Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3187, del 19-02-1998 (1998/703)

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 1997, de la Direcció General de Treball, per la qual es disposa el registre i la publicació del XIX Conveni Col·lectiu de la Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3187

Data del DOGV
:   19-02-1998

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - B) CONVENIS COL·LECTIUS

Número del document
:   1998/703


Data del document
:   21-11-1997

Organisme emissor
:   Conselleria d'Ocupació, Indústria i Comerç

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 1997, de la Direcció General de Treball, per la qual es disposa el registre i la publicació del XIX Conveni Col·lectiu de la Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA. [1998/C703]
  
Vist el text articulat del XIX Conveni Col·lectiu de la Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA, subscrit el dia 4 de novembre de 1997, per les representacions de l'empresa i els treballadors, presentat davant d'aquesta Direcció General el 12 de novembre de 1997, i d'acord amb el que disposen l'article 90, apartats 2 i 3, del Reial Decret Legislatiu 1/1995, de 24 de març, de la Llei de l'Estatut dels Treballadors, i els articles 2, 3 i 6 del Reial Decret 1.040/1981, de 22 de maig, sobre registre i depòsit dels convenis col·lectiu de treball, aquesta Direcció General de Treball, d'acord amb les competències que té transferides segons el Reial Decret 4.105/1982, de 29 de desembre, resol:
  
Primer
  
Ordenar-ne la inscripció en el Registre de Convenis Col·lectius de Treball d'aquesta Direcció General i el depòsit del text original del conveni, amb notificació a la Comissió Negociadora.
  
Segon
  
Disposar-ne la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 21 de novembre de 1997.- El director general de Treball: Román Ceballos Sancho.
  
"XIX Conveni Col·lectiu de la Comapñía Valenciana de Cementos Portland, SA (1997-1998)
  
Índex
  
Capítol I Condicions generals
  
Art. 1 Àmbit personal i territorial
  
Art. 2 Àmbit funcional
  
Art. 3 Àmbit temporal
  
Art. 4 Entrada en vigor
  
Art. 5 Denúncia del Conveni
  
Art. 6 Compensació i absorció
  
Art. 7 Garantia ad personam
  
Art. 8 Comissió Paritària d'Interpretació i Vigilància
  
Capítol II Conceptes econòmics
  
Art. 9 Sou de Conveni
  
Art. 10 Antiguitat
  
Art. 11 Gratificacions extraordinàries
  
Art. 12 Participació en beneficis
  
Art. 13 Plus de nocturnitat
  
Art. 14 Plus dissabtes i festius, dominical i vespres festius
  
Art. 15 Plus d'interval per a menjar
  
Art. 16 Plus festiu
  
Art. 17 Plus de borsa de treball
  
Art. 18 Plus de jornada partida
  
Art. 19 Plus d'horari fix de 6 a 14 i/o 14 a 22 hores
  
Art. 20 Plus ordinari
  
Art. 21 Hores extraordinàries
  
 21.1 Classificació de les hores extres
  
 21.2 Valoració de les hores extres
  
Art. 22 Dietes
  
Art. 23 Quilometratge
  
Art. 24 Gratificació de Direcció
  
Art. 25 Fons d'Acció Social
  
 25.1 Ajuda d'estudis
  
 25.2 Complements de malaltia
  
 25.3 Complements d'accidents
  
 25.4 Complements personal passiu
  
 25.5 Medicina d'empresa
  
 25.6 Formació professional
  
 25.7 Cultura i esports
  
 25.8 Plus de transport
  
 25.9 Lot de Nadal
  
 25.10 Compensació quota supermercat oficines de València
  
 25.11 Prima de l'assegurança col·lectiva d'Accidents i Vida
  
 25.12 Dia del Jubilat
  
 25.13 Fons de préstecs
  
 25.14 Gratificació de jubilació
  
Art. 26 Increments salarials per a 1997 i 1998
  
Art. 27 Clàusules d'actualització per a 1997 i de revisió per a 1998
  
Capítol III Jornada de treball
  
Art. 28 Jornada laboral
  
Art. 29 Llocs de treball que no poden descansar 1/2 hora
  
Art. 30 Vacances
  
Art. 31 Retribució vacances personal que percep plusos de llocs de treball
  
Art. 32 Festes
  
Art. 33 Permisos retribuïts
  
Capítol IV Assumptes sindicals
  
Art. 34 Hores Comité d'Empresa
  
Art. 35 Delegats de secció sindical
  
Art. 36 Quota sindical
  
Art. 37 Excedències sindicals o polítiques
  
Art. 38 Comité Intercentres
  
Art. 39 Reunions
  
Capítol V Assumptes diversos
  
Art. 40 Plantilles
  
Art. 41 Ingressos
  
Art. 42 Ascensos
  
Art. 43 Capacitat disminuïda
  
Art. 44 Retribucions
  
Art. 45 Pagament de nòmines
  
Art. 46 Medicina d'empresa
  
Art. 47 Seguretat i salut laboral
  
Art. 48 Roba de treball
  
Art. 49 Vacacioners
  
Art. 50 Cooperativa de Consum de Buñol
  
Art. 51 Bonificació preu de ciment
  
Art. 52 Substitucions i treballs de diferent categoria
  
Art. 53 Acord amb el Comité d'Empresa fàbrica de Buñol
  
Art. 54 Horaris
  
Art. 55 Descripció dels grups de classificació, categories i llocs de treball
  
Art. 56 Borsa d'estudis
  
Clàusula addicional
  
Pacte empresa prestacions socials complementàries
  
Data i firma
  
CAPÍTOL I
  
Condicions generals
  
Article 1. Àmbit personal i territorial
  
El present conveni afectarà tot el personal que preste els seus serveis als centres de treball que a continuació s'indiquen, de la Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA, i durant tot el temps de la seua vigència:
  
a) Oficines de València. Codi del compte de cotització número 46/0000938-46.
  
b) Fàbrica de ciments de Sant Vicent del Raspeig (Alacant). Codi compte cotització número 03/0001870-11
  
c) Fàbrica de ciments de Buñol (València).Codi compte cotització número 46/0030519-42
  
El present Conveni d'Empresa tindrà caràcter interprovincial dins de l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i és exclusivament aplicable al personal en plantilla de la Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA, directament relacionat amb l'activitat cimentera.
  
Article 2. Àmbit funcional
  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article anterior, queden subjectes al present Conveni tots els treballadors afectes a llocs de treball, segons la classificació que es detalla en el capítol VI del present conveni.
  
Afectarà així mateix, a tots els treballadors que ingressen a l'empresa durant la seua vigència, excepte als contractes per a la formació i en pràctiques que es regiran pel contingut del seu contracte individual.
  
S'exceptua el personal directiu (directors i subdirectors), les condicions econòmiques del qual quedaran pactades al marge d'aquest conveni, les seues relacions laborals es regularan per contractes individuals de treball. En allò que determine el Reglament d'Organització de l'Empresa, el personal directiu estarà subjecte a allò que estipule el dit reglament.
  
Als empleats inclosos en l'àmbit d'aplicació d'aquest conveni, que exercisquen llocs de treball integrats en els grups de classificació I, II i III, quan pacten individualment i voluntàriament amb la direcció de l'empresa les seues condicions retributives brutes anuals, en funció de la seua especial capacitació, mèrits, responsabilitat, dedicació i particulars condicions de prestació de serveis, no se'ls aplicaran els conceptes salarials i extrasalarials d'aquest. Tindran com a mínim garantides totes les condicions econòmiques del present conveni.
  
Article 3. Àmbit temporal
  
El conveni tindrà una vigència de dos anys, des de l'1 de gener de 1997 fins al 31 de desembre de 1998.
  
Article 4. Entrada en vigor
  
El present conveni començarà a regir a partir del dia que el firme la Comissió Negociadora. No obstant això, les seues condicions econòmiques tindran vigència a partir de l'1 de gener de 1997.
  
Article 5. Denúncia del conveni
  
Estan facultats per a denunciar el present conveni, en els 90 dies previs a la data d'extinció d'aquest, els que estan legitimats per a negociar-lo, d'acord amb l'article 87 de l'Estatut dels Treballadors.
  
Article 6. Compensació i absorció
  
Els augments salarials que pogueren sobrevenir per imperatiu legal, jurisprudencial, contenciós administratiu o pactes sindicals col·lectius de qualsevol classe o gènere durant la vigència d'aquest conveni, s'entendran absorbibles o compensables, en còmput global, en les condicions establides en aquest conveni.
  
Article 7. Garantia ad personam
  
Les situacions personals que amb caràcter global anual excedisquen de les condicions pactades en aquest conveni es respectaran, mantenint-se estrictament ad personam.
  
Article 8. Comissió Paritària d'Interpretació i Vigilància
  
Es constitueix una Comissió Paritària d'Interpretació i Vigilància del conveni, integrada pels firmants d'aquest.
  
Seran funcions generals de la Comissió Paritària les següents:
  
- La interpretació d'aquest conveni com un tot orgànic.
  
- La mediació entre les parts, intervenint amb caràcter preceptiu i previ en els conflictes que puguen sorgir abans de la possible acció davant de l'ordre jurisdiccional competent. Correspondrà a la part que decidisca iniciar accions la convocatòria de la Comissió Paritària, per a plantejar el conflicte i les alternatives de solució, havent de reunir-se aquesta, com a màxim, dins dels set dies següents a la convocatòria. A aquests efectes, i si totes les parts així ho sol·liciten, la Comissió Paritària podrà designar un àrbitre o àrbitres per a la solució de qualsevol conflicte per la via de l'arbitratge.
  
Per a la seua validesa, els acords de la Comissió Paritària han de ser adoptats pels vots de la majoria de cada una de les representacions, tenint a aquests efectes el mateix nombre de vots la representació empresarial i la dels treballadors. La majoria de vots d'una de les representacions en favor d'un punt o interpretació de clàusules del conveni, no vincularà l'altra part, si no existeix també en aquesta majoria expressa de vots d'aprovació sobre el mateix punt de debat.
  
De cada reunió se n'alçarà l'acta corresponent, que serà firmada per la representació de l'empresa i pels representants dels treballadors de cada un dels tres centres.
  
CAPÍTOL II
  
Conceptes econòmics
  
Article 9. Sou de conveni
  
D'acord amb els grups de classificació que s'estableixen en el capítol VI del present Conveni, es fixen els següents sous per a 1997:
  
Grup Sou mensual Salari dia Salari hora
  
 brut brut brut
  
I 556.431 10.384 1.854
  
II 529.433 9.346 1.669
  
III 220.979 8.515 1.521
  
IV 871.245 8.065 1.440
  
V 662.258 7.495 1.338
  
VI 684.687 6.659 1.189
  
VII 822.651 6.347 1.133
  
VIII 545.801 5.929 1.059
  
Els salaris diaris han sigut calculats multiplicant per 12 els salaris mensuals i dividint el resultat per 365 dies.
  
Els salaris/hora s'obtenen multiplicant el salari dia per 320 (365 dies anuals: -vacances, -festius) i dividint per la jornada anual de 1.792 hores. El valor hora que s'obté és sense complements personals de venciment periòdic i lloc de treball.
  
Els pagaments es realitzaran per mensualitats completes, d'acord amb l'escala de sous mensuals establida en aquest article.
  
Article 10. Antiguitat
  
S'estableixen els valors que es detallen a continuació per als biennis i quinquennis meritats pel personal de l'empresa, amb el límit màxim de dos biennis i sense límit per als quinquennis. Els valors que figuren més avall són els vigents per a 1997.
  
L'antiguitat es comptarà des del dia d'ingrés a l'empresa, amb inclusió del període de prova o aprenentatge, o temps per contractes eventuals, baixa per incapacitat temporal o accident de treball, o bé per llicències o excedència que no tinguen caràcter voluntari.
  
Grup Valor bienni Valor quinquenni
  
 brut mensual brut mensual
  
I 6.375 8.970
  
II 5.183 7.266
  
III 4.231 5.927
  
IV 3.837 5.361
  
V 3.436 4.793
  
VI 3.156 4.405
  
VII 3.002 4.196
  
VIII 2.934 4.101
  
Els valors diari i horari de l'antiguitat s'obtindran pel mateix procediment ja indicat en l'article anterior.
  
Article 11. Gratificacions extraordinàries
  
El personal inclòs en el present conveni percebrà dues gratificacions extraordinàries: una al juliol i una altra al desembre.
  
Cada una de les gratificacions es pagarà pels sous establits en l'article 9 més l'antiguitat i, si és procedent, la gratificació de direcció que corresponga a cada treballador.
  
La primera d'aquestes es pagarà abans del 15 de juliol i la segona abans del 15 de desembre.
  
- Paga extra de tardor: amb independència de les anteriors, aquesta gratificació extraordinària, es pagarà fins al 15 de setembre de cada any i per a 1997 es fixa en la quantia de 235.000 pessetes brutes i per a 1998 en 265.000 pessetes brutes.
  
Per al personal de nou ingrés o que cause baixa a l'empresa aquesta paga serà prorratejable en dotzenes parts.
  
Article 12. Participació en beneficis
  
El personal inclòs en el present conveni percebrà per aquest concepte una gratificació que es pagarà per valor de l'1,30 de l'import unitari establit per a les gratificacions de juliol o Nadal. Aquesta gratificació es pagarà abans del 15 de març i serà prorratejable en dotzenes parts.
  
Article 13. Plus de nocturnitat
  
Aquest plus s'abonarà pels imports que figuren a continuació, per cada hora de treball que es realitze entre les 22.00 i les 06.00 hores, exclòs el plus nocturn de dissabtes i vespres de festius, que es pagaran per l'article 14.
  
L'esmentat plus és el resultat d'aplicar el 25% al salari/hora normal.
  
 Grup Plus de nocturnitat
  
 I 464
  
 II 417
  
 III 380
  
 IV 360
  
 V 335
  
 VI 297
  
 VII 283
  
 VIII 265
  
Per als torns que comencen a les 22.00 hores dels dies 24 i 31 de desembre i acaben a les 06.00 hores dels dies 25 de desembre i 1 de gener, el plus nocturn s'incrementarà en 10.162 pessetes per treballador que el realitze, sense distinció de categories. El cobrament d'aquesta gratificació del plus nocturn serà independent de la resta de les retribucions que en articles posteriors s'estableixen per als dies festius.
  
Article 14. Plus dissabtes i festius, dominical i vespres de festius
  
Aquest plus en 1997 es pagarà pels imports que figuren a continuació, per cada hora de treball que es realitze en hores normals en els torns dels dissabtes i festius de 06.00 a 14.00 hores i de 14.00 a 22.00 hores, així com en els diumenges de 06.00 a 14.00 i de 14.00 a 22.00 hores; i en dissabtes i vespres de festius de 22.00 a 06.00 hores, pagant-se en cada cas pels valors de les columnes que es reflecteixen a continuació.
  
 Plus dissabtes i festius Plus dissabtes i vespres festius
  
 de 06.00/14.00 i de 22.00/06.00 i diumenges
  
Grup 14.00/22.00 de 06.00/14.00 i 14.00/22.00
  
I 585 1.171
  
II 474 947
  
III 410 821
  
IV 370 741
  
V 325 646
  
VI 301 599
  
VII 260 518
  
VIII 260 518
  
Article 15. Plus d'interval per a menjar
  
El personal que vaja a torns realitzant una jornada continuada de vuit hores, i al qual la direcció de cada centre de treball no puga concedir-li la mitja hora de descans per a poder menjar, aquest se li pagarà pels imports que figuren a continuació, vigents per a l'any 1997:
  
 2 B. 2 B. 2 B. 2 B. 2 B. 2 B. A partir
  
Grups Antig. 1 B. 2 B. 1 Q. 2 Q. 3 Q. 4 Q. 5 Q. 6 Q. 2 B/6 Q.
  
I 597 147 101 919 4607 1080 1114 1155 1184 1184
  
II 030 897 848 894 936 420 906 068 1111 1027
  
III 878 765 933 492 087 496 172 646 651 900
  
IV 212 752 021 326 351 790 667 422 316 837
  
V 574 860 068 267 424 629 716 503 629 758
  
VI 512 581 863 386 446 912 337 903 565 625
  
VII 177 427 290 745 922 492 275 007 759 583
  
VIII 237 233 394 472 462 255 707 856 574 509
  
L'anterior plus el seguiran cobrant ad personam tots els treballadors que el percebien de manera habitual fins a l'1 de gener de 1983. Només es perdrà aquest dret en cas de renúncia voluntària.
  
Article 16é. Plus festiu
  
Per al personal que pel seu sistema de treball a torn haja de treballar en festiu, s'estableix un plus que es pagarà per cada hora de treball que es realitze en festiu i segons els imports que figuren a continuació, vigents per a 1997, i les hores treballades en aquest festiu es computaran per a la jornada anual
  
 Grup Valor plus festiu
  
 I 3.245
  
 II 2.922
  
 III 2.661
  
 IV 2.522
  
 V 2.341
  
 VI 2.080
  
 VII 1.982
  
 VIII 1.853
  
Article 17. Plus de borsa de treball
  
A les factories de Buñol i Sant Vicent del Raspeig i de conformitat amb allò que s'ha contingut en els acords sobre borsa de treball firmats amb els representants sindicals d'aquests centres, es pagarà als treballadors destinats a realitzar treballs en aquesta borsa, un plus de 431 pessetes en 1997 per cada dia de treball en aquesta i en les condicions de funcionament, compensació i absorció del dit plus que en aquests acords es contenen, els quals queden vinculats al present conveni a l'efecte de la seua retribució i exigibilitat.
  
Article 18. Plus de jornada partida
  
Per als treballadors que d'octubre a juny, ambdós inclusivament, desenvolupen el seu treball en jornada de matí i vesprada durant els nou mesos d'aquesta jornada i intensiva la resta, se'ls pagarà en 1997 la quantitat de 7.345 pessetes per empleat i mes.
  
Així mateix, es pagarà al mes de setembre a cada empleat un plus d'idèntica quantia com a mitjana de plusos de vacances, que totalitzaran 10 plusos anuals.
  
Per acord de les parts, la suma d'aquests 10 plusos (73.450 PTA) serà prorratejada en els 12 mesos de l'any.
  
Aquest plus deixarà de percebre's si el treballador passa a un règim de treball en què la seua jornada no siga partida en matí i vesprada.
  
Article 19. Plus d'horari fix de 06.00 a 14.00 i/o 14.00 a 22.00 hores
  
Els treballadors quan presten servei en horari fix de 06.00 a 14.00 hores i/o de 14.00 a 22.00 hores, percebran un plus el valor del qual s'estableix en 3.078 pessetes brutes mensuals per a 1997.
  
Quan els treballadors presten serveis en torn rigorós i horari de 06.00 a 14.00 hores, de 14.00 a 22.00 hores i de 22.00 a 06.00 hores, estaran exceptuats del pagament d'aquest plus.
  
Article 20. Plus ordinari
  
S'estableix un plus de 1.333 pessetes mensuals per a tots els treballadors que integren l'àmbit personal d'aquest conveni.
  
Aquest plus per a 1998 queda establit en 3.084 pessetes mensuals.
  
Article 21. Hores extraordinàries
  
21.1 Classificació de les hores extres.
  
A l'efecte d'allò que s'ha previst en les normes legals vigents, es pacta la següent classificació de les hores extraordinàries:
  
a) Hores de força major:
  
- Avaries en forns.
  
- Avaries en maquinària auxiliar de forns.
  
- Avaries en molins de ciment i maquinària auxiliar per falta de ciment i/o càrrega de vaixells.
  
- Avaries maquinària càrrega a granel i envasament per necessitats d'embarcaments.
  
- Avaries en centrals elèctriques i xarxa de distribució.
  
- Avaries en mòlta i alimentació de carbó a forns.
  
b) Hores extres estructurals:
  
- Càrrega a granel i envasament per necessitats d'embarcaments.
  
- Neteja de línia de 132 kV.
  
- Avaries de depòsit i xarxa de distribució d'aigua per necessitats del procés de fabricació.
  
- Avaries en filtres.
  
- Càrrega i explosió de voladures.
  
- Reparació pales i/o camions per falta de matèries primeres.
  
- Càrrega i/o transport de pedra per falta de matèries primeres.
  
- Avaries maquinàries trituració, càrrega i transport per falta de matèries primeres.
  
- Avaries ponts grua i vies per necessitat d'alimentació molins.
  
- Buidatge, repés o càrrega de boles de molins de cru i ciment per necessitats del procés de producció.
  
- Buidatge, repés o càrrega de boles de molins de cru i ciment per avaries greus.
  
- Transport i alimentació de cru per a alimentació forns per avaries.
  
- Neteja d'anells i ciclons.
  
- Avaries en emmagatzemament i alimentació fuel a forns sense combustible alternatiu.
  
- Avaries en parcs d'homogeneïtzació de carbó i cru per falta d'alimentació .
  
- Descàrrega de vaixells i/o ferrocarril de combustible i matèries primeres.
  
- Per falta de relleu en el seu torn.
  
- Per cobrir baixes per necessitats del procés de producció.
  
- Avaries de material mòbil i màquines auxiliars de fabricació per necessitats del procés de producció.
  
- Avaries en màquines eines de tallers per necessitats del procés de producció.
  
- Avaries en edificis i instal·lacions de fabricació per motius urgents.
  
- Avaries en bàscules de pes sense substitució alternativa.
  
- Control i pes de càrrega i descàrrega de vaixells.
  
- Control de qualitat laboratoris per embarcaments.
  
- Neteges per necessitats urgents de manteniment.
  
- Reparacions urgents per serveis socials.
  
- Avaries molins de cru i maquinària auxiliar per falta d'alimentació forn.
  
Als efectes dels apartats A i B, s'entén per avaria la parada d'una màquina o instal·lació provocada per una causa fortuïta.
  
C) Totes les altres hores extraordinàries no incloses en els dos apartats anteriors seran considerades amb caràcter general com hores extraordinàries comunes.
  
Es realitzaran les hores extres imprescindibles per al normal procés de producció.
  
La direcció de l'empresa informarà mensualment al Comité d'Empresa i delegats sindicals sobre el nombre d'hores extraordinàries realitzades, especificant-ne les causes i, si és procedent, la distribució per seccions.
  
Així mateix, en funció d'aquesta informació i dels criteris assenyalats més amunt, l'empresa i els representants legals dels treballadors determinaran el caràcter i la naturalesa de les hores extraordinàries, en funció d'allò que s'ha pactat en els convenis col·lectius, notificant-ho mensualment a l'autoritat laboral a l'efecte de donar compliment a allò que s'ha establit en la normativa vigent sobre cotització a la Seguretat Social.
  
Tot treballador que realitze hores extres, bé pel seu sistema de treball, com de lliure acceptació, podrà tindre l'opció de gaudi d'aquestes en descansos. L'equivalència de descansos per aquest motiu serà d'1,75 hores de descans per cada hora extraordinària treballada.
  
21.2 Valoració de les hores extres.
  
Els valors de les hores extraordinàries durant la vigència del present conveni, d'acord amb el legalment establit, són les que figuren a continuació :
  
 Grup Valor hora extra
  
 I 3.163
  
 II 2.848
  
 III 2.594
  
 IV 2.458
  
 V 2.282
  
 VI 2.027
  
 VII 1.932
  
 VIII 1.806
  
Article 22. Dietes
  
Queden establides per a 1997 segons el següent quadre:
  
 Grups Grups
  
 I, II i III IV al VIII
  
A) Dia complet (dormir i dues menjades) 15.000 12.800
  
B) Dormir i una menjada 11.200 9.300
  
C) Dues menjades 7.200 6.700
  
D) Dormir 7.600 6.100
  
E) Una menjada 3.700 3.500
  
F) Desdejuni 675 675
  
Es podran percebre dietes per despeses que el treballador haja de realitzar per trobar-se al servei de l'empresa, fora del seu domicili.
  
Es percebran dietes de dinar i sopar quan el treballador es trobe al servei de l'empresa i fora de la seua localitat de residència, després de les 14.00 hores per als dinars i les 21.00 hores per al sopar, o bé que a causa de reunions convocades per l'empresa aquestes acaben després de les dites hores, encara que siga a la localitat domicili de l'empleat.
  
Es percebrà dieta de desdejuni quan un treballador, per haver de prestar serveis per compte de l'empresa en localitat fora de la seua residència, isca del seu domicili abans de les 08.00 hores. També es percebrà cada dia que dure l'absència per treball per a l'empresa fora del seu domicili, junt amb la dieta que corresponga.
  
 En casos degudament justificats, els directors podran decidir que determinat personal en viatges concrets, vagen a despeses justificades per a hostalatge en comptes de per a dietes.
  
Article 23. Quilometratge
  
Amb efectes econòmics d'1 de gener de 1997, les pessetes/quilòmetre queden establides com segueix:
  
 Automòbils gasolina Automòbils gasoil
  
 PTA/km PTA/km
  
 35 33
  
El préstec destinat al personal de vendes per a adquirir un nou vehicle serà d'1.000.000 de pessetes a tornar en cinc anys, amb l'interés legal dels diners, a càrrec del sol·licitant, i amb el tractament fiscal que establisca la normativa vigent en aquesta matèria.
  
Article 24. Gratificació de direcció
  
Els empleats que exercisquen llocs de treball inclosos en els grups I, II i III, que no hagen pactat individualment les seues condicions retributives brutes anuals, sobre la base d'allò que s'ha establit en el paràgraf quart de l'article 2 del present conveni, independentment de les retribucions pactades en aquest, les quals es consideraran com a mínimes, la direcció de la companyia, en funció de l'especial capacitació, mèrits, responsabilitat i dedicació a la seua comesa, fixarà lliurement unes gratificacions de direcció que es pagaran junt amb les retribucions mensuals i amb ocasió de les gratificacions extraordinàries de Nadal, juliol i beneficis. Tindran la mateixa consideració que el sou, amb caràcter general.
  
Article 25. Fons d'acció social
  
El fons d'acció social (FAS) agrupa durant la vigència del present conveni els següents conceptes econòmics:
  
1. Ajuda d'estudis.
  
2. Complements de malaltia.
  
3. Complements d'accidents.
  
4. Complements personal passiu.
  
5. Medicina d'empresa.
  
6. Formació professional.
  
7. Cultura i esports.
  
8. Plus transport.
  
9. Lot de Nadal.
  
10. Compensació quota supermercat de les oficines de València.
  
11. Prima de l'assegurança col·lectiva d'accidents i vida.
  
12. Dia del Jubilat.
  
13. Fons de préstecs.
  
14. Gratificació per jubilació.
  
25.1 Ajuda d'estudis.
  
L'import d'aquestes ajudes en 1997 serà el següent:
  
 pessetes/curs
  
- Educació Infantil (3, 4 i 5 anys edat) 5.250
  
- Educació Primària (6, 7, 8, 9, 10 i 11 anys edat) 12.206
  
- Educació Secundària Obligatòria (12, 13, 14 i
  
 15 anys edat) 14.033
  
- Batxillerat i FP1 Grau Mitjà (16 i 17 anys) 17.939
  
- FP2 Grau Superior i COU 28.000
  
- Estudis Tècnics Prof. Grau Mitjà 32.000
  
- Ensenyaments universitaris superiors 38.000
  
(Es preveurà la situació més favorable d'edat o curs a realitzar)
  
Per a fills de treballadors en actiu o jubilats amb deficiències físiques o psíquiques o sensorials reconegudes per la Seguretat Social en grau superior al 33%, s'estableix una ajuda de quantia mensual igual al complement mínim.
  
Les ajudes d'estudis es pagaran després de convocades les sol·licituds i després de la presentació de la matrícula del curs a seguir.
  
No correspondrà el pagament d'una ajuda d'estudis per un curs sobre el qual ja haguera sigut concedida, excepte en els casos de l'ensenyament obligatori (de 3 a 16 anys, ambdós inclusivament) que amb la presentació de justificant de cursar estudis es pagarà l'ajuda encara que corresponga a curs ja percebut.
  
Les anteriors ajudes estan establides per a treballadors i/o fills de treballadors. Independentment d'aquestes, l'empresa té establits uns premis d'estudis, només per a treballadors, que s'aplicaran, com en anys anteriors, amb l'augment corresponent a aquest conveni.
  
25.2 Complements de malaltia.
  
En els casos d'incapacitat temporal, en la primera baixa de l'any, el treballador percebrà el 75% del salari de conveni, antiguitat i gratificació de direcció durant els tres primers dies.
  
Quan la mitjana d'absentisme anual dels tres centres afectats per aquest conveni a 31 de desembre de cada any, fora major al 5%, l'empresa abonarà al treballador des de l'onzé dia (11é) el complement necessari perquè, addicionat a la quantitat percebuda per incapacitat temporal de la Seguretat Social, aquest complete les seues retribucions totals de salari conveni, antiguitat, gratificació de direcció, plusos, i retribucions ad personam, que haguera cobrat estant treballant normalment, tot això mentre mantinga els seus vincles laborals amb l'empresa.
  
Quan la mitjana d'absentisme fóra major al 4,5% i igual o menor al 5%, l'empresa pagarà al treballador des del cinqué dia de baixa el mencionat complement.
  
Quan la mitjana d'absentisme fóra igual o menor al 4,5%, l'empresa pagarà al treballador aquest complement des del primer dia de la baixa.
  
Sempre que es preveja que la mitjana d'absentisme de l'any serà igual o inferior al 4,5%, el complement es pagarà des del mes de gener i des del primer dia de baixa, regularitzant-se, si aquesta mitjana supera el 4,5% a 31 de desembre, en el rebut de nòmina del treballador del mes de gener de l'any següent.
  
25.3 Complements d'accidents.
  
L'empresa pagarà al treballador des del primer dia de la seua baixa per accident, un complement necessari perquè, addicionat a la quantitat que li corresponga percebre de la mútua d'accidents o de la Seguretat Social, el treballador complete les seues retribucions totals de salari conveni, antiguitat, gratificació de direcció, plusos, i retribucions ad personam, que haguera cobrat treballant normalment; tot això, mentre mantinga els seus vincles laborals amb l'empresa.
  
En ambdós complements, malaltia i accidents, es tindran en compte els increments de conveni col·lectiu sobre els conceptes salarials descrits i que repercutiran per al càlcul de dits complements. Així mateix, tot treballador en baixa per malaltia o accident i tenint en compte allò que s'ha establit en els articles precedents, haurà de percebre igual quantia que haguera percebut estant treballant.
  
25.4 Complements personal passiu.
  
Els actuals complements de jubilació, invalidesa, viduïtat i orfandat que l'empresa paga mensualment al personal passiu d'aquesta, tindran des de l'1 de gener de 1997 un 2,6% d'increment, actualitzant-se els mencionats complements amb efectes de l'1 de gener de 1998, sí el índex de preus al consum (IPC) de 1997 excedeix el 2,6%, en la diferència entre ambdós paràmetres. En el cas de produir-se aquesta última circumstància, l'actualització no tindrà efectes retroactius. El complement mínim per a 1997 serà de 23.849 pessetes/mes (14 pagues any), i el complement màxim de 189.276 pessetes/mes (14 pagues any), incrementant-se anualment, a partir de 1998, ambdós límits en el mateix percentatge que s'aplique a aquests complements.
  
A partir de l'1 de gener de 1998, les quantitats corresponents als dits complements s'incrementaran en un 2,0%. En el cas que el IPC de 1998 excedisca el 2,0%, s'efectuarà una revisió de les citades quantitats amb efectes 1 de gener de 1998, per la diferència entre els dos paràmetres.
  
La percepció dels complements de jubilació i invalidesa, serà incompatible amb la prestació de serveis, per compte propi o alié, en relació laboral, mercantil o professional, així com formar part dels òrgans d'administració de societats mercantils, l'activitat de la qual concórrega amb la desenvolupada per Valenciana de Cementos, SA.
  
Per a l'assignació de nous complements de viduïtat i orfandat hom s'ajustarà a allò que es regula en l'article 22.5 del XVI Conveni Col·lectiu que es transcriu a continuació:
  
"Article 101. Gratificacions a viudes i orfes
  
Les viudes dels productors que moren estant en actiu a l'empresa percebran una gratificació mensual del 45% del salari comprés en l'article 9 del present conveni, segons el grup de qualificació, més un 5% per cada fill menor de 18 anys que visca al seu càrrec, fins que complisquen l'esmentada edat.
  
En el cas de no haver-hi cònjuge sobrevivent però sí orfes menors de 18 anys, la pensió de viduïtat que haguera correspost a la mare s'assignarà als orfes, que la continuaran percebent junt amb la d'orfandat, fins a complir l'edat de 18 anys.
  
El dret al cobrament d'aquestes gratificacions s'extingirà si així mateix s'extingeix el dret al cobrament de la pensió de viduïtat o orfandat que assigne la Mutualitat.
  
Les viudes de productors jubilats o pensionistes d'invalidesa percebran de l'empresa una gratificació del 60% del complement de jubilació o invalidesa que tinguera assignat el productor per l'empresa.
  
Les pensions de viduïtat assignada per l'empresa en aquest article, tindran en tot cas, com a límit màxim el 75% del salari brut real anual que percebera el productor en actiu al moment de la seua mort, o bé de la quantitat que per pensió de la mutualitat i complement de l'empresa tinguera el jubilat o pensionista d'invalidesa.
  
Quan hi haja fills menors de 18 anys, el límit màxim del 75% del salari brut real anual a què es refereix el paràgraf anterior, es considerarà ampliat en un 5% més per cada fill menor de la dita edat, deduint-se progressivament aquest límit, a mesura que els fills vagen arribant als 18 anys. Aquest límit, ampliat per fills menors tindrà, en tot cas, el límit màxim del 100% del salari brut real anual que el productor percebia de l'empresa.
  
En el cas que a la mort dels pares quede algun fill afecte d'anormalitat que li done dret a percebre pensió vitalícia de la Seguretat Social, l'empresa li seguirà pagant la gratificació d'orfandat, encara que siga major de 18 anys, i mentre seguisca tenint dret a aquella pensió de la Seguretat Social.
  
Aquestes pensions i els seus límits tindran efectivitat a partir de l'aprovació d'aquest reglament, continuant les pensions causades amb anterioritat regint-se per les normes que regularen la seua concessió."
  
Per sentència número 183 del Jutjat del Social número 7 d'Alacant, en 1989 es precisà que per al límit del 75% es prendrien els ingressos que per viduïtat es perceberen de l'Institut Nacional de la Seguretat Social, per la qual cosa el complement de viduïtat de l'empresa seria la diferència entre aquestes percepcions de l'Institut Nacional de la Seguretat Social i el 75% del salari brut real anual que percebia el productor actiu al moment de la seua mort."
  
25.5 Medicina d'empresa.
  
S'atendran a càrrec d'aquest apartat i dins del pressupost del FAS les despeses extraordinàries dels serveis mèdics d'empresa dels tres centres.
  
25.6 Formació professional.
  
S'inclouen en aquest apartat els imports dels contractes per a la formació i en pràctiques, a més dels diversos cursos i activitats de formació que es programen.
  
Pel Departament de Formació es programaran els cursos i les accions formatives en les àrees i especialitats que desenvolupen el grau de qualificació necessari per al millor acompliment dels llocs de treball.
  
25.7 Cultura i esports.
  
S'atendran a càrrec d'aquest apartat i dins del pressupost del FAS les despeses de cultura i esports dels tres centres de treball.
  
25.8. Plus de transport.
  
- Oficines de València i fàbrica de Sant Vicent del Raspeig (Alacant): el plus corresponent a tots els treballadors d'oficines de València i fàbrica de Sant Vicent del Raspeig (Alacant), se'ls pagarà en rebut de salaris, en les 12 mensualitats de l'any, a raó de 5.602 pessetes.
  
- Fàbrica de Buñol (València): l'empresa pagarà a la Cooperativa Valenciana de Consum de Productors de Ciment de Buñol una quantitat mensual equivalent a multiplicar el mencionat plus de transport individual mensual de 5.602 pessetes per la plantilla mitjana mensual de la fàbrica de Buñol.
  
La Cooperativa passarà a l'empresa un informe trimestral amb les despeses i amortitzacions d'aquest servei.
  
25.9 Lot de Nadal.
  
L'empresa garanteix el manteniment del lot actual quant a qualitat i quantitat del seu contingut, regint-se per les normes d'anys anteriors (12.592 PTA).
  
Igualment es mantindrà el lot per al personal passiu, amb els criteris actuals de qualitat i quantitat.
  
25.10 Compensació de la quota de supermercat de les oficines de València.
  
Com a conseqüència de la desaparició del supermercat amb què l'empresa tenia subscrit un contracte perquè el personal d'oficines de València adquirira productes a millor preu, s'estableix, com a compensació per tal fet, la quantitat de 1.000 pessetes per a 1997 i 1.200 pessetes per a 1998 per empleat i mes.
  
25.11 Prima de l'assegurança col·lectiva d'accidents i vida.
  
La Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA, té subscrita una pòlissa complementària de vida i accidents amb una companyia asseguradora, per a cobrir els riscos dels seus treballadors que més avall s'especifiquen i percebre les quantitats que per aquests s'indiquen, la gestió i seguiment dels quals correrà a càrrec de la Comissió d'Assegurances, que està formada per un representant de l'empresa, dos representants per cada fàbrica i un de les oficines de València.
  
Les garanties i capitals a 1 de gener de 1997 són els següents:
  
 Per pòlissa Per pòlissa
  
 d'accidents de vida\_
  
Mort:
  
Per accident laboral 6.243.194 1.483.720
  
Per accident circulació 3.499.475 1.483.720
  
Per accident. no laboral 2.841.457 1.483.720
  
Per causes de malaltia --- 1.483.720
  
Invalideses:
  
Gran invalidesa
  
Per accident. Laboral 79.769.888 1.373.800
  
Per accident. Circulació 9.644.260 1.373.800
  
Per accident. no laboral 6.210.082 1.373.800
  
Per causa de malaltia --- 1.373.800
  
Incapacitat permanent absoluta
  
Per accident laboral 83.803.267 1.373.800
  
Per accident circulació 7.657.498 1.373.800
  
Per accident no laboral 3.764.871 1.373.800
  
Per causes de malaltia --- 1.373.800
  
Incapacitat permanent total
  
Per a professió habitual
  
Per accident laboral 6.176.862 1.373.800
  
Per accident circulació 4.416.739 1.373.800
  
Per accident no laboral 2.808.116 1.373.800
  
Per causa de malaltia --- 1.154.000
  
Incapacitat permanent parcial
  
Per accident laboral 71.967.663
  
Per accident. circulació 9.067.170
  
Per accident no laboral 16.461.591
  
La indemnització a cobrar per Pol. Acc. serà igual a la quantitat reconeguda i pagada per la Seg. Social amb els límits màxims que s'indiquen.
  
Lesions permanents Límit
  
no invalidants màximes
  
Per qualsevol classe d'accidents pagades per barem per la Seguretat Social. 3.297.150
  
La indemnització a cobrar per lesions, mutilacions o deformacions conseqüència d'accident serà igual a multiplicar per 10 la quantitat assignada per la Seg. Social, amb el límit que s'indica.
  
Les quantitats que per a cada contingència ací s'estableixen, tant per a la pòlissa d'accidents com per a la de vida, es revaloraran en 1998 en el percentatge d'increment salarial pactat per a aqueix any (2%).
  
Les especificacions i definicions dels graus d'invalidesa seran les contingudes en l'Ordre Ministerial de 15 d'abril de 1969.
  
Amb independència de les anteriors circumstàncies assegurades, l'empresa contractarà una pòlissa d'assegurança per accident de circulació en desplaçament diari al treball, per al personal que treballava en les antigues oficines centrals i que en l'actualitat presta els seus serveis a la fàbrica de Buñol.
  
Aquestes pòlisses només seran aplicables al personal de l'empresa mentre hi mantinga la seua vinculació laboral.
  
25.12 Dia del Jubilat.
  
Es destina per a 1997 la quantitat de 6.281 pessetes per jubilat de cada centre de treball per a la celebració als esmentats centres d'aquest homenatge.
  
25.13 Fons de préstecs.
  
El fons de préstecs que té establit l'empresa per als seus empleats tindrà en 1997 els següents límits:
  
- Oficines de València 3.000.000 PTA
  
- Fàbrica de Sant Vicent del Raspeig (Alacant) 8.000.000 PTA
  
- Fàbrica de Buñol ( València ) 8.000.000 PTA
  
S'estableix que els préstecs individuals tindran una quantia màxima de 300.000 pessetes.
  
El comité de cada centre de treball informarà sobre les circumstàncies que concorren en cada cas per a la concessió d'aquests préstecs, tenint en compte que entre la terminació de la devolució d'un préstec i la sol·licitud per a un altre de nou per un mateix treballador, ha de mitjançar un període no inferior a tres mesos.
  
25.14 Gratificació per jubilació.
  
Tot treballador que es jubile entre els 60 i 65 anys (ambdós inclusivament) percebrà en el moment de la seua baixa una gratificació de 417.285 pessetes.
  
Article 26. Increments salarials per a 1997 i 1998
  
En 1997 l'increment salarial serà el 2,6% que s'aplicarà a tots els conceptes econòmics des de l'1 de gener de 1997.
  
Per a 1998 l'increment salarial serà des de l'1 de gener de 1998 un 2,0% que s'aplicarà a tots els conceptes econòmics per als que no s'haja establit un import específic per al dit any.
  
Article 27. Clàusules d'actualització per a 1997 i de revisió per a 1998
  
- Any 1997: en el cas que l'increment anual del IPC enregistre al 31 de desembre de 1997 un creixement superior al 3,0%, s'efectuarà una actualització de tots els conceptes salarials i extrasalarials del present conveni, per la diferència entre ambdós paràmetres, amb efectes des de l'1 gener de 1998.
  
- Any 1998: en el cas que l'increment anual del IPC enregistre a 31 de desembre de 1998 un creixement superior al 2,5%, s'efectuarà una revisió salarial amb efectes des de l'1 de gener de l'esmentat any, per la diferència entre ambdós paràmetres, que s'aplicarà a tots els conceptes salarials i extrasalarials del present Conveni.
  
Tant l'actualització com la revisió es portarà a cap, si procedeix, una vegada que es constate oficialment per l'Institut Nacional d'Estadística el IPC dels anys 1997 i 1998 i es pagarà en una sola paga, en el termini màxim d'un mes després de conéixer-se els dits índexs.
  
CAPÍTOL III
  
Jornada de treball
  
Article 28. Jornada laboral
  
En 1997 s'estableix una jornada laboral màxima de 1.792 hores, respectant-se aquelles jornades anuals inferiors que es realitzaven.
  
Per al personal que té distinta jornada laboral a l'estiu i hivern, es computarà en 1997 una jornada anual màxima de treball de 1.934 hores, incloses en aquest còmput les vacances.
  
El personal que té jornada intensiva d'estiu en cada un dels tres centres, podrà efectuar durant els nou mesos de l'any en què no es gaudeix jornada intensiva, una jornada setmanal amb el nombre d'hores necessàries per a fer festa la vesprada de divendres. La jornada intensiva d'estiu abraça des del 15 de juny al 20 de setembre, ambdós inclusivament. Per al còmput d'aquesta jornada, l'empresa abonarà en el comptador de temps de cada treballador 15 minuts per dia laborable, incloses vacances.
  
En aquells departaments on l'organització del treball ho permeta, es podran pactar jornades continuades per acord amb el responsable del departament i autorització del director de la fàbrica o centre de treball.
  
Es consideraran dins de les referides 1.792 hores anuals els intervals per a esmorzar, que s'estableixen en 20 minuts per a jornades continuades de 8 hores i en 15 minuts per a jornades entre 5 i 8 hores.
  
L'inici i la terminació de la jornada de treball, així com l'inici i final dels 20 o 15 minuts d'interval per a esmorzar, es controlarà per mitjans de control i/o avisos que fixarà l'empresa, adaptats a les seccions de treball corresponents.
  
Els períodes compensatoris de descans es gaudiran fora dels cinc mesos de període de vacances, es podrà avançar en el primer quadrimestre de l'any part del descans compensatori que es preveja. No obstant això, en aquells casos en què per les circumstàncies d'organització de l'empresa es pogueren unir períodes compensatoris als períodes de vacances, es procurarà fer-ho així. Per als casos especials que haja de ser establit un servei fora dels horaris normals, es tractarà directament entre la direcció i el comité d'empresa de cada centre.
  
El control i còmput de la jornada es verificarà trimestralment en termes de mitjana.
  
Article 29. Llocs de treball que no poden descansar la mitja hora
  
A continuació es detallen els llocs de treball al personal adscrit als quals se li abonarà el plus de l'article 15 d'aquest conveni.
  
Fàbrica de Sant Vicent del Raspeig (Alacant):
  
- Encarregats de pedrera.
  
- Maquinista trituració primària.
  
- Maquinista trituració secundària.
  
- Encarregat fabricació.
  
- Caps de torn.
  
- Granulador.
  
- Panellistas.
  
- Vigilant torre Dopol.
  
- Operador 1.ª de fabricació.
  
- Panellista auxiliar.
  
- Maquinista palista pont grua.
  
- Càrrega granel Dopol.
  
- Bàscules sitges Dopol.
  
- Porteria Lepol.
  
- Bàscules Dopol.
  
- Bàscules Lepol.
  
- Operador Rajos X.
  
- Palistes agregats Dopol.
  
- Tallers (només els de torn de guàrdia).
  
- Ajudant trituració secundària Babbitles.
  
Fabrica de Buñol (València)
  
- Encarregats pedrera.
  
- Càrrega pedrera (només en el cas que no es pare durant les vuit hores).
  
- Transports pedrera (el mateix que en càrrega).
  
- Caps de torn.
  
- Encarregats de fabricació.
  
- Supervisor d'envàs.
  
- Maquinistes de pont grua.
  
- Panellistes.
  
- Vigilants maquinista molí cru 3.
  
- Maquinista torre Dopol.
  
- Moliner 1.ª A.
  
- Ajudant forn Dopol.
  
- Vigilant maquinista molí ciment 3
  
- Basculistes.
  
- Operadors de rajos X.
  
- Porters.
  
- Tallers (només els de torn que estiguen de guàrdia).
  
- Maquinistes trituració grisa.
  
- Maquinistes trituració blanca.
  
- Ajudants trituració grisa.
  
- Vigilant maq. cintes i preses mostres.
  
- Operari 1.ª de fabricació.
  
- Ajudants forn Lepol.
  
- Granuladores.
  
- Vigilants maquinistes molí Lepol.
  
- Càrrega granel (només exportació).
  
- Analista laboratori automàtic de processos.
  
- Maquinista trituració, classificació i llavada.
  
- Auxiliar de torn.
  
- Operari d'envàs.
  
Article 30. Vacances
  
Els dies de vacances laborables, per a tot el personal acollit a aquest conveni, s'estableixen en 25 dies de dilluns a dissabte, es computaran un màxim de quatre dissabtes.
  
Les vacances es regiran per les següents normes:
  
1.ª S'estableixen cinc períodes obligatoris de vacances des del primer dia hàbil de maig a la primera setmana d'octubre, ambdós inclusivament, en els quals l'adscripció dels treballadors a cada un d'ells serà del següent manera:
  
a) Es procurarà atendre les peticions del personal dins de cada secció, si hi ha acord entre els components d'aquesta amb el seu encarregat, el qual entregarà les llistes corresponents, excloent-hi expressament concedir vacances en l'última quinzena de desembre a tot el personal que d'aquesta forma perjudique el seu corresponent vacacioner.
  
D'una altra manera:
  
b) El primer any li correspondrà elegir al més antic dins de cada grup, el segon any elegirà el que el seguisca en antiguitat, i així successivament en forma rotativa.
  
2.ª Els grups de vacances per als restants mesos, des de l'1 de gener a l'última setmana d'abril a. i., i des de la primera setmana d'octubre a l'últim dia hàbil de desembre, seran cobertes pels següents treballadors:
  
a) Pels treballadors de nou ingrés, en els contractes individuals dels quals s'acorde aquesta circumstància.
  
b) En cas de no cobrir-se els torns d'aquests períodes amb el personal de nou ingrés, se sol·licitaran voluntaris fins a cobrir les necessitats d'aquests torns, per a realitzar les seues vacances en els esmentats períodes.
  
c) Als treballadors voluntaris, quan gaudisquen les seues vacances en els mesos indicats més avall, se'ls pagarà com a quantitat extra els següents imports:
  
Gener i febrer 44.381 PTA
  
Març i desembre 29.588 PTA
  
Abril 22.184 PTA
  
Queda ben entés, que aquest increment només correspon als voluntaris d'aquest apartat b, no als de nou ingrés especificats en l'apartat a d'aquest mateix apartat 2n.
  
3.ª En el cas que alguns treballadors dels que s'especifiquen en l'apartat 1r cobriren part de les seues vacances, amb l'aprovació de l'empresa, als mesos assignats en l'apartat 2n.c, se'ls pagarà una quantitat extra proporcional als dies gaudits de vacances dins d'aquests períodes i d'acord amb l'apartat anterior.
  
4.ª Tots els treballadors inclosos en seccions que, per permetre-ho l'organització de l'empresa, planifiquen les seues vacances dins del període normal de l'apartat 1r, no tindran dret als augments establits en l'apartat 2n, llevat que l'empresa oferisca i el treballador accepte realitzar les seues vacances fora d'aquest període.
  
5.ª Al mes de desembre de cada any i d'acord amb l'anterior, es confeccionaran les llistes de vacances, de les quals es donarà coneixement al comité de centre i seran exposades als taulers d'anuncis
  
6.ª Si en algun departament o secció hi hagués necessitat, per l'empresa, d'organitzar les vacances en un període major al pactat en l'apartat 1r, serà necessari l'acord amb el comité d'empresa del centre de treball corresponent, i tot això amb la intenció que no supose increment de plantilla en el departament o secció en qüestió per motius de l'organització de les vacances anuals.
  
7.ª Per a tot el personal que gaudisca les seues vacances en el període obligatori, en el cas que cause baixa per malaltia, accident o permisos retribuïts, interromprà les dites vacances i tornarà a gaudir-les als mesos en què no són d'obligatorietat. Aquest apartat serà d'aplicació sempre que la no-interrupció de les seues vacances perjudique un company.
  
Article 31. Retribució vacances personal que percep plusos de lloc de treball
  
En els supòsits de personal destinat a llocs de treball en què es perceben plusos, a l'inici de les seues vacances se li calcularà la mitjana de les retribucions salarials percebudes en els tres mesos anteriors i la quantitat resultant se li abonarà en el seu rebut de salaris com a mitjana d'aquests plusos.
  
Article 32. Festes
  
Com en anys anteriors, l'empresa té establides 16 festes que corresponen en 1997:
  
- Les 12 festes corresponents a 10 de les festes nacionals publicades en el Boletín Oficial del Estado i a 2 festes establides per la Comunitat Valenciana.
  
- Les dues festes locals per a cada centre, aprovades per les delegacions de treball respectives.
  
- Les dues festes que al seu dia s'establiren en el Reglament d'Organització de l'Empresa (ROE).
  
32.1 Les festes nacionals són les següents:
  
- 1 de gener: Any Nou.
  
- 6 de gener: Reis.
  
- 19 de març: Sant Josep.
  
- 28 de març: Divendres Sant.
  
- 1 de maig: Festa del Treball.
  
- 15 d'agost: Assumpció de la Verge
  
- 1 de novembre: Tots Sants.
  
- 6 de desembre: Dia de la Constitució Espanyola.
  
- 8 de desembre: Immaculada Concepció.
  
- 25 de desembre: Nativitat del Senyor.
  
32.2 Les festes establides per la Comunitat Valenciana per a 1997 són les següents:
  
- 31 de març: Dilluns de Pasqua.
  
- 9 d'octubre: Dia de la Comunitat Valenciana.
  
32.3 Les dues festes locals per a cada centre de treball per a 1997 són les següents:
  
· Oficines de València:
  
- 22 de gener: Sant Vicent Màrtir.
  
- 7 d'abril: Sant Vicent Ferrer.
  
· Fàbrica de Sant Vicent del Raspeig:
  
- 7 d'abril: Sant Vicent Ferrer
  
- 8 d'abril: Segon Dia de Sant Vicent.
  
· Fàbrica de Buñol:
  
- 27 d'agost: La Tomatina.
  
- 28 d'agost. Sant Lluís Bertrán.
  
32.4. Les dues festes per centre de treball que estableix el Reglament d'Organització de l'Empresa seran les següents en 1997:
  
· Oficines de València:
  
- 27 de març: Dijous Sant.
  
- 26 de desembre: Segon Dia de Nadal.
  
· Fàbrica de Sant Vicent del Raspeig:
  
- 18 de juliol: Sant Camil (Fogueres de Sant Vicent).
  
- 26 de desembre: Segon Dia de Nadal.
  
· Fàbrica de Buñol:
  
- 18 de març
  
- 26 de desembre: Segon Dia de Nadal.
  
32.5 Per al personal tècnic i administratiu es mantenen les set vesprades lliures en oficines de València (vesprada anterior a Reis, tres vesprades anteriors a Sant Josep i 24, 27 i 31 de desembre) i les tres vesprades lliures de fàbriques (vesprada anterior a Reis, vesprada del tercer dia de Pasqua i la vesprada del 27 de desembre per a fàbrica de Sant Vicent del Raspeig (Alacant), i les tres vesprades anteriors a Sant Josep per a la fàbrica de Buñol (València), així com les vesprades del 24 i 31 de desembre per als tres centres de treball i per a l'esmenat personal).
  
32.6 El personal que treballa a torns continus tindran els descansos setmanals que per la seua lletra li corresponguen. Per al personal de torn al qual coincidisca un festiu amb un dels seus dies de descans, l'empresa el compensarà donant-li un altre dia de descans, a ser possible, en el seu cicle o en el seu lloc addicionant-lo al seu període de vacances.
  
Queda incorporat al text d'aquest apartat la interpretació feta per les parts firmants del punt 9é de l'Acta de data 2 de març de 1994 de la Comissió d'Interpretació i Vigilància.
  
32.7 En 1998 els dos festius del ROE es determinaran en reunió de la Comissió d'Interpretació i Vigilància del Conveni, que se celebrarà en el primer trimestre d'aquest any.
  
Article 33. Permisos retribuïts
  
Qualsevol productor tindrà dret a què se li concedisquen els dies naturals de permís que s'expressen, per les causes que a continuació s'assenyalen, amb el pagament de la seua total retribució, inclosos els plusos ad personam que tinguen reconeguts, amb avís previ, en la mesura del possible, i posterior justificació:
  
1. Matrimoni: 15 dies.
  
2. Naixement d'un fill: tres dies, dels quals, dos hauran de ser laborables i un d'aquests dies es podrà utilitzar durant els 15 dies posteriors al naixement.
  
3. Malaltia greu del cònjuge, pares, fills i pares polítics: dos dies. En cas de continuar aquesta malaltia greu, fins a tres dies més, després de l'informe del metge d'empresa i sol·licitud a direcció.
  
4. Malaltia greu de germans, avis i néts: dos dies. En cas de continuar aquesta malaltia greu poden atorgar-se dos dies més, després de l'informe del metge d'empresa i sol·licitud a la direcció.
  
5. Mort del cònjuge, fills, pares i germans: tres dies. En cas d'ocórrer la mort fora de la localitat, podran atorgar-se fins a dos dies més.
  
6. Mort d'avis, néts, oncles o familiars polítics -pares, germans o fills polítics-: dos dies. En cas d'ocórrer la mort fora de la localitat, podran atorgar-se fins a dos dies més.
  
· Mort d'avis i oncles polítics, si la mort es produeix a la localitat: un dia de permís. Si la mort és fora de la localitat: dos dies de permís.
  
7. Exàmens oficials per a l'obtenció de títols oficials que milloren el nivell professional del treballador: temps necessari per a efectuar-los, després de la justificació de tindre normalitzada la matrícula dels estudis dels quals es tracte.
  
8. Pel temps indispensable per al compliment d'un deure inexcusable de caràcter públic i personal.
  
9. Permís de lactància per a fill menor de nou mesos, equivalent a una hora d'absència del treball, fraccionable en dos períodes, o reducció de la jornada de treball en mitja hora, per a atendre la mateixa finalitat. Aquest permís podrà ser gaudit indistintament per la mare o el pare, en el cas que ambdós treballen.
  
10. Matrimoni d'un fill: un dia. Fora de la província: dos dies.
  
11. Trasllat de domicili: un dia.
  
12. Els permisos sindicals que s'especifiquen en el capítol següent d'aquest conveni.
  
CAPÍTOL IV
  
Assumptes sindicals
  
Article 34. Hores de comité d'empresa
  
Els membres dels distints comités d'empresa disposaran de 30 hores mensuals, com a màxim, en còmput anual, transvasables entre els membres del comité i delegats sindicals dels tres centres de treball d'un mateix sindicat, sense cap límit.
  
Article 35. Delegats de secció sindical
  
En l'àmbit d'aquest conveni col·lectiu i als centres de treball d'aquest amb més de 200 treballadors, es reconeix un delegat de secció sindical per a cada sindicat amb representació en el comité d'empresa.
  
Els delegats de secció sindical tindran les mateixes garanties que les establides legalment per als membres del comité d'empresa.
  
A més de les funcions del delegat sindical que li són pròpies, podrà assistir a les reunions del comité d'empresa del seu centre i del Comité Intercentres, així com a les deliberacions del conveni col·lectiu, amb veu, però sense vot.
  
Al centre de treball d'oficines de València, les seccions sindicals legalment constituïdes i reconegudes per l'empresa, podran nomenar un delegat de secció sindical amb els drets que li atorga la llei. Aquests podran disposar del crèdit horari que li cedisquen els membres del comité d'empresa del seu mateix sindicat.
  
Article 36. Quota sindical
  
Es descomptarà la quota sindical en nòmina, després de la sol·licitud per escrit de l'interessat, i el seu import s'ingressarà en el compte bancari que el sindicat designe.
  
Article 37. Excedències sindicals o polítiques
  
Es concediran excedències en el cas que se sol·licite per l'interessat els treballadors en actiu que exercisquen càrrecs sindicals o polítics, d'àmbit local, provincial o superior, ja siga per elecció o per designació, amb la consegüent reserva del lloc de treball, antiguitat i categoria professional.
  
Qualsevol excedent podrà reingressar al seu lloc de treball abans que finalitze la seua excedència, si així ho sol·licita.
  
Es podran acollir a allò que s'ha establit en aquest article aquells treballadors que en l'actualitat es troben ja en situació d'excedència política o sindical.
  
Article 38. Comité Intercentres
  
S'ha establit un Comité Intercentres de 13 membres.
  
Per a l'atenció de despeses sindicals i com a fons econòmic del Comité Intercentres, s'assigna la quantitat de 1.750.000 pessetes, utilitzable durant tota la vigència del XIX Conveni Col·lectiu, mitjançant rebuts firmats pel president i secretari d'aquest Comité i amb el vistiplau del director de Recursos Humans, que seran pagats a càrrec d'aquest fons per l'empresa.
  
Article 39. Reunions
  
Els comités de centre faran una reunió ordinària mensual amb l'empresa.
  
El Comité d'Intercentres farà quatre reunions anuals, una cada trimestre, que no computarà per al crèdit d'hores sindicals establit en el present conveni.
  
CAPÍTOL V
  
Assumptes diversos
  
Article 40. Plantilles
  
L'empresa té llibertat per a la confecció de les seues corresponents plantilles d'acord amb les necessitats del personal fix que exigeix el procés que constitueix l'objecte de la seua producció.
  
L'empresa podrà amortitzar lliurement les vacants que es produïsquen per qualsevol causa, sense perjudici de la promoció del personal existent per via d'ascens.
  
En cap cas es podrà obligar l'empresa a l'admissió de nous treballadors a títol que existisquen places o llocs vacants en les seues plantilles.
  
No obstant això, quan es produïsquen necessitats de personal en llocs fixos que no es puguen cobrir segons allò que s'ha establit en l'article 41, apartat d, del present conveni col·lectiu, o necessitats temporals en el procés de producció, envasament i càrrega a granel, l'empresa es compromet a contractar les persones que s'estimen necessàries.
  
Les incorporacions s'efectuaran a l'empara de les modalitats contractuals existents en la legislació vigent i previ compliment de les condicions d'ingrés establides en el present conveni.
  
Qualsevol modificació de les plantilles serà posada prèviament en coneixement del comité d'empresa, als efectes oportuns.
  
Article 41. Ingressos
  
S'estableixen les següents condicions per a l'ingrés de nou personal de l'empresa:
  
a) Tots aquells treballadors acollits a contractes temporals que hagueren causat baixa, o la causen per decisió de l'empresa, tindran prioritat per al reingrés en aquesta quan haja d'ingressar personal.
  
b) Els ingressos de nou personal es portaran a efecte per les categories inferiors d'ací a cada professió.
  
c) No tindran la consideració de fixos de plantilla els aprenents en període de formació professional que, estant inscrits en centres oficials, admeta l'empresa com a estudiants en formació, les condicions econòmiques d'aquests es regularan pel sistema de beca salari establit per l'empresa.
  
d) Podrà ingressar personal de l'exterior en lloc de superior categoria en els casos en què no es dispose de personal d'interior amb aptituds de capacitat provada per a ocupar les places en qüestió.
  
e) Podrà ingressar personal de l'exterior en casos de necessitat d'una especialitat concreta.
  
f) L'ingrés dels sol·licitants el decidirà l'empresa en funció del resultat dels exàmens, aptitud per al lloc i informe sobre les condicions personals i professionals de cada aspirant. El comité d'empresa podrà presentar el seu propi informe sobre els sol·licitants i enviar dos representants als exàmens que es realitzen, tenint en compte el dit informe per a la valoració total.
  
Article 42. Ascensos
  
Els ascensos es portaran a efecte quan hi haja vacant de la categoria superior i sempre que dins del personal de la categoria inferior hi haja qui tinga provada suficient capacitat, sempre a parer de l'empresa i/o per mitjà d'exàmens o concursos.
  
En igualtat de condicions ascendirà el més antic de l'empresa.
  
Els ascensos a llocs de cap seran sempre de lliure designació de l'empresa; no obstant això, es considerarà la possibilitat de poder ocupar la vacant de la qual es tracte amb personal pertanyent a l'empresa.
  
El comité d'empresa tindrà coneixement previ dels ascensos, i podrà informar o participar en els exàmens en els mateixos termes que l'apartat f de l'article anterior.
  
S'estableix que un sisé dels treballadors de cada centre de treball, classificats en el grup VIII i que tenen més de quinze anys d'antiguitat a l'empresa, percebran el salari del grup VII a partir de l'1 de gener de cada any, assumint les funcions dels llocs de treball del grup VII, si fóra necessari. La promoció s'efectuarà per rigorós ordre d'antiguitat en l'empresa, començant l'1 gener de 1998 i finalitzant l'1 de gener del 2003 per al personal en plantilla a 31 d'octubre de 1997.
  
Article 43. Capacitat disminuïda
  
S'estableix que el personal amb capacitat disminuïda declarat com a tal per l'empresa, després de l'informe corresponent del metge de l'empresa, podrà ser col·locat en altres llocs de treball aptes per a menor capacitat, respectant-se les seues percepcions fixes.
  
Article 44. Retribucions
  
Per retribució s'entén la totalitat de percepcions anuals que reben els treballadors. Estarà formada pels següents conceptes:
  
- Sou de Conveni.
  
- Antiguitat.
  
- Gratificació de direcció.
  
- Gratificacions extraordinàries de juliol i Nadal.
  
- Paga de tardor.
  
- Paga de beneficis.
  
- Plus nocturn.
  
- Plus dominical. Article 14é
  
- Plus d'interval per a menjar.
  
- Plus festiu.
  
- Plusos de borsa de treball.
  
- Plus de jornada partida.
  
- Plus d'horari fix.
  
- Plus ordinari.
  
- Plus transport.
  
Quan per necessitats d'organització del treball es canvie un treballador a un lloc de valoració inferior o de distintes condicions de treball, se li hauran de respectar els següents conceptes:
  
- Sou de conveni.
  
- Antiguitat.
  
- Gratificació de direcció.
  
- Gratificacions extraordinàries de juliol i Nadal.
  
- Paga de tardor.
  
- Paga de beneficis.
  
- Plus ordinari.
  
- Preu de l'hora extra.
  
- Plus de transport.
  
En canvi, els següents, que són característics de cada lloc de treball, s'ajustaran als corresponents al nou lloc:
  
- Plus nocturn.
  
- Plus dominical. Article 14.
  
- Plus d'Interval per a menjar.
  
- Plusos de borsa de treball.
  
- Plus de jornada partida.
  
- Plus d'horari fix.
  
Article 45. Pagament de nòmines
  
El pagament de nòmines serà mensual per a tot el personal de l'empresa; aquest pagament es farà efectiu el primer dia de cada mes.
  
La nòmina, confeccionada pel sistema de mecanització establit en l'empresa, es pagarà per transferència bancària en el compte corrent que tindrà obert cada treballador en un banc de la localitat de residència.
  
S'enviarà a cada treballador el rebut de salaris corresponent, l'original firmat del qual l'haurà d'entregar en el departament de recursos humans del seu centre de treball, com a comprovant del cobrament.
  
Les caixes dels distints centres de treball només atendran bestretes i pagaments de talons fins a l'efectiu que disposen en cada moment. Es podran pagar bestretes de la quantia d'allò que s'ha establit en el Reglament d'Organització de l'Empresa, per mitjà de talons bancaris.
  
Article 46. Medicina d'empresa
  
Les cartilles de reconeixement dels treballadors les entregaran als interessats els serveis mèdics de l'empresa. En el cas que un treballador extravie la seua cartilla, se li n'entregarà una de nova en el següent reconeixement, però només hi constaran les dades de l'últim reconeixement.
  
Els serveis de medicina d'empresa procuraran estendre el servei de medicina preventiva a jubilats, cònjuges de treballadors i fills d'aquests menors de 18 anys que no disposen d'aquest servei en els seus centres escolars.
  
Article 47. Seguretat i salut laboral
  
Les hores que utilitzen els delegats de prevenció que formen part dels comités de seguretat i salut laboral, en reunions convocades per l'empresa, no computaran per al crèdit d'hores sindicals establit en el present conveni.
  
Article 48. Roba de treball
  
La roba de treball a entregar per l'empresa serà de bona qualitat i adequada a les condicions de treball, i el comité de seguretat i salut laboral intervindrà en l'elecció de les peces de roba.
  
La roba de treball que actualment s'entrega és la següent:
  
- Caps de servei, mestres de taller i oficina tècnica (de grups I, II i III) i delineants: Un any rebran roba de primavera-estiu, i al següent roba d'hivern de les característiques i qualitats de les peces de roba entregades fins ara.
  
- Personal administratiu: una americana o dos pantalons o rebeca cada dos anys.
  
- Porteria i ordenances: un any rebran roba d'hivern composta d'americana, dues camises i dos pantalons, i a l'any següent dues camises i dos pantalons d'estiu. En ambdues entregues rebran un parell de sabates com a complement de l'uniforme.
  
- Vigilants control d'accessos: un any rebran un equip d'hivern compost de caçadora, dues camises, dos pantalons i sabates, i a l'any següent un equip d'estiu, compost de dos pantalons, dues camises i sabates.
  
- Personal de pedreres, fabricació, envasos, magatzem i tallers fàbriques: a l'hivern caçadora, camisa, pantaló, botes de seguretat i tovalla de bany. A l'estiu camisa, pantaló i tovalla de bany. Totes aquestes peces en les mateixes qualitats i models com fins ara.
  
- Peça de reforç d'abric: En aquelles circumstàncies que ho requerisquen, el Comité de Seguretat i Salut Laboral, amb l'informe del tècnic corresponent, podrà proposar a la direcció de l'empresa que es facilite una peça complementària d'abric (jersei o semblant), que s'entregarà únicament a aquests productors a més de la roba anterior, cada dos hiverns.
  
- Personal de serveis mèdics i laboratori fàbriques: el personal que desenvolupe el seu treball en l'interior d'aquestes dependències rebrà dues bates blanques cada any.
  
Article 49. Vacacioner
  
Els vacacioners adquiriran la categoria de tals als 90 dies d'exercir les funcions corresponents.
  
Article 50. Cooperativa de Consum de Buñol
  
Es concedirà un permís retribuït de quatre hores setmanals als membres de la Junta Rectora de la Cooperativa de Consum, hores transvasables entre l'un i l'altre membre de la Junta, i de 30 hores mensuals al president d'aquesta. Aquests permisos es concedeixen per a l'exercici de les funcions pròpies del seu càrrec.
  
 L'empresa pagarà a l'esmentada Cooperativa com a subvenció per punt de venda substitutiu d'economat laboral, una quantitat equivalent al cost de salaris i seguretat social dels dependents necessaris per a venda de productes a treballadors en actiu o jubilats de l'empresa. Igualment abonarà cada any una quantitat per despeses de manteniment del local afecte a aquesta activitat social.
  
Aquestes quantitats es pagaran per la caixa de la fàbrica de Buñol a la Cooperativa contra la presentació dels oportuns rebuts.
  
Aquestes aportacions a la Cooperativa es regularan per l'acord firmat per l'empresa i la Junta Rectora el 31 de maig de 1991.
  
Article 51. Bonificació del preu del ciment
  
L'empresa descomptarà el 20% del preu de pols de ciment als seus treballadors, després de la justificació d'ús propi.
  
Article 52. Substitucions i treballs de diferent categoria
  
En els casos de peremptòria necessitat i per termini que no excedisca de tres mesos, el treballador podrà ser destinat a ocupar un lloc de superior categoria, percebent mentre es trobe en aquesta situació la remuneració corresponent a la funció que efectivament exerceix.
  
Transcorregut aquest període el treballador podrà, a voluntat pròpia, continuar realitzant els treballs de categoria superior o tornar al lloc que ocupava amb anterioritat. En el primer cas, ascendirà automàticament a aquesta categoria, i en percebrà les retribucions corresponents.
  
Allò que s'ha disposat en aquest article no serà aplicable als casos de substitució per servei militar, incapacitat temporal, permisos i excedències forçoses. En aquests últims supòsits, la substitució comprendrà tot el temps que duren les circumstàncies que l'hagen motivada.
  
En el cas que la substitució no es realitze durant els tres mesos de manera continuada i sí amb intermitències, la categoria superior s'aconseguirà quan es totalitzen més de sis mesos en aquest lloc, amb interrupcions, comptats durant un any.
  
S'exceptuen de tot el que s'ha disposat anteriorment els treballs de categoria superior que el treballador realitze, d'acord amb l'empresa, amb el fi de preparar-se per a l'ascens.
  
Article 53. Acord amb el Comité d'Empresa de la fàbrica de Buñol
  
Es fa constar que segueix vigent l'acord firmat entre el Comité d'Empresa de la fàbrica de Buñol i la Direcció d'aquesta en reunions de setembre i octubre de 1988.
  
Article 54. Horaris
  
Els horaris de cada centre de treball, secció i departament són els que estan en vigor i es troben implantats en el moment actual.
  
Atesa la diversitat i atés el nombre d'horaris existents en l'empresa no es reprodueixen els diversos horaris que hi ha en cada un dels centres i departaments de l'empresa. Els actualment vigents són els arreplegats en l'Acta de la Comissió d'Interpretació i Vigilància del Conveni d'11 de juliol de 1991.
  
La posterior modificació de qualsevol d'aquests horaris comportarà l'aprovació dels representants sindicals del centre corresponent, a proposta de l'empresa, o bé la seua aprovació per l'autoritat laboral.
  
CAPÍTOL VI
  
Article 55. Classificació i descripció dels grups de classificació, categories i llocs de treball (en lletres majúscules es reflecteixen les categories i en lletres minúscules els llocs de treball).
  
Grup I
  
1 CAP DE SERVEI
  
2 METGE D'EMPRESA
  
3 TITULAT A
  
4 ADMINISTRADOR CDS
  
5 RESPONSABLE EXPLOTACIÓ
  
 TECNOLÒGICA
  
Grup II
  
6 AJUDANT TÈCNIC SANITARI
  
7 CAP ADMINISTRATIU A
  
8 CAP DE TORN
  
9 MESTRE TALLER A
  
10 TÈCNIC TITULAT
  
11 ANALISTA DESENVOLUPAMENT
  
 DE PROCESSOS
  
Grup III
  
12 DELINEANT PROJECTISTA
  
13 INSPECTOR DE VENDES
  
14 CAP ADMINISTRATIU
  
15 CAP DE SECCIÓ
  
16 MESTRE DE TALLER
  
17 TITULAT D'INGRÉS
  
18 ANALISTA PROGRAMADOR
  
 DE PROCESSOS
  
Grup IV
  
19 DELEGAT DE VENDES
  
20 DELINEANT DE 1.ª A
  
21 ENCARREGAT
  
22 OFICIAL 1.ª ADMINISTRATIU A
  
23 ESPECIALISTA DESENVOLUPAMENT
  
 DE PROCESSOS
  
Grup V SUPERVISOR
  
24 Manteniment Mecànic
  
25 Envàs
  
ANALISTA CAP
  
26 Analista Cap
  
27 Analista Laboratori Automàtic Procés
  
28 PANELLISTA
  
ESPECIALISTA
  
29 Electrònica Industrial
  
30 DELINEANT DE 1.ª
  
31 DISSENYADOR DE PROGRAMES
  
32 OPERADOR DE SISTEMES
  
33 OFICIAL 1.ª ADMINISTRATIU
  
Grup VI OPERADOR DE 1.ª
  
34 Operari 1a Fabricació
  
35 Magatzemista Principal
  
36 Basculista
  
OFICIAL 1.ª
  
37 Manteniment Elèctric
  
38 Manteniment Mecànic
  
39 Paleta
  
40 ANALISTA DE 1.ª
  
41 TITULAT EN PRÀCTIQUES
  
42 OPERADOR D'ORDINADOR
  
Grup VII OPERADOR DE 2.ª
  
43 Magatzemista
  
44 Conductor mecànic
  
45 Maquinista trit. Babbitles secundària
  
 i terciària
  
46 Rajos X
  
47 Palista de 1.ª
  
48 Panellista auxiliar
  
49 Palista maquinista trituració pont grua
  
50 Operari d'envàs
  
51 Moliner de 1.ª A
  
52 Maquinista trituració gris
  
OFICIAL 2.ª
  
53 Manteniment elèctric
  
54 Manteniment mecànic
  
55 Paleta
  
56 DELINEANT DE 2.ª
  
57 ANALISTA DE 2.ª
  
58 OFICIAL 2.ª ADMINISTRATIU
  
59 OFICIAL 1.ª D'OFICI
  
SERVEIS GENERALS 1.ª
  
60 Vigilant Control d'Accessos
  
61 Telefonista
  
62 Ordenança
  
63 Jardiner
  
Grup VIII OPERADOR DE 3.ª
  
64 Conductor camió
  
65 Granulador
  
66 Ajudant forn Lepol
  
67 Ajudant forn Dopol
  
68 Maquinista trituració blanca
  
69 Maquinista vigilant cintes i presa mostres
  
70 Maquinista pont grua
  
71 Maquinista trituració Babbitles primària
  
72 Maquinista trituració classificació i llavada
  
73 Ajudant maquinista trituració grisa
  
74 Palista maquinista trituració agregats
  
75 Vigilant maquinista molí Lepol
  
76 Vigilant maquinista molí ciment 3
  
77 Vigilant maquinista molí cru 3
  
78 Maquinista servei aigua
  
79 Maquinista torre Dopol
  
80 Operari de suport
  
81 Auxiliar de torn
  
82 Ajudant de laboratori
  
OFICIAL 3.ª
  
83 Manteniment elèctric
  
84 Manteniment Mecànic
  
85 Zelador de Greixatge
  
86 AUXILIAR ADMINISTRATIU
  
SERVEIS GENERALS 2.ª
  
87 porter telefonista
  
La modificació de la classificació professional pactada en el XIX Conveni Col·lectiu no suposarà més mobilitat funcional que aquella que es practicava amb anterioritat. De la mateixa manera, no suposarà pèrdua de condicions econòmiques o drets reconeguts actualment com a conseqüència de l'anterior classificació.
  
En el supòsit de tornar-se a crear algun dels llocs suprimits en aquesta reclassificació, la Comissió d'Interpretació i Vigilància en definirà el contingut i la classificació, tenint en compte les seues característiques, tindran prioritat per a aquests llocs aquells treballadors que els van ocupar.
  
Article 56. Borsa d'estudis
  
Per al temps de vigència d'aquest conveni, es pacta una borsa d'estudi de 4.000.000 de pessetes que es destinaran per a la formació del personal de Valenciana de Cementos afectats per aquest conveni.
  
Per a organitzar i coordinar aquesta formació, es constituirà prèviament una comissió que estarà formada per cinc membres de cada representació i abans del 31 de desembre de 1997.
  
Aquesta comissió elaborarà un reglament de funcionament que servirà de directriu en matèria de formació i d'actuació de la mateixa Comissió.
  
CLÀUSULA ADDICIONAL
  
L'empresa reconeix com a condició més beneficiosa, no absorbible ni compensable, ad personam, a tots i cada un dels treballadors vinculats amb ella a 1 de gener de 1985, les prestacions socials complementàries previstes en l'article 22.4 que gaudien a la terminació del XVI Conveni Col·lectiu, quedaran augmentades automàticament amb els increments que es pacten en successius convenis col·lectius. La limitació exposada en els paràgrafs anteriors només es refereixen als complements de jubilació, no així als complements d'invalidesa que seran d'aplicació a tot el personal de la plantilla de la Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA, en els seus centres de treball de Buñol, Alacant i oficines de València.
  
Pacte d'empresa relatiu a les prestacions socials complementàries dels treballadors de la Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA
  
La Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA, i els seus treballadors, representats en aquest acte pel Comité d'Empresa,
  
Acorden:
  
Primer
  
Ratificar el contingut de la disposició addicional del XVII Conveni Col·lectiu, relativa al reconeixement per la Compañía de les prestacions socials complementàries previstes en l'article 22.4.
  
Segon
  
Aquestes tenen el caràcter de condició més favorable ad personam per a tots i cada un dels treballadors que estigueren vinculats a la Compañía amb data 1 de gener de 1985.
  
Tercer
  
La condició mencionada no serà compensable ni absorbible per les disposicions de futurs convenis col·lectius.
  
Les parts que intervenen declaren que els actuals nivells de protecció de l'article 22.4 del XVI Conveni Col·lectiu es consideraran com a mínimes en cas de promulgació de llei o disposició que afecte o regule els complements de jubilació i invalidesa del personal actiu de l'empresa.
  
Quart
  
Les prestacions socials i el seu àmbit de cobertura són els següents :
  
"Els complements de jubilació que es recollien en l'article 22.4 de l'anterior conveni col·lectiu, seguiran concedint-se a tots els treballadors en plantilla a 1 de gener de 1985, no així als que hagen ingressat amb posterioritat a l'1 de gener de 1985, ni a aquells que en un futur s'incorporen a la societat, bé per ingrés directe o com a conseqüència de processos de fusió o absorció amb altres empresa.
  
Aquestes prestacions són les que a continuació s'indiquen :
  
L'empresa pagarà a càrrec del fons d'assistència social i com a complement de les pensions assignades per la mutualitat laboral, les següents quantitats :
  
a) Per al personal que tenint l'edat que requerisquen les normes vigents de la Seguretat Social sol·licite la jubilació a l'empresa i aquesta l'accepte, s'estableix una gratificació mensual del 20% del salari que s'estableix en l'article 47, respecte del grup de qualificació del productor al moment de jubilar-se.
  
b) Per al personal a qui l'empresa propose la jubilació per mitjà de carta de la Direcció Social i aquesta siga acceptada per l'interessat en el termini d'un mes, s'estableixen els següents complements del salari que s'estableix en l'article 47 d'aquest reglament, i en relació al grup de qualificació del productor en el moment de rebre la proposta de jubilació:
  
1r. Quan el sol·licitant tinga 60 anys complits, sense arribar als 61, el 32%.
  
2n. Quan el sol·licitant tinga 61 anys complits, sense ultrapassar els 62, el 27%.
  
3r. Quan el sol·licitant tinga 62 anys complits, sense arribar als 63, el 25%.
  
4t. Quan el sol·licitant tinga 63 anys complits, sense ultrapassar els 64, el 23%.
  
5é. Quan el sol·licitant tinga 64 anys complits, sense arribar als 65, el 22%.
  
6é. Quan el sol·licitant tinga més de 65 anys, el 20%.
  
c) El personal major de 65 anys a qui l'empresa oferisca la jubilació i no siga acceptada per l'interessat en el termini d'un mes, perdrà el complement del 20% que s'estableix en el punt 6é anterior.
  
d) El personal que cause baixa en l'empresa per invalidesa permanent derivada de malaltia o d'altres causes, cobrarà igualment aquest complement com si de jubilació es tractara, el qual es determinarà atenent l'edat i grup de qualificació del productor en el moment de la baixa.
  
En el cas que el productor tinguera menys de 60 anys, el complement serà del 30% dels salaris de l'article 47. En el cas que tinga fills menors de 18 anys, i fins que complisquen aquesta edat, el complement s'incrementarà en un 5% per cada fill menor, quantitat que s'anirà descomptant a mesura que el fill o fills vagen complint l'esmentada edat.
  
Aquests complements d'invalidesa tindran igualment el límit màxim abans indicat, perquè sumats a la pensió que al productor li assigne la mutualitat en el moment de la seua baixa, no se sobrepasse el salari brut real anual que percebia el productor en el moment de la seua baixa.
  
No obstant això, fins que no es conega la quantitat exacta definitiva que al productor li haja de correspondre de la Mutualitat, el complement mensual que perceba el productor de l'empresa des del moment de la baixa tindrà caràcter provisional, i es liquidaran posteriorment les diferències que hi hagueren en més o en menys, segons la pensió assignada i el límit del salari brut anual.
  
I en prova de conformitat, firmen el present document per quintuplicat exemplar.
  
València, 2 d'agost de 1993"
  
Realitzada la lectura del text del present conveni que comprén articles i una clàusula addicional, en la reunió de la Comissió Negociadora celebrada el 4 de novembre de 1997, és aprovat pels components de les dues representacions, aconseguint-se la majoria exigida en l'article 89.3 de l'Estatut dels Treballadors i firmant l'Acta de la reunió final, els representants que aproven aquest conveni, les firmes dels quals queden arreplegades al final d'aquest text.
  
Dins dels 15 dies següents a la firma del present conveni es donarà compliment a allò que s'ha disposat en l'article 90.2 de l'Estatut dels Treballadors.
  
San Vicent del Raspeig, 4 de novembre de 1997
  
Per l'empresa:
  
Roman Gómez Martínez
  
Felipe Larraz Canduela
  
Ana Gracia Marzal
  
Francisco González Barroso
  
Iñigo Gondra Churruca
  
Pel treballadors:
  
Emilio Carrascosa Atienza
  
Fèlix Espinar Avilés
  
Rafael Ferrer Cusi
  
Miguel Fuentes Gálvez
  
José A. Guijarro Sabater
  
Enrique Hdez. Carrascosa
  
Manuel Martínez Jiménez
  
Antonio Morán Grancha
  
José L. Perelló García
  
José I. Rubio Morlanes
  
Manuel E. Sáez Carrascosa
  
Fernando Zapater Molina
  
Annex al XIX Conveni Col·lectiu de la Compañía Valenciana de Cementos Portland, societat anònima, per a 1997 i 1998
  
A continuació s'arrepleguen els llocs de treball que es proposen per a incloure com annex dins del XIX Conveni Col·lectiu.
  
Grup I
  
1. Cap de servei. És el titulat superior o mitjà que, designat per a aquest lloc per l'empresa, ocupa una direcció de departament, o bé depén d'un cap de departament i té la responsabilitat directa de la marxa del seu servei o la seua secció, i proposa al cap de departament de qui depén les modificacions que considere oportunes, distribuint les funcions i els treballs del seu personal i responent de la disciplina i seguretat en el treball, de la bona execució de les tasques encomanades i verificant els controls establits.
  
Per a tenir la categoria de cap de servei serà condició indispensable l'efectiu comandament sobre el personal d'un departament o d'una secció.
  
L'empresa podrà nomenar per a aquest lloc una persona no titulada, procedent de llocs de comandament, amb suficient experiència i dots per al lloc.
  
2. Metge d'empresa. És el llicenciat en Medicina que exerceix la direcció dels serveis mèdics de l'empresa, de conformitat amb allò que s'ha disposat en la normativa aplicable.
  
3. Titulat A. És el titulat que, sense exercir càrrec amb comandament directe sobre un departament o servei, és promocionat per l'empresa a aquest lloc en funció del seu treball i de la importància i responsabilitat de la seua comesa.
  
4. Administrador CDS. És l'empleat que analitza, avalua, participa i decideix amb els usuaris les solucions informàtiques, col·laborant amb el responsable del departament en els plans de treball i fent el seguiment dels projectes que se li assignen.
  
5. Responsable explotació tecnològica. És l'empleat que estudia, aplica, manté i sosté la tecnologia de HW i les comunicacions, col·laborant amb el responsable del departament en els plans de treball i fent el seguiment dels projectes que se li assignen.
  
Grup II
  
6. Ajudant tècnic sanitari. És l'empleat que exerceix les funcions pròpies de la seua titulació a les ordres del metge d'empresa.
  
En cas que hi haja més d'un ajudant tècnic sanitari (ATS) destinat a un centre de treball, el seu horari s'organitzarà per torns, a fi de tenir atesa la farmaciola durant el major temps possible en les hores de major assistència al treball.
  
7. Cap administratiu A. Promoció que s'atorga segons el criteri de l'empresa al cap administratiu, en consideració al seu treball i a la importància de la seua comesa.
  
8. Cap de torn. És l'empleat procedent del comandament intermedi, que depenent directament del cap de producció assumeix la plena responsabilitat durant el seu torn de tot el que concerneix a la fàbrica, perfecta conservació de les instal·lacions, proporciona dades de la producció i rendiments de tota la instal·lació i controla el personal del seu torn, i les qualitats dels fabricats durant aquest.
  
Sota les seues ordres estaran tots els treballadors afectes al Departament de Producció del seu torn, sent responsable de l'organització, disciplina i seguretat d'aquest.
  
També portarà el comandament i control d'aquells treballs que durant el seu torn siguen efectuats pel personal d'altres departaments el cap de servei dels quals no es trobe present, i que controlarà a través dels mestres de taller o oficials supervisors, informant detalladament a aquest de la seua gestió.
  
9. Mestre de taller A. És l'empleat que, capacitat perfectament en allò que s'exigeix al mestre de taller, segons el parer del superior de qui depenga, i en consideració als seus mèrits, formació professional i complexitat del treball de què és responsable directament, és proposat i elevat la referida categoria.
  
10. Tècnic titulat. És el titulat que, exercint o no càrrec amb comandament sobre departament o secció, és promocionat per l'empresa a aquest lloc en funció del seu treball i de la importància i responsabilitat de la seua comesa.
  
11. Analista desenvolupament de processos. És l'empleat que analitza, participa i proposa el desenvolupament dels sistemes i processos d'informàtica.
  
Grup III
  
12. Delineant projectista. És el tècnic que projecta, detalla o realitza el que personalment concep o se li encarrega, segons les dades o condicions tècnicament exigides per l'empresa o la naturalesa de l'obra o treball.
  
Ha d'estar capacitat per a dirigir muntatges d'instal·lacions fabrils pròpies de l'empresa. Sabrà alçar els plans topogràfics dels emplaçaments de les obres que hagen d'estudiar o muntar, i efectuar els replantejaments corresponents. Haurà de conéixer el càlcul de resistències de formigons i estructures metàl·liques, després del coneixement previ de les condicions de treball i esforços a què hagen d'estar sotmesos.
  
13. Inspector de vendes. És l'empleat que, a les ordres del director comercial, atén la informació de distribució i venda dels fabricats de l'empresa, arreplega dades per a estudis de mercat, investiga la distribució dels productes de la competència i reuneix la informació dels delegats de vendes de cada zona. Visita els clients en representació de l'empresa i realitza qualsevol altra comesa mercantil que li siga assignada pels seus superiors.
  
14. Cap administratiu. És l'empleat administratiu que està encarregat d'un departament o secció. Suggereix, dóna unitat i controla el treball que té encomanat i respon d'aquest davant els seus caps, distribuint el dit treball i sent responsable de la disciplina dels empleats a les seues ordres. També realitzarà els treballs administratius que li siguen encomanats pels seus superiors.
  
15. Cap de secció. És el comandament intermedi que, sota la dependència d'un cap de departament o servei, realitza en la seua secció o en el seu torn les tasques que aquests li encomanen.
  
16. Mestre de taller. És el comandament intermedi que, procedint d'algunes categories professionals d'ofici i preferentment de supervisor o especialista, i a les ordres immediates dels superiors del seu departament i/o caps de torn, té comandament sobre la resta del personal del taller, havent de posseir i aplicar, si és procedent, els coneixements de la seua professió i respondre en la seua secció de la disciplina i seguretat del personal, distribució del treball i de la seua bona execució, ferramentes, etc., havent d'estar capacitat per a fer croquis, interpretar plans i realitzar càlculs inherents a la seua categoria.
  
17. Titulat d'ingrés. Lloc d'ingrés a l'empresa d'un titulat contractat en funció de la seua titulació. En el termini de tres anys, i d'acord amb la seua aptitud, se li assignarà una categoria d'acord amb les funcions realitzades en aqueix moment.
  
18. Analista programador de processos. És l'empleat que confecciona, documenta, prova i instal·la totalment els processos al seu càrrec.
  
Grup IV
  
19. Delegat de vendes. És l'empleat que al servei exclusiu de l'empresa i depenent d'un inspector de vendes o de la Direcció Comercial directament, té assignada una zona de mercat en què desenvolupa missions de venda directa, prospecció dels fabricats de l'empresa, investigació de mercats, investigació comercial dels fabricats de la competència, ajuda clients i qualsevol altra missió que li siga encomanada pels seus superiors.
  
20. Delineant de 1.ª A. És l'auxiliar tècnic que efectua el desenvolupament gràfic de tota classe de projectes i treballs d'estudi. Estarà capacitat per a realitzar plans topogràfics, interpretant les dades que hagen sigut preses al terreny. Podran ser-li encomanats treballs complementaris que siguen necessaris per a la preparació dels pressupostos d'obra.
  
21. Encarregat. És el comandament intermedi que, a les ordres d'un cap de servei, de torn o de secció, té al seu càrrec una secció o torn de treball, i és responsable del personal, de la bona execució del treball i seguretat i neteja d'aquesta. Ha de posseir dots de comandament, capacitat de relacions humanes i els coneixements inherents al seu càrrec, així com formació en seguretat en el treball.
  
22. Oficial de 1.ª administratiu A. És l'oficial 1a administratiu que a segons el parer de la direcció de qui depenga, i en consideració als seus mèrits, formació professional i complexitat del treball de què és responsable directament, és proposat i elevat a aquesta categoria de promoció.
  
23. Especialista desenvolupament de sistemes. És l'empleat que desenvolupa, controla, instal·la i assessora els usuaris en els processos bàsics de sistemes informàtics.
  
Grup V
  
24. Supervisor de manteniment mecànic. És l'operari que, amb coneixements d'oficial 1a de manteniment, durant el seu torn, a més del seu treball directe en la reparació que tinga assignada, és responsable d'altres operaris de categoria inferior del seu propi taller i de les reparacions que li assigna el seu cap immediat.
  
25. Supervisor d'envàs. És l'operari responsable de tot el personal de la secció d'envàs que realitza els treballs necessaris per a una perfecta marxa d'aquesta.
  
26. Analista cap. És l'empleat que, en absència del seu cap immediat, assumeix tota la responsabilitat relacionada amb el personal i funcionament normal del laboratori. Estarà capacitat per a realitzar, i realitzarà en el cas anterior, qualsevol treball que siga encomanat a aquest departament.
  
27. Analista de laboratori automàtic de processos. És l'empleat que realitza el manteniment preventiu del sistema actual de Polab, així com garantir el perfecte funcionament dels analitzadors en aquest inclosos, a més de les comprovacions i calibrats d'aquests equips quan calga, sota la supervisió directa del cap immediat. Així mateix, en cas que hi haja qualsevol tipus d'avaria en l'actual sistema de Polab, que impedisca el seu funcionament en "automàtic", entrarà a torn continu per a mantenir el control de qualitat de procés realitzant anàlisis per RX manualment, preparació manual de mostres, finors, etc., així com per a resoldre com més prompte millor els problemes existents en el sistema.
  
28. Panellista. És l'operari de fabricació que a les ordres del cap de torn o cap de departament o secció, i posseint els coneixements necessaris, controla i maneja des d'una sala de comandaments centralitzada les instal·lacions de fabricació els controls de les quals estan situats en ella.
  
29. Especialista en electrònica industrial. És l'operari del Taller Elèctric que depenent dels superiors del departament i/o cap de torn té coneixements teòrics i pràctics suficients per a exercir el lloc d'oficial electricista i que a més a més posseeix els següents coneixements:
  
- Estar capacitat i realitzar qualsevol reparació o diagnòstic en targetes de circuits impresos, bucles de regulació i equips de mesurament i control.
  
- A més del seu treball directe és responsable dels altres operaris de categoria inferior que treballen en el seu torn.
  
30. Delineant de 1.ª. És l'auxiliar tècnic que, a més dels coneixements demanats al delineant de 2.ª, està capacitat per a desenvolupar gràficament projectes senzills, traçat de plans de conjunt o de detall, presa de dades i posades en net de croquis, trossejament de plans, interpretació d'aquests i transportació a escales diverses de dades de distintes quanties.
  
31. Dissenyador de programes. És l'empleat que desenvolupa en un llenguatge, prova i assegura el funcionament de programes.
  
32. Operador de sistemes informàtics. És l'empleat que executa i controla els processos d'acord amb els CPD centrals. Dóna suport a la instal·lació de HW i SO als usuaris que el responsable immediat li assigne. Preveu l'estoc o disponibilitat de material, així com efectua les comandes i control de consumibles i recanvis, per a això haurà de tenir els coneixements necessaris i especifitats dels materials seguint les directrius del responsable del departament.
  
33. Oficial 1a administratiu. És l'empleat que té al seu càrrec un servei determinat, dins del qual, amb iniciativa i responsabilitat, amb o sense altres empleats a les seues ordres, realitza treballs que requereixen càlcul, estudi, preparació i condicions adequades.
  
Grup VI
  
34. Operari 1a fabricació. És el que està capacitat per a manejar uns o més forns Lepol.
  
35. Magatzemista principal. És l'empleat que té com a missions fonamentals:
  
- Supervisar la recepció de materials procedents de subministradors.
  
- Verificar la quantitat i qualitat dels mateixos amb les comandes, així com l'ordenació física als locals, anotant en aquells les anomalies observades.
  
- Supervisar i/o despatxar els materials, rebent i verificant els vals amb la codificació.
  
- Traslladar tota la informació d'ambdues operacions al centre de dades corresponents.
  
- Iniciar, d'acord amb els moviments d'entrada i eixida, i sota la supervisió del cap de la secció, la generació de comandes.
  
- Portar el registre d'altes i baixes en la codificació general dels materials.
  
- Confeccionar la documentació necessària per a l'enviament o devolució de materials a l'exterior.
  
- Ajudar el Cap de Secció en les gestions pròpies d'aquesta secció.
  
Hi haurà un operari d'aquesta categoria per magatzem.
  
36. Basculista. És l'empleat que porta a cap, fonamentalment, les següents tasques:
  
- Pesada de camions, tant de clients com de proveïdors.
  
- Verificació de la càrrega (nre. de t, pes màxim, nre. de palets).
  
- Efectuar tot tipus de cobraments als clients, mitjançant qualsevol modalitat existent, i el seu posterior quadre i entrega al caixer, així com l'arqueig i part de "caixa bàscula".
  
- Verificació d'albarans i quadre de tones i palets.
  
- Arreplegada de comandes telefòniques i de fax per al seu ompliment.
  
- Control de vehicles per a ús industrial que accedeixen al recinte d'ambdues fàbriques a través de les entrades de bàscules.
  
- Atenció expressa al Departament Comercial pel que fa a ordres referents a les expedicions de ciment.
  
- Càrrega i control de granels.
  
- Atendre als requeriments de fàbrica, en matèria de càrregues i descàrregues de vaixells, clinker, carbó, caolí, així com qualsevol tràfic de mercaderies que sorgisca.
  
37. Oficial 1a manteniment elèctric. És l'operari que posseint els més amplis coneixements de l'ofici elèctric, pot realitzar no sols els treballs generals d'aquest, sinó també aquells que requerisquen una major precisió; i portar a cap amb suficient perfecció, tant en alta com en baixa, labors exteriors, com muntatge de noves instal·lacions, bobinatge de motors i transformadors, etc., havent de resoldre totes les incidències que ocórreguen en el seu torn.
  
38. Oficial 1a de manteniment mecànic. És l'operari d'ofici que posseint els més amplis coneixements exigits en la seua especialitat, té a més a més en tots i cada un dels altres oficis afins els suficients coneixements per a realitzar de forma acceptable els treballs propis de manteniment mecànic.
  
39. Oficial de 1.ª obrer. És l'operari d'ofici que posseint els més amplis coneixements exigits en la seua especialitat, té a més a més en tots i cada un dels altres oficis afins els suficients coneixements per a realitzar de forma acceptable els treballs propis de manteniment d'obra.
  
40. Analista de 1.ª. És l'empleat que, a més de les funcions encomanades a l'analista de 2.ª, té coneixements per a realitzar treballs fisicoquímics que, segons el parer de l'empresa, el facen creditor d'aquesta categoria. Haurà de conéixer el maneig de tots els aparells analítics de què dispose la seua secció.
  
41. Titulat en pràctiques. És el titulat/ada què es contracta sota un programa de pràctiques per a adquirir coneixements en els distints departaments de l'empresa a què pot ser destinat i que estaran en relació amb el títol que posseïsca.
  
42. Operador d'ordinador. És l'empleat que executa i controla els processos d'acord amb els CPD centrals.
  
Grup VII
  
43. Magatzemista. És l'empleat que té com a missions fonamentals la recepció de materials procedents de subministradors, efectuant la descàrrega, paletitzat i ordenació física de peces i classificació i etiquetatge d'aquestes, segons codificació. Rebrà els vals, comprovant si el nombre i nom de codi que figuren en aquest són conformes amb la codificació i despatxarà les mercaderies sol·licitades. En el seu treball emprarà, si cal, material autopropulsat del tipus carretons elevadors o semblants.
  
44. Conductor mecànic. És l'operari que en possessió del carnet de 1a, té coneixements de mecànica suficient per a conduir, i condueix dúmpers de qualsevol tipus, sabent a més a més realitzar totes les reparacions en què no calga emprar elements de taller, del vehicle que té al seu càrrec, així com dels controls i greixatge precisos del vehicle.
  
45. Maquinista de trituració Babbitles secundària i terciària. És l'operari que des d'un centre de comandament és responsable de la bona marxa d'una secció de trituració secundària i terciària, amb els seus garbells, cintes i trituradores, així com del transport de la pedra, fins a depositar-la a les plaques d'homogeneïtzació o hangars.
  
46. Operador de rajos X. És l'operari que està capacitat i realitza el control de procés mitjançant l'ús d'un equip de rajos X i màquines auxiliars de càlcul. Així mateix ha d'estar capacitat i realitzar el càlcul de les superfícies específiques amb l'aparell Blaine manual o automàtic, operacions elementals d'anàlisi química, així com qualsevol altra tecnologia existent o que calga implantar.
  
47. Palista de 1.ª. És l'operari capaç de manejar pales carregadores, tant de dièsel com elèctriques, amb capacitat i altura per a carregar qualsevol dúmper. Aquestes pales carregadores hauran de ser en tot cas, d'una potència igual o superior als 300 CV.
  
Igual que el conductor de pedrera estarà capacitat, o podrà capacitar-se, per a la conducció de dúmpers de qualsevol tonatge, maneig de perforadores autotransportables, etc.
  
48. Panellista auxiliar. És l'operari la missió fonamental del qual consistirà a ajudar al panellista principal en aquelles funcions que aquest li delegue dins de la Secció de Producció.
  
49. Palista maquinista trituració pont grua. És l'operari que maneja els ponts grua, pala carregadora de qualsevol potència i camions de pedrera, amb el fi de manipular el clinker i totes les matèries primeres necessàries per a la fabricació.
  
Haurà també de manejar les instal·lacions d'alimentació als molins de cru i ciment i, al seu torn, tenir un perfecte coneixement de les matèries primeres corresponents.
  
50. Operari d'envàs. És l'operari capacitat per a treballar amb ensacadores rotatives i els seus alimentadors. Condueix carretons per a càrrega amb o sense palet. Ha de mantenir la neteja de les instal·lacions i l'alimentació de sacs i palets.
  
Omplirà els vals corresponents de palets i càrrega. Alimentarà l'ensacadora a mà si cal.
  
51. Moliner de 1.ª A. És l'operari que porta quatre o més molins de circuit tancat, amb els seus compressors i bombes de transport pneumàtiques i llars de calfament. Està capacitat i realitza xicotets controls de qualitat, com per exemple, superfícies específiques, dosificació d'additius, càlcul de la calor d'assecat per a primeres matèries, etc.
  
Proporciona dades per al càlcul del rendiment de les instal·lacions i és responsable de la perfecta dosificació, tant en cru com en ciment. Aquests molins sota el seu control hauran de ser de potències iguals o superiors als 2.000 CV cada un.
  
52. Maquinista trituració grisa. És l'operari que maneja una instal·lació de trituració primària i secundària amb una producció major a 650 t/hora des d'un lloc de comandament centralitzat.
  
53. Oficial de 2.ª de manteniment elèctric. És l'oficial elèctric que sense arribar a l'especialització exigida per als treballs d'oficial de 1.ª executa aquests amb suficient correcció i eficàcia.
  
54. Oficial de 2.ª de manteniment mecànic. És l'oficial mecànic que sense arribar a l'especialització exigida per als treballs d'oficial de 1a executa els mateixos amb suficient correcció i eficàcia.
  
55. Oficial de 2.ª obrer. És l'operari que amb els coneixements teoricopràctics de l'ofici, adquirits mitjançant aprenentatge sistemàtic o amb suficient pràctica d'aquest, realitza els treballs corrents de manteniment d'obra.
  
56. Delineant de 2.ª. És l'auxiliar tècnic que executa plans de conjunt i detall, precisats i tancats, així com de posada en net de croquis de peces aïllades o elements senzills.
  
57. Analista de 2.ª. És l'empleat de laboratori que té com a missió executar els treballs, tant d'assajos físics com químics, que li encomane el seu cap immediat.
  
Haurà de conéixer el maneig de tots els aparells analítics que necessite per al seu treball.
  
58. Oficial de 2.ª administratiu. És l'empleat que amb iniciativa i responsabilitat restringides i sota la supervisió d'un cap o oficial de 1.ª, realitza treballs que només requereixen coneixements generals de la tècnica administrativa.
  
59. Oficial 1a d'ofici. És l'operari que, amb total domini del seu ofici i amb capacitat per a interpretar plans de detall, realitzen els treballs amb precisió i especialització.
  
60. Vigilant control accessos. És l'empleat amb funcions de control de trànsit o circulació en l'interior de les plantes i oficines, recepció, comprovació de visitants, així com control d'entrades, documents identificadors personals, amb els registres i controls que el lloc requereix.
  
61. Telefonista. És l'empleat que maneja una central telefònica, atén la recepció de visites, i la megafonia interna de fàbrica i altres serveis de comunicacions.
  
62. Ordenança. És l'empleat que atén el servei de qualsevol departament, fa còpies i enquadernacions de documents, arreplegada i distribució de la correspondència, així com realitzar encàrrecs que se li encomanen entre departaments i gestions en l'exterior. Haurà de posseir permís de conduir per a poder utilitzar vehicles de l'empresa.
  
63. Jardiner. És l'operari que cuida de mantenir en bon estat les zones de enjardinades i limítrofes.
  
Grup VIII
  
64. Conductor de camió. És l'operari en possessió del carnet de 1a que condueix, en servei interior i exterior de fàbrica, un vehicle de la categoria corresponent.
  
Haurà de responsabilitzar-se de les revisions de nivells que asseguren el normal funcionament dels seus vehicles.
  
65. Granulador. És l'operari que atén els plats granuladors per a alimentar els forns rotatius.
  
66. Ajudant de forn Lepol. És l'operari de forn Lepol que vigila el bon funcionament de la secció i està en contacte directe amb el panell per a realitzar les operacions que calga.
  
També podrà, quan l'ocasió ho requerisca, moure els comandaments locals que hi haja en la secció.
  
67. Ajudant de forn Dopol. És l'operari de forn Dopol que vigila el bon funcionament de la secció i està en contacte amb el panell per a realitzar les operacions que calga. També podrà, quan l'ocasió ho requerisca, moure els comandaments locals que hi haja en la secció.
  
68. Maquinista trituració blanca. És l'operari que porta una instal·lació de trituració amb una producció major de 300 t/hora, portant a més a més una trituració auxiliar de més de 50 t/hora.
  
69. Maquinista vigilant cintes i presa mostres. És l'operari que vigila les instal·lacions de les cintes de trituració de gris i blanc i l'aparell de presa de mostres.
  
70. Maquinista de pont grua. És l'operari que maneja el pont grua de cru i clinker. Haurà d'ocupar-se de l'atenció i vigilància de la maquinària de la grua, així com de la neteja i greixatge d'aquesta. Tindrà al seu càrrec, si és procedent, el transport de clinker dins de la nau.
  
71. Maquinista de trituració Babbitles primària. És l'operari que maneja una instal·lació de trituració primària amb una producció superior a 650 t/hora, amb instal·lació de transport per cintes a sitges d'emmagatzemament.
  
72. Maquinista de trituració, classificació i llavada. És l'operari que porta una instal·lació de trituració en diverses etapes de producció menor a 350 t/hora i amb instal·lació de classificació i llavada.
  
73. Ajudant maquinista trituració grisa. És l'operari que ajuda en la secció de trituració al maquinista, en totes les seues comeses, tenint al seu càrrec els treballs auxiliars d'aquesta.
  
74. Palista maquinista trituració agregats. És l'operari que maneja pales carregadores superiors a 90 CV i inferiors a 300 CV, i està en possessió del carnet de 1a i condueix camions i vehicles de la categoria corresponent, sent responsable de la vigilància de nivells i bon funcionament de la màquina.
  
Realitzarà els treballs de transports de materials, càrrega i descàrrega de materials diversos, responsabilitzant-se del funcionament de les instal·lacions de trituració agregats, tant en ciment com en mòlta de cru, amb produccions no inferiors a 100 t/hora cada una.
  
75. Vigilant maquinista molí Lepol. És l'operari de molins Lepol blanc, que vigila el bon funcionament de la secció i està en contacte directe amb el panell per a realitzar les operacions que calga. També podrà, quan l'ocasió ho requerisca, moure els comandaments locals que hi ha en la secció.
  
76. Vigilant maquinista molí ciment 3. És l'operari del molí de ciment 3 que vigila el bon funcionament de la secció i està en contacte directe amb el panell per a realitzar les operacions que calga. També podrà, quan l'ocasió ho requerisca, moure els comandaments locals que hi haja en la secció.
  
77. Vigilant maquinista molí cru 3. És l'operari de molí cru 3 que vigila el bon funcionament de la secció i està en contacte directe amb el panell per a realitzar les operacions que siguen necessàries. També podrà, quan l'ocasió ho requerisca, moure els comandaments locals que hi haja en la secció.
  
78. Maquinista servei d'aigua. És l'operari que té al seu càrrec una instal·lació d'extracció d'aigua amb bombes submergides i la vigilància de la xarxa general d'aigua de fàbrica, incloent-hi torres de refrigeració i depòsits.
  
79. Maquinista de torre Dopol. És l'operari de fabricació que té al seu càrrec la vigilància i neteja d'una torre d'intercanvi pertanyent a un forn rotatiu, d'una producció nominal superior a 2.000 t/dia de clinker. Tindrà com a obligació primordial mantenir al panellista informat en tot moment de qualsevol anomalia que observe en la seua secció.
  
80. Operari de suport. És l'operari que exerceix diferents treballs de suport als llocs dels departaments o seccions a què és assignat complint els torns i horaris establits per a dits llocs.
  
Estaran inclosos en aquest lloc aquells treballadors que provenen dels diferents llocs amortitzats com a conseqüència de reorganitzacions anteriors.
  
81. Auxiliar de torn. És l'operari a torn continuat que exerceix diferents treballs de suport als llocs de fabricació a què és assignat, complint el torn on estiga destinat.
  
82. Ajudant de laboratori. És l'operari que realitza senzills assajos físics i/o químics sota les instruccions d'un analista, així com els treballs auxiliars del laboratori.
  
83. Oficial de 3.ª de manteniment elèctric. És aquell oficial que havent realitzat la seua formació en l'ofici elèctric no ha aconseguit encara els coneixements i pràctica indispensables per a efectuar els treballs amb la correcció exigida a un oficial de 2.ª electricista. Serveix d'ajuda als oficials de 1.ª i 2.ª electricistes, i efectua aïlladament tasques de menor importància.
  
84. Oficial de 3.ª de manteniment mecànic. És aquell oficial que havent realitzat la seua formació en l'ofici mecànic no ha aconseguit encara els coneixements i pràctica indispensables per a efectuar els treballs amb la correcció exigida a un oficial de 2.ª mecànic. Serveix d'ajuda als oficials de 1.ª i 2.ª mecànics, i efectua aïlladament tasques de menor importància.
  
85. Zelador de greixatge. És l'operari que fonamentalment greixa, actua com a tasca preventiva d'avaries i realitza xicotetes operacions mecàniques necessàries i afins a la seua tasca de greixatge. Realitza part del seu treball per mitjà de "gamma de greixatge".
  
86. Auxiliar administratiu. És l'empleat que dedica les seues activitats a operacions elementals administratives i, en general, a les purament mecàniques inherents al treball de l'oficina general.