorització a la CHX referent al punt d'abocament de l'Eix 8. En cas que l'autorització siga positiva s'entén que la CHX considerarà que la captació d'Almela no es veurà perjudicada. En cas que l'autorització siga negativa, es mantindria l'actual col·lector d'eixida de l'EDAR de Chiva com a col·lector d'alleujament de pluvials de la futura arqueta de recollida d'aigües residuals de Chiva, de manera que els abocaments d'alleujament es produirien en el punt on actualment aboca l'EDAR de Chiva.  
Per tant, no correspon prendre cap mesura en el projecte fins no disposar del dictamen de la CHX sobre aquest tema.  
2.2. Desviació del col·lector eix 1 perquè no afecte una galeria:  
La comunitat de regants proposa el desviament del col·lector per a evitar afeccions a la galeria de la mina per encreuaments. La galeria es troba a 8 metres de profunditat, i els encreuaments previstos es realitzaran mitjançant clava dirigida que no té per què afectar aquesta galeria. No obstant això, en cas que accidentalment es produïra algun desperfecte en aquesta galeria, es procediria a la seua reposició durant les obres.  
2.3. Connexió indústries  
La connexió de les indústries sol·licitades ha de realitzar-se pel tràmit ordinari, sent les mateixes indústries les que haurien de sol·licitar a Epsar l'autorització de connexió mitjançant el procediment establit en la nostra pàgina web. D'aquesta forma, Epsar informaria dels requeriments a exigir a les indústries per a la seua connexió, entre altres el compliment de l'ordenança municipal d'abocaments, i en el seu cas la necessitat que efectuen en origen una predepuració per a assimilar les seues aigües a aigües de caràcter domèstic.  
Per tant no correspon prendre cap mesura en el projecte constructiu.  
3.1. (a) permetre la connexió d'altres indústries.  
Es repeteixen les mateixes consideracions i conclusions reflectides en el punt anterior (2.3).  
3.2. (b) obres per a retindre i evacuar aigües amb elevades concentracions contaminants  
A l'efecte de no produir abocaments altament contaminants, s'ha dissenyat la instal·lació perquè els sobreeixidors comencen a funcionar quan s'aconseguisca una dilució d'alleujament de 4:1, la qual cosa es considera suficient. En el seu moment, la CHX haurà de pronunciar-se sobre aquest tema. Amb les instal·lacions previstes es recullen les aigües que actualment arriben a les diferents instal·lacions de depuració existents. De qualsevol nova aportació de pluvials, en correspon als ajuntaments la gestió segons el recollit en el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, en la seua secció 4a.bis. Desbordament de sistemes de sanejament en episodis de pluja, en concret en el seu article 259 ter.  
Per tant, no correspon cap modificació al projecte.  
3.3. (c) traslladar el punt d'alleujament de l'eix 8 al denominat «barranc de les vendes».  
Aquesta al·legació correspon a la mateixa que s'ha informat en el present informe en el punt 2.1 del present apartat, per la qual cosa s'apliquen les mateixes consideracions.  
3.4. (c) connexió de l'efluent de l'EDAR Cheste-Chiva amb la xarxa de la comunitat per a la utilització d'aigües regenerades.  
El projecte constructiu contempla la construcció d'una arqueta d'eixida del futur tractament terciari, amb accés des de l'exterior de l'EDAR per a la captació de les futures concessions. No s'ha contemplat dins del projecte el subministrament als diferents demandants d'aigües, ja que l'EPSAR no té competències sobre la gestió de l'aigua depurada, per la qual cosa no es pot finançar amb càrrec al cànon de sanejament les actuacions reclamades.  
Per tant, no correspon cap modificació al projecte.  
3.5 traçat alternatiu de l'eix 1 per a evitar que l'encreuament de la galeria del «Brollador la Mina»  
Aquesta al·legació correspon a la mateixa que s'ha informat en el present informe en el punt 2.2 del present apartat, per la qual cosa s'apliquen les mateixes consideracions.  
3.6. Reposició de diferents serveis afectats  
Per a l'elaboració de l'afecció de serveis del projecte s'ha tingut en compte la documentació aportada per les diferents administracions i entitats (entre elles la Comunitat de Regants), les diferents empreses subministradores i la informació subministrada per l'empresa INKOLAN. Part de les afeccions que al·lega la Comunitat de Regants sí que han sigut considerades i part no, per no haver sigut aportades durant la fase de redacció de projecte. Independentment, durant la fase d'obres es reposaran tots els serveis en ús afectats per aquestes.  
  
Per tant, no correspon la modificació del projecte, i es resoldran les diferents afeccions, previstes o no, durant la fase d'obra, segons aquestes es vagen produint. Durant l'execució de les obres es prendran les mesures oportunes de detecció i protecció dels serveis indicats amb la finalitat de minimitzar les afeccions.  
3.7. Executar el col·lector general a una distància mínima de les canonades de la xarxa de reg de la comunitat de regants.  
Referent a la possible afecció a les canonades de la xarxa de reg, durant les obres es faran les tasques necessàries de prevenció per a protegir els serveis existents i evitar la seua afecció. En cas que no siga possible i s'haja de realitzar una remoció parcial dels serveis existents i la seua posterior reposició, es realitzarà de manera coordinada amb els afectats.  
Per tant, no correspon la modificació del projecte i es resoldran les afeccions durant la fase d'obra segons es vagen detectant».  
Consideracions ambientals  
L'objecte del projecte és millorar el sistema de depuració actual de les aigües residuals dels termes municipals de Cheste i Chiva, vistos els problemes actuals de falta de capacitat suficient de les instal·lacions en funcionament i d'exigències superiors en la qualitat de l'efluent, motivats per la catalogació com a zona sensible. Així doncs, la finalitat última del projecte contribuirà a un efecte global favorable. No obstant això, durant la fase d'execució de la infraestructura i durant la fase d'explotació de la instal·lació es derivaran alguns impactes, la prevenció o la reducció dels quals són objecte d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Inicialment s'han plantejat dues alternatives de disseny:  
reformar les instal·lacions existents, i  
unificar les instal·lacions en una de major grandària  
  
S'opta per la creació d'una depuradora de major grandària perquè, encara que presenta l'inconvenient d'una major inversió, redueix els problemes d'explotació i redueix els punts d'abocament. A més, permet introduir un tractament terciari, que possibilita la reutilització de les aigües depurades en una zona amb dèficit hídric.  
En l'annex núm. 6 del projecte trobem l'anàlisi de la solució de l'EDAR i al traçat dels col·lectors. Es troba a faltar un estudi d'alternatives a la ubicació de les instal·lacions de l'EDAR, encara que sí que consta la justificació del disseny de l'EDAR i un estudi d'alternatives al traçat dels col·lectors.  
Respecte del disseny de l'EDAR, s'ha triat un sistema de fangs actius per ventilació prolongada, perquè reuneix les condicions següents:  
Obtenció de rendiments molt alts i estables: el llarg temps de retenció hidràulic i la baixa activitat bacteriana proporcionen una bona resistència a l'efecte de xocs de contaminació, variacions de pH i efectes d'inhibidors o de tòxics.  
Obtenció de fangs estabilitzats: el tractament de l'aigua i l'estabilització dels fangs es realitzen en el mateix cub de ventilació.  
La producció de fangs és molt reduïda.  
Se li pot dotar un bon emmagatzematge dels fangs, per la qual cosa una porga setmanal generalment resulta suficient per a l'extracció dels fangs en excés.  
Finalment, aquest tipus de tractament té una amplíssima implantació a Espanya, per la qual cosa es té una gran experiència en multitud d'aplicacions.  
Gaudeix d'una gran flexibilitat d'operació.  
Respecte dels diferents tractaments que formen la línia d'aigua:  
Projectar un pretractament nou suficient per al cabal futur  
Projectar un tanc d'homogeneïtzació, amb la finalitat de:  
controlar i homogeneïtzar les descàrregues d'abocaments d'alta càrrega orgànica que temporalment arriben a la depuradora.  
controlar i homogeneïtzar les possibles descàrregues d'abocaments industrials incontrolats que arriben a la depuradora.  
controlar i homogeneïtzar les descàrregues d'abocaments d'alta càrrega de nitrats durant el cap de setmana del gran premi de motociclisme, que se celebra en el Circuit Ricard Tormo.  
exercir de selector aerobi, en cas de ser necessari. Per a això s'instal·larà un sistema de ventilació mitjançant ejectors.  
El cabal i la càrrega d'entrada en cada element ha de ser el més constant possible amb la finalitat de no sobredimensionar les infraestructures i evitar l'alleujat de cabals sense tractar o la caiguda dels rendiments davant aquests cabals o càrregues superiors. Per a mantindre operativa la planta davant problemes de funcionament o labors de manteniment en algun element, almenys, exigeix duplicitat dels elements més importants. Per tots dos motius, el pretractament es dissenya en una sola línia, el reactor biològic, la decantació secundària en 3 tancs d'iguals dimensions amb una capacitat de 4.000 m³/d, i el tractament terciari en una única unitat de filtració i dues línies de desinfecció. Per a la línia de fangs s'opta per un espessidor per al funcionament de les dues línies d'aigües que s'executen inicialment, i es reserva l'espai per a l'execució d'un segon durant la primera ampliació de la planta. A més, s'instal·laran dos decantadors centrífugs de la mateixa capacitat, que es poden adaptar perfectament a la variabilitat de càrrega orgànica amb la modificació del nombre d'hores o dies de funcionament.  
Respecte de l'estudi d'alternatives dels col·lectors, s'han estudiat:  
  
Grup d'alternatives 0: inclouen la connexió de diferents urbanitzacions amb l'EDAR. Aquesta solució es descarta perquè aquestes urbanitzacions no disposen de xarxa de sanejament ja executades.  
Alternativa a: s'incorporen les aigües dels polígons industrials de Castella i Tabach.  
Alternativa b: diferència entre trams d'impulsió i gravetat  
Alternativa 3: inclou la modificació de l'eix 2 adaptant-se a criteris de la confederació, eix 4 que busca un traçat perpendicular a l'A3 i a la via de l'ocell, eix 6 per a ajustar-se als futurs viaris del parc empresarial en execució i la incorporació de l'eix 11, que implica la inclusió de les aigües residuals del col·legi d'educació especial Mare de Déu de l'Esperança.  
Es fa, a continuació, la descripció dels principals impactes durant les fases d'execució i funcionament dels col·lectors i les instal·lacions de depuració.  
El paisatge dominant està associat als cultius de secà, especialment a la vinya, garrofera, olivera i cítrics, encara que existeixen dos entorns naturalitzats que poden veure's afectats: espai que existeix entre el Racó del Vell i el Racó de la Pepeta, a l'est del camp de tir, i espai forestal situat als voltants del Complex Educatiu de Cheste.  
  
Durant la fase d'execució del projecte, el principal impacte vindrà derivat per l'execució de les conduccions i la planta depuradora. La major part dels col·lectors discorre per camins i parcel·les agrícoles; no obstant això, la part final de l'Eix 7 i Eix 3 travessa sòl forestal en l'àrea situada a l'est del camp de tir i els eixos 5, 12 i 6 afecten sòl forestal en l'àrea situada al sud del Complex Educatiu, des de l'encreuament de la CV-378 fins a arribar al voltant del Circuit Ricard Tormo. Durant l'execució de les obres es compliran les normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, aprovat pel Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat.  
  
L'eix 8, abocat EDAR Chiva, coincideix amb la senda Reial de Gestalgar a Godelleta, des del PK 0+320 fins al punt d'abocament en el barranc de Chiva. Haurà de tramitar-se per a la fase d'obres la corresponent autorització d'ocupació temporal de vies pecuàries davant el Servei Territorial de Medi Ambient de València.  
La parcel·la EN LA QUAL SE situa l'EDAR Cheste-Chiva té diferents afeccions:  
està pròxima a la Societat Valenciana de Caça i Tir.  
confronta amb la línia de ferrocarril de rodalia C3 de València-Utiel.  
està pròxim el barranc de Chiva, on es troba el punt d'abocament.  
  
El risc d'inundació ve donat per la Rambla de Chiva o de Poyo, i afecta part del traçat dels col·lectors, encara que no l'emplaçament de la nova EDAR. No obstant això, en tractar-se de conduccions en rasa no es veu incrementat el risc d'inundació. La parcel·la on es pretén situar l'EDAR queda exempta de risc d'inundació. Addicionalment s'ha comprovat la inundabilitat de les estacions de bombament a partir de les superfícies de perillositat d'inundació per a 500 anys del SNCZI. No obstant això, en cas de situar alguna estació de bombament que poguera interferir amb la perillositat d'inundació, aquesta s'haurà de realitzar de manera soterrada.  
La qualificació urbanística del sòl on es proposa l'EDAR és sòl no urbanitzable comú. Segons l'informe realitzat per l'Ajuntament de Cheste, l'activitat de depuració és compatible amb aqueixa qualificació, en estar inclosa l'activitat en l'article 187.2 de la normativa del Pla General d'Ordenació Urbana de Cheste, aprovat en data 28.07.1986.  
  
Quant als terrenys pels quals discorren les conduccions:  
Al terme municipal de Cheste, afecten sòl no urbanitzable comú, sòl no urbanitzable protegit de domini públic d'afecció viària, sòl no urbanitzable protegit de domini públic hidràulic, sòl no urbanitzable protegit de domini públic de ferrocarril, sòl no urbanitzable dotacional xarxa primària equipament esportiu/recreatiu, sòl urbanitzable terciari «parc empresarial», sòl urbanitzable industrial executat «el Tabach» i sòl no urbanitzable de protecció genèrica.  
  
Al terme municipal de Chiva, el planejament vigent són les normes subsidiàries (BOP de 22.10.1983). Es descriuen les zones següents en funció de la qualificació del sòl afectat per les obres:  
Zona 1: Els terrenys on se situa l'actual estació depuradora de Chiva és sòl no urbanitzable Comú. Segons l'article 147, podran autoritzar-se les instal·lacions d'utilitat pública o interés social que hagen d'emplaçar-se al mig rural.  
Zona 2: Es continua la conducció per Sòl No Urbanitzable Protegit Genèric. L'art. 138 estableix que podran autoritzar-se instal·lacions d'utilitat o interés social.  
Zona 3: La conducció continua fins a arribar a la zona de la CV-50 on el sòl és qualificat de sòl no urbanitzable protegit Domini Públic\_Afecció viària  
Per a l'accés a l'EDAR s'ha previst un accés principal i un secundari. L'accés principal a l'EDAR es planteja per un camí existent que parteix des de la CV-383 i que creua el barranc de Chiva (a través d'un gual inundable) i que discorre paral·lel a la via de ferrocarril de rodalia (fins a l'encreuament, per un pas a nivell existent en el punt de coordenades de 117280.04, 0964679.24). Per a l'encreuament de la via, es preveu un augment de vehicles a causa de la implantació de l'EDAR de 10 vehicles al dia, amb el que no seria necessari cap camí en les instal·lacions del pas a nivell. Es planteja un accés secundari per a accedir a l'EDAR mitjançant vehicle lleuger durant períodes de pluja que puga inundar el gual esmentat. L'accés es realitza des de la CV-3845 al sud de la parcel·la per un camí existent, aproximadament fins al PK 3+190 de l'eix 3 del sistema de col·lectors, a partir del qual es dissenya una nova plataforma per al nou vial que envolta l'EDAR per la dreta fins a arribar a la porta d'accés principal.  
  
L'esplanació i moviment de terres comprendrà el desbrossament, rebuig, l'excavació de part de la superfície i l'elevació de la resta de la superfície ocupada, mitjançant la creació d'un terraplé realitzat utilitzant els materials extrets de l'excavació adés esmentada. Aquest procés suposa una generació de partícules en suspensió, per l'acció de la maquinària o per l'acció del vent sobre l'àrea nua. Per a corregir aquest impacte, amb periodicitat suficient es procedirà al reg de les superfícies susceptibles de generar pols, camins i superfícies nues. El transport de terra o d'altres materials susceptibles de generar pols, necessàriament, haurà de fer-se amb vehicles coberts, així com limitar la seua velocitat.  
  
Per a la realització dels treballs d'esplanació i moviment de terres s'utilitza maquinària d'obra. Aquest impacte pot presentar valors mitjans de sonoritat entre 37,5 i 44,5 dB. Com a mesura es planteja emprar la maquinària triada perquè produïsca les mínimes vibracions, trepidacions o sorolls per damunt dels nivells màxims permesos. Durant l'execució de les obres, no es faran treballs que puguen perjudicar el descans nocturn de la població, per la qual cosa es restringeixen les hores d'obres al període diürn (8-22 h).  
Aquesta acció suposa també la modificació del relleu i topografia de la zona, per la qual cosa aquest factor del medi quedarà afectat en l'àmbit d'ubicació de l'EDAR. L'afecció no serà molt important, a causa de la topografia plana de la zona on se situarà la nova EDAR. Es procedirà a la retirada de tots els residus que s'hagueren generat (el projecte inclou l'annex núm. 25, relatiu a la gestió de residus), així com a la restauració de les zones afectades pels apilaments de materials i moviments de terres.  
L'esplanació i moviment de terres implica el desbrossament i rebuig previ, per la qual cosa la vegetació natural que es troba en l'àrea afectada serà eliminada completament. La vegetació natural de la zona està composta per espècies herbàcies pròpies dels cultius i espècies ruderals situades en els marges de camins i camps. Es minimitzarà l'afecció sobre els exemplars arboris de cultius existents a l'estrictament necessari. Els arbres de la zona que no siga necessari tallar es protegiran mitjançant abalisament elevat, mínim 1 m, formant un cercle el perímetre del qual siga almenys la projecció de la copa en el sòl. Per a les zones enjardinades de l'EDAR s'utilitzarà el sòl fèrtil seleccionat durant obres, retirat i emmagatzemat, minimitzant-se l'aportació de materials externs. Es farà l'ocultació de les instal·lacions mitjançant vegetació i l'enjardinament de les superfícies lliures es realitzarà amb espècies autòctones.   
L'ocupació del sòl pels elements d'obra civil, equips, edificis i el propi terraplé que es construirà en la parcel·la, produirà un canvi en la hidrologia superficial, encara que de forma poc significativa, ja que gran part de la parcel·la estarà enjardinada i permetrà una infiltració normal. Els sobreeixidors de crescudes del col·lector disposaran dels dispositius necessaris per a evitar l'abocament a les séquies dels flotants transportats en les aigües residuals.  
La impermeabilització del terreny ocupat per diversos elements que formen part de l'EDAR no tindran un efecte apreciable, ja que les aigües de pluja seran convenientment drenades i abocades a la zona enjardinada o al barranc pròxim.  
Quant a la possible afecció a elements culturals, s'han d'establir les mesures següents durant l'execució de les obres, tal com es detalla en l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni:  
  
S'haurà de realitzar el seguiment arqueològic intensiu de tots els moviments de terres  
S'haurà de preveure com a mesura compensatòria l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts, l'abast d'aquest treball dependrà de l'extensió i importància dels documents.  
S'haurà de fer l'abalisament dels elements etnològics que se situen dins dels 50 metres des del límit d'expropiació del projecte per a la seua protecció i, com a mesures correctores, la reposició dels murs o estructures de pedra en sec, amb la tècnica i material original que hagen hagut de ser desmuntats pel traçat dels col·lectors, així com la reposició dels trams de séquia, que siga necessari desmuntar per a fer la rasa del col·lector. Aquesta reposició es realitzarà amb els mateixos materials que la componen, informant-se aquestes mesures favorablement als efectes patrimonials.  
Els treballs necessaris per a la instal·lació del col·lector provocaran la inutilització temporal d'alguns camins rurals i carreteres pels quals discorre el col·lector. Per a minimitzar aquesta afecció es prendran les mesures oportunes per a interferir mínimament el trànsit rodat, senyalitzant qualsevol actuació en el moment de realitzar-se i amb anterioritat a aquesta, i condicionant accessos provisionals.  
Durant les obres d'instal·lació del col·lector es produirà l'ocupació de sòl al costat de la rasa, tant per motius de seguretat com per a mantindre obert al trànsit els viaris afectats i depositar els materials extrets en l'obertura de la rasa. Aquestes franges d'afecció quedaran fixades i senyalitzades en el replanteig de les obres juntament amb l'eix de la rasa, i afectaran els marges del camí que posseïsquen menor nombre de serveis o elements de més fàcil reposició. S'emprarà maquinària de dimensions les més reduïdes possibles, amb l'objectiu de minimitzar la franja d'afecció. Els parcs de maquinària se situaran en les zones més degradades, les àrees ermes o sense usos establits, terrenys públics, o en general, en les zones que generen una afecció menor en les propietats particulars. Aquestes àrees hauran de cartografiar-se i incloure's en l'informe paral·lel a l'acta de replanteig, que forma part del Programa de vigilància i seguiment durant la fase d'execució de les obres.  
  
Derivats de l'ús i manteniment dels vehicles i maquinària d'obra emprats per a la construcció dels diferents elements, pot produir-se contaminació del subsòl per pèrdues de combustibles i substàncies grasses. Les labors de manteniment de la maquinària es realitzaran adoptant les precaucions necessàries per a evitar contaminació dels recursos hídrics i dels sòls. Durant les operacions de manteniment o en l'estacionament de vehicles i maquinària d'obra, s'instal·laran dispositius fixos o portàtils que recullen les substàncies contaminants que puguen ser abocades al terreny. Si accidentalment es produïra algun abocament directe i poc important de combustible i materials grassos provinents de la maquinària, aquest es recollirà juntament amb la part afectada del sòl, per al seu posterior tractament o eliminació en centres apropiats. En el cas que l'abocament tinga proporcions importants, serà necessari donar avís amb la màxima urgència a les autoritats competents (Protecció Civil, bombers, etc.), evitant en la mesura del possible l'arribada de la substància contaminant a cursos superficials d'aigua, captacions subterrànies, etc.  
  
La realització de les obres implica la utilització de mà d'obra del sector de la construcció, que encara que no agrupa un elevat percentatge de població activa, induirà una major activitat del sector.  
Durant la vida útil de l'EDAR es produirà una pertorbació de la unitat de paisatge afectada, ja que es tracta d'una instal·lació amb elements prou grans per a destacar en la zona de cultius en què se situa. El projecte inclou la revegetació de totes les zones no ocupades directament i l'apantallament vegetal de l'EDAR. La tipologia arquitectònica dels edificis, els materials emprats i el color amb què es pinten afavoriran aquesta integració paisatgística.  
Els principals problemes d'olors s'associaran als residus generats, atés que en el dimensionament de les instal·lacions, necessàriament, hauran de prendre's les mesures oportunes per a garantir que en cap de les fases del procés de depuració es produïsquen olors. Per a reduir la producció d'olors, les restes de desbastament, arenes del desarenador, flotants i similars, es retiraran i gestionaran adequadament. Aquest procés es realitzarà amb prou freqüència per a evitar l'aparició de males olors. A més, es realitzarà de manera que es produïsquen les mínimes molèsties a la població a causa de les olors que es generen durant el seu emmagatzematge. La retirada de fangs i residus sòlids provinents del pretractament es durà a terme de manera que no es generen olors en la zona, emprant sempre contenidors tancats.  
  
Els equips que controlen les diferents fases d'impulsió i depuració de l'aigua residual poden produir sorolls, a vegades amb una entitat suficient per a generar molèsties en habitants d'habitatges localitzats en les proximitats de les instal·lacions. Els equipaments instal·lats en l'EDAR disposen d'elements d'aïllament adequats, per a evitar l'emissió de sorolls a l'ambient exterior. La circulació de camions per a la retirada de llots o transport d'equips i materials es durà a terme tenint en compte l'afecció a la població per nivells de soroll elevats, evitant les rutes que discórreguen per l'interior de nuclis habitats i establint els horaris menys molestos.  
L'explotació de l'EDAR implica el trànsit de vehicles de personal d'explotació, de recollida de residus sòlids, de transport de consumibles o equips per a reparar, substituir, etc.  
Segons consta en la nota tècnica sobre els sobreeixidors, la sol·licitud d'abocament presentada davant la Confederació Hidrogràfica del Xúquer inclou 7 punts d'abocament per desbordaments en episodis de pluja que corresponen a les 6 estacions de bombament i al col·lector general en l'arqueta de connexió del PI la Cella. Aquest últim punt d'abocament no estarà operatiu fins que es connecten les aigües del polígon industrial, quan es desenvolupe aquest sector urbanístic.  
Els elements de control de les mesures per a limitar la contaminació per desbordaments d'aquests alleujaments, en tots els casos, són:  
- Desbastament de 20 mm.  
- Detector d'alleujaments.  
I en les estacions de bombament, a més:  
- Boies de nivell en els gots de bombament  
També en tots els casos, com es recull en la sol·licitud d'abocament, s'adopten les mesures següents:  
- Programa d'operació i manteniment del sistema de sanejament.  
  
- Mesures per a l'eliminació de desbordaments de sistema de sanejament en temps sec.  
- Mesures per a la maximització de la capacitat d'emmagatzematge en la xarxa de sanejament.  
- Mesures per a la maximització de cabals transportats a EDAR per a tractament.  
- Programa de vigilància i caracterització dels desbordaments.  
- Mesures per a limitar la presència de sòlids i flotants en desbordaments de sistemes de sanejament.  
En el projecte es dimensionen les estacions de bombament (EBAR) i arquetes de la forma següent:  
1. Recollits les dades dels cabals mitjans actuals mesurats es calculen els cabals punta en cada EBAR o arqueta, aplicant un coeficient punta 4.  
2. S'estimen els cabals mitjans a 10 anys i a 20 anys segons una previsió de consolidacions i connexions d'àrees urbanitzades. També se'ls aplica el coeficient 4.  
3. El cabal punta a 10 anys així obtingut s'utilitza per al dimensionament dels volums dels depòsits dels bombaments, dels tubs d'impulsió, dels desbasts de sòlids, dels pous de gruixos i, en general, de les característiques geomètriques de les estacions de bombament.  
4. En cada EBAR s'instal·len inicialment 2 bombes i una més de reserva de manera que des del primer moment la capacitat de bombament es correspondrà amb el cabal punta estimat a 10 anys. No obstant això, quedarà preparat l'allotjament per a dues bombes més fins a un total de 4 i una de reserva. Aquestes bombes extra només necessitaran per a la seua posada en funcionament ser instal·lades, ja que la canonada d'impulsió està preparada per al cabal total de quatre d'aquelles i l'obra civil estarà executada.  
Per tant, per a les estacions de bombament:  
- En la situació inicial de la posada en servei de l'obra els alleujaments s'iniciaran quan el cabal que arribe a les arquetes de bombament supere entre 5 (EBAR 3) i 7 vegades (EBAR 1) el cabal mitjà d'aigües residuals.  
- Els coeficients de cabal punta diari d'aigües residuals, respecte al cabal mitjà, recollits en la literatura especialitzada per a municipis mitjans i xicotets en algunes normes locals de càlcul no superen un màxim de 3, i en els estudis realitzats a penes superen el valor de 2.  
  
- Vist l'anterior, en la situació inicial de la posada en servei de l'obra, el marge per a evacuar a la depuradora cabals de pluja serà d'entre 3 i 5 vegades el cabal mitjà d'aigües residuals, en el pitjor dels casos, que es donaria en coincidir el cabal punta diari de residuals amb l'episodi de precipitacions.  
- El règim de pluges en el clima mediterrani es caracteritza per intensitats altes en episodis de curta durada i intensitats xicotetes en episodis de llarga durada. Tenint en compte que, a més, les conques receptores d'aigües de pluja dels sistemes de col·lectors de Cheste i Chiva són petites, els temps de concentració seran d'algunes desenes de minuts i els màxims cabals en els punts de desguassos de conca (les EBAR) es donaran per a pluges intenses però de 10 a 30 minuts de durada. Així, els volums que pogueren abocar-se per alleujament seran relativament xicotets.  
- D'altra banda, les aigües més contaminades per arrossegament en episodis de pluges solen ser les primeres que arriben al punt de desguàs quan el cabal està incrementant-se, però no ha arribat encara al màxim. Aquestes primeres aigües normalment no s'abocaran sinó que seran bombades a l'EDAR.  
El sistema proposat permet ampliar els marges de seguretat anteriors:  
En primer lloc els sobreeixidors estan dotats de detectors d'alleujaments.  
Si és necessari incrementar la capacitat de bombament per a evitar excessos d'alleujaments, podrà:  
Incrementar-se de manera immediata el cabal de bombament posant en marxa la bomba de reserva (augmentar aproximadament un 50 % el cabal bombat).  
Instal·lar-se en un termini curt una quarta i una cinquena bomba amb una instal·lació que tan sols requerirà adquirir i instal·lar els equips perquè l'obra civil ja estarà realitzada.  
I si augmentar la capacitat de bombament no fos suficient:  
En totes les EBAR (excepte en l'EBAR 2), en estar situades en terrenys d'EDAR que quedaran fora de servei, hi ha terreny disponible per a construir tancs de tempesta o reconvertir alguna de les instal·lacions actuals en depòsits de tempesta.  
En el cas de l'EBAR 2, de nova ubicació, es realitzarà l'expropiació adequada perquè siga viable la construcció d'un tanc de tempesta, si fos necessari.  
Quant a l'alleujament de l'arqueta de Chiva, que s'executarà en l'actual EDAR de Chiva, la diferència està en el fet que, en aquest cas, no podrà incrementar-se la capacitat de transport d'aigua del col·lector d'eixida, però sí que es disposa del terreny i els elements de l'actual EDAR per a establir un sistema de depòsit de tempestes, si fos necessari.  
L'estudi d'impacte ambiental té un Programa de vigilància i seguiment, que es divideix en dues fases, clarament diferenciades:  
Primera fase: coincideix amb la fase de construcció de les obres i s'estén des de la data de l'acta de replanteig fins a la de recepció.  
Segona fase: s'inicia a partir de la data de l'acta de recepció estenent-se durant un període que coincideix amb els primers anys d'explotació de les actuacions i que s'estableix en dos anys.  
L'equip encarregat de dur a terme el Programa de vigilància i seguiment estarà compost per:  
Responsable del programa. Serà un/a tècnic/a amb formació i experiència en matèria mediambiental. Serà el responsable tècnic del programa en la fase de construcció i l'interlocutor amb la direcció de les obres.  
Equip de tècnics especialistes. La composició d'aquest equip en aquesta obra està definit, en principi, pels següents especialistes:  
- Especialista en analítica, encarregat dels mesuraments i presa de mostres per al seguiment i vigilància de les variables físiques.  
- Especialista en arqueologia, encarregat de realitzar el control i seguiment de les possibles afeccions al patrimoni cultural, etc.  
El Programa té un conjunt d'informes que seran signats pel responsable del Programa de vigilància i seguiment, qui els remetrà a la direcció de les obres.  
Durant la primera fase, que coincideix amb la de construcció, el Programa de vigilància tindrà per objectius generals:  
Establir un sistema de vigilància per a garantir l'execució correcta de totes les mesures protectores i correctores. Per a això, s'han establit una sèrie de paràmetres a controlar, llindars admissibles i unes mesures a adoptar en cas de sobrepassar-los.  
Comprovar que els efectes generats per les obres de construcció són els contemplats en el present estudi i que la seua magnitud es manté a la previsió efectuada.  
Determinar incidències ambientals no previstes.  
Durant la fase de construcció, s'establirà un sistema d'indicadors basat en la utilització de comparatives a l'origen que permeta conéixer la situació i evolució de cada factor del medi susceptible de ser afectat. Entre altres inclou:  
control de l'emissió de pols i partícules  
control de nivells acústics de la maquinària  
seguiment de la qualitat i nivells piezomètrics de les aigües subterrànies  
control de la retirada i apilament de terra vegetal  
control de l'alteració i compactació de sòls  
vigilància de l'erosió de talussos  
control de l'extensió de terra vegetal  
control de sembres i hidrosembres  
control de plantacions  
vigilància del manteniment de la permeabilitat territorial  
seguiment de la reposició dels serveis afectats  
vigilància de la reposició de vies pecuàries  
control de la protecció del patrimoni arqueològic  
control del replanteig  
ubicació i explotació de zones de préstecs, abocadors i apilaments  
  
control d'accessos temporals  
desmantellament d'instal·lacions i neteja de la zona d'obres  
altres actuacions de vigilància i seguiment, entre les quals s'inclou:  
  
delimitació de la zona d'obres,  
ubicació de zones d'instal·lacions i parcs de maquinàries on les afeccions a l'entorn siguen menors,  
control de la ubicació i explotació de zones de préstecs i abocadors,  
  
desmantellament d'instal·lacions i la neteja de la zona d'obres, aspectes que precisen un seguiment.  
Els informes que es redactaran en aquesta fase són:  
Informe paral·lel a l'acta de replanteig: En aquest informe es recollirien tots aquells estudis, mostrejos o anàlisis que pogueren precisar-se i que hagen de ser previs a l'inici de les obres i, en cas de ser necessari, la ubicació del parc de maquinària i zona d'instal·lacions, préstecs i abocadors o zones d'apilaments temporals. Es considera necessari incloure en aquest informe com s'ha recollit el contingut d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el projecte, fent especial referència a:  
  
la ubicació de les zones destinades als parcs de maquinària.  
els tràmits enumerats en l'informe de l'organisme de conca pel qual es requereix per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer:  
tramitació per a la construcció del pas gual sobre el barranc de Chiva per a millorar l'accés a la nova estació depuradora.  
autorització del punt d'abocament d'aigües residuals a la llera.  
tramitació per a l'encreuament subterrani de col·lector en llit públic.  
autorització per a qualsevol actuació que afecte el domini públic hidràulic o a la seua zona de policia.  
Informes ordinaris: es realitzaran per a reflectir el desenvolupament de les labors de vigilància i seguiment ambiental. Depenent dels impactes previstos en l'annex d'afeccions ambientals i dels valors naturals de la zona, es determinarà la seua periodicitat, que podrà ser mensual, trimestral o semestral.  
Informes extraordinaris: s'emetran quan existisca alguna afecció no prevista o qualsevol aspecte que precise una actuació immediata i que, per la seua importància, meresca l'emissió d'un informe especial. Estaran referits a un únic tema, i no substituiran cap altre informe.  
  
Durant la fase d'explotació, els objectius del Programa de vigilància ambiental són:  
Comprovar l'efectivitat de les mesures protectores i correctores aplicades durant la fase d'execució del projecte, aspecte que només pot analitzar-se quan ha transcorregut cert temps des de l'execució de les mesures (com en el cas de la implantació de vegetals). En cas de no complir els objectius previstos, plantejar el reforç o la complementació d'aquestes mesures.  
Verificar l'execució de les labors de conservació i manteniment que pogueren precisar les mesures executades, especialment les referides a la coberta vegetal implantada, com regs, ressembrades o reposició de mancances.  
Detectar afeccions no previstes en l'estudi ambiental i articular les mesures necessàries per a evitar-les o corregir-les.  
Durant la fase d'explotació, s'establirà un sistema d'indicadors basat en la utilització de comparatives a l'origen que permeta conéixer la situació i evolució de cada factor del medi susceptible de ser afectat. Entre altres inclou:  
Respecte de la hidrografia i qualitat d'aigües s'analitzarà: l'afecció a la qualitat de les seues aigües, l'increment dels riscos d'inundació i l'erosió i aterrament dels llits. Aquest epígraf ha de completar-se amb el seguiment de la qualitat de les aigües en els entorns dels punts d'abocaments, incloent-hi les conduccions per les quals es deriva aigua pluvial en les diferents EBAR (entre altres, aigües del Minat i Almela, per possible afecció per les aigües de l'eix 8) i la conducció d'aigua depurada en les proximitats de l'EDAR de Cheste-Chiva (Pou del Carme i Pou del Barranc).  
Seguiment de l'efectivitat de les mesures de restauració de la coberta vegetal.  
L'òrgan ambiental considera necessari completar el seguiment ambiental de la fase d'explotació amb el control dels alleujaments que es produïsquen en episodis extraordinaris des de les diferents estacions de bombament, ja que aquests abocaments es realitzen a llits que aporten les seues aigües al Parc Natural de l'Albufera. Aquest control d'alleujaments haurà d'abastar freqüència, cabal i qualitat dels abocaments, en cadascun dels punts en els quals es produïsquen. El promotor serà qui realitze aquest control. En funció dels resultats obtinguts, el promotor analitzarà la conveniència d'aplicar algunes de les solucions que es recullen en la nota tècnica sobre els sobreeixidors previstos en el sistema EDAR Cheste-Chiva. El promotor donarà trasllat a l'òrgan substantiu del resultat i estudi de solucions, qui l'analitzarà i informarà per a traslladar-ho posteriorment a l'òrgan ambiental. L'òrgan ambiental determinarà si aquesta declaració d'impacte ambiental continua sent vàlida, o si és necessari realitzar una resolució complementària que empare les solucions plantejades.  
Els informes que es redactaran en aquesta fase són:  
Informes ordinaris: es realitzaran per a reflectir el desenvolupament de les labors de seguiment ambiental. La periodicitat serà semestral o anual.  
Informes extraordinaris: s'emetran quan existisca alguna afecció no prevista o qualsevol aspecte que precise una actuació immediata, i que per la seua importància, meresca l'emissió d'un informe específic.  
Informe final del Programa de vigilància i seguiment: l'informe final contindrà el resum i conclusions de totes les actuacions de vigilància i seguiment desenvolupades i dels informes emesos, tant en la fase primera com en la segona.  
Correspon a l'òrgan substantiu el seguiment del compliment de la declaració d'impacte ambiental. A aquest efecte, el promotor remetrà a l'òrgan substantiu un informe de seguiment sobre el compliment de les condicions, o de les mesures preventives, correctores i compensatòries establides en la declaració d'impacte ambiental. L'informe de seguiment inclourà un llistat de comprovació de les mesures previstes en el programa de vigilància ambiental. El programa de vigilància ambiental i el llistat de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i, prèviament, se'n comunicarà a l'òrgan ambiental la publicació en la seu electrònica. L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i recaptar informació, per a verificar el compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental o de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, i permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la declaració d'impacte ambiental ordinària, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 41.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a del capítol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicable.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Cheste-Chiva, promogut per l'EPSAR, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental i el projecte tècnic, així com en els condicionants que es relacionen a continuació.  
  
Segon  
El projecte i la proposta de mesures correctores i protectores haurà de completar-se amb les mesures següents, detallades en el cos d'aquesta declaració d'impacte ambiental:  
En cas que la connexió a la línia elèctrica implique un supòsit sotmés a avaluació ambiental, l'òrgan substantiu sol·licitarà a l'òrgan ambiental una resolució complementària a la present declaració, en la qual puguen valorar-se els seus impactes derivats.  
Durant l'execució de les obres es compliran les normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, aprovat pel Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat.  
  
Haurà de tramitar-se durant les obres la corresponent autorització d'ocupació temporal de vies pecuàries davant el Servei Territorial de Medi Ambient de València.  
S'haurà de realitzar el seguiment arqueològic intensiu de tots els moviments de terres  
S'haurà de preveure com a mesura compensatòria l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts, l'abast d'aquest treball dependrà de l'extensió i importància dels documents.  
S'haurà de procedir a l'abalisament dels elements etnològics que se situen dins dels 50 metres des del límit d'expropiació del projecte per a la seua protecció i, com a mesures correctores, la reposició dels murs o estructures de pedra en sec, amb la tècnica i material original que hagen hagut de ser desmuntats pel traçat dels col·lectors, així com la reposició dels trams de séquia, que siga necessari desmuntar per a realitzar la rasa del col·lector. Aquesta reposició es realitzarà amb els mateixos materials que la componen, informant-se aquestes mesures favorablement als efectes patrimonials.  
L'informe paral·lel a l'acta de replanteig haurà de fer esment específic a com s'ha recollit el contingut d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el projecte, fent especial referència a:  
La ubicació de les zones destinades als parcs de maquinària.  
Els tràmits enumerats en l'informe de l'organisme de conca, pel qual es requereix per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer:  
Tramitació per a la construcció del pas gual sobre el barranc de Chiva per a millorar l'accés a la nova estació depuradora.  
Autorització del punt d'abocament d'aigües residuals al llit.  
Tramitació per a l'encreuament subterrani de col·lector en llit públic.  
Autorització per a qualsevol actuació que afecte el domini públic hidràulic o la seua zona de policia.  
Durant la fase d'explotació, el sistema d'indicadors que es planteja haurà de completar-se amb paràmetres que permeten conéixer la situació i evolució la qualitat de les aigües en els entorns dels punts d'abocaments, incloent-hi les conduccions per les quals es deriva aigua pluvial en les diferents EBAR (entre altres, aigües del Minat i Almela per possible afecció per les aigües de l'eix 8), i la conducció d'aigua depurada en les proximitats de l'EDAR de Cheste-Chiva (Pou del Carme i Pou del Barranc).  
El seguiment ambiental de la fase d'explotació es completarà amb el control dels alleujaments que es produïsquen en episodis extraordinaris des de les diferents estacions de bombament, ja que aquests abocaments es realitzen a llits que aporten les seues aigües al Parc Natural de l'Albufera. Aquest control d'alleujaments haurà d'abastar freqüència, cabal i qualitat dels abocaments, en cadascun dels punts en els quals es produïsquen. El promotor serà qui realitze aquest control. En funció dels resultats obtinguts, el promotor analitzarà la conveniència d'aplicar algunes de les solucions que es recullen en la nota tècnica sobre els sobreeixidors previstos en el sistema EDAR Cheste-Chiva. El promotor donarà trasllat a l'òrgan substantiu del resultat i estudi de solucions, qui l'analitzarà i informarà per a traslladar-lo posteriorment a l'òrgan ambiental. L'òrgan ambiental determinarà si aquesta declaració d'impacte ambiental continua sent vàlida o si és necessari realitzar una resolució complementària que empare les solucions plantejades.  
Correspon a l'òrgan substantiu el seguiment del compliment de la declaració d'impacte ambiental. A aquest efecte, el promotor remetrà a l'òrgan substantiu un informe de seguiment sobre el compliment de les condicions, o de les mesures preventives, correctores i compensatòries establides en la declaració d'impacte ambiental. L'informe de seguiment inclourà un llistat de comprovació de les mesures previstes en el programa de vigilància ambiental. El programa de vigilància ambiental i el llistat de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i, prèviament, se'n comunicarà a l'òrgan ambiental la publicació en la seu electrònica. L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i recaptar informació, per a verificar el compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental o de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
  
El projecte i l'estudi d'impacte ambiental inclouran en el seu pressupost totes les mesures correctores i/o protectores contemplades en l'estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, així com el seu Programa de vigilància ambiental i les modificacions introduïdes en aquest.  
Qualsevol canvi del projecte que es pretenga introduir després de l'emissió d'aquesta declaració d'impacte ambiental (ja siga prèvia a l'inici de les obres, siga durant la seua execució o durant la seua explotació), i puga suposar una modificació substancial des del punt de vista de les afeccions ambientals, haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental, que determinarà, si escau, l'avaluació dels seus efectes en el medi ambient i l'establiment, si fa el cas, de mesures correctores i/o protectores.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no cal interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos hi estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 11 de febrer de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre [per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons Resolució de 9 d'agost de 2019, DOGV núm. 8614, de 16 d'agost de 2019]».  
  
  
València, 27 d'agost de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamí Pérez Rocher [per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons Resolució de 9 d'agost de 2019, DOGV núm. 8614, de 16 d'agost de 2019].