Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2926, del 10-02-1997 (1997/881157)

ACORD de 28 de gener de 1997, del Govern Valencià, que aprova l'ordenació urbanística per a la instal·lació d'un polígon de tir en diverses parcel·les dels polígons 17 i 18 de la partida de la Loma, del municipi de Xest.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2926

Data del DOGV
:   10-02-1997

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1997/881157


Data del document
:   28-01-1997

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Acord

ACORD de 28 de gener de 1997, del Govern Valencià, que aprova l'ordenació urbanística per a la instal·lació d'un polígon de tir en diverses parcel·les dels polígons 17 i 18 de la partida de la Loma, del municipi de Xest.  
El Govern Valencià, en la reunió del dia 28 de gener de 1997, adoptà l'acord següent:  
Vist l'expedient promogut pel Sr. Antonio Darder García, en representació de la Societat Valenciana de Caça i Tir, en què sol·licita la declaració d'interès comunitari d'una actuació integrada, pel procediment extraordinari, que consisteix en la instal·lació d'un polígon de tir en diverses parcel·les dels polígons 17 i 18 de la partida de la Loma, del terme municipal de Xest, i de conformitat amb els següents  
Antecedents de fet  
Primer  
El 16 de maig de 1996, va entrar en la Comissió Territorial d'Urbanisme de València la sol·licitud esmentada, que va ser completada l'1 de juliol de 1996. El dia 27 de maig de 1996 es va donar audiència a l'ajuntament de la zona (Xiva) i a l'ajuntament del terme municipal on s'emplaça l'actuació (Xest). Se'ls va concedir un termini de 15 dies per a formular les al·legacions que consideraren convenients, i a Xest perquè emetera l'informe a què fa referència l'article 20.2 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1992, de 5 de juny, del Sòl no Urbanitzable. En la mateixa data, es van sol·licitar els informes sectorials corresponents de les conselleries de Cultura, Educació Ciència (Direccions Generals de l'Esport i d'Ensenyaments Universitaris i Investigació); d'Agricultura i Medi Ambient (Direcció General de Qualitat Ambiental); i d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports (Oficina del Pla de Carreteres); de RENFE (Direcció de Patrimoni i Urbanisme); i de la Diputació de València (Servei d'Explotació). El conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, el 2 d'agost de 1996, va adoptar la resolució per la qual admetia a tràmit la sol·licitud presentada i ordenava que se sotmetera al tràmit d'informació pública pel termini d'un mes, simultàniament a la convocatòria per a la presentació d'iniciatives alternatives a la que ha originat el procediment. Aquesta ordre es va complir per mitjà de la publicació de sengles anuncis al diari Las Provincias, de 22 d'agost de 1996, i al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 2.817, de 2 de setembre de 1996, sense que s'hi haja presentat cap al·legació ni cap alternativa en relació amb el projecte objecte de l'expedient.  
Segon  
El 8 de juliol de 1996, l' Ajuntament de Xest va emetre un informe favorable en relació amb l'actuació de referència. L'11 de setembre de 1996, l'Ajuntament de Xiva va emetre al·legacions en contra d'aquesta actuació basades en els possibles perjudicis que aquesta puga causar a la columbicultura de Xiva i per la proximitat de la Universitat de Xest. Hi ha en l'expedient informes favorables de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports (Oficina del Pla de Carreteres), de 4 de juny de 1996, i desfavorable de la Diputació de València (Servei d'Explotació), de 4 de juny de 1996, per bé que va emetre un informe favorable en la mateixa sessió de la Comissió Informativa de la Comissió Territorial d'Urbanisme. La resta dels organismes sectorials no han emés els informes sol·licitats com cal amb aquesta finalitat.  
Tercer  
El 31 d'octubre de 1996, la directora general de Qualitat Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, va dictar declaració d'impacte ambiental en què estimava acceptable el projecte de camp de tir de referència, i la subjectava a quatre condicions que apareixen explicitades en la mateixa declaració d'impacte ambiental.  
Quart  
La documentació presentada és un projecte que consta de memòria justificativa, plànols d'informació i plànols d'ordenació. A més, al projecte s'adjunta l'estudi d'impacte ambiental.  
Cinquè  
La Comissió Informativa de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en la sessió de 21 de novembre de 1996, va acordar informar favorablement sobre l' expedient de referència.  
Sisè  
El conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va emetre un informe favorable per mitjà de la Resolució de 26 de desembre de 1996.  
Fonaments de dret  
Primer  
Constitueix l'objecte d'aquest expedient l'ordenació i definició de l'ús i aprofitament urbanístic del projecte per a la instal·lació d'un camp de tir, sobre una superfície de 415.850 m2 de sòl no urbanitzable comú, segons el vigent Pla General d'Ordenació Urbana de Xest (aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 28 de juliol de 1986). Ateses les característiques de l'actuació -fonamentalment, els requeriments tècnics de la instal·lació (més de 200 m de cobertura per davant, i en 45 graus a la dreta i a l'esquerra per davant de la línia de tir) i una superfície de 415.850 m2- i el seu impacte territorial, es dedueix que no pot situar-se en els sòls urbans, urbanitzables o aptes per a la urbanització previstos pels planejaments vigents en els municipis de la zona. De manera que l'ordenació i l'aprofitament urbanístic s'ha de resoldre en els termes previstos en l'article 20 de la Llei del Sòl no Urbanitzable, ja que es tracta d'una activitat terciària (esportiva), que necessita l'ocupació d'una superfície de més de quatre hectàrees, per la qual cosa només pot autoritzar-se la implantació en el sòl no urbanitzable com a actuació integral a través del procediment extraordinari de declaració d'interès comunitari.  
Segon  
La tramitació és correcta i la documentació està completa, d'acord amb el que estableix l'apartat 2 de l'article 20 de la Llei del Sòl no Urbanitzable.  
Tercer  
L'actuació està integrada per les següents instal·lacions: camps de tir, tir de precisió, tir amb arc, esports complementaris (tennis, frontennis, piscines i pista poliesportiva), local social, habitatge del conserge i magatzem. L'àmbit d'actuació té una superfície total de 415.850 m2 i l'edificabilitat total de les instal·lacions proposades és de 4.448 m2t, cosa que representa una edificabilitat de 0,01 m2t / m2s. Les instal·lacions (cobertes i descobertes) per al desplegament de l'activitat ocupen una superfície en planta al voltant dels 35.000 m2, per la qual cosa l'ocupació de parcel·la és del 8%.  
No s'estableix pròpiament una zonificació de la parcel·la, sinó que es realitza una distribució de les diferents instal·lacions de l'activitat en la parcel·la, i en queda la major part lliure d'edificacions i instal·lacions.  
Quart  
L'actuació integral projectada, per les mateixes dimensions, constitueix un element influent en l'estructura territorial. Ha de resoldre per si mateixa, com a tal actuació integral, les infrastructures i serveis que li calguen. Aquestes solucions s'articulen en els termes que tot seguit es defineixen. L'accés a la instal·lació es produeix des de la carretera VV-6112 i seguint el Camino del Viejo que, actualment, ja s'utilitza per a l'accés al col·legi La Humanitat. L'entroncament d'aquest camí amb la carretera es resol per mitjà d'una intersecció en T, les característiques i plànol de detall del qual (amb solució de drenatge, ferm i senyalització) s'han presentat com a documentació complementària del projecte inicial. Atesos els problemes que poguera plantejar el gir directe a l'esquerra, en la mateixa intersecció, en la direcció Xest-La Humanitat, s'impedeix aquest moviment, i la qüestió es resol si ens dirigim a un canvi de sentit situat 400 m més avant, en el polígon industrial.  
En principi, es proposa utilitzar el camí d'accés que s'ha descrit, sense perjudici que el promotor de l'actuació manifesta la seua disposició a col·laborar en qualsevol altra solució d'accessos a la zona.  
Respecte d'això cal tenir en compte que l'informe del Servei d'Explotació de Vies i Obres de la Diputació de València va ser desfavorable, si bé després de la presentació de la nova documentació, i en la mateixa sessió de la Comissió Informativa, va emetre un informe favorable sobre la proposta. També té un informe favorable de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports (Oficina del Pla de Carreteres).  
La xarxa d'energia elèctrica es connecta a una línia de tensió mitjana que discorre a poca distància de la parcel·la en la qual se situa un transformador. El proveïment d'aigua s'aconsegueix per mitjà d'un pou situat a la mateixa parcel·la, l'autorització del qual ja ha sigut sol·licitada a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a un cabal màxim de 7.000 m3/any. La depuració d'aigües residuals es planteja com un sistema de depuració individual (integrat per un separador de greixos, pou clarificador, filtre biològic i pou de drenatge).  
S'ha presentat un estudi econòmic i s'ha valorat el cost de les obres d'urbanització en 60.738.893 pessetes. El promotor es compromet formalment a garantir el 7% del cost estimat de les obres d'urbanització, per mitjà d'un aval que puja a 3.353.656 pessetes. La instal·lació s'executarà en diverses fases, i es fixa un termini màxim de cinc anys per a l'execució del projecte complet. Les obres d'urbanització es proposa que es facen en el termini d'un any des de la concessió de la llicència municipal de construcció.  
En conclusió, l'actuació resol adequadament tots els serveis urbanístics requerits per al seu funcionament, i es garanteix que no hi ha sobrecàrrega de demanda en les infrastructures i serveis generals. A més, totes les obres de connexió amb les xarxes generals són a càrrec de l'actuació. D'aquesta manera, l'activitat es planteja com una actuació integral, ja que resol, por si mateixa, el seu acoblament territorial. En concret, l'accés existent no veurà sobrecarregada la demanda, ja que el trànsit que es preveu és de prop de 20 vehicles/hora, ja que en les competicions l'assistència no es produeix a una hora determinada, sinó al llarg de la jornada.  
Cinquè  
El règim de deures, obligacions i cessions és equivalent al d'un adjudicatari d'un programa d'actuació urbanística, ja que tant les dotacions públiques que corresponen a l'actuació com l'aprofitament urbanístic corresponent a l'Ajuntament de Xest, es transformen en una compensació econòmica a favor d'aquest ajuntament. Es justifica l'equivalència entre els conceptes esmentats de la manera següent: correspon cedir en concepte de zona verda 41.580 m2s, equivalent al 10% de la superfície de l'actuació; en concepte de serveis d'interès públic i social el 4%, és a dir, 16.634 m2s. La qual cosa suposa un total de 58.214 m2s i com a aprofitament corresponent a l'ajuntament un 15% dels 3.593 m2t previstos, que suposen 539 m2t.   
La valoració econòmica es concreta en els termes següents: 58.214 m2s x 138 PTA / m2s = 8.033.532 PTA i 539 m2t x 10.000 PTA / m2t = 5.390.000 PTA. Total 47.558.208 PTA.  
El ple de l'Ajuntament de Xest, en la sessió del dia 8 de juliol de 1996, va informar favorablement sobre aquesta compensació econòmica.  
Sisè  
El plantejament de l'actuació és adequat des del punt de vista de l'ordenació del territori perquè, ateses les especials característiques de l'activitat, se situa orientada cap una zona en què no hi ha habitatges o altres activitats i constreta per infrastructures (línia fèrria Madrid-València i carretera Xest-Loriguilla), presenta unes característiques topogràfiques idònies per al desenvolupament de l'activitat i, en qualsevol cas, es disposa d'esquena a les activitats existents en l'entorn pel sud.   
Si bé en aquest punt s'haurà de tenir en compte respecte de l'informe de l'Ajuntament de Xiva, desfavorable «pels greus perjudicis que pogueren derivar-se a l'activitat de columbicultura, de gran importància en el municipi de Xiva, així com per la proximitat de la Universitat de Xest» i com a resposta a aquest, que la Societat Valenciana de Caça i Tir presenta uns aclariments en els quals, respecte de la possible afectació de la Universitat de Xest, es remet a l'anàlisi específica realitzada en l'estudi d'impacte ambiental sobre les possibles afectacions a habitatges o activitats de l'entorn, en la qual es conclou la nul·la afectació a les activitats adjacents. D'altra banda, s'adjunta un informe de la Federació Territorial Valenciana de Caça, de 8 de novembre de 1996; en què es manifesta que la modalitat del tir de colom realitzada com a esport autòcton de la Comunitat Valenciana no incideix de cap manera ni interfereix l'activitat de la columbicultura, i justifica les raons tècniques d'aquesta afirmació. A més, la mateixa societat promotora del polígon de tir presenta la justificació que, al seu dia, es va presentar davant de l'Ajuntament de Xiva -quan s'estudiava la possibilitat d'emplaçament en aquest terme municipal- respecte de la incidència de l'activitat projectada sobre la columbicultura i que ara es veu notablement reduïda per situar-se l'emplaçament definitivament elegit al terme de Xest, a una distància superior als 11 K m del nucli urbà de Xiva.  
Analitzades totes les consideracions anteriors, i atesa la falta de justificació de les afirmacions manifestades en l'informe de l'Ajuntament de Xiva, es considera que aquest informe no impedeix l'aprovació de l'expedient.  
Setè  
El Govern Valencià és l'òrgan competent per a l'aprovació de l'ordenació i definició de l'aprofitament urbanístic d'aquesta actuació integral, d'acord amb el que estableix l'apartat 2 de l'article 20 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1992, de 5 de juny, sobre Sòl no Urbanitzable, en relació amb l'article 5.h) del Decret 77/1996, de 16 d'abril, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament dels Òrgans Urbanístics de la Generalitat Valenciana.  
Vistos els preceptes legals esmentats i la resta de normativa aplicable, a proposta del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, el Govern Valencià  
ACORDA:  
Primer  
Aprovar l'ordenació urbanística per a instal·lar un polígon de tir promogut pel senyor Antonio Darder García, en representació de la Societat Valenciana de Caça i Tir, en diverses parcel·les dels polígons 17 i 18 de la partida de la Loma, en sòl no urbanitzable del municipi de Xest, com a actuació integral d'interès comunitari que cal desplegar segons disposa l'article 20 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1992, de 5 de juny, sobre Sòl no Urbanitzable. Aquesta ordenació i declaració d'interès comunitari, així com l'adjudicació a què fa referència l'apartat següent, se subjectarà a les condicions especials establertes en aquest acord.  
Segon  
Adjudicar aquesta actuació integral d'interès comunitari a favor de la Societat Valenciana de Caça i Tir.  
Tercer  
Condicionar aquesta adjudicació al fet que la promotora designada complesca i satisfaça, totalment, les obligacions i càrregues de naturalesa urbanística, així com els compromisos que ha assumit al llarg de la tramitació de l'expedient, que quedaran afectats a favor de l'Ajuntament de Xest. L'incompliment o la no satisfacció d'aquestes obligacions determinarà la caducitat d'aquesta adjudicació i, si escau, de la mateixa declaració d'interès comunitari que té per objecte.  
Quart  
La promotora haurà de garantir, davant de l'Ajuntament de Xest, la correcta i puntual execució de les obres d'urbanització i implantació dels serveis que comporta aquesta actuació integral, per un import del 7% del seu cost, abans de l'inici de les obres. Les garanties podran presentar-se per qualsevol de les formes previstes en dret.  
Cinquè  
Qualsevol canvi que hi haja en la titularitat de la promoció d'aquesta actuació integral necessitarà l'autorització prèvia del Govern Valencià.  
Sisè  
L'acord d'adjudicació expressat en el precedent apartat segon, sense perjudici del que disposa l'apartat tercer, caducarà si en el termini de sis mesos, a comptar des de la seua notificació, la interessada no haguera sol·licitat, en condicions d'obtenir-la, la preceptiva llicència municipal d'obres. Així mateix, el termini màxim per a l'execució de l'actuació integral serà el que indique la llicència municipal, amb un màxim de dos anys. L'eventual declaració de caducitat de l'adjudicació l'emetrà, si arriba el cas, el conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, a qui aquest acord confereix les facultats necessàries amb aquesta finalitat, amb l'expedient previ instruït amb audiència de l'interessat i de l'Ajuntament de Xest. Aquesta declaració, si es produeix, determinarà la suspensió temporal de la declaració d'interès comunitari d'aquesta actuació integral fins que el Govern Valencià resolga una nova adjudicació d'aquesta o la seua suspensió definitiva.  
Setè  
El desplegament de l'actuació integral s'ajustarà al projecte presentat per la promotora adjudicatària, així com a les condicions imposades en la declaració d'impacte ambiental de 31 d'octubre de 1996.  
Contra aquesta acord, que posa fi a la via administrativa, es pot interposar un recurs contenciós administratiu davant de la sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos comptats des del dia de la notificació o publicació d'aquest acord en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Abans de la interposició del recurs esmentat, és requisit imprescindible que el recurrent ho comunique al Govern Valencià, de conformitat amb el que estableixen els articles 57.2.f) i 58 de la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa i l'article 110.3 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
Tot això sense perjudici de poder interposar qualsevol altre recurs que estime oportú.  
València, 28 de gener de 1997.  
El conseller secretari del Govern Valencià  
JOSÉ JOAQUÍN RIPOLL SERRANO