Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9760, del 05-01-2024 (2023/12930)

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Càlig, en el terme municipal de Càlig. Expedient 079/4002-RDI.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9760

Data del DOGV
:   05-01-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/12002


Data del document
:   21-11-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Càlig, en el terme municipal de Càlig. Expedient 079/1006-BQX. [2023/12835]  
De conformitat amb l'article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 079/6591-DPL Càlig (Castelló).  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Càlig  
Tràmit: Pla general estructural  
Promotor: Ajuntament de Càlig  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló  
  
Localització: Terme municipal de Càlig (Castelló)  
Expedient: 079 / 2013 - EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 30 de setembre de 2021, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Càlig, en els termes següents:  
A la vista de la data d'informació pública (que es detalla més avant) i d'acord amb el que establix la disposició transitòria primera, punt 2, del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP) a este pla se li aplica la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desplegada a la Comunitat Valenciana per la TRLOTUP esmentada.  
  
L'objecte de la declaració ambiental i territorial estratègica (DATE) és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o el programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la TRLOTUP. Per a fer-ho, verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que se'n deriven per l'aplicació del pla, i s'establiran, si és el cas, les condicions finals que s'hi hagen d'incorporar prèviament a la seua aprovació.  
El 20 de desembre de 2018 l'Ajuntament va remetre la proposta del Pla general estructural per a l'emissió de la DATE. En el seu lloc, la Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió de 31 d'octubre de 2019, va acordar emetre un informe ambiental en el qual s'assenyalaven diferents aspectes que havien de ser revisats.  
El 17 de desembre de 2020 l'Ajuntament remet la documentació subsanatòria donant resposta a este informe ambiental, i adaptant-la a la LOTUP, i sol·licita l'emissió de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural (PGE). La documentació completa consistent en:  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic (novembre de 2020).  
- Document de participació pública (relació de les consultes realitzades a les administracions afectades, a les persones interessades i empreses subministradores, reunions explicatives...).  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades.  
- Al·legacions presentades durant el termini legalment establit.  
- Document de participació pública en què se'n sintetitzen els resultats i es justifica com s'han pres en consideració en la proposta de pla o programa.  
- Descripció de com s'han integrat en el pla o programa els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document d'abast i l'estudi ambiental i territorial estratègic. (EATE)  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es deriven de l'aplicació del pla. (a l'EATE)  
- Certificat d'aprovació de la proposta de pla. (3.12.2020)  
  
  
Proposta de Pla general estructural (novembre 2020):  
\* Memòria informativa.  
\* Memòria justificativa.  
\* Plànols d'informació  
\* Plànols d'ordenació.  
\* Normes urbanístiques  
\* Fitxes de zona  
\* Fitxes de gestió  
\* Catàleg de proteccions amb les tres seccions  
\* Informe de viabilitat econòmica  
\* Memòria de sostenibilitat econòmica.  
- Estudis complementaris:  
\* Estudi de paisatge.  
\* Estudi acústic.  
\* Plans de mobilitat  
\* Indicadors de seguiment.  
\* Estudi de recursos hídrics  
\* Estudi demanda d'habitatge.  
\* Informe d'impacte de gènere  
\* Resultats del pla de participació pública  
A) Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici 25.11.2013  
Emissió del document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic. 18.12.2014  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i de la resta de documentació exigible, durant un període mínim de 45 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 28.12.2017  
Sol·licitud d'emissió de DATE (amb deficiències) 20.12.2018  
Requeriment per a esmena deficiències en la sol·licitud d'emissió DATE 18.01.2019  
Emissió d'informe ambiental per la Comissió d'Avaluació Ambiental 31.10.2019  
Ple municipal d'aprovació provisional de la VPP, i documentació annexa 03.12.2020  
Sol·licitud emissió de la declaració ambiental i territorial estratègica (DATE) 17.12.2020  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
B.0) Antecedents. Resum del document de referència  
B.0.1) Informació territorial:  
El municipi de Càlig es troba a la comarca del Baix Maestrat, té una superfície de 27,5 quilòmetres quadrats i té una població de 1.959 habitants l'any 2017 (IVE).  
El terme municipal té forma allargada romboidal amb orientació nord-sud, en el qual dominen les zones planes en les quals es localitzen alguns pujols puntuals, com ara el Mas de Vernet de 204 metres situat al nord, les Forques de 185 metres situat a l'oest del nucli urbà, la Solana amb 190 metres al sud-oest del nucli urbà o la Tossa amb 169 metres situat al sud-est. Sobre este relleu, el nucli urbà s'alça al seu torn sobre una xicoteta lloma a 123 metres d'altitud.  
Per la part central del terme discorre el llit de major rellevància, la rambla de Cervera o riu Sec que desemboca en la mar per Benicarló. Altres barrancs són el de Surrac al nord, el de Pou de Canet a l'oest i els barrancs de la Solana i del Pou d'en Bonet al sud. No obstant això, en època de pluges a causa de la topografia plana solen formar-se nombroses séquies i brolladors al llarg del terme.  
Primitivament el terme estava poblat de boscos de sureres i alzines, però en l'actualitat han desaparegut i han dona pas als cultius amb arbratges de secà, com ara l'olivera, l'ametler o la garrofera. En els últims anys han començat a sorgir algunes zones de regadiu destinades a cítrics.  
Els accessos al municipi es produïxen per la CV-135 procedent de l'AP-7, o bé pel nord a través de la CV-137 procedent de la N-232, o per la CV-138 procedent de Vinaròs.  
B.0.2. Planejament vigent  
El planejament municipal vigent són unes normes subsidiàries aprovades mitjançant acord de la CTU de 31 d'octubre de 1989, que classifica el sòl en urbà, apte per a urbanitzar i no urbanitzable, tant protegit com comú (este pla no va ser sotmés a avaluació ambiental).  
  
Posteriorment, l'Ajuntament va elaborar un concert previ, que va ser informat pel Servei Territorial d'Urbanisme el 7 de juny de 2005.  
  
Contempla 4 sectors de sòl apte per a urbanitzar. Un d'ells és de caràcter industrial, SAU 4 la Pedrera, i el seu pla parcial de 71.964,30 m² va ser aprovat en 1995. Dels altres tres d'ús residencial es va aprovar el SAU 3 La Rassa en 1990 amb 54.474,62 m².  
El sòl no urbanitzable contempla 4 qualificacions:  
\* SNU Comú, la més abundant.  
\* SNU Protecció variant, contempla el desviament de la CV-135 (s'ha executat).  
\* SNU Protecció forestal diferents bosses aïllades de sòl forestal.  
\* SNU Protecció paisatgística, al voltant de l'Ermita de la Mare de Déu.  
En la base de dades del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica consta a més la modificació 1/98, amb DIA de 22 d'octubre de 1999 per a reclassificar 53.775 m² de SNU en sòl urbanitzable industrial (expedient 247/99 AIA) que no va arribar a aprovar-se definitivament. També consten les modificacions 1/2013 i 2/2013 (expedient 73/13 EAE) que pretenen la reclassificació de diverses parcel·les de SNU en sòl urbà, este expedient ha caducat.  
Igualment es va tramitar un pla especial de concreció d'usos del paratge dels Socors i entorn de l'Ermita dels Socors (exp. 96/6339 BEX) del qual es va emetre un IATE el 23 de març de 2017.  
  
Classificació/Qualificació Pla vigent (ha)  
Sòl urbà 25,36  
Residencial 23,90  
Industrial 0,26  
Dotacional 1,20  
Sòl apte per a urbanitzar 20,74  
Residencial 15,72  
Industrial 5,02  
Sòl no urbanitzable 2.654,64  
Comú 2.551,87  
Protegit 93,59  
Protecció carreteres 9,18  
TOTAL 2.700,74  
  
  
B.0.3) Alternativa proposada en el document inicial estratègic.  
A més de la 0, es van descriure diverses alternatives, com la del concert previ, i es va triar finalment l'alternativa 1 que consistia en:  
En l'SNU es delimiten zones de protecció de llits i de l'Ermita de la Mare de Déu del Socors i els seus voltants. També les vies pecuàries que ocupen aproximadament 1.000.000 m². A més es potenciarà la preservació dels sòls amb valors paisatgístics i amb valors forestals.  
  
Com a nous creixements d'activitats econòmiques es plantegen un nou sector industrial, del Pla d'en Julià amb 428.944 m², un altre sector mixt de terciari i industrial de baixa intensitat amb 88.556 m² i una xicoteta ampliació al nord del nucli urbà destinada a terciari amb 7.446 m².  
  
Els creixements residencials es plantegen cap al nord i oest del casc de la població. Les situades al sud ja previstes en el planejament vigent es mantenen, i es canvia la classificació a urbà. Com a sòl urbanitzable residencial es plantegen 8 sectors, un dels quals disposa de camp de golf i té caràcter aïllat. En total suposen 2.458 habitatges per a 5.315 habitants.  
Com a sòl dotacional es plantegen zones verdes entre els sectors industrials i la carretera, així com una zona esportiva al nord de la població. Respecte a les infraestructures es proposa l'ampliació de l'EDAR i la construcció d'un gasoducte.  
B.0.4) Resum de determinacions que cal tindre en consideració i assenyalades en el document d'abast.  
- Respecte al sòl no urbanitzable, també es deu:  
+ Zonificar.  
+ Si no es vol permetre la fracturació hidràulica (fracking) s'ha de justificar en l'EATE.  
+ Completar els elements de la infraestructura verda.  
+ Classificar com a protegit els llits considerats domini públic hidràulic.  
+ Reflectir el perímetre d'afecció dels pous de subministrament d'aigua.  
+ Reflectir els sòls incendiats.  
+ Habilitar recorreguts ciclopedestres, especialment amb la zona industrial est.  
+ Els sòls forestals aïllats es classificaran com a SNU.  
+ Estudiar compatibilitat usos ramader i usos residencials.  
- Respecte a l'ús de camp de golf en l'SNU, s'ha d'estudiar la necessitat i viabilitat de la seua implantació, estudiant l'oferta existent en la zona. En el cas que es justifique la seua necessitat s'ha d'analitzar el seu emplaçament.  
- L'EDAR serà insuficient. Justificar la gestió que s'utilitzarà per a ampliar-la.  
- Respecte al sòl urbanitzable, s'ha de justificar la seua implantació. El creixement proposat excedix el recomanat per al municipi i s'ha de reduir conforme als criteris establits en l'ETCV.  
- No resulta el més adequat proposar els creixements residencials cap a l'oest en direcció a l'abocador de Cervera del Maestrat. Per això no es consideren adequats els sectors SUR-2, SUR-3, SUR-4, SUR-5 i SUR-6.  
- Els millors creixements són cap al sud, en les zones previstes pel planejament vigent, si bé han d'estudiar l'afecció acústica. Cap al nord i l'est els creixements estan limitats per l'existència de llits.  
  
- Els creixements dispersos no es consideren adequats (SUR 7). Estudiar emplaçaments alternatius  
- Descriure situació del sector industrial la Pedrera. En cas que siga possible col·locar zona verda per a separar-lo de la zona residencial.  
- En el SUI-2 Sector Pla d'en Julià s'ha de reduir la seua dimensió i estudiar les seues afeccions (llit, pel paisatge, per la proximitat amb els usos residencials, pel soroll, pel trànsit i mobilitat i pel consum de recursos). Es pot tramitar de manera independent.  
- El sòl terciari al costat de la CV-137 es troba en zona inundable. La seua viabilitat dependrà de l'estudi d'inundabilitat.  
- S'hauran de realitzar estudis acústics, d'inundabilitat, de demanda hídrica, de paisatge i de trànsit.  
- Es concloïa indicant que el model de creixement presentat no es considera ambientalment sostenible. Únicament es consideren admissibles, si bé hauran de ser justificats, replantejats i redelimitats, els sectors SUR-A, SUR-B, SUR-C, SUR-D, SUR-1, SU2, SUR-8, SUT-1 i SUI-2. No obstant això, estos quatre últims deuran a més justificar la seua compatibilitat amb el risc d'inundació i amb el domini públic hidràulic.  
  
B.0.5) Alternativa proposada en la primera sol·licitud d'emissió de DATE.  
Com ja s'ha indicat, el 20 de desembre de 2018 es va presentar una proposta de Pla general estructural i es va realitzar una primera sol·licitud d'emissió de DATE. L'alternativa d'ordenació que es proposava era la següent:  
- El sòl no urbanitzable protegit augmenta la seua extensió i es definix en les zones:  
\* ZRP- AG protecció agrícola. Terrenys situats a l'est del terme al costat de la rambla de Cervera. Conforme a la cartografia temàtica tenen una capacitat elevada per a este ús.  
\* ZRP-NA Protecció natural, terrenys amb valors ambientals, paisatgístics, culturals o econòmics: inclou dos tipus, la forestal (ZRP-NA-1) i l'arqueològica (ZRP-NA-2).  
\* ZRP-AF Protecció per afeccions. S'hi inclouen les 3 vies pecuàries existents.  
\* ZRP-RI Protecció per riscos, se'n distingixen quatre: d'erosió (ZRP-RI-1), d'inundació (ZRP-RI-2), llits públics (ZRP-RI-3) i risc geomorfològic (ZRP-RI-4).  
- Com a sòl no urbanitzable comú es distingixen tres zones:  
\* ZRC-AG, agropecuària, els més abundants en el terme municipal.  
  
\* ZRC-EX d'explotacions de recursos naturals.  
\* ZRC-FO forestal, inclosos en el PATFOR, però que no mereixen la seua protecció.  
- A més, si bé no es consideren com una zona, en la cartografia i en les normes urbanístiques es reflectixen la zona de protecció de les infraestructures viàries, el perímetre de protecció dels punts de captació d'aigua i de l'EDAR, l'entorn dels béns patrimonials, les coves, les zones incendiades i els sòls d'interés per a la conservació del paisatge.  
  
- Es plantejaven els creixements residencials cap al sud-oest i sud-est del nucli urbà. Cap al nord es descarten a causa de l'impediment natural que constituïx la rambla de Cervera.  
Cap al sud-est es mantenien els sòls urbanitzables del planejament vigent, que passen a denominar-se ZND-RE La Costa, ZND-RE Est i ZND-RE Freginals. Cap al sud-oest es plantejaven dos nous sectors, el ZND-RE-Oest i el ZND-RE Sud.  
  
Nom Superfície (m²) Edificabilitat Habitatges  
La costa 24.482 0,50 110  
Est 17.936 0,29 45  
Freginals 46.695 0,29 117  
Oest 48.023 0,29 120  
Sud 43.882 0,29 110  
Total 003.303 678  
  
  
- El sòl urbà residencial s'ampliava en diversos punts: en l'entrada des de la rotonda de la CV-135, al sud-est tancant la trama (es delimita la unitat d'execució accessos de 10.645 m²), al costat de la cooperativa agrícola i al costat del camí que conduïx al cementeri.  
- Respecte a l'ús industrial, el sector urbanitzable SAU4 la Pedrera (48.224 m²) del planejament vigent passava a considerar-se com a sòl urbà i es delimitava una unitat d'execució denominada ZUR-IN la Pedrera. A més es plantejava un nou sector urbanitzable a l'est de la CV-135 denominat ZND-IN El Pla (87.578 m²).  
- A l'entrada al casc de la CV-137 s'ampliava el sòl urbà per a albergar un ús terciari de 4.641 m². Part del sòl ja tenia la consideració d'urbà.  
- Respecte als equipaments:  
\* Es realitzava la reserva de sòl per a ampliar l'EDAR i una zona de protecció de 100 metres.  
\* Es contemplava l'ampliació del cementeri i la seua zona de protecció.  
\* Es planificaven 3 zones verdes, totes al costat de la Pedrera, una en sòl urbà (PVJ-1) i dues en urbanitzable (PVJ-2 i 3).  
\* Al costat del centre educatiu es delimitava una illa destinada educatiu-cultural de 6.188 m² (PQE 1).  
\* En el sòl no urbanitzable, al nord-oest al costat de la carretera que porta al cementeri, es reservava sòl per a un equipament dotacional múltiple de 30.997 m² (PQM).  
\* Així mateix s'identificava la posició de l'ecoparc actual (PQI-8).  
- Es considerava un sostre poblacional màxim de 3.203 h: La capacitat considerada pel pla per a construir nous habitatges era de 502 en el sòl urbanitzable i de 625 en el sòl urbà (ja existixen 1.507). S'estimava que la meitat d'estos habitatges es destinaria a segona residència, de manera que la població permanent seria de 656 h en sòl urbà i 527 en l'urbanitzable (a raó de 2,1 h per habitatge). A estos caldria afegir la població ja existent, 2.020 l'any 2016, sumant els esmentats 3.203 habitants.  
B.1) Continguts concordes amb el document d'abast.  
El 17 de desembre de 2020 es presenta una nova alternativa que s'adapta a l'informe ambiental emés el 31 d'octubre de 2019 (es descriu en l'apartat B.3). En línies generals esta proposta s'ha ajustat a l'indicat en el document d'abast.  
- S'ha reduït el creixement proposat per a ajustar-lo al que s'establix en l'ETCV tant en ús residencial com per a activitats econòmiques (s'analitzarà amb major detall en l'apartat D).  
- S'ha justificat que a causa de l'orografia l'abocador de Cervera del Maestrat no genera afeccions, i per això els creixements cap a l'oest podrien ser vàlids.  
- Es valora positivament que s'haja eliminat el sector amb camp de golf per ser contrari als criteris d'ocupació racional del sòl establits en la LOTUP i s'haja donat prioritat als creixements al voltant del nucli urbà.  
- S'ha mantingut el sòl urbà industrial la Pedrera col·locant zona verda de transició amb zona residencial.  
- S'ha reduït la dimensió del sector industrial Pla d'en Julià.  
- S'ha contemplat l'ampliació de l'EDAR.  
- Respecte al sòl no urbanitzable, s'ha zonificat, s'ha estudiat la compatibilitat de l'ús ramader amb el residencial, s'inclou la zona de protecció dels pous, es representen gràficament zones incendiades i es completen els elements de la infraestructura verda.  
- S'han elaborat els estudis tècnics complementaris que s'havien indicat.  
B.2) Continguts de l'EATE concordes amb l'annex VII de la LOTUP  
L'EATE presentat conté tots els epígrafs i continguts assenyalats en l'annex VII del TRLOTUP, amb el mateix ordre i idèntica denominació de capítols.  
B.3) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
La documentació conté un estudi d'alternatives viables tècnicament. A més de l'alternativa 0 se n'han presentat 5 més (A, B, C, D i la del concert previ): l'alternativa B correspon a la versió preliminar del pla que es va sotmetre a participació pública, la C correspon a la que va servir de base per a l'emissió de l'informe ambiental i la D és respecte a la que ara sol·licita l'emissió de la DATE. L'alternativa del concert previ es va presentar per a l'emissió del document d'abast com a alternativa 2.  
  
B.3.1) Objectius (es repetix l'indicat en l'informe ambiental)  
«Els problemes principals que s'indiquen en el document són:  
\* L'abandonament d'edificacions industrials  
\* Abandonament dels camps de cultiu, principalment de secà.  
\* Conservació dels abancalaments amb murs de pedra en sec.  
  
\* Planejament obsolet.  
Amb la finalitat de solucionar la problemàtica existent en el municipi es plantegen diversos objectius, dels quals resumidament es poden extraure:  
\* Dotar el municipi d'un instrument de planejament actualitzat  
\* Ordenar els límits del sòl urbà.  
\* Establir les proteccions adequades segons el tipus de sòl  
\* Regular els usos del sòl no urbanitzable  
Facilitar el desenvolupament d'activitats econòmiques, especialment el turisme rural.  
\* Crear sòl industrial i residencial ajustat a l'ETCV  
Protecció del patrimoni mitjançant el catàleg.»  
B.3.2) Infraestructura verda.  
L'article 19 bis de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/2009, de 23 de desembre) va introduir en la normativa urbanística el concepte d'infraestructura verda i en el Decret 1/2011 de l'ETCV se'n van concretar els elements. Els articles 4 i 5 del TRLOTUP són els que en la legislació vigent defineixen el concepte, les funcions i els espais que la integren.  
En l'apartat 8.7.4.2 de la memòria informativa i en l'apartat 3,12 de l'EATE es descriuen els seus elements, a més s'aporten plans d'informació específics. S'han inclòs el sòl forestal, el domini públic hidràulic, les vies pecuàries, camins, senderes, béns arqueològics i zones verdes del sòl urbà.  
B.3.3 Modificacions principals introduïdes respecte al planejament vigent  
- En el sòl no urbanitzable s'han eliminat algunes zones i s'han adaptat els usos a la regulació urbanística vigent. Finalment s'establixen les següents:  
\* ZRP- AG protecció agrícola. Terrenys situats a l'est del terme al costat de la rambla de Cervera. Conforme a la cartografia temàtica tenen una capacitat elevada per a este ús.  
  
\* ZRP-NA Protecció natural arqueològica terrenys amb estos valors.  
  
\* ZRP-AF Vies pecuàries (protecció per afeccions). S'inclouen les 3 existents.  
\* ZRP-RI-1 Protecció per riscos d'erosió, situats al sud del terme.  
  
\* ZRP-RI-2 Protecció per riscos d'inundació, excepte el geomorfològic, segons el Patricova.  
\* ZRP-RI-3 Protecció per llits públics.  
\* ZRP-RI-4 Protecció per riscos d'inundació geomorfològics.  
- Com a sòl no urbanitzable comú es distingixen tres zones:  
\* ZRC-AG, agropecuària, els més abundants en el terme municipal.  
  
\* ZRC-EX d'explotacions de recursos naturals. Se situa al nord del terme.  
\* ZRC-FO forestal, inclosos en el PATFOR, però que no mereixen la seua protecció.  
- A més, si bé no es consideren com una zona, en la cartografia i en les normes urbanístiques es reflectixen la zona de protecció de les infraestructures viàries, la protecció dels punts de captació d'aigua, zona d'afecció visual per a protecció del paisatge, zona de restricció per risc d'explosió, els voltants dels béns patrimonials i les zones incendiades.  
  
Si bé no s'inclouen en una zonificació específica, en les normes urbanístiques sí que s'indica que les granges se separaran 1.000 m del sòl urbà o urbanitzable residencial, excepte les porcines que hauran d'allunyar-se 2.000 metres.  
- S'indica que no existixen grups d'habitatges en l'SNU en els quals calga minimitzar el seu impacte territorial.  
- De manera simplificada, els usos que es permeten en el sòl no urbanitzable són:  
  
 ZRP ZRP ZRP ZRC ZRC ZRC  
Usos TRLOTUP: AG NA RI-4 AG EX FO  
Art.211.1.a. agropecuària (no granges)... Sí L L Sí Sí Sí  
Art.211.1.a. granges L L L  
Art.211.1.b: habitatge aïllat L L L L  
Art.211.1.c: pedreres... \* \* \* Sí \*  
Art.211.1.d: energia renovable: Sí Sí Sí  
Art.211.1.e.2: indústria sector primari. Sí Sí Sí  
Art.211.1.e.1 i 3: indústria (no primari) Sí Sí Sí  
Art.211.1.f.1: allotjament turístic... Sí Sí  
Art.211.1.f.2: recreatiu, esportiu... L Sí Sí  
Art.211.1.f.3: campament turisme... Sí Sí  
Art.211.1.f.4: docent, assistencial... L Sí Sí  
Art.211.1.f.5: tractament de residus... L L L  
Art.211.1.f.6: infraestructures... L Sí Sí Sí  
Art.211.1.f.7: subministrament de carburant... Sí Sí  
  
  
(L: Amb limitacions)  
(\* recursos hidrològics)  
  
- Respecte a la versió anterior, s'han reduït els creixements residencials. En este sentit s'ha eliminat el sector est i els altres han reduït la seua extensió. Es manté la ronda proposada al sud-oest però és de menor amplitud reduint els sectors oest i sud. Principalment la reducció es realitza allunyant-se de la CV-135 per a reduir l'afecció acústica. El sector ZND-RE La Costa no es varia. Els sectors proposats finalment són:  
  
  
  
Nom Superfície (m²) Edificabilitat Res Habitatges  
ZND-RE La Costa 24.482 11.016,9 110  
ZND-RE Freginals 32.462 8.115,5 81  
ZND-RE Oest 34.194 8.548,50 85  
ZND-RE Sud 37.728 9.432 94  
Total 347.587 294  
  
  
- Els creixements de sòl urbà residencial també es reduïxen: s'elimina el que se situava en l'entrada al costat de la rotonda de la CV-135 i el del camí del cementeri. No obstant això, es mantenen els que se situaven a l'oest al costat de la cooperativa i a l'est creant la unitat d'execució accessos de 10.645 m².  
- Respecte a l'ús industrial, no es produïxen canvis (es crea el sector ZND-IN El Pla de 86.668 m² i es considera com a urbà l'antic sector SAU4 la Pedrera que passa a considerar-se com la unitat d'execució ZUR-IN la Pedrera de 48.224 m²).  
- En relació amb l'ús terciari, s'elimina l'ampliació del sòl urbà que es localitzava al costat de la CV-137. Es manté el que ja tenia la consideració d'urbà amb 3.001 m².  
- Respecte als equipaments:  
\* S'elimina el dotacional múltiple, PQM, en la carretera del cementeri.  
\* Amb la finalitat de no elaborar l'estudi hidrogeològic es canvia l'ampliació del cementeri de denominació i passa a considerar-se com a equipament d'infraestructures servei urbà.  
\* S'ha canviat la posició de les zones verdes PVJ-2 i PVJ-3 i s'han situat ara entre el sòl industrial Pedrera i el nucli urbà.  
\* S'ha creat una nova zona esportiva (PQD-2 i PQD-3) al sud del ZND-RE-Sud.  
\* Es manté la proposta de l'ampliació de l'EDAR, el PVJ-1, l'educatiu-cultural PQE-1 i l'ecoparc (ara anomenat PQI-1).  
\* Es crea una xarxa viària per a millorar els accessos al sector industrial El Pla (PCV-1, PCV-2 i PCV-3)  
  
Superfícies (ha) Pla vigent  
(alt 0) Alternativa 1  
(DR) Pla proposat Variació  
Sòl urbà . Residencial 23,90 33,08 32,04 +8,14  
 . Industrial 0,26 0,26 4,82 +4,56  
 . Terciari 0,30 +0,30  
 . Dotacional 1,20 10,23 2,05 +0,85  
Total sòl urbà 25,36 43,57 39,21 +13,85  
  
Sòl urbanitzable . Residencial 15,72 102,48 12,88 - 2,84  
 . Industrial 5,02 57,21 8,67 +3,65  
 . Dotacional 23,64 4,20 +4,20  
Total sòl urbanitzable 20,74 183,33 25,75 +5,01  
  
Sòl no urbanitzable . Comú 2.551,87 2.371,08 2.353,40 - 198,47  
 . Protegit 102,76 102,76 328,20 +225,44  
Total sòl no urbanitzable 2.654,64 2.473,84 2.681,60 +26,97  
  
Total terme municipal 2.700,74 2.700,74 2.746,57 +45,83  
  
  
- El sostre poblacional màxim del pla s'ha reduït respecte a l'última proposta, ha passat de 3.203 a 3.083 habitants.  
La capacitat considerada pel pla per a construir nous habitatges és de 371 en el sòl urbanitzable i de 591 en el sòl urbà (ja n'existixen 1.507). S'estima que la meitat d'estos habitatges es destinarà a segona residència, de manera que la població permanent serà de 653 h en sòl urbà i 410 en l'urbanitzable (a raó de 2,21 h per habitatge). A estos cal afegir la població ja existent, 2.020 l'any 2016, de manera que sumen els 3.083 habitants.  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic  
La documentació s'ha posat una vegada a la disposició del públic mitjançant anunci en el DOGV de 28 de desembre de 2017. Després de l'emissió de l'informe ambiental del 31 d'octubre de 2019 no s'ha repetit la mateixa, per la qual cosa a continuació es descriu l'indicat en este informe:  
«Durant el termini d'exposició al públic es van presentar 10 al·legacions de les quals 9 van ser estimades i 1 desestimada.  
Resumidament es referixen a errors en la delimitació o qualificació de les seues propietats i al patrimoni cultural (camp d'aviació de la Guerra Civil o necròpoli de la Somà).  
S'ha realitzat una sessió informativa amb invitació expressa als grups d'interés i oberta al públic en general».  
C.2 Fase de consulta a administracions afectades realitzada per l'òrgan promotor  
De la mateixa manera, després de l'emissió de l'informe ambiental de 31 d'octubre de 2019 l'Ajuntament no ha reiterat el procés, per la qual cosa a continuació es transcriu l'indicat en este:  
«L'Ajuntament durant la fase d'informació pública va sol·licitar consultes als municipis confrontants, a les administracions afectades i a les empreses subministradores. D'estes va rebre resposta dels departaments següents:  
  
Sol·licitud Informe Administració pública consultada  
 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
\* DG Agricultura, Ramaderia i Pesca  
\* DG de l'Aigua  
\* DG Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental  
21.12.17  
21.12.17  
21.12.17  
21.12.17 09.03.18  
05.02.18  
26.07.18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
\* Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
\* Servei d'Ordenació del Territori. (Inundabilitat)  
\* Servei d'Ordenació del Territori Secció de Planificació Territorial (ETCV)  
\* DG. Obres Públiques, Transport i Mobilitat. Servei de Planificació  
21.12.17 05.01.18 \* Servei Territorial d'Urbanisme  
21.12.17 09.07.18 Entitat Pública de Sanejament d'Aigües (EPSAR)  
21.12.17  
21.12.17 Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:  
\* Direcció General d'Indústria i Energia. Servei d'energia  
\* Direcció General d'Indústria i Energia. Servei de mines  
23.01.18 13,02 i 10,04 de 2018  
01.03.18 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
\* DG Cultura i Patrimoni  
\* Servei d'Infraestructures Educatives  
21.12.17 24.01.18 Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública  
21.12.17   
12 i 19.01.18  
11.01.18 Presidència de la Generalitat.  
\* Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències  
\* Servei d'Infraestructures Turístiques  
21.12.17 10.04.18 Diputació de Castelló. Àrea de Carreteres  
21.12.17 06.02.18 Consorci de Residus  
 24.01.18 Ministeri d'Energia, DG Telecomunicacions  
21.12.17 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
21.12.17 Ajuntaments (Cervera del Maestre, Peníscola, Vinaròs, Sant Jordi)  
 24.01.18 Ajuntament de Benicarló  
 30.01.18 FACSA  
 15.01.18  
02.02.18 Iberdrola  
 15.02.18  
02.03.18 Gas natural  
  
  
- En relació amb l'ETCV el Servei d'Ordenació del Territori, el 5 de febrer de 2018, informa que se supera el creixement màxim residencial establit en 195.868 m². Per a activitats econòmiques el creixement màxim contemplat per l'ETCV és de 103.969 m² sent la superfície del sector El Pla inferior a esta quantia.  
- L'EPSAR emet informe en el qual assenyala que les aigües residuals són tractades pel sistema de sanejament i depuració de Càlig de titularitat municipal, que està dissenyat per a tractar 480 m³/dia, i que l'efluent en eixe moment és de 222 m³/dia. Una vegada desenvolupat tot el pla s'estima que es generarà un cabal de 814 m³/dia que suposa un increment de 592 m³/dia respecte al cabal generat actualment.  
- En relació amb el patrimoni cultural, la Direcció Territorial emet informe el 13 de febrer de 2018 assenyalant diferents qüestions que han d'incloure's en la documentació del pla. El 10 d'abril de 2018 la directora general de Cultura i Patrimoni emet nou informe desfavorable assenyalant els aspectes que han d'esmenar-se (en la proposta presentada es considera esmenat el que s'indica allí).  
- El Servei d'Infraestructures Educatives sol·licita l'elaboració d'un annex educatiu conforme el decret 104/2014 i reflectir en la cartografia les parcel·les destinades a dotacions educatives, necessaris per a emetre el seu informe.  
- La Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat emet informe desfavorable el 26 de juliol de 2018 en matèria de planificació de carreteres (CV-135) en el qual assenyala 11 punts que cal corregir entre els quals es pot destacar la necessitat d'elaboració d'un estudi de trànsit i mobilitat, així com d'un Pla de mobilitat, que els accessos a una fàbrica de mobles han de realitzar-se a través del nou polígon industrial, que la carretera generarà una afecció acústica en els nous creixements i que s'ha de solucionar la circulació no motoritzada.  
  
- L'Àrea de Carreteres de la Diputació informa sobre aspectes que han de corregir-se en la documentació presentada en relació amb la CV-137 i CV-138.  
- L'Ajuntament de Benicarló manifesta per a una millor coordinació entre els municipis que s'incloga una zona dins de la infraestructura verda situada al sud-est (s'ha realitzat considerant-la ZRP-RI-1 protegida per risc d'erosió) i que se senyalitzen les àrees de restricció d'una indústria pirotècnica que podria afectar el seu terme.  
  
- El Ministeri d'Energia, Turisme i Agenda Digital emet informe de caràcter desfavorable als efectes previstos en la Llei 9/2014 General de Telecomunicacions. Es tracta d'aspectes que cal considerar en les normes urbanístiques abans de l'aprovació definitiva del pla.  
Nota: l'informe del Servei d'Ordenació del Territori relatiu al Patricova va ser remés per error a l'òrgan ambiental en lloc de ser remés a l'òrgan promotor per això no va poder ser tingut en compte a l'hora d'elaborar la documentació de manera definitiva a l'efecte de la sol·licitud d'emissió de la DATE.  
En este informe s'indica que la proposta està afectada per risc d'inundació de nivell 2 i risc de caràcter geomorfològic.»  
C.3 Primera fase de consulta a administracions afectades realitzada per l'òrgan ambiental  
Després de la primera sol·licitud d'emissió de DATE, este òrgan ambiental va realitzar algunes consultes a les administracions que van assenyalar que havia de completar-se la documentació per a emetre el seu informe o bé van emetre informe desfavorable. De l'apartat C.3 de l'informe ambiental emés per la Comissió d'Avaluació Ambiental el 31 d'octubre de 2019, s'extrau:  
  
Sol·licitud Informe Administració pública consultada  
11.01.19 18.01.19 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
\* Direcció Territorial. (Acústica).  
\* Direcció Territorial. Secció Forestal. (Forestal i vies pecuàries)  
11.01.19 19.02.19 Servei de Vida Silvestre.  
11.01.19 21.03.18 Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
11.01.19 30.10.19  
29.07.19  
30.10.19  
  
29.10.19  
26.02.19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
\* Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
\* Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
\* Servei d'Ordenació del Territori Secció de Planificació Territorial (ETCV)  
\* DG. Obres Públiques, Transport i Mobilitat. Servei de Planificació  
\* DG. Obres Públiques, Transport i Mobilitat. Servei de Mobilitat  
11.01.19 Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:  
\* Direcció General d'Indústria i Energia. Servei Territorial d'Energia  
\* Direcció General d'Indústria i Energia. Servei de mines  
11.01.19 12.03.20 (\*) Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
\* DG Cultura i Patrimoni  
\* Servei d'Infraestructures Educatives  
11.01.19 Diputació de Castelló. Àrea de Carreteres  
11.01.19 27.12.18 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
  
  
(\*) Rebut amb posterioritat a l'emissió de l'informe ambiental  
«- El 27 de desembre de 2018 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet l'informe favorable contemplat en l'article 25.4 TR Llei d'aigües. Assenyala que en el terme existix una concessió destinada a proveïment i ús industrial de 359.997 m³/any i que és suficient per a proveir la demanda estimada de 329.122 m³/any. Els llits s'han representat gràficament adequadament i les zones inundables no han sigut ocupades per sòls urbanitzables.  
- El Servei d'Ordenació del Territori, en relació amb l'ETCV, ha informat que la proposta de creixement excedix en un 30 % l'índex establit en l'ETCV (195.868 m²) respecte a l'ús residencial.  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, en l'informe del 30 d'octubre de 2019, establix les determinacions finals que han d'incorporar-se a la proposta, que es resumixen en l'apartat següent.  
- L'informe de la Secció Forestal és favorable tant en matèria forestal com de vies pecuàries, ja que la proposta s'adapta al PATFOR i a la Llei 3/2014.  
- El Servei de Vida Silvestre assenyala que la proposta no produïx afeccions sobre la microreserva del barranc d'Aiguaoliva, ni sobre espècies prioritàries o hàbitats d'interés comunitari.  
- El Servei de Mobilitat ha emés informe de caràcter desfavorable atés que l'Estudi de Mobilitat presentat no pot ser considerat com un Pla de mobilitat per les mancances que conté (estudi de vials interns, jerarquització, mobilitat ciclopedestre, representació cartogràfica, seccions viàries, transport públic...)  
- En relació amb les carreteres de la Generalitat, el Servei de Planificació reitera el seu informe desfavorable, ja que l'última proposta no ha tingut en consideració l'informat el juliol de 2018. Resumidament es referix a l'increment de trànsit en la CV-135, les deficiències de l'estudi de trànsit, a la connectivitat amb els usos industrials i al fet que l'augment del trànsit incrementarà el soroll sobre els sectors residencials, aspecte que no s'ha considerat en l'estudi acústic».  
C.4 Segona fase de consulta a administracions afectades realitzada per l'òrgan promotor  
Arran de l'emissió de l'esmentat informe ambiental l'Ajuntament va modificar la proposta del Pla general estructural, però no la va sotmetre novament a consulta de les administracions afectades.  
C.5 Segona fase de consulta a administracions afectades realitzada per l'òrgan ambiental  
Després de rebre la sol·licitud d'emissió de la declaració ambiental i territorial estratègica, des d'este òrgan ambiental es va tornar a realitzar consultes als següents departaments, el pronunciament dels quals, donats els seus continguts, és necessari per a poder emetre la DATE:  
  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
06.04.21 29.09.21  
  
23.09.21 DG. Política Territorial i Paisatge  
\* Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
\* Servei Gestió Territorial (PATRICOVA)  
\* Servei Gestió Territorial (ETCV)  
06.04.21 12.04.21  
10.09.21 D. G. d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  
\* Servei de Mobilitat  
\* Servei Planificació  
06.04.21 12.04.21 C. Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
\* Direcció Territorial de Castelló (acústica)  
  
  
\*El Servei de mobilitat ha informat el Pla de mobilitat en sentit favorable condicionat al compliment de dues qüestions (una relativa a la documentació i una altra a la informació pública)  
\* La Direcció Territorial d'esta conselleria ha emés informe en el qual considera que els nivells de soroll existents i els previsibles després de l'execució del pla són compatibles amb la legislació en els nous desenvolupaments. (s'ha de tindre en compte que l'estudi acústic planteja mesures correctores).  
\* El Servei d'Ordenació del Territori, en relació amb l'ETCV, ha informat en sentit favorable la proposta de creixement residencial. El límit establit per l'ETCV ascendix a 195.868 m² i es proposen 187.445 m².  
\* L'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge analitza si s'han solucionat les determinacions assenyalades en l'informe emés el 31 d'octubre de 2019 per este servei. Estes qüestions es descriuen en l'apartat D) següent.  
\* El Servei de Planificació emet informe en sentit favorable condicionat, remetent-se a l'informat el 30 de març de 2021. En este últim es compara l'última proposta de planejament amb els informes emesos anteriorment observant-se que les objeccions han sigut majoritàriament esmenades.  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
D.1. Com ja s'ha indicat, el 20 de desembre de 2018 l'Ajuntament va realitzar una sol·licitud d'emissió de la DATE davant la qual la Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió de 31 d'octubre de 2019, va acordar emetre un informe ambiental assenyalant 19 aspectes que havien de ser revisats.  
«1. S'ha de disminuir la quantia del sòl segellat destinat a ús residencial per a ajustar-la al límit establit per l'ETCV tal com s'indica en l'apartat D.2, eliminant prioritàriament les superfícies que presenten afeccions per risc d'inundació i per soroll (vegeu apartat D.1 i D.12)  
  
2. La capacitat poblacional del pla (permanent i estacional) ha d'ajustar-se a la disponibilitat del recurs hídric tal com s'argumenta en l'apartat D.3.  
3. Una vegada concretats els dos punts anteriors, es verificarà que no se supera la capacitat de la depuradora establida en 480 m³/dia.  
En cas que siga necessari ampliar-la (tal com s'ha realitzat en la proposta realitzada) es detallaran els abocaments previstos per a la gestió del sòl que requerisca la construcció de noves instal·lacions. (càrrec a sectors, expropiació…).  
Així mateix es contemplarà el desenvolupament temporal dels sectors vinculant-lo a la capacitat de l'EDAR. Per a fer-ho serà necessari utilitzar l'indicador de seguiment creat, i no és possible el desenvolupament de nous sectors quan se supere esta capacitat (excepte, és clar, que s'haja construït una nova EDAR ampliant la capacitat).  
Estos aspectes seran introduïts en les fitxes dels sectors.  
4. En relació amb el risc d'inundació, s'ha de justificar que queden esmenades les deficiències assenyalades en l'informe del Servei d'Ordenació del Territori de 29 de juliol de 2019.  
5. Respecte a la zonificació del sòl no urbanitzable, i la regulació d'usos en esta, ha de ser revisada en els termes descrits en l'apartat D.6.  
  
6. La denominació dels usos que s'han d'implantar en el sòl no urbanitzable ha d'estar adaptada a l'article197 LOTUP.  
7. Han de revisar-se els articles que regulen els usos ramaders conforme s'ha descrit en l'apartat D.5.  
8. S'hauran d'atendre les determinacions assenyalades en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 30 d'octubre de 2019.  
9. En l'apartat D.8 s'analitzen diferents qüestions que afecten la redacció de les normes urbanístiques perquè siguen revisades.  
10. S'ha de concretar l'ús de l'equipament múltiple PQM per a poder identificar les incompatibilitats amb els usos previstos en l'entorn.  
  
Respecte a l'ampliació del cementeri, s'ha de decidir com es vol tramitar i procedir en conseqüència. (Vegeu l'apartat D.15).  
11. En relació amb la mobilitat, haurà d'obtindre's informe favorable del Servei de Mobilitat Urbana de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat.  
12. Ha de corregir-se l'estudi de trànsit en els termes assenyalats en l'informe del servei de Planificació de 29 d'octubre de 2019 i de 26 de juliol de 2018.  
13. Ha de procedir-se a ampliar l'estudi acústic en els termes descrits en l'apartat D.12 i obtindre l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient.  
14. Per al compliment del Pla integral de residus és necessari contemplar en el sòl d'ús industrial reserves per a albergar infraestructures de transferència. (Vegeu l'apartat D.13).  
15. S'haurà de concretar el termini en el qual s'elaboraran els informes periòdics de seguiment, i qui haurà d'elaborar-los, sobre la base de l'estipulat en l'art. 56.3 LOTUP.  
Conforme a l'indicat en el condicionant 3, almenys s'elaborarà un informe de seguiment cada vegada que s'aprove definitivament el pla parcial de cada sector.  
16. La proposta es va exposar al públic amb posterioritat a l'entrada en vigor del Decret 74/2016 pel qual s'aprova el Reglament pel qual es determina la referenciació cartogràfica que li resulta d'aplicació. Si bé és una qüestió formal, no s'ha tingut en compte a l'hora de l'elaboració dels plans.  
17. En la fitxa de gestió del ZUR-IN la Pedrera s'ha representat gràficament per error Sector El Pla. Igualment no s'ha inclòs la necessitat de situar la zona verda en la boga nord-est perquè servisca de transició amb els usos residencials (ZUR RE2 i ZND-RE-Sud) tal com s'argumenta en la memòria justificativa.  
18. La documentació modificada amb la correcció dels aspectes assenyalats haurà de ser aprovada per l'Ajuntament, i adjuntar-se el corresponent certificat.  
19. Prèviament a l'aprovació definitiva del pla haurà d'obtindre's pronunciament definitiu del Servei de Planificació, de la Diputació de Castelló, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni i del Servei d'Infraestructures Educatives de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport referents a la carretera CV-135, carreteres CV-137 i CV-138, afecció paisatgística, sobre el patrimoni cultural i reserves de sòl dotacional escolar, respectivament.»  
- D'estos condicionants s'observa que els aspectes següents no han sigut esmenats, es descriuen en els apartats següents:  
«4. En relació al risc d'inundació, s'ha de justificar que queden esmenades les deficiències assenyalades en l'informe del Servei d'Ordenació del Territori de 29 de juliol de 2019».  
- Sobre les determinacions 2, 5, 7, 8, 10, 12, 16 i 19 cal realitzar una sèrie de puntualitzacions, ja que s'han esmenat parcialment. S'analitzen en els apartats següents o bé es traslladen com a noves determinacions d'esta DATE.  
- La resta de determinacions poden considerar-se esmenades.  
D.2. Respecte al risc d'inundació, la zona nord-oest del nucli urbà es troba afectat per nivell de perillositat geomorfològica segons la cartografia del Patricova.  
- La proposta de pla presentada no ha realitzat un major estudi sobre este risc amb la finalitat de precisar el seu abast o d'adoptar mesures per a corregir-lo sinó que ha optat per mantindre l'esmentada cartografia del Patricova.  
En la proposta de planejament resulta afectat part del sector de sòl urbanitzable ZND-RE-Oest i part dels creixements de sòl urbà reclassificats del sòl no urbanitzable. En estos àmbits el pla delimita una «Zona de restricció d'actuacions per a garantir la no afecció al règim de corrents» el règim normatiu de la qual s'inclou en l'article 39 de les normes urbanístiques.  
De la lectura de l'article 39 de les normes urbanístiques es desprén que les limitacions enfront del risc es deriven als projectes posteriors que es vagen a executar, i a controlar els abocaments que puguen produir-se.  
- En l'informe ambiental ja s'indicava que no poden reclassificar-se sòls afectats per risc d'inundació, ja que l'article 18.1 del Patricova assenyala:  
«1. El sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o sòl urbanitzable, excepte en els municipis amb elevada perillositat d'inundació,...» (Càlig no té esta consideració).  
En conseqüència, no és admissible la reclassificació de sòl efectuada, ja que el sòl continua presentant perillositat geomorfològica i per això ha de corregir-se la proposta.  
D.3. Respecte a la justificació de la quantia del sòl que s'ha de segellar ajustat a l'ETCV s'ha aportat informe favorable del Servei d'Ordenació del Territori de 23 de setembre de 2021.  
- En este s'indica que la quantia fixada per l'ETCV per a l'ús residencial és de 195.868 m² i el Pla en proposa 187.445 m², pel que estaria complint-se la mateixa.  
- Si bé no s'indicava res en l'informe ambiental en relació a les activitats econòmiques, resulta convenient revisar els càlculs efectuats:  
  
Per a les activitats econòmiques l'ETCV establix 103.969 m², mentre que el pla proposa 17.077,75 m² en el sòl urbà (en ZUR-TR i en ZUR-IN la Pedrera) i 86.668 m² en el sòl urbanitzable que sumen entre els dos 103.745,75 m².  
A estos caldria afegir els nous sòls dotacionals adscrits al sòl urbanitzable, 12.772 m² (PCV-1, PCV-2, PCV-3), i l'equipament urbà sense edificar, 3.773 m² (PVJ-1), que sumen 16.545 m². Entre tots sumen 120.290,75 m².  
No obstant això, s'observa que dins del sector ZND-IN El Pla ja hi ha una nau construïda de 2.487 m² (dades cadastre, referència 3624115FD6336W5143AP), per això la quantia final que s'ha de reduir és de 13.834,75 m².  
Des d'un punt de vista ambiental, esta quantia és molt xicoteta en comparació amb el total, de manera que pot considerar-se admissible.  
D.4. S'ha corregit l'Estudi de demanda d'habitatge realitzat anteriorment. Es considera que a causa de la covid-19 existirà una major demanda d'habitatge en els municipis rurals, per això s'adopten les previsions realitzades en l'ETCV, (que són més optimistes que les realitzades inicialment):  
+ Població estimada per ETCV per als pròxims 20 anys serà de 562 habitants, amb el que la població total serà de 2.582 h.  
+ El nombre mitjà d'habitants per habitatge és de 2,21.  
+ El percentatge d'habitatge secundari o buit suposa aproximadament el 50 % del total (44,59 %)  
Aplicant estes dades, es desprén que el nombre d'habitatges necessari serà de:  
562 h / 2,21 = 254 habitatges per a la població permanent, i la mateixa quantitat per a l'estacional, la qual cosa suma un total de 508 habitatges.  
S'han plantejat 370 habitatges en el sòl urbanitzable, que suposaria una població permanent aproximada de 410 habitants (410 habitants més de població secundària). El sòl urbà s'ha considerat que té capacitat per a albergar 591 habitatges més per a 653 habitants. Si la població existent en 2016 era de 2.020, s'obtindria una població permanent de 3.083 habitants.  
- Però si es pretén calcular la capacitat total del pla també cal considerar els habitatges i població destinada a segona residència. Per a segona residència es considerarien 410 habitants en el sòl urbanitzable i 653 en el sòl urbà, que sumen entre els dos 1.063 habitants.  
  
D'esta manera s'obté que la capacitat total del pla és per a 4.146 habitants.  
D.5. Respecte a la disponibilitat del recurs hídric s'ha actualitzat l'Estudi de recursos hídrics amb les noves dades de població permanent, amb els consums actuals de la producció ramadera i els usos industrials/terciaris que resulten en una demanda de 321.056 m³/any. S'ha de recordar que la concessió atorgada per la Confederació ascendix a 359.997 m³/any.  
- Per a subministrar a la població destinada a segona residència es requeririen, segons les dades facilitades de consum de 150 l/hab\*dia, i suposant una presència de 2 mesos a l'any: 1.063 h \* 150 \* 60 /1.000 = 9.567 m³ / any, quantia admissible dins de la concessió existent.  
- Dels usos ramaders, s'indica que de les 9 granges existents actualment en el municipi, només 1 se subministra de la xarxa general i la resta de pous propis. Es puntualitza que la concessió de 359.997 m³/any és per a destinar-la a proveïment i ús industrial.  
A causa dels consums que comporten este tipus d'activitats, resulta convenient que en les normes urbanístiques i en el seguiment del Pla es controlen els mateixos.  
D.6. Ja s'indicava en l'informe ambiental que en el sòl no urbanitzable no havien de coexistir en el mateix àmbit les granges i els usos residencials per les molèsties d'olors i substàncies en suspensió que generen les primeres sobre les segones.  
Les normes urbanístiques establixen en el seu article 115.d una distància de separació de les granges amb els nuclis urbans i urbanitzables residencials. Per a establir esta distància s'ha optat per basar-se en el derogat article 53 de la Llei 6/2003 en lloc d'elaborar un estudi olfactomètric per a tot el municipi. Les distàncies establides en este article es consideren ambientalment correctes.  
No obstant això, quan s'acudix a la normativa particular de la zona ZRC-AG (art. 117) es continua mantenint la coexistència d'estos usos, però posant com a condicionant l'elaboració d'estudis odorífers per a cada activitat que incomplisca les distàncies de l'esmentat article 115.d.  
  
Esta possibilitat no es permetia en l'informe ambiental, per la qual cosa ha de corregir-se. En ZRC-AG, per la seua pròpia definició i característiques del municipi, s'ha de donar prioritat als usos agrícoles i ramaders, i per això ha d'excloure's la possibilitat de l'habitatge aïllat i familiar a partir dels 1.000 metres del sòl urbà/urbanitzable d'ús residencial.  
No obstant això, cabria una excepció: En la legislació vigent es contempla la possibilitat de l'habitatge vinculat a l'explotació agrícola i els usuaris del mateix estan habituats a conviure amb les molèsties que podrien generar les granges.  
Respecte a l'ampliació de granges existents regulades per la disposició transitòria tercera de les normes urbanístiques, es reitera l'indicat en l'informe ambiental ja emés i no caben excepcions sense elaborar l'estudi odorífer, per la qual cosa ha d'eliminar-se l'últim paràgraf de l'article.  
D.7. En relació a les activitats terciàries o de serveis que es permeten implantar en el sòl no urbanitzable cal realitzar algunes puntualitzacions:  
- La proposta contempla que es puga implantar este ús en ZRC-AG i ZRC-FO, però puntualitzant «de necessari emplaçament en el medi rural o que requerisquen una posició aïllada en el territori...»  
S'ha de tindre en compte que esta puntualització el TRLOTUP la realitza per a les activitats industrials, però no per a les activitats terciàries, de manera que el més convenient és que en els articles 117 i 119 de les normes urbanístiques se separen en punts independents com a usos permesos els industrials i els terciaris.  
- L'article 211.1.f.1 TRLOTUP posa com a condició per a la implantació dels allotjaments turístics i la seua restauració l'acreditació que no existisca sòl apte a menys de 5 quilòmetres. Segons la proposta realitzada amb diversos sectors en els quals es contempla l'edificabilitat terciària este requisit no es complix.  
Sí que és cert que les fitxes dels sectors posposen la concreció dels usos compatibles i incompatibles al Pla d'ordenació detallada, però com que és un factor que influïx en l'ordenació del sòl no urbanitzable hauria d'especificar-se si l'allotjament hoteler i la restauració es permeten en estos. En qualsevol cas, en este municipi el més adequat és que estos usos s'emplacen en el sòl urbà o en l'urbanitzable més que en el no urbanitzable.  
Per això en els articles 117 i 119 de les normes urbanístiques s'haurà d'indicar que l'allotjament turístic i la restauració únicament estan permesos si recuperen el patrimoni arquitectònic existent o tenen interés per al desenvolupament turístic rural, previ informe favorable de l'òrgan competent en matèria de turisme.  
D.8. Quant a la zonificació del sòl no urbanitzable comú s'indicava que les zones havien de subdividir-se en altres més reduïdes, ja que es contemplaven usos incompatibles entre si. Es feia menció al fet que podria resultar incompatible situar la ramaderia intensiva i les activitats industrials juntament amb el residencial o el turístic.  
Tal com s'ha descrit anteriorment, en la proposta plantejada s'ha realitzat esta anàlisi respecte a la ramaderia intensiva però no respecte als usos industrials. En les normes urbanístiques es contempla la possibilitat que els usos industrials coexistisquen amb els usos residencials i d'allotjament terciari en les zones ZRC - AG (art. 117) i ZRC - FO (art. 119) i això no és ambientalment possible.  
En l'anàlisi de la compatibilitat de la ramaderia intensiva amb el residencial s'ha establit una distància de 1.000 metres des dels sòls urbans i urbanitzables de caràcter residencial per a permetre la implantació d'habitatges de caràcter aïllat i familiar i no permetre la implantació de granges, per la qual cosa manca una proposta concreta per part del promotor. Es podria establir este mateix límit per a permetre la implantació de les activitats industrials.  
No obstant això, ha de tindre's en compte que en permetre l'ús industrial a partir dels 1.000 metres ja resultarien incompatibles els usos d'habitatge rural vinculat a l'activitat agrícola, els allotjaments turístics i els campaments de turisme.  
S'ha traslladat directament a la part dispositiva els articles de les normes urbanístiques que resulten afectats.  
D.9. El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyala que no s'han complit totes les determinacions marcades en el seu informe de 31 d'octubre de 2019, especialment les referents a la coherència entre la zonificació del territori i les unitats de paisatge, la compleció de la infraestructura verda i l'establiment d'una regulació urbanística coherent amb el paisatge i la citada infraestructura, tant en les zones rurals com en les urbanitzades i de nou desenvolupament. En relació a este informe:  
+ Respecte de la caracterització del paisatge reiteren l'informat en els apartats a), b) i e) del punt 4.1.  
+ Respecte de la compatibilitat amb la infraestructura verda reiteren l'informat en els apartats a), b) i e) del punt 4.2.  
+ Respecte a les Normes d'Integració Paisatgística, reiteren el requerit en relació amb l'establiment de normes per a les vores urbanes, i especialment per a les zones ZUR-RE-1 i ZUR-TR, i per als equipaments en sòl no urbanitzable.  
+ Respecte al catàleg de paisatge, reiteren els apartats b), c) i d).  
S'ha de tindre en compte que el terme municipal de Càlig està inclòs en el paisatge de rellevància regional PRR07 Olivars de Sant Rafael, declarat per la directriu 53 ETCV, qüestió que no s'ha considerat en la zonificació i regulació del paisatge del municipi, igual que els requeriments de compleció de la infraestructura verda i de coherència entre unitats de paisatge i zonificació.  
Per això, s'haurà d'incloure en la infraestructura verda municipal, com a «sòl d'interés per a la conservació del paisatge del municipi i per a garantir l'adequada connectivitat territorial de la infraestructura verda», els espais següents:  
+ l'àmbit del corredor territorial definit per l'ETCV (directrius 43 i 44) al sud-est del terme municipal, la seua delimitació pot consultar-se en el següent enllaç web:  
https://visor.gva.es/visor/?capas=spa\_icv\_orde\_corredores\_territoriales  
+ l'àmbit al nord-oest del nucli urbà comprés entre el límit municipal, el Camí dels Socors, el riu Palància i la zona de risc geomorfològic que limita el nucli urbà, que comprén la unitat de paisatge UP 5, al costat de sòls amb una considerable concentració de recursos paisatgístics i naturals.  
L'informe reitera la necessitat de regular la infraestructura verda establint directrius que garantisquen la preservació del caràcter del paisatge de rellevància regional i la compatibilitat i integració en el mateix dels diferents usos.  
D.10. Cal puntualitzar que després de l'emissió de l'informe ambiental es va rebre en l'òrgan ambiental un informe de la Direcció de Cultura i Patrimoni. Està signat el 12 de març de 2020 i és en sentit desfavorable, de manera que les qüestions que s'hi indiquen hauran de ser solucionades prèviament a l'aprovació definitiva del pla.  
D.11. Seguix sense aportar-se l'informe del Servei d'Infraestructures Educatives, per la qual cosa es desconeix si la reserva de sòl dotacional educatiu és suficient o adequada. En fases posteriors de la tramitació haurà d'obtindre's informe favorable d'este departament.  
D.12. S'ha actualitzat l'Estudi acústic i s'ha obtingut l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient. No obstant això, algunes de les qüestions que s'indicaven en l'informe ambiental no s'han inclòs en el mateix, de manera que han d'incorporar-se algunes determinacions en l'apartat F per a suplir estes mancances.  
- La compatibilitat del sector La Costa seguix sense analitzar-se argumentant que és un sector ja previst en el planejament vigent. Este argument no es pot admetre ja que és ara amb este Pla general estructural que s'estan revisant totes les afeccions i legislació existent per a procedir a analitzar totes les propostes realitzades.  
- El sector Freginals necessita l'adopció de mesures correctores que es concretaran en el moment del seu desenvolupament. La disposició de la zona verda del sector donant enfront de la CV-135 ajudarà a mitigar l'afecció, i per això la seua localització en esta zona serà obligatòria i no preferent com s'indica.  
- Es reitera com resultaria d'inadequat disposar una pantalla acústica al costat de la CV-135, per la qual cosa ha d'especificar-se este aspecte en les fitxes.  
D.13. El Servei de Planificació, en relació a la CV-135 ha informat favorable condicionat a l'esmena de les objeccions assenyalades en el seu informe de 30 de març de 2021, per la qual cosa serà necessari que s'esmenen els mateixos i que emeta un nou informe.  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En l'apartat 17 de la memòria justificativa s'inclouen els indicadors de sostenibilitat basats en els indicats en el document d'abast. Estos mateixos indicadors es repetixen en el document del Pla «Indicadors de seguiment» elaborat als efectes contemplats en l'article 22 TRLOTUP. En l'apartat 10 de l'EATE denominat «Mesures previstes per al seguiment» es tornen a repetir estos indicadors.  
  
S'elaboraran informes de seguiment periòdics, cada quatre anys, o una vegada per mandat corporatiu o bé quan s'aprove un pla parcial.  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
D'acord amb el que disposa l'article 56 del TRLOTUP, i amb els fonaments que s'han exposat, es proposa emetre esta declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Càlig, sempre que s'hi incorporen, abans de l'aprovació definitiva, les determinacions següents:  
1. A causa de la perillositat d'inundació existent, l'àmbit representat gràficament en el pla d'ordenació O.2 com a «Zona de restricció d'actuacions per a garantir la no afecció al règim de corrents» ha de mantindre la classificació de sòl no urbanitzable. En conseqüència ha de redelimitar-se el sector ZND-RE-Oest i el límit del sòl urbà. (Vegeu annex 1).  
  
2. S'haurà de modificar la redacció de les normes urbanístiques en els termes següents. (les fitxes de zona es modificaran en el mateix sentit)  
- Article 115.d. Granges. S'especificarà que el subministrament d'aigua d'estes activitats haurà de comptar amb les corresponents autoritzacions administratives.  
- Article 117 i 119: s'eliminarà la necessitat d'elaborar estudis odorífers. S'indicarà específicament que:  
\* A més de 1.000 metres de distància dels sòls urbans residencials i dels sòls urbanitzables residencials es consideren usos prohibits l'habitatge aïllat i familiar (en totes les seues modalitats), l'allotjament turístic i els campaments de turisme.  
\* A menys de 1.000 metres de distància dels sòls urbans residencials i dels sòls urbanitzables residencials es consideren usos prohibits la ramaderia intensiva i les activitats industrials i productives descrites en l'article 211.1.e TRLOTUP.  
\* A més d'aplicar-se les distàncies anteriors, l'allotjament turístic i la restauració únicament estan permesos si recuperen el patrimoni arquitectònic existent o tenen interés per al desenvolupament turístic rural, previ informe favorable de l'òrgan competent en matèria de turisme.  
  
- Article 121: l'ús d'habitatge rural vinculat a l'explotació agrícola s'ha de considerar com a prohibit per no resultar compatible amb l'ús extractiu de recursos naturals.  
- Article 123: s'haurà d'especificar que per a la implantació d'habitatges vinculats a l'explotació agrícola serà necessari l'informe favorable de la Conselleria competent en matèria d'agricultura.  
- Disposició transitòria tercera: S'eliminarà l'últim paràgraf de manera que no cabran excepcions al que es regula en este.   
- S'haurà d'afegir un article que indique que si en PQI-6 s'opta per ampliar les instal·lacions de l'actual cementeri, serà necessari que prèviament a l'inici del projecte s'elabore un estudi hidrogeològic que determine la seua viabilitat o les condicions necessàries per a la seua implantació. (art. 43 Decret 39/2005)  
3. En relació amb l'afecció acústica s'han d'adoptar les mesures següents:  
3.1) En la fitxa de gestió del sector La Costa s'inclourà la necessitat d'elaborar un estudi acústic per a poder desenvolupar-se, adoptant les mesures correctores necessàries.  
3.2) Fitxa del sector Freginals: Es posarà com a obligatori (no preferent com s'indica) la localització de la zona verda enfront de la CV-135. En esta zona verda se situarà una pantalla vegetal que actue davant del soroll. En cap cas es podrà disposar pantalles acústiques al costat de la CV-135.  
4. S'hauran d'atendre les determinacions assenyalades en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 29 de setembre 2021.  
5. Prèviament a l'aprovació definitiva s'hauran d'atendre les determinacions assenyalades en l'informe del Servei de Planificació (carreteres GVA) de 30 de març de 2021.  
6. S'hauran de complir els dos condicionants assenyalats en l'informe del Servei de Mobilitat de 12 d'abril de 2021.  
7. En el Pla de seguiment, en relació al recurs hídric s'inclourà un nou indicador per a controlar els orígens i consums de les granges.  
  
8. Com que es tracta d'una qüestió formal de caràcter urbanístic. l'òrgan substantiu verificarà si resulta aplicable el Decret 65/2021, de 14 de maig, del Consell, de regulació de la Plataforma Urbanística Digital i de la presentació dels instruments de planificació urbanística i territorial. (substituïx al Decret 74/2016).  
9. Prèviament a l'aprovació definitiva del Pla haurà d'obtindre's pronunciament definitiu del Servei de Planificació, de la Diputació de Castelló, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni i del Servei d'Infraestructures Educatives de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport referents a la carretera CV-135, carreteres CV-137 i CV-138, afecció paisatgística, sobre el patrimoni cultural i reserves de sòl dotacional escolar, respectivament.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si és procedent, es facen per via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o el programa; o bé, sense perjudici dels que es facen per via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la vigència i cessarà en la producció d'efectes si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga en els termes establits en l'article 59 de la TRLOTUP.  
Esta declaració ambiental i territorial estratègica es publicarà en el DOGV i es posarà a la disposició del públic en la pàgina web de la Generalitat. Se'n donarà trasllat a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
  
ANNEX 1  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es referix l'article 56.6 del Decret legislatiu Llei 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de conformitat amb el que disposa l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Càlig, i les determinacions finals assenyalades hauran d'incorporar-se al Pla.  
Notificar als interessats que, contra esta resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no és possible interposar cap recurs, fet que no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Us ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
Això se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a la reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 14 d'octubre de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 21 de novembre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.