Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7425, del 17-12-2014 (2014/11250)

RESOLUCIÓ de 12 de desembre de 2014, de la directora general del Secretariat del Consell i Relacions amb Les Corts, per la qual es disposa la publicació de l'acord interinstitucional pel qual s'aprova el protocol per a la coordinació de les actuacions en matèria de violència de gènere a la Comunitat Valenciana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7425

Data del DOGV
:   17-12-2014

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2014/11556


Data del document
:   12-12-2014

Organisme emissor
:   Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua

RESOLUCIÓ de 12 de desembre de 2014, de la directora general del Secretariat del Consell i Relacions amb Les Corts, per la qual es disposa la publicació de l'acord interinstitucional pel qual s'aprova el protocol per a la coordinació de les actuacions en matèria de violència de gènere a la Comunitat Valenciana. [2014/11587]  
La Generalitat, la Delegació del Govern a la Comunitat Valenciana, el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, la Fiscalia de la Comunitat Valenciana, la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats han subscrit, prèvia tramitació reglamentària, el 21 de novembre de 2014, l'acord interinstitucional pel qual s'aprova el protocol per a la coordinació de les actuacions en matèria de violència de gènere a la Comunitat Valenciana.  
En compliment del que establix l'article 8.2 de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, procedix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de l'esmentat acord, que ha quedat inscrit en el Registre de Convenis de la Generalitat amb el número 1309/2014 i que figura com a annex d'esta resolució.  
  
València, 12 de desembre de 2014.- La directora general del Secretariat del Consell i Relacions amb Les Corts: Marta Martí Arador.  
  
  
ACORD INTERINSTITUCIONAL PEL QUAL S'APROVA EL PROTOCOL PER A LA COORDINACIÓ DE LES ACTUACIONS EN MATÈRIA DE VIOLÈNCIA DE GÈNERE A LA COMUNITAT VALENCIANA  
  
Índex  
1. Introducció.  
2. Acord interinstitucional pel qual s'aprova el protocol per a la coordinació de les actuacions en matèria de violència de gènere a la Comunitat Valenciana.  
3. Protocol per a la coordinació de les actuacions en matèria de violència de gènere a la Comunitat Valenciana.  
a. Principis rectors de l'actuació de les administracions públiques competents en matèria de violència de gènere a la Comunitat Valenciana.  
b. Drets de les víctimes de violència de gènere a la Comunitat Valenciana.  
c. Tipus d'intervenció.  
d. Àmbits d'actuació.  
- Àmbit de la Seguretat  
1. Servici d'Emergències 112 a la Comunitat Valenciana  
2. Les forces i cossos de seguretat de l'Estat  
3. La policia local  
- Àmbit judicial  
1. Jutjats de violència sobre la dona  
2. Fiscalia especialitzada en violència de gènere  
3. La personació de la Generalitat com a acusació popular  
4. Oficines d'Atenció a les Víctimes  
5. Institut de Medicina Legal: les unitats de Valoració Forense Integral (UVFI)  
6. Consell Valencià de Col·legis d'Advocats  
- Àmbit sanitari  
- Àmbit social  
1.Recursos d'atenció a les víctimes en l'àmbit autonòmic  
2.Atenció a les víctimes en l'àmbit municipal  
- Àmbit econòmic i laboral  
- Àmbit educatiu  
- Coordinació. La Unitat de Coordinació contra la Violència sobre la Dona de la Delegació del Govern i de les Unitats de Violència de les Subdelegacions del Govern a la Comunitat Valenciana.  
e. Diagrames d'intervenció.  
INTRODUCCIÓ  
  
L'eradicació de la violència sobre les dones és un dels objectius fonamentals de tots els poders públics. La violència de gènere no és un problema que afecte l'àmbit privat sinó que és un problema de caràcter públic que produïx el rebuig de la societat.  
La Quarta Conferència Mundial sobre la Dona, celebrada en Beijing en 1995, va identificar la violència contra la dona com un dels àmbits d'especial preocupació que ha de ser objecte de particular insistència per part dels governs, la comunitat internacional i la societat civil.  
  
Tal com assenyala el preàmbul de la Llei Orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere, els poders públics no poden ser aliens a la violència de gènere, que constituïx un dels atacs més flagrants als drets fonamentals, i són els poders públics els obligats per la Constitució a adoptar totes les mesures d'acció positiva per a fer reals i efectius els mencionats drets, i remoure els obstacles que impedixen o en dificulten la plenitud.  
  
En exercici d'eixa obligació constitucional de vetlar per l'efectivitat dels drets fonamentals el legislador nacional i autonòmic han promulgat importants instruments normatius a fi d'actuar contra la violència de gènere com a manifestació de la discriminació, les situacions de desigualtat i les relacions de poder dels hòmens sobre les dones. En eixe sentit a més de la ja mencionada Llei Orgànica 1/2004, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere, a la nostra comunitat autònoma és d'aplicació la Llei 7/2012, Integral contra la Violència sobre la Dona en l'Àmbit de la Comunitat Valenciana.  
  
Ambdós instruments legislatius aborden el problema de la violència de gènere de manera integral i comprenen tant els aspectes preventius, educatius, socials, com assistencials i d'atenció a les víctimes.  
L'objectiu d'eixe caràcter integral és proporcionar una resposta global a la problemàtica de la violència sobre les dones. Esta resposta global requerix l'actuació coordinada de tots els agents que tinguen la titularitat dels recursos públics destinats a la prevenció, la detecció, la protecció i l'atenció a les víctimes i a les seues filles i fills, i aprofitar les sinergies i sumar tots els esforços.  
A fi de garantir esta actuació coordinada, l'article 32 de la Llei Orgànica 1/2004, establix que els poders públics elaboraran plans de col·laboració que garantisquen l'ordenació de les seues actuacions en la prevenció, l'assistència i la persecució dels actes de violència de gènere. En desplegament dels dits plans, s'articulen protocols d'actuació que determinen els procediments que asseguren una actuació global i integral de les distintes administracions i dels servicis implicats.  
  
En eixe mateix sentit es pronuncien els articles 71 i 72 de la Llei 7/2012, de la Generalitat Valenciana, que establixen l'oportunitat de subscriure acords de col·laboració i coordinació entre totes les administracions i institucions implicades en l'eradicació de la violència de gènere.  
L'Estratègia Nacional per a l'Eradicació de la Violència contra la Dona 2013-2016 aprovada en el Consell de Ministres, el 26 de juliol de 2013, establix com un dels eixos transversals la coordinació i el treball en xarxa.  
Les actuacions per a l'eradicació de la violència de gènere i per a donar resposta a les necessitats de les víctimes de violència i dels seus fills i filles, impliquen els tres nivells territorials en què s'estructura l'Estat, així com les diferents àrees funcionals en què s'organitza l'activitat administrativa. És per això necessari articular instruments de coordinació entre tots els agents intervinents a fi d'evitar duplicitats, i la revictimització. Les dones víctimes de la violència per motius de gènere i els seus fills requerixen ben sovint especial suport i protecció a causa de l'elevat risc de victimització secundària lligada a este tipus de violència. Tal com s'assenyala en el preàmbul de la Directiva 2012/29/UE, del Parlament Europeu i del Consell, de 25 d'octubre de 2012, el risc de victimització secundària o reiterada ha de limitar-se duent a terme actuacions de forma coordinada i amb respecte, permetent a les víctimes guanyar confiança en les autoritats. Es tracta de maximitzar l'eficàcia i unir els esforços de tots els agents intervinents sempre en benefici de les víctimes de la violència de gènere i dels seus fills i filles.  
  
Eixe és el compromís que assumixen tots els agents involucrats en la lluita contra la violència sobre la dona en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
Este acord el subscriuen les administracions públiques dels 3 nivells -estatal, autonòmic i municipal- i els agents intervinents en matèria de violència de gènere en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, en línia amb allò que s'ha assenyalat en la Llei Orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere, en l'article 32 a l'establir que: «Els poders públics elaboraran plans de col·laboració que garantisquen l'ordenació de les seues actuacions en la prevenció, l'assistència i la persecució dels actes de violència de gènere, que hauran d'implicar les administracions sanitàries, l'Administració de Justícia, les forces i cossos de seguretat i els servicis socials i organismes d'igualtat».  
L'elaboració del protocol de coordinació és fruit de l'acord adoptat el 26 de novembre de 2012, en el si de la reunió del Grup de Treball de Violència de Gènere en el marc del Consell Autonòmic de Seguretat.  
  
Este acord es presenta com un acord ampli i obert, cridat a anar perfeccionant-se a través del desenrotllament pràctic de les actuacions previstes en este, orientades totes a la configuració d'un sistema integral d'atenció a les víctimes de la violència de gènere.  
  
El protocol per a la coordinació de les actuacions en matèria de violència de gènere en l'àmbit de la Comunitat Valenciana és un document que explica l'organització de la resposta que es presta davant d'una situació de violència exercida contra les dones per raó del seu sexe i en concret; identifica institucions i persones a qui recórrer, en quin moment fer-ho, de quina manera i amb quin objecte; aclarix les competències i responsabilitats de cada una; i expressa el compromís assumit per cada una d'estes en la resposta a proporcionar.  
  
  
  
  
ACORD INTERINSTITUCIONAL PEL QUAL S'APROVA EL PROTOCOL PER A LA COORDINACIÓ DE LES ACTUACIONS EN MATÈRIA DE VIOLÈNCIA DE GÈNERE A LA COMUNITAT VALENCIANA.  
  
Reunits a València, el 21 de novembre de 2014  
Alberto Fabra Part, president de la Generalitat.  
Serafín Castellano Gómez, delegat del Govern a la Comunitat Valenciana.  
Elena Bastidas Bono, presidenta de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
Pilar de la Oliva Marrades, presidenta del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana.  
Antonio Montabes Córdoba, fiscal superior de la Fiscalia de la Comunitat Valenciana.  
Mariano Durán Lalaguna, president del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
  
Exposen  
Que la violència que s'exercix sobre les dones en totes les seues formes constituïx una violació dels drets humans, i constituïx un atemptat contra la dignitat i la integritat física i moral de les dones. La violència de gènere és la màxima manifestació de la discriminació, les situacions de desigualtat i les relacions de poder dels hòmens sobre les dones, i és un problema de caràcter públic que transcendix l'àmbit privat i produïx el rebuig del conjunt de la societat.  
  
Que l'eradicació de la violència sobre les dones és un dels objectius fonamentals de tots els poders públics. Que els poders públics no poden ser aliens a la violència de gènere, que constituïx un dels atacs més flagrants als drets fonamentals, i són els poders públics els obligats per la Constitució a adoptar totes les mesures d'acció positiva per a fer reals i efectius els dits drets, i remoure els obstacles que impedixen o en dificulten la plenitud.  
Que en l'exercici d'eixa obligació constitucional de vetlar per l'efectivitat dels drets fonamentals el legislador nacional i autonòmic ha promulgat importants instruments normatius a fi d'actuar contra la violència de gènere, i cal destacar la Llei Orgànica 1/2004, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere, i a la nostra Comunitat Autònoma la Llei 7/2012, Integral contra la Violència sobre la Dona en l'Àmbit de la Comunitat Valenciana.  
Que s'entén per víctima de violència sobre la dona: tota dona o xiqueta que siga objecte de qualsevol comportament d'acció o omissió pel qual un home infligix en la dona danys físics, sexuals i/o psicològics, basat en la pertinença d'esta al sexe femení, com a resultat de la situació de desigualtat i de les relacions de poder dels hòmens sobre les dones; així com les amenaces d'estos actes, la coacció o la privació arbitrària de llibertat, tant si es produïxen en la vida pública com en la privada. Així mateix es consideren igualment víctimes els fills i les filles menors i/o persones subjectes a tutela o acolliment d'estes que patisquen qualsevol perjuí com a conseqüència de l'agressió a aquelles.  
  
Que el tractament de les situacions de violència de gènere ha de ser integral i ha de comprendre tant els aspectes preventius, educatius i socials com assistencials i d'atenció a les víctimes. Esta resposta integral requerix l'actuació coordinada de tots els agents que tinguen la titularitat dels recursos públics destinats a la prevenció, la detecció, la protecció i l'atenció a les víctimes i les seues filles i fills, i aprofitar les sinergies i sumar tots els esforços.  
Que a fi de garantir l'ordenació de les actuacions de totes les administracions amb competències en l'àmbit de la violència de gènere, la Llei Orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere, en l'article 32 establix que els poders públics elaboraran plans de col·laboració que garantisquen l'ordenació de les seues actuacions en la prevenció, l'assistència i la persecució dels actes de violència de gènere, que hauran d'implicar les administracions sanitàries, l'Administració de Justícia, les forces i cossos de seguretat i els Servicis Socials i organismes d'Igualtat. La mateixa previsió es preveu en els articles 71 i 72 de la Llei 7/2012, de la Generalitat Valenciana, que establixen l'oportunitat de subscriure acords de col·laboració i coordinació entre totes les administracions i institucions implicades en l'eradicació de la violència de gènere. Així mateix, l'Estratègia Nacional per a l'Eradicació de la Violència contra la Dona, 2013-2016, aprovada en el Consell de Ministres, el 26 de juliol de 2013, com a instrument vertebrador de l'actuació dels poders públics en esta matèria, establix com un dels eixos transversals la coordinació i el treball en xarxa.  
En virtut d'allò que s'ha exposat, les parts firmants,  
  
ACORDEN  
  
Primer. L'objectiu del present acord és la coordinació de les actuacions en matèria de Violència de Gènere a la Comunitat Valenciana, a través de l'aprovació del Protocol annex al present acord, a fi d'optimitzar i millorar l'eficàcia de la resposta institucional i l'actuació dels professionals i de les professionals de totes les entitats firmants en els àmbits educatiu, sanitari, policial, judicial, laboral i social.  
  
  
Segon. Les institucions firmants vetlaran perquè les víctimes siguen tractades de manera respectuosa, sensible, i no discriminatòria, en tots els seus contactes amb qualsevol autoritat competent o servici de suport. De la mateixa manera, es comprometen a prestar a les dones víctimes de violència de gènere i, si és el cas, a les seues filles i fills menors, una atenció immediata, especialitzada i adequada a les seues necessitats; a proporcionar-los una protecció efectiva i a facilitar la seua recuperació integral.  
Així mateix es comprometen a establir estratègies de proximitat que contribuïsquen a eliminar la victimització secundària, i a facilitar als professionals ferramentes d'informació i de derivació eficaç per a evitar el pelegrinatge d'institució en institució de les dones i de les seues filles i fills.  
  
Tercer. Les institucions firmants es comprometen a fomentar, cada una en l'àmbit de les seues competències, actuacions de sensibilització i a promoure una resposta activa i solidària davant de la violència de gènere i les seues víctimes.  
  
Quart. Les institucions firmants es comprometen a adequar la seua actuació en els casos de violència de gènere als protocols d'actuació coordinada que s'incorporen al present acord dins del marc de les seues competències respectives i amb ple respecte a la independència judicial. Per a això es comprometen a difondre entre els professionals que integren estes institucions el contingut del present protocol.  
  
Quint. El seguiment, l'actualització i la millora de les actuacions derivades del present acord es durà a terme dins del Grup de Treball sobre Violència de Gènere existent en el marc del Consell Autonòmic de Seguretat. Este grup de treball estarà assessorat per una Comissió de Seguiment del Protocol per a la coordinació de les actuacions en matèria de violència de gènere a la Comunitat Valenciana. Esta comissió estarà integrada per un representant a nivell tècnic designat per cada una de les institucions següents:  
- Delegació del Govern a la Comunitat Valenciana. El representant o la representant de la Delegació del Govern tindrà la presidència de la Comissió de Seguiment.  
- Direcció Superior de Policia a la Comunitat Valenciana.  
- Guàrdia Civil.  
- Conselleria competent en matèria d'Educació.  
- Conselleria competent en matèria de Sanitat.  
- Conselleria competent en matèria de Benestar Social.  
- Conselleria competent en matèria de Justícia i Governació.  
- Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana.  
- Fiscalia provincial.  
- Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
- Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
La Comissió de Seguiment tindrà les funcions següents:  
- Seguiment i avaluació de l'aplicació del Protocol de coordinació  
  
- Formular propostes de millora en les actuacions destinades a l'atenció i la protecció de les víctimes de violència de gènere.  
La Comissió de Seguiment es reunirà almenys una vegada a l'any en sessió ordinària. A més podrà celebrar sessions extraordinàries a iniciativa de qualsevol dels seus integrants.  
  
Sext. El present acord tindrà efectes des del dia de la firma. La validesa és d'un any i es prorrogarà tàcitament, excepte denúncia expressa d'alguna de les parts.  
  
Alberto Fabra Part  
President de la Generalitat  
  
Serafín Castellano Gómez   
Delegat del Govern a la C. Valenciana  
  
Pilar de la Oliva Marrades  
Presidenta del Tribunal Superior de Justícia de la C. Valenciana  
  
Antonio Montabes Córdoba  
Fiscal superior de la Fiscalia de la C. Valenciana  
  
Elena Bastidas Bon   
Presidenta de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies  
  
Mariano Durán Lalaguna  
President del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats   
  
  
  
  
  
PROTOCOL PER A LA COORDINACIÓ DE LES ACTUACIONS EN MATÈRIA DE VIOLÈNCIA DE GÈNERE A LA COMUNITAT VALENCIANA  
  
A. PRINCIPIS RECTORS DE L'ACTUACIÓ DE LES ADMINISTRACIONS PÚBLIQUES COMPETENTS EN MATÈRIA DE VIOLÈNCIA DE GÈNERE A LA COMUNITAT VALENCIANA  
  
Totes les administracions públiques i els agents intervinents en el present protocol es comprometen a actuar en l'atenció i la protecció de les víctimes de violència de gènere, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb els principis següents:   
  
- Actuació personalitzada i immediata de les dones que patixen violència i dels seus fills i filles, per mitjà d'accions adaptades a les necessitats pròpies de cada dona i dels seus fills i filles, i promoure per a estes respostes integrals i personalitzades, donades les distintes situacions de cada una de les dones. Es tindrà en compte la situació personal, familiar, econòmica i cultural de cada dona, així com el seu nivell formatiu i el seu perfil professional, entre altres aspectes. I s'adoptaran les mesures adequades per a ajudar a fer que les víctimes entenguen i puguen ser enteses des del primer moment que tinguen contacte amb qualsevol autoritat competent.  
  
- Atenció professional especialitzada: la resposta professional especialitzada i compromesa és determinant per a contribuir a la creació d'una societat lliure de violència contra la dona i el suport als que la patixen. Per a això és necessari l'acompanyament i el suport professional a les víctimes en tot el recorregut. Les administracions públiques i els agents intervinents garantiran que aquells funcionaris que hagen d'entrar en contacte amb les víctimes reben formació especialitzada a fi de millorar la seua conscienciació respecte de les necessitats de les víctimes i de capacitar-los per a tractar les víctimes de manera imparcial, respectuosa i professional.  
  
- Actuació respectuosa amb la intimitat i privacitat de les víctimes, i garantir la seua seguretat i la confidencialitat, i sense por de castics ni represàlies. Especialment es posarà especial atenció pel que fa als llocs en què estes o els seus fills i filles hagen de ser ateses, i establir les condicions necessàries per a evitar el contacte entre les víctimes i els seus agressors.  
  
- Foment de l'autonomia i l'autoestima de les dones: amb reconeixement ple i suport a la capacitat de les dones per a adoptar les seues decisions en el procés d'eixida i recuperació integral, impulsant la seua independència i responsabilitat personal i posant en valor la seua capacitat de supervivència, i superació. Per a això, es proporcionarà a les dones formació específica i tota la informació sobre els drets que té, així com els recursos disponibles si és el cas. L'objectiu serà sempre que puga prendre les seues decisions d'acord amb els seus interessos i les seues necessitats.  
  
- Actuació coordinada, entre tots els agents i les institucions intervinents en els distints àmbits, proposar la creació d'una verdadera actuació en xarxa per mitjà de l'existència d'instruments d'informació recíproca, transferència de coneixement i col·laboració entre tots els agents. Es primarà la coordinació interna entre administracions per a evitar duplicitats o llacunes en la intervenció i aconseguir una actuació eficaç. Cada agent intervinent realitzarà, segons els casos, i el que establix el present protocol, les derivacions als altres recursos que procedisquen segons els casos i informarà degudament la víctima.  
  
- Actuació proactiva i sensibilització de la societat: les administracions públiques i els agents intervinents fomentaran la participació activa compromesa i responsable de tots, societat i professionals, en la prevenció i detecció de la violència i la protecció i assistència a les dones. En este sentit, es promouran les coalicions locals, que s'articulen com a anella entre les administracions públiques i les víctimes, per al suport i l'apoderament d'estes en el seu procés de recuperació.  
L'actuació de totes les administracions públiques i dels agents intervinents en relació amb l'assistència de les víctimes i els seus fills i filles s'inspirarà en el respecte absolut a la dignitat humana i als drets humans que li són inherents, i a la igualtat i a la promoció d'una societat en igualtat com a màxima garantia per a l'eliminació de la violència sobre la dona.  
  
  
B. DRETS DE LES VÍCTIMES DE VIOLÈNCIA DE GÈNERE A LA COMUNITAT VALENCIANA  
  
La Llei Orgànica 1/2004, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere, i la Llei 7/2012, de 23 de novembre, Integral contra la Violència sobre la Dona en l'Àmbit de la Comunitat Valenciana, reconeixen una sèrie de drets bàsics de les víctimes, drets que queden garantits per les administracions públiques de la Comunitat Valenciana, en l'àmbit de les seues competències, i que s'apliquen a totes les dones que hagen sigut víctimes, en el sentit definit per esta llei, en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana amb independència de la seua nacionalitat.  
Els drets reconeguts a les víctimes de la violència de gènere en l'àmbit de la Comunitat Valenciana:  
  
- Dret a la informació. Les administracions públiques a la Comunitat Valenciana facilitaran en tot moment a les víctimes de violència sobre la dona, informació sobre els recursos i servicis existents que puguen necessitar per a assegurar la seua protecció, el suport i la recuperació. El dret a la informació comporta el dret de la víctima a rebre informació des del primer contacte amb una autoritat competent.  
- Dret a la protecció efectiva. Les administracions públiques a la Comunitat Valenciana garantiran protecció integral i immediata a les víctimes que estiguen en situació de risc, per mitjà de l'activació de tots els recursos disponibles.  
- Dret a l'atenció integral i especialitzada. Les administracions públiques de la Comunitat Valenciana garantiran a les víctimes d'este tipus de violència els servicis socials d'atenció, emergència, suport i acollida i recuperació integral.  
- Dret a l'assistència jurídica gratuïta. Les víctimes de violència sobre la dona tindran dret a rebre informació i assistència jurídica gratuïta amb independència de l'existència de recursos per a litigar.  
  
- Dret a l'assistència sanitària. Les víctimes de violència sobre la dona tindran dret a l'assistència sanitària coordinada amb la resta d'operadors que intervinguen en el procés d'atenció a les víctimes.  
  
- Dret a la intimitat i privacitat. En compliment de la legislació vigent en matèria de Protecció de Dades de Caràcter Personal, es garantirà a les víctimes de violència sobre la dona la confidencialitat de les dades de caràcter personal que puguen provocar la seua identificació i localització i, en especial, respecte a l'agressor i al seu entorn.  
- Dret a indemnitzacions per causa de mort. Els fills i les filles menors d'edat, tutelats o acollits o, en la seua absència, els ascendents de les víctimes mortals de violència sobre la dona, que depenguen d'esta econòmicament en el moment de la defunció, tindran dret a la percepció d'una quantia econòmica de pagament únic, en les condicions i els requisits que s'establisquen reglamentàriament.  
  
- Dret preferent d'accés a una vivenda. La Generalitat garantirà a les víctimes de violència exercida per part dels que siguen o hagen sigut els seus cònjuges o dels que estiguen o hagen estat lligats a elles per relacions semblants d'afectivitat, encara sense convivència, l'accés preferent a una vivenda de promoció pública o qualsevol altra vivenda que possibilite les condicions d'accés en la modalitat de compra o arrendament, o cessió per qualsevol títol en els termes que s'establisca reglamentàriament.  
- Drets laborals. La Generalitat garantirà a les víctimes de violència sobre la dona la formació i ajuda per a facilitar la seua inserció laboral, i fomentarà acords i convenis amb els agents socials.  
- Drets dels fills i de les filles de les víctimes. Els fills i les filles, acollits i tutelats menors d'edat de les víctimes de la violència sobre les dones, en el sentit definit per l'article 3 de la Llei 7/2012, de la Generalitat, tindran dret a ser acollits junt amb sa mare en els centres residencials corresponents, a l'escolarització immediata en cas de canvi de domicili de la mare per causa d'esta violència, i a tractament psicològic rehabilitador si, si és el cas, procedira. S'inclourà la violència sobre la dona, com a factor de valoració per a la regulació d'ajudes que es destinen a famílies amb escassos recursos econòmics, dirigides a compensar les carències i els desavantatges que impedisquen o dificulten l'accés i la permanència dels menors i les menors en el sistema educatiu. Així mateix, el dit criteri es tindrà en compte per a l'accés preferent dels fills i filles en l'adjudicació de places oferides en els centres d'atenció socioeducativa per a menors de tres anys.  
  
  
C. TIPUS D'INTERVENCIÓ  
  
  
  
  
  
D. ÀMBITS D'ACTUACIÓ  
  
Àmbit de la seguretat  
  
1. Servici d'Emergències 112 a la Comunitat Valenciana  
Dependent de la Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències, de la Conselleria de Governació i Justícia, el servici telefònic del 112 Comunitat Valenciana, es configura com un servici d'emergències davant de qualsevol situació d'urgència. Este servici és moltes vegades el dispositiu que té el primer contacte amb la víctima i des del qual es posa en marxa el mecanisme d'atenció i prevenció d'esta.  
Una vegada rebuda la telefonada, i en funció de la situació concreta d'allò que s'informa, es procedix a l'activació dels servicis operatius competents en la seua resolució. Entre altres estan els cossos policials (Cos Nacional de Policia, Guàrdia Civil, Unitat del CNP adscrita a la Comunitat Valenciana), recursos assistencials (Centres Dona 24h dependents de la Direcció General de Família i Dona, de la Conselleria de Benestar Social), i sanitaris (Conselleria de Sanitat).  
  
  
  
2. Les forces i cossos de seguretat de l'Estat  
Les forces i cossos de seguretat de l'Estat han d'actuar en matèria de violència sobre les dones de conformitat amb els principis i procediments establits en:  
- La Llei Orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere.  
- Protocol d'Actuació de les Forces i Cossos de Seguretat i de Coordinació amb els Òrgans Judicials per a la Protecció de la Violència Domèstica i de Gènere de 10 de juny de 2005.  
- Protocol de Col·laboració i Coordinació entre les Forces i Cossos de Seguretat de l'Estat i els Cossos de Policia Local per a la Protecció de les Víctimes de Violència Domèstica i de Gènere, firmat el dia 13 de març de 2006 pel ministre de l'Interior i el president de la Federació Espanyola de Municipis i Províncies.  
- Instrucció núm. 10 i núm. 14 de 2007, de data 10 juliol de 2007, i 10 d'octubre de 2007, per la qual s'aprova el Protocol per a la Valoració Policial del Nivell de Risc de Violència contra la Dona en els supòsits de la Llei Orgànica 1/2004, de 28 de desembre, i la seua comunicació als òrgans judicials i al ministeri fiscal. Instrucció núm. 5/2008, de 18 de juliol, de la Secretaria d'Estat de Seguretat, per la qual es modifica la Instrucció 10/2007, de 10 de juliol.  
- Orde del Ministeri de l'Interior, de 26 de juny de 2007, per la qual es crea el fitxer de dades de caràcter personal Violència Domèstica i de Gènere, en el Ministeri de l'Interior. Orde del Ministeri de l'Interior, de 23 de gener 2008, per la qual es modifica el fitxer de dades de caràcter personal Violència Domèstica i de Gènere.  
- Llei 27/2003, de 31 de juliol, Reguladora de l'Orde de Protecció de les Víctimes de Violència de Gènere.  
- Reial Decret 95/2009, de 6 de febrer, pel qual es regula el Sistema de Registres Administratius de suport a l'Administració de Justícia.  
- Protocol d'Actuació del Sistema de Seguiment per Mitjans Telemàtics del Compliment de les Mesures i Penes d'Allunyaments en Matèria de Violència de Gènere aprovat mitjançant un acord de data 11 d'octubre de 2013.  
- Reial Decret 557/2011, de 20 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei Orgànica 4/2000, sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la seua integració social després de la reforma per la Llei Orgànica 2/2009.  
- Instrucció conjunta de la Direcció General de Policia i Guàrdia Civil i la Direcció General d'Immigració, sobre aplicació de la Llei Orgànica 4/2000, sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la seua integració social després de la reforma de la Llei Orgànica 2/2009, d'11 de desembre, en matèria d'autorització de residència i treball per circumstàncies excepcionals a favor de la dona estrangera víctima de la violència de gènere.  
  
Recursos especialitzats en matèria de violència de gènere de les forces i cossos de seguretat de l'Estat. Tant el Cos Nacional de Policia com la Guàrdia Civil disposen d'unitats especialitzades en la prevenció de la violència de gènere i en el control de l'execució de les mesures judicials adoptades, de conformitat amb el que preveu l'article 31 de la Llei Orgànica 1/2004. En eixe sentit la Guàrdia Civil disposa del anomenats Equips de Dona i Menors (EMUME), unitats la missió de les quals és la investigació dels delictes comesos contra menors i dones, i prestar-los una atenció especialitzada durant la intervenció policial. El personal dels EMUME es desplega en Punts d'Atenció Especialitzada (PAE) de les unitats de la Policia Judicial de la Guàrdia Civil. Este desplegament es realitza a nivell central, provincial i comarcal. En el cas del Cos Nacional de Policia s'han creat les Unitats de Prevenció, Assistència, i Protecció a dones víctimes de violència de gènere (UPAP). Totes les comissaries del Cos Nacional de Policia disposen d'UPAP amb policies especialitzats en la protecció de la dona víctima de violència de gènere. Al seu torn en el si del CNP hi ha una Secció d'Atenció a la Família (SAF) dins de la qual s'incardina el Servici d'Atenció a la Dona (SAM) i el Grup de Menors (GRUME).  
  
Tant el Cos Nacional de Policia com la Guàrdia Civil disposen de números de telèfon; el 062 en el cas de la Guàrdia Civil i el 091 del en el cas del Cos Nacional de Policia per a l'atenció i l'actuació davant de qualsevol situació d'urgència.  
  
Funcions de les forces i cossos de seguretat de l'Estat en matèria de violència de gènere:  
- Col·laboració en la detecció precoç de les situacions de violència de gènere per mitjà d'una comunicació fluida entre els diferents agents implicats en la prevenció (Servicis Socials i sanitaris) i protecció de la víctima. Les Forces de Seguretat només necessiten l'existència de qualsevol indici comunicat oportunament per a procedir d'ofici a la seua indagació.  
- Actuacions immediates després d'un fet de violència de gènere:  
 En relació amb les víctimes   
 Les primeres mesures aniran encaminades a assegurar la integritat de la víctima i el control de l'agressor.  
 En el cas que l'estat de la víctima exigisca atenció mèdica immediata, es donarà prioritat a les actuacions concernents al dit interés, bé demanant una unitat mòbil o per mitjà del trasllat urgent al centre sanitari més pròxim. Esta prioritat atendrà no sols les lesions físiques, sinó també qualsevol grau d'alteració emocional que haja de ser pres en consideració. Esta actuació es realitzarà en coordinació amb els servicis d'Emergències i de Salut.   
 La víctima serà informada dels drets que de manera general li corresponen com a víctima o perjudicada segons la vigent Llei d'Enjudiciament Criminal i de manera particular d'aquells continguts en la Llei Orgànica 1/2004, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere, entre altres, del dret a l'assistència jurídica gratuïta des del mateix moment de la denúncia per lletrat del torn especialitzat i de la possibilitat de sol·licitar una orde de protecció. Estes actuacions es realitzen en col·laboració amb el col·legi d'advocats corresponent.  
  
 Es proporcionarà a la víctima per escrit una informació detallada sobre la denominació, els domicilis, els telèfons i la resta d'informació de tota la xarxa assistencial d'urgència que proveïx l'assistència social integral a la víctima així com de suport en la gestió dels seus drets laborals i de Seguretat Social, percepció d'ajudes econòmiques i beneficis de tipus residencial. Estes actuacions es realitzen en coordinació amb la xarxa de Servicis Socials.  
 En el cas especial que, al denunciar-se una situació de violència de gènere patida per una dona estrangera, es pose de manifest la seua situació irregular a Espanya, se l'informarà de la normativa vigent en matèria de drets i llibertats dels estrangers a Espanya i, en particular, de la possibilitat de sol·licitar una autorització de residència temporal i treball per circumstàncies excepcionals a partir del moment en què es dicte una orde de protecció a favor seu o, a falta d'això, s'elabore l'informe del ministeri fiscal que indique l'existència d'indicis de violència de gènere. Actuació en coordinació amb l'Àrea d'Estrangeria de la Delegació del Govern.  
  
 En relació amb l'autor  
Les actuacions policials a desenrotllar són les següents: La detenció de l'agressor, que procedirà quan l'entitat dels fets i/o la situació de risc ho aconselle d'acord amb els criteris establits en les normes penals i processals; així com la retirada cautelar d'armes de l'agressor, i confiscació d'instruments perillosos en el seu poder, la qual cosa es posarà per diligència a disposició de l'autoritat judicial. A més, es proposarà la revocació de les llicències d'arma que posseïsca. En cas de negativa a entregar les armes, es comunicarà immediatament a l'autoritat judicial, i se sol·licitarà que dispose l'oportú per a la seua retirada. Si l'agressor portara armes degut al seu lloc de treball, s'informarà el superior jeràrquic dels fets en què s'ha vist implicat.  
  
  
 En relació amb els menors  
En situacions puntuals de desemparament d'algun menor en ocasió d'actuacions urgents, les forces i cossos de seguretat de l'Estat vetlaran perquè els dits menors queden sota la guarda adequada. Primer de la seua mà al lloc, entorn, i per personal adequat fins que puguen fer-se càrrec d'ell algun familiar de confiança, preferentment a indicacions de la mare si estiguera en condicions de fer-ho, o a càrrec dels Servicis Socials que a falta d'això corresponguen i donar el coneixement l'oportú a l'autoritat judicial i al ministeri fiscal que haja d'entendre de l'assumpte. Esta actuació es farà en coordinació amb els Servicis Socials i l'autoritat judicial i el ministeri fiscal.   
- Atenció en les dependències policials. Les actuacions sobre la dona en dependències policials aniran encaminades a reduir els efectes de la seua victimització i a eliminar qualsevol element que puga induir una victimització secundària:   
 Es facilitarà a la víctima els mitjans de separació adequats respecte de qualssevol altres persones que estiguen en dependències policials per qualsevol motiu, en un entorn tranquil i les instal·lacions del qual s'hagen previst per a este tipus d'atenció personalitzada. Es procurarà evitar la concurrència en el lloc de personal policial no relacionat directament amb l'assumpte. I sobretot, es tindrà la màxima prevenció en què no coincidisquen, ni encara visualment, la víctima amb l'agressor i els seus acostats o familiars.   
 Aplicació dels principis de prioritat i especialització en l'atenció a les víctimes. Excepte causa major, l'atenció en dependències policials de les víctimes de violència de gènere serà prioritària i, a més, es durà a terme per personal especialitzat i amb les habilitats socials adequades per a empatitzar amb la víctima.   
  
- Diligències policials. Per a la millor adequació de les mesures a adoptar, tant policials com judicials, davant d'un cas de violència de gènere, resulta de la major importància una correcta confecció de les diligències.  
 L'atestat. Contindrà l'exposició de tots els elements necessaris tant per a la valoració de la gravetat del maltractament des dels seus tres vessants: físic, psicològic o sexual; com per a apreciar la perillositat de l'autor. L'atestat contindrà, així mateix, qualsevol diligència practicada amb vista a l'obtenció a l'assegurament de les proves, testimonis demanats, diligències de comprovació, trasllats, comunicacions, informacions facilitades a les parts i sol·licitud d'ordes de protecció entre altres que resulten procedents.  
 La valoració del risc. Suposa una diligència essencial, tant per a l'adopció de mesures policials immediates com per a il·lustrar el criteri judicial que haja d'adoptar l'orde de protecció adequada. La valoració de risc s'adaptarà a un formulari estandarditzat que no exclou l'aportació d'altres elements de criteri per part de l'instructor, i amb l'informe corresponent, si considera que al seu parer el resultat no reflectix amb precisió la situació de risc real.  
  
 En els casos de desistiment en la denúncia. Quan hi haja indicis objectius d'una situació de maltractament i la víctima es negue a la seua confirmació o denúncia, les forces i cossos de seguretat de l'Estat actuaran per mandat legal i d'ofici, inclús per mitjà de testimoni de referència si fóra el cas. Encara en estes circumstàncies, es confeccionarà l'oportuna valoració de risc amb les dades que resultaren conegudes.  
  
- Acompanyaments a la víctima. De conformitat amb l'article 56 de la Llei 7/2012, Integral contra la Violència sobre la Dona en l'Àmbit de la Comunitat Valenciana, es procurarà que estos acompanyaments es realitzen en coordinació amb els professionals de la xarxa d'assistència social integral, en aquells casos de dones en situació d'especial vulnerabilitat que ho sol·liciten.  
 Acompanyament al centre d'atenció mèdica. La conveniència de la dita atenció, especialment en els casos més lleus, pot a vegades veure's compromesa per les objeccions de la víctima cap a la seua pràctica. S'informarà llavors esta sobre la utilitat jurídica, i en aquells casos de les lesions més superficials es podrà considerar inclús, amb el seu consentiment previ, l'alternativa de la seua constància per mitjà de procediments fotogràfics duts a terme pels servicis de la Policia Científica. En el cas més habitual de la seua pràctica normal pels servicis sanitaris, la dotació policial demanarà informe del resultat per a millor criteri legal sobre la gravetat dels fets.   
 Acompanyament per a la retirada d'efectes per l'eixida del domicili de la víctima, si és el cas, fins a l'acompanyament al Centre Dona 24 hores, al Centre d'Acollida, o a qualsevol altre lloc de la seua preferència.   
 Mentre l'autor romanga sense detindre, i la situació de risc ho aconselle, podran dur-se a terme acompanyaments fins al lloc de treball, seu judicial, i en general, a qualsevol lloc on hi haja un risc racional que puga ser interceptada pel seu agressor.  
  
- Comunicacions institucionals: les forces i cossos de seguretat de l'Estat mantindran informats de les seues actuacions de mode ordinari l'Autoritat Judicial i el ministeri fiscal, i en els casos en què per raons de gravetat o circumstancialment es determine la Unitat de Coordinació contra la Violència sobre la Dona en la delegació i subdelegacions de govern corresponents.  
  
- Actuacions de protecció després dels fets. L'Autoritat Judicial pot considerar l'adopció de qualsevol de les mesures de protecció que establix la llei, i correspon a les forces i cossos de seguretat el control de l'execució i la reacció davant del seu incompliment.   
  
 Protecció personalitzada de la víctima. La víctima disposarà d'una referència personal invariable en la mesura que siga possible durant el període de la protecció. L'agent o grup protector assignat mantindrà els contactes regulars que estan protocol·litzats i els addicionals que, si és el cas, considere necessaris. Atendrà igualment qualsevol requeriment de la víctima i portarà a terme la resta de les actuacions individualitzades que considere necessàries per a l'adequada protecció d'esta.   
 El Sistema de Seguiment per Mitjans Telemàtics del Compliment de les Mesures i Penes d'Allunyament en Matèria de Violència de Gènere és aquell que permet verificar el compliment de les mesures i penes de prohibició d'aproximació a la víctima imposades en els procediments que se seguisquen per violència de gènere en els quals l'autoritat judicial acorde la seua utilització. L'actuació de les forces i cossos de seguretat en relació amb el sistema de seguiment, així com dels altres professionals implicats, està descrita en el Protocol d'Actuació del Sistema de Seguiment per Mitjans Telemàtics del Compliment de les Mesures i Penes d'Allunyament en Matèria de Violència de Gènere, aprovat per mitjà de l'Acord d'11 d'octubre de 2013, subscrit entre el Ministeri de Justícia, el Ministeri de l'Interior, el Ministeri de Sanitat, Servicis Socials i Igualtat, el Consell General del Poder Judicial i la Fiscalia General de l'Estat.   
  
 El Sistema de Seguiment Integral per a les Víctimes de Violència de Gènere i l'evolució del risc (SSIVG). El Sistema de Seguiment Integral per a les Víctimes de Violència de Gènere i dins d'este l'actualització periòdica d'evolució del risc en les víctimes constituïx el principal instrument amb vista a la prevenció de futurs successos. El seu correcte maneig exigix l'establiment d'una relació d'empatia amb la víctima que permeta la detecció d'indicis sobre l'increment del risc. Dels seus resultats s'informarà l'autoritat judicial i la resta de forces implicades en la protecció.  
  
  
- Actuacions específiques de protecció  
 Actuacions segons el nivell de risc. Com a annex al Protocol de Valoració del Risc, figura la Instrucció 5/2008, que establix el catàleg de mesures policials a adoptar en funció del nivell de risc establit. Les dites mesures comprenen des de la facilitació del mode de comunicació a la víctima, contactes esporàdics amb esta, comunicacions a l'agressor i recomanacions sobre autoprotecció en els nivells més baixos, fins a la vigilància permanent de la víctima i el control intensiu de l'agressor i la vigilància del centre escolar dels fills en els casos extrems. Estes mesures són acumulatives, és a dir, que les de risc superior assumixen a més el compliment de totes les que a més corresponen a les de nivells inferiors. En els acords de col·laboració que s'establisquen amb les forces locals de seguretat constarà el compromís del seu compliment.   
  
 El control de l'agressor en llibertat. La prevenció i protecció més eficaç no se centra exclusivament en l'entorn de la víctima, sinó que en la pràctica totes les mesures en qualsevol nivell inclouen algun tipus de control sobre l'agressor. El dit control serà més exhaustiu com més alt siga el nivell de risc. La seua pràctica exigix el coneixement permanent sobre la seua situació de llibertat en cas d'haver resultat detingut i/o empresonat, tal com s'arreplega en la Instrucció 3/2008, de la Direcció General d'Institucions Penitenciàries, sobre comunicació de permisos d'eixida.  
 El seguiment residencial de la víctima. L'agent o grup protector procuraran, en els contactes amb la víctima, informar-se anticipadament sobre els moviments residencials d'esta a fi de traslladar, si és procedent, la tutela de la seua protecció a la jurisdicció policial corresponent i evitar així que es produïsquen parèntesi de desprotecció en les víctimes. Correspon a les forces i cossos de seguretat de l'Estat, encara en els casos en què hi hagen acords de col·laboració amb les policies locals, dur a terme els protocols de comunicació corresponents.  
 Actuacions davant del trencament. L'existència d'episodis de trencament de les mesures d'allunyament incrementen el grau d'inseguretat de la víctima així com el grau de reprotxe penal que correspon a l'autor. Donada la seua proximitat amb la víctima, l'agent o grup protector assignat és, en bona part de les ocasions, el primer coneixedor d'este tipus de fets, i, a vegades, haurà d'actuar com a testimoni de referència en la seua persecució d'ofici quan la víctima decline comparéixer en els nous atestats que s'instruïsquen per estos motius.  
  
- Actuacions policials en casos particulars. A continuació es detallen determinades situacions que exigixen un tractament policial diferenciat:  
 La represa de la convivència. Davant d'una mesura d'allunyament en vigor, la represa de la convivència suposa un trencament de la dita mesura per part de l'obligat a esta. La força actuant actuarà en conseqüència i informarà l'Autoritat Judicial i el ministeri fiscal que entenen del cas.  
 El silenci de nous episodis. L'agent o grup protector de la víctima avaluarà en els seus contactes amb esta la possible existència de nous episodis de violència silenciats que, en cas de ser detectats, motivaran les actuacions d'ofici corresponents.  
 Víctimes no localitzades. El SSIVG determina el passe a situació d'inactives a aquelles víctimes que romanen no localitzades. Les actuacions policials en cas de víctimes que estiguen en parador desconegut inclouen un protocol específic de gestions intensives per a determinar el seu parador, abans de ser passades a inactives en el sistema, del resultat d'estes es donarà compte a l'autoritat judicial i al ministeri fiscal.  
  
Unitat del Cos Nacional de Policia adscrita a la Comunitat Valenciana  
La Unitat del Cos Nacional de Policia adscrita a la Comunitat Valenciana, podrà, a requeriment dels Centres Dona o de la Conselleria de Benestar Social, prestar suport per al compliment de determinats servicis, com ara acompanyaments a les víctimes per a l'arreplega d'efectes, trasllats a centres residencials, o a les seus judicials, en aquells supòsits en què, basant-se en les oportunes valoracions de risc o altres circumstàncies conegudes i comunicades a la Unitat adscrita, es considere que hi ha risc o perill per a la víctima de ser interceptada per l'agressor.  
  
Esta comunicació podrà fer-se directament a la Unitat adscrita o a través dels Servicis d'Emergència del 112. En cas de contactar directament amb la Unitat adscrita, el contacte es farà al Grup de Menors i Atenció a la Dona.  
  
   
3. La policia local  
Les funcions de la policia local s'han anat veient incrementades en el marc de la seua col·laboració amb les forces i cossos de seguretat de l'Estat, i realitzen tasques de prevenció, assistència i suport a la dona maltractada, intervenció, acompanyament i protecció. En la Comunitat Valenciana, les forces i cossos de seguretat i la policia local actuen en el marc de les seues competències, d'acord amb els protocols d'actuació, en concret al Protocol de Col·laboració i Coordinació entre les Forces i Cossos de Seguretat de l'Estat i els Cossos de Policia Local per a la Protecció de les Víctimes de Violència Domèstica i de Gènere, firmat el dia 13 de març de 2006 pel ministre de l'Interior i el president de la Federació Espanyola de Municipis i Províncies.  
L'actuació de la policia local es pot classificar en grans blocs:  
  
- Detenint els agressors, en els supòsits que no permeta demora, a fi d'evitar la victimització secundària, i atenent les víctimes del maltractament.  
- Actuació en el control i seguiment d'una orde de protecció o d'una mesura d'allunyament acordada per l'òrgan judicial.  
- Compliment efectiu de les mesures d'allunyament.  
  
  
Coordinació entre les forces i cossos de seguretat de l'Estat i les policies locals  
La Junta Local de Seguretat és el marc competent per a establir les formes i els procediments de col·laboració entre les forces i cossos de seguretat existents en un municipi i la policia local.  
Segons establix el Protocol de Col·laboració i Coordinació entre les forces i cossos de seguretat de l'Estat i els Cossos de Policia Local per a la protecció de les víctimes de violència domèstica i de gènere, la Junta Local de Seguretat s'encarregarà d'analitzar i concretar, amb caràcter exclusiu, les formes i els procediments de col·laboració entre les forces i cossos de seguretat que existisquen en el terme municipal, destinats a garantir el compliment de les mesures judicials de protecció a les víctimes de violència de gènere.  
En el marc de les juntes locals de seguretat es determinaran:  
- Les formes i els procediments concrets de col·laboració i coordinació establits entre les forces i cossos de seguretat.  
- Els criteris d'intervenció i repartiment de funcions i tasques entre estes.  
- Els procediments establits per a l'optimització dels recursos humans i materials disponibles.  
- Els procediments de transmissió recíproca de la informació necessària per al compliment eficaç de les funcions assignades.  
- Els mecanismes de coordinació i col·laboració de les forces i cossos de seguretat amb els recursos públics i no governamentals dedicats al suport jurídic i psicosocial a les víctimes.  
S'establirà un procediment ràpid i segur d'intercanvi recíproc d'informació entre la força o cos de seguretat de l'Estat territorialment competent i el cos de policia local, d'acord amb els criteris següents:  
  
1) Comunicació en el termini més breu possible i, en tot cas, abans de 24 hores, de totes les mesures judicials de protecció de les quals es tinga coneixement.  
2) Comunicació, amb el mateix caràcter peremptori, de tota la informació de la qual es tinga coneixement i que siga rellevant per a garantir la protecció adequada a la víctima (intervencions policials, antecedents policials i judicials, informes/informacions dels servicis socials, incidències que suposen increment del risc per a la víctima, etc.).  
   
  
Quant a la formació dels policies locals, l'Institut Valencià de Seguretat Pública i Emergències (IVASPE) elaborarà plans formatius per als cossos de policia local, que contindran un itinerari monogràfic específic enfocat a l'adequació especialitzada dels policies locals de la Comunitat Valenciana en matèria de violència de gènere.   
  
  
  
Àmbit judicial   
  
1. Jutjats de violència contra la dona  
La Llei Orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere, va preveure, seguint el principi de l'especialització dins de l'orde penal, la creació en cada partit judicial d'un o més jutjats de Violència sobre la Dona, a fi de garantir un tractament adequat i eficaç de la situació jurídica, familiar i social de les víctimes de la violència de gènere.  
En el seu vessant penal, els jutjats de Violència sobre la Dona són competents, d'acord amb el que preveu l'article 87 ter de la Llei Orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del Poder judicial (LOPJ), per a conéixer de la instrucció dels processos per a exigir responsabilitat penal pels delictes arreplegats en els títols del Codi Penal relatius a homicidi, avortament, lesions, lesions al fetus, delictes contra la llibertat, delictes contra la integritat moral, contra la llibertat i indemnitat sexuals, o qualsevol altre delicte comés amb violència o intimidació, sempre que s'hagueren comés contra qui siga o haja sigut la seua esposa, o dona que estiga o haja estat lligada a l'autor per anàloga relació d'afectivitat, inclús sense convivència, així com de les comeses sobre els descendents, propis o de l'esposa o convivent, o sobre els menors o incapaços que amb ell convisquen o que estiguen subjectes a la potestat, tutela, curatela, acolliment o guarda de fet de l'esposa o convivent, quan també s'haja produït un acte de violència de gènere.  
  
En relació amb les dites matèries els correspondrà l'enjudiciament i la dispositiva, amb la conformitat prèvia de l'acusat, en l'àmbit dels anomenats juís ràpids previstos en els articles 795 i següents de la Lecrim. En el cas de conformitat de l'acusat amb una pena de presó, correspondrà al jutge/essa de Violència que dicta la sentència resoldre sobre la suspensió o substitució, si és el cas, de la condemna.   
També els correspon als jutjats de Violència sobre la Dona (JVM) l'adopció de les ordes de protecció i la resta de mesures de protecció de les víctimes.   
Fora del partit judicial de València, on hi ha un servici de guàrdia propi dels jutjats de Violència sobre la Dona, la dita competència s'encomana als jutjats d'Instrucció en relació amb les ordes de protecció interessades fora de l'horari d'audiència dels jutjats de Violència. En estos casos, els jutjats d'Instrucció hauran de resoldre sobre les mesures, tant penals com civils, interessades en l'orde de protecció i inhibir-se immediatament al Jutjat de Violència del domicili de la dona per ser l'òrgan judicial competent objectivament i territorialment.  
  
En l'orde civil, els jutjats de Violència sobre la Dona coneixeran, quan alguna de les parts del procés siga víctima d'actes de violència de gènere, i s'hagen iniciat davant del Jutjat de Violència sobre la Dona actuacions penals o s'haja adoptat una orde de protecció, els assumptes relatius a filiació, maternitat i paternitat, nul·litat del matrimoni, separació i divorci, els que versen sobre relacions paternofilials, l'adopció o modificació de mesures de transcendència familiar, guarda i custòdia de fills i filles menors o sobre aliments reclamats per un progenitor contra l'altre en nom dels fills i filles menors, assentiment en l'adopció, i oposició a les resolucions administratives en matèria de protecció de menors.  
  
  
Comunicacions als òrgans judicials i des dels òrgans judicials  
  
- Comunicació per part de les forces i cossos de seguretat. Les forces i cossos de seguretat remetran els atestats i les sol·licituds d'ordes de protecció o altres mesures cautelars al Jutjat de Violència sobre la Dona o al jutjat de guàrdia, en aquells casos en què haja d'intervindre en substitució d'aquell. De cara a l'adopció de mesures cautelars per l'òrgan judicial, les forces i cossos de seguretat remetran la informació relativa a la valoració de risc. Així mateix, resulta essencial informar l'autoritat judicial dels informes posteriors per revisions periòdiques o que suposen una modificació de l'última valoració de risc comunicada a l'òrgan judicial que dispose de la causa.   
  
- Comunicació per part dels centres sanitaris. En aquells supòsits en què la víctima acudisca a un centre sanitari, el comunicat de lesions haurà de remetre's al Jutjat de Violència sobre la Dona, i subsidiàriament al de guàrdia, en el mateix dia i, a falta d'això, en el termini de 24 hores. És necessari informar la dona que acudix al servici sanitari en busca d'assistència facultativa, que el/la professional està obligat a informar l'Administració de Justícia de la situació de maltractament. En els supòsits d'agressió sexual, és recomanable que l'avaluació ginecològica i la medicoforense es realitzen en un sol acte de forma simultània i coordinada. En estos casos fa falta la comunicació immediata del centre sanitari al jutjat de guàrdia o de Violència, que sol·licitarà l'assistència immediata al metge/essa forense per a la presa de mostres d'interés legal.  
  
  
- Els jutjats de Violència sobre la Dona comunicaran a les forces i cossos de seguretat de l'Estat aquelles resolucions per les quals es decreten l'adopció d'una orde de protecció o qualsevol altres mesures cautelars o mesures de protecció i seguretat de les víctimes, així com el seu alçament o modificació dictades al llarg del procediment. També es comunicarà per l'òrgan judicial aquelles mesures que es mantinguen en la sentència i durant la tramitació dels eventuals recursos. Així mateix, per a facilitar l'examen individualitzat de la situació de risc en què està la víctima, l'òrgan judicial també podrà remetre a les forces i cossos de seguretat còpia dels informes que estiguen en el procés penal que es referisquen a circumstàncies personals, psicològiques, socials o d'un altre tipus de la víctima, de l'imputat o del seu nucli familiar.  
  
  
- Les ordes de protecció concedides com a mesures cautelars i aquelles que hagen sigut resoltes per Sentència de conformitat en el Jutjat de Violència seran notificades, al Punt de Coordinació (Oficines d'Atenció a les Víctimes d'Alacant, Castelló i València) per a l'adopció de mesures d'assistència social, jurídica, sanitària, psicològica o de qualsevol altra índole, i es farà especial insistència en què en les resolucions judicials es faça referència a la víctima com de ?violència de gènere?. El procediment concret per a la remissió de les ordes de protecció i sentències amb mesures de protecció està establit en el Reial Decret 95/2009, de 6 de febrer, pel qual es regula el Sistema de Registres Administratius de suport a l'Administració de Justícia. La seua disposició addicional primera establix que els secretaris judicials han de comunicar les ordes de protecció de les víctimes de violència domèstica que s'adopten i les seues respectives sol·licituds, per mitjà de testimoni íntegre, al punt de coordinació designat per la comunitat autònoma, en este cas, les oficines d'Atenció a les Víctimes d'Alacant, Castelló i València, que constituïxen el canal únic de notificació d'estes resolucions a centres, unitats, organismes i institucions competents en matèria de protecció social en relació amb estes víctimes, d'acord amb el que establix l'apartat 8 de l'article 544 ter de la Llei d'Enjudiciament Criminal.  
  
La comunicació del secretari judicial es remetrà en un termini mai superior a 24 hores des de l'adopció, per via telemàtica o electrònica o, a falta d'això, per mitjà de fax o correu urgent.  
  
Procediment d'actuació dels òrgans judicials  
El procediment d'actuació haurà d'atindre's a les disposicions legals aplicables. Així mateix és de gran utilitat la Guia de criteris d'actuació judicial contra la violència de gènere del Consell General del Poder Judicial (última actualització 2013).  
  
La seguretat en la tramitació dels procediments judicials i drets de les víctimes durant el procés penal  
De conformitat amb l'article 45 de la Llei 7/2012, Integral contra la Violència sobre la Dona en l'Àmbit de la Comunitat Valenciana, la Generalitat vetlarà perquè els edificis judicials, i en major grau aquells que alberguen òrgans especialitzats en violència sobre la dona, disposen d'instal·lacions que permeten evitar en tot cas el contacte visual entre víctima i agressor o entre estos i el públic en general, a fi de proporcionar seguretat a la víctima i evitar pressions o coaccions tant sobre esta com sobre els seus familiars. A estos fins, se fomentarà l'ús de la videoconferència en les declaracions i en totes aquelles actuacions judicials en què les lleis processals ho permeten.  
  
  
  
2. Fiscalia especialitzada en violència de gènere  
De conformitat amb el que preveu l'article 71 de la Llei Orgànica 1/2004, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere, s'establix l'existència en cada Fiscalia dels tribunals superiors de Justícia i de les audiències provincials d'una Secció contra la Violència sobre la Dona a la qual s'atribuïxen les funcions següents:  
a) Intervindre en els procediments penals per fets constitutius de delictes o faltes la competència dels quals estiga atribuïda als jutjats de Violència sobre la Dona.  
b) Intervindre directament en els processos civils la competència dels quals estiga atribuïda als jutjats de Violència sobre la Dona.  
En la Secció contra la Violència sobre la Dona haurà de portar-se un registre dels procediments que se seguisquen relacionats amb estos fets que permet la consulta dels fiscals quan coneguen d'un procediment del qual tenen atribuïda la competència.  
D'acord amb l'article 124 de la Constitució Espanyola i la Instrucció 4/2004, el ministeri fiscal, té entre altres funcions la defensa dels drets dels ciutadans i la protecció de les víctimes, i l'article 3, apartat 10 de l'Estatut Orgànic del ministeri fiscal (EOMF) establix que el ministeri fiscal així mateix té com a missió ?vetlar per la protecció processal de les víctimes i promoure els mecanismes previstos perquè reben l'ajuda i l'assistència efectives.- En el cas de la violència contra les dones, a la Fiscalia correspon fer efectiva la defensa i la protecció de les víctimes de delictes relacionats amb la violència de gènere i vetlar perquè es duga a terme una completa informació dels drets de forma clara i accessible, en els termes legalment previstos.  
  
  
  
Procediment d'actuació  
Durant el procés judicial de casos de violència de gènere, el ministeri fiscal pot intervindre en el procés penal en diferents fases:  
  
- Amb caràcter previ, d'acord amb l'article 5 de l'EOMF, el ministeri fiscal pot rebre denúncies, i incoar les diligències d'investigació penal corresponents, per a l'esclariment dels fets denunciats.  
  
- Durant la fase d'instrucció, que té com a objectiu esbrinar el delicte i les seues circumstàncies, la Fiscalia intervé en la pràctica de proves i la valoració d'estes per a formular l'escrit d'acusació. En els casos en què estan involucrats agressors menors d'edat la Fiscalia de Menors instruïx el procés penal corresponent contra el presumpte agressor i pot adoptar mesures de protecció en relació amb la víctima menor d'edat.  
  
  
Així mateix, el ministeri fiscal pot sol·licitar l'orde de protecció per a la víctima així com altres mesures cautelars de caràcter penal quan la situació de risc ho requerisca, així com mesures civils en cas d'haver-hi fills/es en comú menors d'edat. Durant esta fase treballarà en estreta col·laboració amb els jutjats de Violència sobre la Dona i jutjats d'Instrucció en funcions de guàrdia, els jutjats Penals i l'Audiència Provincial, les forces i cossos de seguretat de l'Estat, l'Oficina d'Atenció a Víctimes del Delicte i l'Institut de Medicina Legal.  
  
   
- En la fase de juí oral, la Fiscalia realitza l'interrogatori en juí de l'acusat, víctima, testimonis i pèrits, i du a terme la valoració de la prova practicada i de la documental que està en la causa, així com de la que s'aporte en l'acte i l'acusació definitiva. A més, entre les seues funcions en esta fase destaquen la notificació de sentència i la cura que esta siga notificada a la víctima, i la presentació en els recursos contra la sentència dictada, i per a això es coordinarà amb els jutjats Penals i l'Audiència Provincial.  
  
- En la fase d'execució de sentència i de les penes imposades, el ministeri fiscal realitzarà l'informe en liquidacions de condemna de penes, siguen privatives de llibertat (presó i localització permanent), penes privatives de drets (prohibicions d'aproximació i/o comunicació amb la víctima, prohibició de tinença d'armes, prohibició de residir en determinats llocs o d'acudir a estos i pena de treballs en benefici de la comunitat) i informes en liquidacions de mesures de seguretat privatives de llibertat (ingrés en centre mèdic) i no privatives de llibertat (submissió a tractament ambulatori). En esta fase resulta necessària la coordinació amb els jutjats Penals i amb l'Audiència Provincial, i amb els jutjats de Vigilància Penitenciària i les institucions penitenciàries.  
  
Així mateix, al ministeri fiscal correspon emetre un informe sobre: substitució de penes; insolvència per a responsabilitat civil i sobre l'indult de pena, si és el cas.  
També és competència del fiscal presentar la petició de notificació de la sentència a la víctima i de comunicació de les penes privatives dels drets a les forces i cossos de seguretat de l'Estat per al seu adequat control.  
Així mateix, el ministeri fiscal rep els informes sobre l'evolució de valoració de risc per part de les forces i cossos de seguretat de l'Estat i poden, en casos d'increment en el nivell del risc, ordenar diligències informatives sobre el motiu que ha provocat la dita elevació del risc. Quan el motiu que haja provocat una elevació de nivell del risc policial siga el trencament d'una mesura d'allunyament o la comissió d'un nou delicte, iniciarà les accions legals pertinents.  
  
En els casos previstos en la Llei Orgànica 1/2004, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere, la Secció de Violència de Gènere, emetrà, si és procedent, l'acreditació de la situació de violència de gènere, als efectes dels reconeixements dels drets regulats en el títol II, capítol III, de mobilitat geogràfica de centre de treball, excedència, i reducció o reordenació del temps de treball d'acord amb els termes establits en l'article 23 de la llei orgànica.  
  
La Secció de Violència contra la Dona de la Fiscalia, mantindrà els contactes institucionals necessaris, amb les instàncies policials, judicials, sanitàries, assistencials, així com amb els col·legis de l'advocacia, i altres organismes implicats en este protocol, per a facilitar la coordinació dels casos de violència contra les dones.  
  
  
3. La personació de la Generalitat com a acusació popular  
De conformitat amb el que preveu l'article 58 de la Llei 7/2012, Integral contra la Violència sobre la Dona en l'Àmbit de la Comunitat Valenciana, la Generalitat exercirà l'acció popular en tots els procediments penals que se seguisquen per delictes de violència sobre la dona amb resultat de mort, així com en aquells casos en què es genere alarma social o es produïsca lesions greus i invalidants.  
  
  
4. Oficines d'Atenció a les Víctimes del Delicte (OAVD)   
Les oficines d'Atenció a les Víctimes del Delicte constituïxen un servici públic i gratuït l'objectiu del qual és oferir als ciutadans assistència professional necessària en els supòsits en què hagen patit directament les conseqüències d'un delicte. A més, a la Comunitat Valenciana, les oficines d'Atenció a les Víctimes del Delicte (OAVD) de cada capital de província han sigut designades com a Punt de Coordinació de les ordes de Protecció.  
A la Comunitat Valenciana la titularitat i la gestió d'estes oficines correspon a la Fundació FAVIDE, adscrita a la Conselleria de Governació i Justícia. En alguns casos estes oficines són gestionades directament pels ajuntaments. Les oficines d'Atenció a les Víctimes del Delicte (OAVD) estan distribuïdes geogràficament de la manera següent:  
  
- Província d'Alacant: Alacant, Orihuela, Torrevieja, Elx, Alcoi, Benidorm i Dénia  
- Província de Castelló: Castelló, Vila-real i Vinaròs  
- Província de València: València, Gandia, Alzira, Torrent, Paterna, Sueca, Requena i Utiel.  
La major part estan ubicades en les seus judicials (en seus no judicials Utiel, Alcoi i Gandia). El procediment d'actuació de les OAVD en els casos de violència de gènere pot donar-se al llarg de les 3 fases del procés; prejudicial, judicial i postjudicial.  
  
  
  
FASE PREJUDICIAL: abans de formular la denúncia  
Les víctimes són derivades per: forces i cossos de seguretat, Servicis Socials generals o especialitzats, associacions, Fiscalia i els òrgans judicials.  
Esquema d'actuació per part dels professionals de les oficines es basa en: 1) Acollida empàtica; 2) Detecció i intervenció en situacions de crisi; 3) Determinació de la situació de vulnerabilitat i conseqüències del maltractament a nivell social, familiar i personal; 4) Informació dels drets; 5) Assessorament i informació sobre el/els procediments judicials. Oferiment de la possibilitat d'assistència jurídica especialitzada i gratuïta; 6) Explicació de les mesures de protecció judicial en l'àmbit civil o penal; 7) Informació de les mesures d'assistència i protecció social; 8) Prevenció de situacions de risc; 9) Informació, si és procedent, de servicis dirigits a persones que han exercit la violència, o estan en risc d'exercir-la; 10) Intervenció activa en el procediment.  
Després de facilitar tota la informació pertinent, si la víctima decidix denunciar i sol·licitar l'orde de protecció:   
- Es remetrà la usuària a la comissaria de policia o al lloc de la Guàrdia Civil que corresponga o al Jutjat de Guàrdia.  
- Es pot efectuar la denúncia i la sol·licitud d'orde de protecció des de l'oficina, i presentar esta davant de la Fiscalia o en el jutjat de guàrdia, o de Violència sobre la Dona.  
- Es facilita a la víctima les instruccions necessàries sobre l'arreplega de documentació i mesures d'autoprotecció, en funció de la situació de risc que es valore.  
- S'efectua una derivació informada del recurs o servici corresponent, basada en tres eixos d'actuació: jurídic, psicològic i social.  
  
- Es realitzen les gestions necessàries amb el jutjat o amb el torn especialitzat de violència de gènere dels col·legis d'advocats perquè la víctima siga assistida per lletrat.  
- Es remet la víctima bé a servicis mèdics, o bé a servicis d'atenció psicològica.  
  
  
FASE JUDICIAL: formulada la denúncia  
a) Atenció prèvia a la compareixença d'orde de protecció. Actuació per part dels tècnics de les oficines:  
- Informació i explicació sobre la compareixença d'orde de protecció, i evitar la confrontació amb l'agressor/denunciat.  
- Informació sobre l'oferiment d'accions a la víctima, amb especial menció de la personació com a acusació particular, i verificar, si és el cas, l'assistència jurídica especialitzada.  
- Explicació de l'abast de les mesures de protecció judicial, d'índole civil o penal.   
- Informació sobre mesures d'assistència i protecció social i derivació informada als distints recursos.  
- Informació sobre recursos psicològics especialitzats.  
- Resolució d'urgències socials, jurídiques i sanitàries.   
  
b) Atenció a la víctima, una vegada dictada l'orde de protecció (d'ara en avant, OP) o, si és el cas, la sentència condemnatòria. El jutjat notifica la resolució a les forces i cossos de seguretat i al Punt de Coordinació, que a la Comunitat Valenciana són les oficines d'Atenció a les Víctimes del Delicte (OAVD) de cada capital de província. En este moment processal, si la víctima no ha sigut ja atesa en seu judicial pels tècnics d'OAVD, es contacta telefònicament o per escrit:  
  
- Verificar si s'ha fet ús del dret a l'assistència jurídica especialitzada.  
- Explicació del contingut i vigència de les mesures penals o civils de l'orde de protecció.  
- Informació del significat de resolucions judicials.  
- Informar sobre organismes que garantixen el seguiment i control de la seua seguretat, tant a nivell policial com administratiu, en funció del lloc de residència i de la possibilitat d'obtindre telealarmes.  
- Activació de les mesures d'assistència i protecció social i la coordinació institucional: derivació als recursos socials i sanitaris corresponents. Informació sobre les ajudes de la Llei 35/95, en el cas que reunisca els requisits establits per la dita llei.  
  
- Informació sobre la possibilitat de sol·licitar autorització de residència i treball, en el cas de dones estrangeres.  
  
c) En cas de sentència de conformitat. Explicació de l'abast i la vigència tant de les mesures com de les penes, entre altres, les prohibicions d'aproximació i de comunicació i informació sobre els organismes que garantixen el seguiment i control de la seua seguretat, així com els recursos psicosocials.  
  
d) Retirada de denúncia i de mesures de protecció. S'indagarà sobre possibles situacions d'amenaces o coaccions per part de l'agressor. Explicació de conseqüències jurídiques com les fases del cicle de la violència. Instruccions d'actuació en cas de nova actuació violenta de l'agressor.  
  
e) Seguiment, acompanyament i tutela al llarg del procediment judicial penal. Són funcions de l'Oficina d'Atenció a les Víctimes: la mediació entre la víctima i l'òrgan judicial, la Fiscalia, l'equip forense; la coordinació amb les diferents institucions administratives que atenen les necessitats sociosanitàries; els acompanyaments en seu judicial a la víctima per a compareixences o a juís, utilització de paravent; la detecció de necessitats persistents o sobrevingudes.  
  
  
  
FASE POSTJUDICIAL  
L'actuació d'OAVD en esta fase:  
- Coordinació amb l'administració o la jurisdicció penitenciària, per a notificar a la víctima actes que afecten la seua seguretat (llibertat provisional de l'imputat o processat, llibertat condicional, compliments de condemna o permisos penitenciaris ordinaris o extraordinaris del condemnat).  
- Previndre noves situacions de violència.  
- Informació sobre trencaments de mesures o penes.  
- Sol·licituds d'ajudes definitives regulades en la Llei 35/95, si és el cas.  
  
  
5. Institut de Medicina Legal: les unitats de Valoració Forense Integral (UVFI)  
L'existència d'estes unitats està prevista en la Llei Orgànica 1/2004 que en la disposició addicional 2a establix «El Govern i les CCAA, que hagen assumit competències en matèria de justícia, organitzaran en l'àmbit que a cada una li és propi els servicis forenses de manera que disposen d'unitats de valoració forense integral encarregades de dissenyar protocols d'actuació global i integral en casos de violència de gènere. «  
En les 3 províncies de la Comunitat Valenciana, en el si de l'Institut de Medicina Legal, adscrit a la conselleria competent en matèria de Justícia, hi ha una unitat funcional, integrada per psicòleg/psicòloga, i diversos metges forenses, així com, en determinats casos per treballador/a social, que cobrixen el servici de guàrdia en els jutjats específics.  
  
Funcions en matèria de violència de gènere de les unitats de Valoració Forense Integral  
Les funcions en matèria de violència de gènere de les unitats de Valoració Forense Integral són la realització de perícies mèdiques, psicològiques i de treball social amb destinació als jutjats i a les fiscalies amb competència en Violència de la Dona; l'atenció pericial a les dones víctimes de violència de gènere, així com perícies sobre els fills i sobre els presumptes maltractadors.  
Detall de les funcions principals de la UVFI:  
1. Sobre les dones víctimes de la violència:  
- Valoració de les lesions psíquiques.  
- Valoració de les repercussions de la violència sobre la dona en tota la seua extensió, no sols en funció de l'objecte puntual de la denúncia.  
2. Sobre l'agressor:  
- Valoració, quan així es requerisca, de la imputabilitat.  
- Estudi, quan se sol·licite de forma concreta, de la probabilitat del risc de reincidència de conductes violentes, en l'àmbit de la violència de gènere.  
3. Sobre els menors de la víctima:  
- Estudi de la victimització secundària, si és el cas.  
  
  
Procediment d'actuació de les unitats de Valoració Forense Integral  
El procediment d'actuació de les unitats de Valoració Forense Integral s'emmarca sempre dins d'un procés judicial obert per una causa penal en matèria de violència de gènere. La seua intervenció es produïx en tots els casos a petició judicial o de la Fiscalia, que bé pot ser durant la guàrdia, on les víctimes i agressors són atesos per un metge forense, o bé de forma programada quan les víctimes, els seus fills si n'hi ha, o els agressors, són citats per a valoració mèdica, psicològica o social en la seu de l'Institut de Medicina Legal.  
  
En la valoració inicial de la víctima pel forense es realitzarà l'informe de previsió de sanitat / informe de sanitat /o bé se seguirà l'evolució de les lesions fins a la seua curació. Serà en esta valoració quan el metge forense decidirà si la víctima requerix un estudi més ampli, per a valorar possibles lesions psíquiques, quadros de maltractament continuat, o quadros de maltractaments psíquics habituals, i en este cas remetrà la víctima a la UVFI, per al seu estudi.  
La decisió de remetre el cas a la UVFI per part del metge forense es basarà en els criteris de risc o complexitat que crega oportuns. Com a orientació es mencionen els criteris de selecció següents:  
  
- Reincidència i habitualitat  
- Especial violència en els mitjans i forma d'utilitzar-los  
- Coincidència amb amenaces  
- Justificació i autoculpabilització en la víctima  
- Toxicofílies (agressor/víctima)  
- Malaltia mental (agressor/víctima)  
- Forta dependència emocional amb la víctima  
- Nova relació per part de la víctima  
- Deliri de gelosia alcohòlic.  
  
En estos casos, el metge forense a més de l'informe, farà constar en el comunicat de sanitat emés que la víctima requerix una valoració integral per part de la UVFI, i queda el jutjat competent encarregat de la citació en legal forma. S'haurà d'aportar amb la sol·licitud de la cita una còpia de l'informe de sanitat, la còpia de la documentació mèdica rellevant, de la denúncia, de l'atestat policial i tot allò que resulte d'interés en la valoració del cas. Tota esta documentació haurà d'aportar-la el jutjat d'origen junt amb l'ofici del magistrat/de la magistrada en el qual sol·licita la valoració integral del cas que es tracte.  
  
Una altra via per a derivar peritatges a la UVFI és directament pel magistrat/per la magistrada instructor del cas, que quan no hi ha lesions físiques en el moment de la denúncia sol remetre l'assumpte directament.  
De tots els casos sol·licitats s'emetrà un informe que serà únic, i de la defensa del qual serà responsable el metge forense encarregat de la UVFI.  
  
  
Protocol de peritatge en la víctima  
En el funcionament d'estes unitats cal tindre en compte: el Protocol de Valoració Mèdica Forense del Risc d'Agressió i la Guia i Manual de Valoració Integral Forense de la Violència de Gènere i Domèstica, elaborada pel Ministeri de Justícia.  
El mètode de treball es basa principalment en:  
- Entrevistes semiestructurades per a la perícia psicològica.  
- Aplicació de test i proves psicològiques específiques per a cada cas.  
- Entrevistes semiestructurades per a la perícia social i coordinació amb altres recursos.  
  
1. Es realitza un reconeixement mèdic psiquiàtric per part del metge forense, que inclou l'estudi de les característiques de la relació de parella, per a veure si enquadren dins del cicle de la violència de gènere i l'estudi psicopatològic. En este reconeixement s'arreplega tota la informació mèdica, psiquiàtrica, psicològica o social que hi haja, i se sol·licita al jutjat que demane aquella informació que es considera necessària i que no ha sigut aportada. En este moment és derivada per al seu estudi psicològic a la psicòloga/psicòleg de la UVFI. El protocol que es du a terme per la psicòloga/psicòleg és el següent:  
- Entrevista clínica.  
- Aplicació de les proves següents:  
- SCL-90-R.  
- Escala de gravetat de símptomes del TSPT. (Echeburúa)  
- Escala d'Inadaptació (Echeburúa, Corral i Fernández-Moreno, 2000)  
- Escala d'Autoestima de Rosemberg.  
Depenent de les característiques del cas es pot realitzar també:  
  
- MMPI-2.  
  
  
Protocol de peritatge sobre menors  
Es realitza un reconeixement mèdic psiquiàtric per part del metge forense, per a determinar l'estat psicopatològic. En este reconeixement s'arreplega tota la informació mèdica, psiquiàtrica, psicològica o social que hi haja, i se sol·licita al jutjat que demane aquella informació que es considera necessària i que no ha sigut aportada.  
En este moment és derivada per al seu estudi psicològic a la psicòloga/psicòleg de la UVFI. El protocol que es du a terme per la psicòloga/psicòleg és el següent:  
- Entrevista clínica.  
- Depenent de l'edat del menor es determinen les proves més oportunes.  
  
  
6. Col·legis oficials d'advocats de la Comunitat Valenciana  
El Consell Valencià de Col·legis d'Advocats està integrat pels huit col·legis d'advocats que tenen la seu en territori de la Comunitat Valenciana: Alcoi, Alacant, Alzira, Castelló, Elx, Orihuela, Sueca i València. Cada un dels mencionats col·legis disposa de Torn Especialitzat en Violència de Gènere i disposa igualment d'un sistema de guàrdies específic per a l'atenció a les víctimes.  
En tot l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana hi ha per tant advocats/des especialitzats/des, o amb suficient formació en matèria de violència de gènere per a prestar assistència a les víctimes 24 hores al dia els 365 dies de l'any.  
Això en compliment del que preveu el número 1 de l'article 20 de la Llei Orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere, que disposa:  
 ?Les dones víctimes de violència de gènere que acrediten insuficiència de recursos per a litigar, en els termes establits en la Llei 1 /1996, de 10 de gener, d'Assistència Jurídica Gratuïta, tenen dret a la defensa i representació gratuïtes per advocat i procurador en tots els processos i procediments administratius que tinguen causa directa o indirecta en la violència patida. En estos supòsits una mateixa direcció lletrada assumirà la defensa de la víctima. Este dret assistirà també els drethavents en cas de defunció de la víctima. En tot cas, es garantirà la defensa jurídica, gratuïta i especialitzada de forma immediata a totes les víctimes de violència de gènere que ho sol·liciten, sense perjuí que si no se'ls reconeix amb posterioritat el dret a l'assistència jurídica gratuïta, estes hauran d'abonar a l'advocat els honoraris meritats per la seua intervenció?.  
  
Esta disposició necessàriament ha de ser posada en relació amb l'article 2 del Reial Decret Llei 3/2013, de 22 de febrer, pel qual es modifica el règim de les taxes en l'àmbit de l'Administració de Justícia i el sistema d'assistència jurídica gratuïta, que afig un nou apartat a l'article 2 de la Llei 1/1996, de 10 de gener, d'Assistència Jurídica Gratuïta:  
  
?g) Amb independència de l'existència de recursos per a litigar, es reconeix el dret d'assistència jurídica gratuïta, que se'ls prestarà immediatament, a les víctimes de violència de gènere, de terrorisme i del tracte de sers humans en aquells processos que tinguen vinculació, deriven o siguen conseqüència de la seua condició de víctimes, així com als menors d'edat i a les persones amb discapacitat psíquica quan siguen víctimes de situacions d'abús o maltractament?.  
Este dret assistirà també els drethavents en cas de defunció de la víctima, sempre que no fóra l'agressor.  
Als efectes de la concessió del benefici de justícia gratuïta, la condició de víctima s'adquirirà quan es formule denúncia o querella, o s'inicie un procediment penal, per algun dels delictes a què es referix este apartat, i es mantindrà mentre romanga en vigor el procediment penal o quan, després de la seua finalització, s'haguera dictat sentència condemnatòria. El benefici de justifica gratuïta es perdrà en cas de sentència absolutòria ferma o arxivament ferm del procediment penal, sense l'obligació d'abonar el cost de les prestacions disfrutades gratuïtament fins a eixe moment?.  
Pel que fa al moment actual, les dones víctimes de violència de gènere gaudixen del reconeixement directe del benefici de justícia gratuïta, sense necessitat d'acreditar amb posterioritat insuficiència de recursos per a litigar, i adquirixen la condició de víctima, als efectes d'este reconeixement, en els termes ja exposats.  
Els advocats/des adscrits/es als torns especialitzats de Violència de Gènere dels distints col·legis d'advocats de la Comunitat Valenciana, tenen per tant com a missió fonamental la prestació de l'assistència jurídica gratuïta, immediata i especialitzada, i s'ha revelat fonamental la seua intervenció; i és desitjable que esta tinga lloc amb caràcter previ a la interposició de la denúncia, i assumir ja des d'eixe moment la defensa dels interessos de la víctima, no sols en el procediment penal que poguera derivar-se, sinó també en la fonamental compareixença de l'orde de protecció, i fins que finalitze el procediment, inclosa l'executòria corresponent, així com en els procediments de distint orde a què puga haver-hi lloc, en especial els relacionats amb la separació, el divorci i les mesures relatives a fills; es dóna amb això compliment al principi d'unitat de defensa legalment establit.   
  
La intervenció lletrada, fins i tot, abans de la interposició de la denúncia té el caràcter de fonamental a fi d'aconseguir que el procediment judicial que amb la presentació de la denúncia es va a posar en marxa culmine amb èxit; per a això, la dona víctima ha de prendre coneixement no sols de la possibilitat de ser part en el procediment ?com a acusació particular- i la transcendència que això té quant a la possibilitat d'interessar diverses diligències d'investigació i tindre en el seu advocat/da un referent al qual acudir en qualsevol moment; de la possibilitat de sol·licitar orde de protecció, del contingut i l'abast de les mesures tant de caràcter penal com de caràcter civil ?de la màxima importància quan hi ha fills menors- que amb esta poden acordar-se; de la més que possible adopció de mesures cautelars, singularment la mesura de prohibició d'aproximació i comunicació que pesarà sobre el presumpte agressor i les conseqüències de l'incompliment; de la no disponibilitat per la part del procediment penal, atés que els fets que constituïxen l'objecte de la denúncia tenen el caràcter de públics; de la transcendència que el relat de fets que ella faça tindrà, no sols en la instrucció del procediment sinó en la fase del juí oral; en suma, ha de prendre coneixement que serà subjecte de procediment i no objecte d'este.  
  
És per això, que s'ha d'insistir als cossos policials que intervenen que informen la víctima en el sentit que faça efectiu el dret a l'assistència jurídica immediata, gratuïta i especialitzada que legalment tenen reconegut, i entrar en contacte abans de la presentació de la denúncia amb l'advocat de guàrdia.  
Tots els centres de detenció de la Comunitat Valenciana disposen d'una llista on consten reflectits els/les advocats/des que cada dia presten el servici de guàrdia, amb disponibilitat les 24 hores del dia per a assistir la víctima; i encara que l'assistència lletrada no siga preceptiva ?al contrari del que ocorre amb el detingut- sí que hauria de ser facilitada des de dependències policials o, si és el cas, des del Jutjat de Violència sobre la Dona o jutjat de guàrdia.  
Els advocats/les advocades durant la prestació de la guàrdia mantindran el telèfon mòbil permanentment connectat a fi de facilitar la seua localització, i hauran d'acudir a dependències policials, al Jutjat de Violència sobre la Dona o al jutjat de guàrdia, si és el cas, de manera immediata o tan ràpidament com siga possible, en evitació que la víctima, davant de l'espera, desistisca del seu dret a l'assistència jurídica. En el cas d'impossibilitat sobrevinguda del lletrat/da per a la prestació del Servici de Guàrdia, haurà de comunicar-ho al col·legi d'advocats a fi que es proveïsca la seua substitució.  
Així mateix, haurà d'acudir proveït dels impresos que han de ser omplits atenent els criteris de justificació marcats per cada col·legi d'advocats. En general, bastarà d'omplir la Sol·licitud d'Assistència Jurídica Gratuïta, i acompanyar la còpia de la denúncia o l'actuació que acredite la condició de víctima de la dona assistida. Queda igualment reflectida la intervenció en el full de guàrdia. Tant la Sol·licitud d'Assistència Jurídica Gratuïta com el full de guàrdia en què consten les assistències realitzades hauran de presentar-se davant del col·legi d'advocats respectiu en el termini de 48 hores.  
S'haurà de disposar tant en dependències policials com en dependències judicials d'un lloc reservat perquè els advocats/les advocades puguen entrevistar-se amb la víctima i anar informant-la de totes les qüestions d'interés que vagen sorgint mentre estan en les dites dependències.  
Igualment, els/les advocats/des facilitaran a la víctima el seu domicili professional així com un número de telèfon de contacte que facilite la comunicació de la víctima amb els/les professionals que l'assistixen.  
Els/les advocats/des del Torn Especialitzat en Violència de Gènere han de procurar mantindre unes relacions fluides amb la Fiscalia en la consecució d'un objectiu comú, com és l'atenció a la víctima i en evitació de la frustració del procediment.  
Es derivarà igualment la dona a les oficines d'Atenció a les Víctimes de Delicte a fi que conega els recursos que l'administració posa a la seua disposició a fi que puga ser degudament atesa en parcel·les no estrictament jurídiques i que faciliten i promouen la recuperació de les víctimes de violència de gènere; cuidarà, en especial, que es proporcione prou informació sobre les ajudes econòmiques a què puga tindre accés la dona víctima, incloses les de la Llei 35/1995, d'11 de desembre, d'ajudes i assistències a les víctimes de delictes violents i contra la llibertat sexual i, per al cas de víctimes estrangeres que no disposen de permís de residència, possibilitat de regularització de la seua situació a Espanya.  
Es crearà, en suma, un clima de confiança en la dona víctima de violència de gènere, amb la finalitat que no vulga apartar-se de l'acció penal exercitada, que la tornaria a l'entorn de violència.  
Els Col·legis d'Advocats procuraran oferir amb la periodicitat suficient formació ?tant inicial, com continuada- als seus col·legiats/des, a fi que obtinguen i actualitzen els coneixements necessaris ?i els continguts dels quals no hauran de cenyir-se únicament, encara que sí de manera primordial, als jurídics- que els permeten adquirir les habilitats necessàries per a l'assistència a les dones víctimes de violència de gènere.  
A més, la Llei 7/2012, Integral contra la Violència sobre la Dona en l'Àmbit de la Comunitat Valenciana, assenyala en l'article 48.4, que la Generalitat subscriurà convenis amb els col·legis d'advocats de la Comunitat Valenciana a fi d'establir servicis d'orientació jurídica. Estos servicis, que s'ubiquen en les seus de tots els partits judicials, i funcionen en coordinació amb les oficines d'atenció a les víctimes del delicte en tots els casos en què existisca una víctima de violència per part dels que siguen o hagen sigut els seus cònjuges o dels que estiguen o hagen estat lligats a elles per relacions semblants d'afectivitat, encara sense convivència, a fi de facilitar-li l'accés immediat a un lletrat del torn d'ofici i l'inici de l'expedient per al reconeixement del benefici de justícia gratuïta.   
  
  
Àmbit sanitari  
La violència de gènere és un problema de salut pública important, tant per la magnitud de les lesions produïdes, com per les seues conseqüències a curt i a llarg termini sobre la salut física i mental de les víctimes. Els professionals sanitaris exercixen un important paper en la detecció, el tractament i l'orientació d'este complex problema.  
La Llei Orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere, establix en l'article 15 que les administracions sanitàries, en el si del Consell Interterritorial del Sistema Nacional de Salut, promouran i impulsaran actuacions dels professionals sanitaris que permeten la detecció precoç de la violència de gènere. En l'article 32.3 s'indica que, ?les administracions amb competències sanitàries promouran l'aplicació, permanent actualització i difusió de protocols que continguen pautes uniformes d'actuació sanitària, tant en l'àmbit públic com privat, i en especial, del Protocol aprovat pel Consell Interterritorial del Sistema Nacional de Salut.-  
  
En este sentit, el Consell Interterritorial del Sistema Nacional de Salut, en la reunió del 20 de desembre de 2012, va aprovar el Protocol Comú per a l'Actuació Sanitària davant de la Violència de Gènere 2012, que substituïx l'aprovat en 2006, i constituïx el document bàsic comú, a partir del qual les comunitats autònomes elaboren els seus protocols.  
  
En l'àmbit de la Comunitat Valenciana i en l'exercici de les competències que li corresponen en matèria sanitària, la Generalitat Valenciana va aprovar en 2008 un Protocol per a l'Atenció Sanitària de la Violència de Gènere (PDA) en el qual s'establixen unes pautes normalitzades que permeten guiar les actuacions sanitàries tant per a la busca activa o la detecció precoç de possibles casos de violència de gènere, com la instauració de les mesures d'intervenció que s'ha de seguir davant dels casos identificats. Així mateix, el dit protocol establix les estratègies de seguiment en l'àmbit de l'atenció primària i especialitzada de la Comunitat Valenciana.  
  
Funcions del personal sanitari en la detecció i prevenció de la violència de gènere  
- Preguntar amb regularitat, quan siga factible, a totes les dones sobre l'existència de violència de gènere, com a tasca habitual dins de les activitats preventives.  
- Estar alerta a possibles signes i símptomes de maltractament i fer-ne el seguiment.  
- Oferir atenció sanitària i registrar-la en la història clínica.  
- Ajudar a entendre el seu malestar i els seus problemes de salut com una conseqüència de la violència i la por.  
- Informar i remetre les dones als recursos específics disponibles en la comunitat.  
- Mantindre la privacitat i la confidencialitat de la informació obtinguda.  
- Estimular i donar suport a la dona al llarg de tot el procés, i respectar la seua evolució.  
- Evitar actituds insolidàries o culpabilitzadores, ja que poden reforçar l'aïllament; afavorir la confiança en elles mateixes i oferir la possibilitat que busquen ajuda.  
- Establir una coordinació amb altres professionals i institucions.  
  
- Col·laborar a dimensionar i investigar el problema per mitjà del registre de casos.  
  
Recursos destinats a la sensibilització, prevenció, atenció, i assistència de les víctimes de la violència de gènere  
L'actuació sanitària de la violència de gènere implica tot el personal sanitari (facultatius/ves, personal d'infermeria, comares, treballadores socials, etc.), dels servicis d'Atenció Primària i Especialitzada, incloent-hi servicis d'Urgències i els de Salut Mental de la Conselleria de Sanitat de la Generalitat Valenciana. Així com a tots els tècnics de Salut Pública de la Direcció General de Salut Pública de la Conselleria de Sanitat de la Generalitat Valenciana.  
Tal com establix l'article 37.4 de la Llei 7/2012, Integral contra la Violència sobre la Dona en l'Àmbit de la Comunitat Valenciana, el personal sanitari de les àrees d'atenció primària, atenció especialitzada i servicis d'urgències que, en l'exercici del seu treball, puguen tindre contacte amb possibles víctimes d'este tipus de violència en els centres sanitaris, públics o privats, i de servicis socials, rep formació en la matèria, enfocada a la sensibilització i al reconeixement d'estes situacions, a fi de millorar la prevenció i impulsar el diagnòstic precoç d'estos casos de violència. En compliment d'esta previsió legal, el Pla de Formació Contínua de la Conselleria de Sanitat, desenrotllat per l'Escola Valenciana d'Estudis de la Salut (EVES), inclou anualment accions de formació en matèria de violència de gènere.  
  
Quant a les accions de sensibilització des de l'àmbit sanitari, dins de la pàgina web Cuida't. El Portal de Salut de la Comunitat s'ha inclòs una secció sobre la violència de gènere. En esta s'inclou, entre una altra informació, la guia Abordatge de la violència de gènere des del sistema sanitari on, a més d'explicar a la població en general diversos aspectes sobre la violència de gènere es facilita una guia de recursos.   
  
  
  
Procediment d'actuació   
El personal sanitari ha de mantindre una actitud d'alerta davant de la presència de conductes, símptomes o signes de sospita. A més, es recomana que a tota dona d'edat major de 14 anys es realitze el cribratge universal de la violència de gènere.   
L'itinerari d'actuació que realitze el personal sanitari dependrà del resultat de la dita busca activa o cribratge universal seguint l'algoritme següent:  
  
  
  
  
  
Per a un major detall sobre la intervenció i l'actuació a dur a terme en cada pas o les ferramentes a utilitzar es pot consultar el Protocol per a l'Atenció Sanitària de la Violència de Gènere (PDA). A més es recomana que el personal sanitari realitze estes actuacions utilitzant l'aplicació informàtica SIVIO. SIVIO és el Sistema d'Informació per a la detecció i actuació contra la Violència de gènere/domèstica en persones adultes. L'aplicació permet detectar i actuar contra la violència de gènere, així com davant de qualsevol altre tipus de violència dins de l'àmbit domèstic. Poden accedir a SIVIO el personal sociosanitari de la Conselleria de Sanitat, així com persones externes habilitades per a tal fi.  
  
Algunes vegades encara que hi haja una sospita que es tracta d'un cas de maltractament, potser la dona no reconega que és víctima de maltractaments. En este cas, és molt important no precipitar el seu testimoni, oferir-li suport, confiança, continuïtat, per mitjà de visites de seguiment que li permeten guanyar confiança i afrontar en un futur el seu reconeixement. Així mateix, es valorarà la possibilitat de derivar-la a altres professionals, si fóra possible i amb la conformitat prèvia de la dona.  
El Protocol per a l'Atenció Sanitària de la Violència de Gènere (PDA) elaborat per la Conselleria de Sanitat de la Generalitat també és d'aplicació als servicis d'urgències. Les dones que patixen violència de gènere acudixen amb major freqüència als servicis d'urgències, tant de l'àmbit de l'atenció primària com especialitzada. Estes poden presentar, amb major freqüència, lesions i símptomes que poden ser més greus, que quan acudixen a les consultes d'atenció primària. Com s'ha mencionat anteriorment, per a la confirmació d'un possible cas de violència de gènere s'utilitzarà l'aplicació SIVIO, així com per a establir les mesures d'intervenció que s'ha de seguir. Després de la confirmació d'un cas de maltractament, es valoraran de forma minuciosa les lesions, així com l'estat de salut físic i psicològic, per a poder establir un diagnòstic i tractament adequat. En funció de les lesions i símptomes, i en cas de no requerir-se l'ingrés en planta d'hospitalització, es valorarà la necessitat d'una actuació urgent d'altres professionals de l'àmbit de la psiquiatria, psicologia, treball social, etc. Així mateix, s'ha d'indagar sobre l'existència de menors o persones dependents, que també poden ser víctimes de violència, per si s'ha de prendre mesures específiques.   
  
  
  
Informe mèdic per presumpta violència de gènere/domèstica (persones adultes)  
En tot cas, ja siga pels servicis d'Atenció Primària o Especialitzada o pels servicis d'urgències (d'Atenció Primària i Especialitzada), quan es confirma un cas positiu de maltractament, hi ha l'obligació legal d'omplir un comunicat específic de lesions per a la seua comunicació a les autoritats judicials. Per tot això, a la Comunitat Valenciana s'ha dissenyat un comunicat de lesions específic per a la violència de gènere/domèstica (adults): Informe Mèdic per Presumpta Violència de Gènere/Domèstica (adults).   
El contingut de l'informe mèdic esta regulat per la Circular 4/2007, de 10 de desembre, del director gerent de l'Agència Valenciana de Salut i s'inclou com a annex al Protocol per a l'Atenció Sanitària de la Violència de Gènere (PDA). L'informe mèdic ha de ser omplit pel personal facultatiu responsable de l'assistència per mitjà de l'aplicació SIVIO, i s'emeten dos còpies (una per a l'autoritat judicial i una altra per a la víctima). La còpia judicial es remetrà en sobre tancat al Jutge de Guàrdia, a través de la Direcció del Centre Sanitari o de la Policia i Forces de Seguretat, en el cas que la presumpta víctima vaja acompanyada per estes. La còpia que s'ha d'entregar a la presumpta víctima es farà sempre que no es comprometa la seua seguretat, atés que pot estar acompanyada del presumpte agressor o que a l'arribar a casa l'agressor descobrisca la còpia de l'informe mèdic. En este cas pot indicar-se, que esta còpia pot entregar-se a algun familiar o persona de la seua confiança. El personal facultatiu ha de llegir l'informe mèdic a la presumpta víctima abans de la redacció definitiva i informar-la de la remissió a l'autoritat judicial.  
  
Exempció del pagament de taxes per prestacions sanitàries a les víctimes de violència de gènere  
De conformitat amb el que preveu la Llei 5/2013, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat, s'ha incorporat un article 172 bis en el text refós de la Llei de Taxes de la Generalitat, aprovat pel Decret Legislatiu 1/2005, de 25 de febrer, del Consell, segons el qual, les víctimes d'actes de violència sobre la dona que tinguen lloc en el territori de la Comunitat Valenciana que acrediten la dita condició per mitjà de qualsevol dels mitjans de prova previstos en l'article 9 de la Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, Integral contra la Violència sobre la Dona en l'Àmbit de la Comunitat Valenciana, estaran exemptes del pagament de les taxes previstes en l'apartat u de l'article 173 d'esta llei.  
  
  
  
Àmbit social  
  
La Llei Orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere en el títol segon, relatiu als drets de les dones en situació de violència de gènere, arreplega el dret a una assistència social integral.  
En l'article 19 d'esta llei orgànica es garantix el dret a l'assistència social integral de les dones víctimes de violència de gènere i als seus fills i filles, en especial als servicis socials d'atenció, d'emergència, de suport i acollida i de recuperació integral.   
L'article 54 de la Llei 7/2012, Integral contra la Violència sobre la Dona en l'Àmbit de la Comunitat Valenciana, garantix l'assistència psicosocial a les víctimes de forma gratuïta, i establix que la seua prestació s'integrarà en l'assistència i atenció integral especialitzada, i es procurarà la recuperació psicològica i social de les víctimes per a aconseguir la seua autonomia, a fi d'evitar noves situacions de risc de maltractament.  
  
En este aspecte, es fa imprescindible la col·laboració i coordinació interinstitucional entre la Generalitat Valenciana i les corporacions locals, per a aprofitar la important labor dels Servicis Socials municipals, com a porta d'entrada al sistema de Servicis Socials i per tant, com a part intervinent en el procés.  
  
1. Recursos d'atenció social a les víctimes en l'àmbit autonòmic  
  
Funcions i objectius en matèria de violència de gènere  
L'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, en l'article 10.3, en establir els àmbits en què la Generalitat centrarà primordialment la seua actuació, expressament, es referix a la igualtat de drets d'hòmens i dones en tots els àmbits, en particular en matèria d'ocupació i treball, i a la protecció social contra la violència, especialment la violència de gènere.  
En conseqüència és a la Generalitat Valenciana, en concret a la Conselleria Benestar Social, a través de la Direcció General de Família i Dona, a qui corresponen les funcions en matèria de promoció i execució de les mesures necessàries per a assegurar una política integral en benefici de la família i la infància, així com les relatives a la promoció i l'execució de mesures per a fer efectiu el dret a la igualtat de tracte d'oportunitats entre dones i hòmens, atenció a la dona, mediació i prevenció de la violència de gènere, promoció, participació i programes de la dona.  
  
Recursos destinats per la Generalitat a la prevenció, atenció, assistència o protecció de les víctimes de la violència de gènere  
Infodones: és una xarxa de centres de la Conselleria de Benestar Social, l'objectiu de la qual és prestar assessorament a dones, respecte a inserció sociolaboral, creació d'empreses, informació sobre recursos i servicis per a dones i altres de caràcter general que afavorisquen la igualtat entre dones i hòmens. Actualment tenen 35 centres Infodona, ubicats en les tres capitals de província i en distints municipis que comprenen tot el territori de la Comunitat Valenciana. L'horari dels centres és de dilluns a divendres de 9:00 h a 14:00 h, i una vesprada a la setmana de 16:30 a 18:00 h. Els centres Infodones detecten les possibles situacions de violència de gènere, i deriven sempre al Centre Dona 24 Hores més pròxim al lloc de residència. Des d'estos centres no es du a terme intervenció especialitzada en violència.  
Estan situats en els municipis següents:  
A província de València: Ademuz, Alboraya, Algemesí, Alzira, Ayora, Carcaixent, Cullera, Gandia, Llíria, Manises, Ontinyent, Paterna, Requena, Sagunt, València (1), València (2) i Xàtiva.  
A la província de Castelló: Borriana, Castelló, Morella, Segorbe, la Vall d'Uixó, Vila-real i Vinaròs.  
A la província d'Alacant: Alacant, Alcoi, Almoradí, Benidorm, Dénia, Elda, Elx, Orihuela, Santa Pola, Torrevieja i Villena.  
  
La Generalitat presta atenció integral a les dones víctimes de violència de gènere, seguint els principis d'atenció permanent, actuació urgent, especialització de prestacions i multidisciplinarietat professional, de l'article 19 de la Llei Orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere, a través dels recursos següents:  
Servici d'Atenció Telefònica Gratuïta 900 58 08 88, des del qual es presta assessorament i informació en matèria de violència de gènere. Al seu torn, la Generalitat té subscrit un conveni amb la Delegació del Govern per a la Violència de Gènere per a la derivació i atenció de les telefonades que entren des del 016 procedents de la Comunitat Valenciana.  
En règim ambulatori:  
- Centre Dona 24 Hores de València  
- Centre Dona 24 Hores d'Alacant  
- Centre Dona 24 Hores de Castelló   
- Centre Dona de Dénia  
  
En règim residencial:  
- Centre de Protecció de València  
- Centre d'Emergències d'Alacant  
- Centre d'Atenció Integral de Castelló  
- Casa d'Acollida a Alacant.  
  
  
  
LA XARXA DE CENTRES DONA 24 HORES  
  
La Generalitat presta atenció Integral a les dones víctimes de violència de gènere (entenent per violència de gènere maltractaments físics i/o psíquics, assetjament, agressió i abús sexual), des de 1996 quan es crea el primer Centre Dona 24 Hores a València. Posteriorment al novembre de 1997 de van obrir els Centres Dona 24 Hores d'Alacant i de Castelló. L'any 2009 es va crear el Centre Dona de Dénia.  
La xarxa de centres Dona 24 Hores, són un servici especialitzat en violència sobre la dona. Es tracta d'un servici d'urgència, que oferix una resposta immediata en qualsevol moment del dia o de la nit.  
Els CM24H d'Alacant, Castelló i València romanen oberts les 24 hores del dia els 365 dies de l'any. Per la seua banda, el Centre Dona de Dénia roman obert de dilluns a divendres de 08:00 a 22:00 hores.  
A la Xarxa de centres es pot accedir a través del Servici d'Atenció Telefònica Gratuïta 900 58 08 88 o bé acudint directament a estos. Així mateix, tant els servicis socials municipals com les forces i cossos de seguretat de l'Estat, els servicis sanitaris i les oficines d'Atenció a les Víctimes del Delicte poden derivar les víctimes al Centre Dona.  
  
L'atenció en la Xarxa de Centre Dona 24 Hores, és prestada per un equip multidisciplinari, format per treballadors/res socials, psicòlogues i advocades.  
  
Els objectius dels centres dona són:  
- Oferir una acollida i escolta immediata a les dones víctimes d'estes agressions.  
- Proporcionar l'atenció social, psicològica, jurídica.  
- Informar les dones sobre els seus drets.  
- Suport professional, a través de l'atenció personalitzada, a les dones que han patit o patixen estes problemàtiques, des de l'anonimat que garantix el mitjà telefònic, i canalitzar les seues demandes d'ajuda amb pautes concretes d'actuació.  
- Informar sobre recursos existents propis de la Generalitat i d'altres institucions i organitzacions públiques i privades per a afrontar estes situacions.  
- Millorar la qualitat i les condicions de vida d'estes dones, a través de la teràpia grupal i fomentar l'accés d'estes a l'educació, la cultura, el treball, i afavorir la capacitació sociocultural i professional.  
- Denunciar públicament la situació de violència que patixen les dones.  
  
La línia d'intervenció professional que es porta amb les dones ateses és comuna en la Xarxa de Centres Dona 24 Hores, amb un treball individual i grupal, a través de l'atenció personalitzada i de la impartició de tallers.  
  
Tipus d'intervenció   
La intervenció amb dones víctimes de violència de gènere es du a terme tant a nivell individual com grupal. En el primer cas, la intervenció professional pot dur-se a terme:  
- En crisi: es realitza quan la dona acudix al centre en una situació d'urgència derivada d'un risc físic i/o emocional, amb l'objectiu de donar una resposta immediata a la seua demanda, i reduir la tensió emocional i articular mitjans encaminats a aconseguir la seua seguretat.   
- En assessorament, és la que es realitza de forma puntual davant d'una demanda específica, i aporta informació i planteja diferents alternatives per a la resolució de la situació-problema, a fi de motivar al canvi i fomentar la visibilització de la violència de gènere.  
- En seguiment psicosocial. Intervenció desenrotllada a llarg termini amb les dones que presenten seqüeles psicològiques per la violència patida i/o problemàtica social derivada de la dita situació.   
  
A nivell grupal, l'objectiu de la intervenció que es realitza és doble, d'una banda, complementar en alguns casos les teràpies individuals i d'una altra, oferir suport psicosocial a les dones. La intervenció grupal afavorix l'afrontament de les noves experiències, que al seu torn són compartides i reforçades pel grup, i incrementar els recursos personals de solució de problemes.   
Amb l'objectiu d'evitar la victimització secundària de les dones ateses, des de la Xarxa de Centres Dona 24 Hores, es manté coordinació i col·laboració amb els diferents agents implicats.  
  
  
CENTRES RESIDENCIALS ESPECIALITZATS  
Per a aquelles dones soles o amb els seus fills i filles, que donada la gravetat de la situació de violència, necessiten un allotjament alternatiu que els preste acollida i protecció, la Generalitat Valenciana disposa d'una xarxa de centres residencials especialitzats en violència.  
Els centres residencials són servicis especialitzats en l'Atenció Integral de Dones Víctimes de Violència de Gènere, on s'acullen dones víctimes de maltractaments, bé soles bé acompanyades de les seues filles i fills menors, amb la finalitat de prestar-los una ajuda psicològica i social, i facilitar-los els mitjans bàsics que els ajuden a superar la situació de violència patida.  
La Xarxa de Centres Residencials dirigits a Dones Víctimes de Violència de Gènere de què disposa la Conselleria de Benestar Social, a través de la Direcció General de Família i Dona, es regix en la seua intervenció professional pels principis següents:   
€ Prevenció, evitant situacions de risc tant físic com psíquic i actuant sobre les causes que originen el problema.  
€ Integració, procurant la participació plena en la vida social per a afavorir la seua adaptació personal al món exterior.  
€ Estimulació, afavorint el desenrotllament de l'autonomia personal.  
€ Foment de la solidaritat, promovent la consciència social i la participació.  
€ Realització de programes i activitats per a les usuàries dels centres i els seus fills/es.  
€ Coordinació amb les institucions i entitats públiques i privades que actuen en l'àrea de la dona.  
  
Estos centres residencials disposen d'un total de 98 places, amb el repartiment territorial següent: a la província d'Alacant es disposa d'un Centre d'Emergències dotat de 12 places i un Centre d'Atenció Integral dotat de 27 places. A la província de València es té un Centre d'Atenció Integral dotat de 24 places i a la província de Castelló es disposa d'un Centre dotat de 35 places.  
L'accés de les dones a estos és sempre a través de la valoració dels professionals de la Xarxa de Centres Dona 24 Hores, que formalitzen les propostes a la Direcció General de Família i Dona i a les direccions territorials corresponents.  
Les actuacions que es duen a terme en estos centres, són les següents:  
- Assistència integral amb prestacions d'allotjament i manutenció  
  
- Tractament especialitzat  
- Activitats de convivència, cooperació i autoajuda  
- Suport psicosocial  
- Assessorament jurídic  
- Activitats per a les usuàries  
- Activitats per als menors de les dones residents segons l'edat  
  
- Seguiment postinstitucional  
- Inserció sociolaboral.  
  
Els servicis que es presten en estos s'agrupen en les àrees d'intervenció següents: personal i familiar; menors; salut; legal i documental; convivència; organització; formació i inserció laboral i àrea de participació social.  
Així mateix les víctimes de violència sobre la dona, poden beneficiar-se de la xarxa de centres residencials especialitzats en exclusió social, conformen esta xarxa un total de set centres d'acollida i huit vivendes tutelades amb un total de 214 places.  
  
  
PUNTS DE TROBADA FAMILIAR  
Els punts de Trobada Familiar són un recurs especialitzat gratuït i de caràcter universal, de responsabilitat pública, per a la intervenció d'aquelles situacions de conflictivitat familiar en què la relació dels menors amb algun progenitor o membre de la seua família està interromput o és de difícil desenrotllament.   
La xarxa de punts de Trobada Familiar per derivació judicial està adscrita a la Direcció General de Família i Dona. Esta xarxa està formada per 17 punts situats a les localitats següents: Aldaia, Alacant, Alcoi, Benissa, Castelló de la Plana, Elx, Elda, Gandia, Manises, Mislata, Ontinyent, Paterna, Requena, Sagunt, Sant Vicent del Raspeig, Torrevieja i Vinaròs.  
Així mateix assenyalar que hi ha un Punt de Trobada Familiar a l'Ajuntament de València i tres punts de Trobada Familiar adscrits a la Direcció General del Menor, situats a les tres capitals de província.  
  
Altres actuacions de la conselleria competent en matèria de prevenció, atenció, assistència i prevenció de la violència que s'exercix contra la dona.  
 Sistema ROURE: Sistema d'Informació per al Seguiment i Prevenció de la Violència de Gènere, que permet la gestió integral dels recursos propis, especialitzats en esta problemàtica. Permet disposar en un expedient únic, tota la intervenció duta a terme amb les dones ateses en els recursos especialitzats en violència de gènere, dependents de la Direcció General de Família i Dona.  
  
 Pàgina web: www.sinmaltrato.gva.es  
 Participació en xarrades, jornades i taules redones a fi de previndre i sensibilitzar en esta problemàtica.  
  
Itinerari d'actuació   
A través de la Xarxa de Centres Dona 24 Hores, bé perquè la víctima es persona directament o bé perquè és derivada per altres servicis (municipals, sanitaris, educatius, policials).   
  
Protocols d'actuació en el seu àmbit   
Protocols interns d'atenció integral dels servicis adscrits a la Direcció General de Família i Dona.  
  
  
2. Atenció a les víctimes en l'àmbit municipal  
  
Els servicis socials municipals gestionats per les entitats locals constituïxen l'estructura bàsica del sistema públic de servicis socials per mitjà de la prestació d'una atenció integrada i polivalent dirigida a tota la població i articulada a través d'actuacions preventives, assistencials i rehabilitadores, a nivell primari, amb caràcter universal i gratuït. Constituïxen el primer nivell d'accés al sistema públic de servicis socials i els correspon la programació, implantació i gestió de la intervenció generalitzada de l'Atenció Primària.  
Els servicis socials municipals estan integrats per un equip multidisciplinari de persones encarregat de prestar l'atenció directa a tots els ciutadans i gestionar les prestacions que el sistema de Servicis Socials oferix als ciutadans per a aconseguir, restablir o millorar el seu benestar.  
  
Les principals funcions dels servicis socials municipals són:  
- Informació als ciutadans dels seus drets, recursos existents, i els procediments o les alternatives disponibles davant d'una situació de necessitat social determinada.  
- Estudi per a la detecció, l'anàlisi i l'avaluació de necessitats i demandes socials de la població en el seu àmbit d'actuació.  
- Diagnòstic i valoració tècnica.  
- Identificació i captació de població en situació de risc.  
- Desenrotllament dels programes bàsics de Servicis Socials.  
- Coordinació amb el nivell d'Atenció Especialitzada i amb altres sistemes de benestar del seu territori.  
- Tramitació de recursos socials i prestacions econòmiques.  
- Derivació i canalització, quan cada cas ho requerisca.  
  
En relació amb l'atenció de les dones víctimes de violència de gènere i, tenint en compte el que establix l'article 24 de la Llei 5/1997, de 25 de juny, de Servicis Socials, en el qual s'indica que es proporcionarà l'atenció necessària a aquelles dones que estiguen en situació de risc per maltractaments, carència de suport familiar, absència de recursos personals o altres circumstàncies, i el dret a l'assistència social integral previst en la llei Orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere, els Servicis Socials de les corporacions locals es coordinen amb els recursos assistencials de la Generalitat a fi de garantir l'accés a una atenció integral. Esta atenció ha de respondre als principis reflectits en la llei d'atenció permanent, actuació urgent, especialització de prestacions i multidisciplinarietat professional.   
En eixe sentit, les corporacions locals tenen com a objectiu donar una resposta integral a la violència de gènere, previndre la seua aparició i actuar eficaçment en els casos que es produïsquen. Per a la consecució d'este objectiu, els municipis disposen de distints recursos en funció del nombre d'habitants i dels recursos econòmics i humans amb els quals estiguen dotats.  
Els municipis que no disposen de servicis especialitzats en dona, presten el servici des dels servicis socials generals, des del mateix ajuntament o per mitjà d'una mancomunitat.  
Les funcions que es presten des dels servicis socials són generalment les derivades d'informar, valorar i orientar les dones víctimes de violència de gènere o en situació de risc dels recursos existents, de la tramitació d'estos i la derivació als recursos especialitzats.  
  
Estes funcions serien entre altres:  
- Atenció professional personalitzada, que inclou les prestacions de caràcter tècnic (informació, valoració i orientació).  
- Informació i assessorament sobre el seu dret a denunciar i on han d'acudir a l'hora d'interposar la dita denúncia (Centre Sanitari, Policia, Guàrdia Civil o Jutjat de Guàrdia).  
- Gestió i seguiment de recursos municipals (prestacions econòmiques d'emergència social).  
- Gestió i derivació als recursos especialitzats en Violència de Gènere (prestacions econòmiques, centres d'acollida, facilitar hostalatge, Centre Dona 24h).  
- Gestions i tramitació de recursos i prestacions específics per a l'atenció a víctimes de violència de gènere com són el Servici Telefònic d'Atenció i Protecció a les Víctimes de la Violència de Gènere (ATENPRO), de places en centres d'acollida i de l'ajuda econòmica per a les víctimes d'este tipus de violència.  
- Tramitació i seguiment del Servici d'Atenció Psicològica inicial, prèvia o simultània a la derivació a la xarxa de salut perquè avalue l'estat emocional.  
- Coordinació amb forces i cossos de seguretat per a l'atenció i els seguiments de casos.  
- Suport a la formació i la inserció laboral.  
- Suport social així com el seguiment educatiu de la unitat familiar.  
  
- Assistència integral als menors que estan sota la pàtria potestat o la guarda i custòdia de la persona agredida.  
- Suport a l'associacionisme de la dona.  
- Promoció de la igualtat com a prevenció de violència.  
- Prevenció de la violència de gènere per mitjà de la conscienciació i sensibilització, a través de xarrades, cursos, i tallers, entre altres activitats.  
  
Per al desenrotllament d'estes funcions els Servicis Socials es coordinen amb altres servicis i organismes municipals i supramunicipals: Servicis d'Atenció a la Família i . Infància-SEAFI (en cas de menors amb risc); centres de Salut; Salut Mental; unitats de Conductes Addictives (UCA); centres d'Immigrants; Centre Dona 24 hores; Gabinet Psicotècnic Municipal; Empresa Municipal d'Orientació Laboral; Servici Valencià d'Ocupació i Formació (SERVEF); Servici Públic d'Ocupació (SEPE); Jutjat de Violència sobre la Dona; Oficina d'Atenció a les Víctimes del Delicte; unitats de Violència sobre la Dona de les Subdelegacions de Govern.  
En el cas que l'entitat local tinga un servici especialitzat en dona, a més de les funcions exposades anteriorment, pot tindre els recursos i les prestacions següents: tècnic/a d'igualtat; Consell Local sobre Igualtat; Observatori Municipal contra la Violència Social; Oficina Municipal d'Atenció a les Víctimes del Delicte; Servici d'Assistència Psicològica a Dones Víctimes de Violència de Gènere; Servici d'Assessorament Jurídic a la Dona; Servici d'Assessorament i Orientació per a optar a drets i recursos socials en matèria de dona i igualtat; Unitat d'Atenció i Protecció Social; Servicis formatius a pares i mares de xiquets/xiquetes en edat escolar, sobre educació de gènere; Pla Municipal d'Igualtat d'Oportunitats entre Hòmens i Dones; Servici Municipal d'Atenció a la Violència de Gènere, i seguiment d'ordes de protecció i/o acompanyament a jutjats i comissaries.   
  
  
Àmbit econòmic i laboral  
  
Mesures de caràcter sociolaboral i Seguretat Social  
La Llei Orgànica 1/2004, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere, consagra i garantix a les dones víctimes de violència de gènere, una sèrie de drets i mesures en l'àmbit laboral i de Seguretat Social, amb la finalitat de conciliar les seues obligacions laborals amb les seues necessitats de protecció i de recuperació integral i, si és el cas, de promoure la seua inserció laboral.   
Les víctimes de violència de gènere que exercixen un lloc de treball per compte d'altri tenen dret a la reducció o a la reordenació del seu temps de treball, a la mobilitat geogràfica, al canvi de centre de treball, a la suspensió de la relació laboral amb reserva de lloc de treball i a l'extinció del contracte de treball.  
En el cas que la víctima necessite sol·licitar la suspensió temporal de la relació laboral amb reserva del lloc de treball o la seua extinció definitiva, ha de dirigir-se a l'empresa, i presentar l'orde de protecció o l'informe del ministeri fiscal. Tant la suspensió com l'extinció es consideraran situació de desocupació involuntària, la qual cosa permet sol·licitar i cobrar la prestació per desocupació o el subsidi per desocupació, sempre que reunisca la resta dels requisits exigits amb caràcter general.   
  
La suspensió temporal de la relació laboral amb reserva del lloc de treball es pot sol·licitar per un període de 6 mesos, i poden prorrogar-se per períodes de 3 mesos fins a arribar als 18, sempre que l'autoritat judicial acredite la necessitat de mantindre la suspensió per a garantir la protecció i la seguretat de la víctima. Este període de suspensió es considera de cotització efectiva per a les prestacions de jubilació, incapacitat permanent, mort o supervivència, maternitat i desocupació.   
  
Les sol·licituds per a cobrar les prestacions en cas de suspensió o extinció de la relació laboral es poden presentar a través de la pàgina del Servici d'Ocupació Públic Estatal (SEPE) https://sede.sepe.gob.es, o en l'oficina de prestacions (després de l'obtenció de cita prèvia en la seu electrònica del SEPE o en el telèfon 500 36 68 38), en qualsevol oficina de registre públic o dirigint-la per correu administratiu.  
En el cas que la víctima tinga la condició de funcionària pública, els articles 24 i 25 de la Llei Orgànica 1/2004 establixen que tindrà dret a la reducció o a la reordenació del seu temps de treball, a la mobilitat geogràfica de centre de treball i a l'excedència en els termes que es determinen en la seua legislació específica. Les absències totals o parcials al treball motivades per la situació física o psicològica derivada de la violència de gènere patida per una dona funcionària es consideraran justificades en els termes que es determine en la seua legislació específica.  
  
En el cas que la víctima siga empleada pública de l'administració de la Generalitat Valenciana, l'article 19 de la Llei 7/2012, establix que podrà beneficiar-se amb prioritat de mesures de trasllat, baixa o adaptació de la seua jornada laboral en els termes que preveu la Llei 10/2010, de 9 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació i Gestió de la Funció Pública Valenciana.  
  
Programes d'inserció sociolaboral per a dones víctimes de violència  
La inserció laboral de les dones víctimes de violència de gènere facilita un major grau d'autonomia d'estes, i contribuïx així a l'enfortiment de les dones i a facilitar-los l'eixida de les situacions de maltractament.   
  
Programes d'àmbit estatal  
El Reial Decret 1917/2008, de 21 de novembre, pel qual s'aprova el programa d'inserció sociolaboral per a dones víctimes de violència de gènere, preveu tot un conjunt de mesures d'actuació entre les quals destaca la possibilitat de subscriure convenis amb empreses per a facilitar la contractació de dones víctimes de violència de gènere i la seua mobilitat geogràfica.  
En este context s'emmarca la iniciativa estatal ?Empreses per una Societat Lliure de Violència de Gènere?. En virtut dels convenis subscrits, les empreses adherides es comprometen, principalment, a facilitar la inserció laboral de les dones víctimes de violència de gènere per mitjà de l'oferta de llocs de treball, que hauran de preveure la flexibilitat d'horaris i jornades, en funció de les necessitats i peculiaritats de les situacions de violència de gènere que estan patint i oferir una formació inicial i, si és el cas, contínua adequada al lloc de treball i mantindre la confidencialitat respecte de les circumstàncies personals de les dones que participen en estes activitats d'inserció.  
   
En esta iniciativa, gestionada per la Delegació de Govern per a la Violència de Gènere, participen la Fundació Integra i Creu Roja, com a entitats col·laboradores.  
  
Programes d'àmbit autonòmic  
Llei 7/2012, de la Generalitat Valenciana, també arreplega en l'article 18, que la Generalitat garantirà a les víctimes de violència sobre la dona la formació i l'ajuda per a facilitar la seua inserció laboral, i fomentar acords i convenis amb els agents socials. Així mateix, l'article 44 de la mencionada llei establix que la Generalitat establirà subvencions i ajudes directes, a les empreses que contracten víctimes de violència exercida per part dels que siguen o hagen sigut els seus cònjuges o dels que estiguen o hagen estat lligats a elles per relacions semblants d'afectivitat, encara sense convivència, a projectes empresarials així com empreses que es constituïsquen per estes, sempre que radiquen en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.  
En este context s'ha desenrotllat el Pacte Empresarial Valencià contra la Violència sobre la Dona. Per mitjà d'un conveni entre la Generalitat, a través de la Conselleria de Benestar Social i 58 empreses amb seu a la Comunitat Valenciana, es realitzen actuacions en matèria de sensibilització contra la violència que s'exercix sobre la dona i d'integració sociolaboral d'estes. Les actuacions relacionades amb este pacte es desenrotllen a través de la Direcció General de Família i Dona.  
  
A més cal tindre en compte els programes d'inserció sociolaboral per a dones víctimes de violència, per mitjà de la formació i la busca activa d'ocupació, que es realitzen a través de la Xarxa de Centres Dona 24H de la Generalitat.  
  
  
Drets econòmics  
  
Programa de Renda Activa d'Inserció   
Les víctimes de violència de gènere que estiguen en situació de desocupació poden sol·licitar la incorporació al Programa de Renda Activa d'Inserció regulat pel Reial Decret 1369/2006, de 24 de novembre.  
Per a ser inclosa en el Programa de Renda Activa d'Inserció i ser beneficiària d'esta ajuda econòmica, la dona víctima de violència de gènere haurà de complir els requisits següents:  
 Acreditar la seua condició de víctima de violència de gènere.  
 Estar inscrita com a demandant d'ocupació, i no se li exigirà portar 12 mesos inscrita ininterrompudament com a demandant d'ocupació.  
 No conviure amb el seu agressor.  
 Ser major de 16 i menor de 65 anys, però no se li exigix tindre 45 o més anys d'edat.  
 No tindre rendes pròpies, de qualsevol naturalesa, superiors en còmput mensual al 75 per cent del salari mínim interprofessional vigent, excloent-ne la part proporcional de dospagues extraordinàries. A més, si té fills menors de 26 anys, el conjunt de les seues rendes no han de superar el 75% del SMI.   
 Pot ser beneficiària d'un nou programa de renda activa d'inserció encara que haguera sigut beneficiària d'un altre programa dins dels 365 dies anteriors a la data de la sol·licitud.  
La quantia de la renda activa d'inserció és del 80% de l'Indicador Públic de Renda d'Efectes Múltiples (IPREM) mensual vigent en cada moment, i la seua duració és d'11 mesos, i es pot accedir a un màxim de 3 pròrrogues de RAI.   
A més de sol·licitar la renda activa d'inserció (RAI), les víctimes de violència de gènere poden obtindre altres ajudes:  
 Si la víctima de violència de gènere s'ha vist obligada a canviar la seua residència per este motiu pot sol·licitar una ajuda suplementària de 3 mensualitats de la RAI.  
 Si la víctima de violència de gènere comença a treballar com a autònoma o troba ocupació per compte d'altri a temps complet, se suspén el pagament de la RAI i té dret a una ajuda equivalent al 25% de la quantia d'esta durant un màxim de 180 dies, sense que això reduïsca la duració de la RAI pendent de percebre.  
 Si la víctima de violència de gènere comença a treballar a temps parcial es deduirà la part proporcional al temps treballat, i el període pendent de percebre mentre es mantinga la compatibilitat, s'ampliarà en la mateixa proporció.  
 Si la víctima de violència de gènere finalitza un treball per compte d'altri, de duració inferior a 6 mesos, el Servici Públic d'Ocupació Estatal reprendrà d'ofici el pagament, sempre que figure inscrita com a demandant d'ocupació.  
 Si la víctima de violència de gènere es trasllada a l'estranger per a la busca o la realització de treball o perfeccionament professional o cooperació internacional, per un període inferior a 6 mesos, la percepció de la RAI s'interromp i al retorn es pot sol·licitar la represa.  
  
La RAI i la resta de prestacions associades es tramiten en el Servici Públic d'Ocupació Estatal (sol·licituds i admissions). Les sol·licituds es poden presentar a través de la pàgina del Servici d'Ocupació Públic Estatal (SEPE) https://sede.sepe.gob.es, o en l'oficina de prestacions (després de l'obtenció de cita prèvia en la seu electrònica del SEPE o en el telèfon 882 65 79 78), en qualsevol oficina de registre públic o dirigint-la per correu administratiu.  
  
  
Ajudes de l'article 27 de la Llei Orgànica 1/2004, per a les víctimes de violència de gènere  
La Llei Orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere, en l'article 27, establix el dret a percebre una ajuda econòmica a les dones víctimes de violència de gènere que se situen en un determinat nivell de rendes i respecte de les quals es presumisca que tinguen especials dificultats per a obtindre una ocupació. Esta ajuda, finançada a càrrec dels Pressupostos Generals de l'Estat, és concedida per les administracions competents en matèria de servicis socials. En el cas de la Comunitat Valenciana, l'ajuda la concedix la Generalitat, i està regulada per l'Orde, de 3 de maig de 2007, de la Conselleria de Benestar Social.  
Per a ser beneficiària del dret a l'ajuda econòmica, la dona víctima de violència de gènere haurà de reunir, a la data de la sol·licitud de l'ajuda, els requisits següents:  
a) Ser resident a la Comunitat Valenciana.  
b) No tindre rendes que, en còmput mensual, superen el 75 per cent de salari mínim interprofessional vigent, exclosa la part proporcional de dos pagues extraordinàries.  
c) Tindre especials dificultats per a obtindre una ocupació, que s'acreditarà a través de l'Informe del Servici Valencià d'Ocupació i Formació.  
d) No haver rebut esta ajuda amb anterioritat.   
Les situacions de violència de gènere que donen lloc al reconeixement del dret a l'ajuda econòmica s'acreditaran amb l'orde de protecció a favor de la víctima. Excepcionalment, serà títol d'acreditació d'esta situació l'informe del ministeri fiscal que indique l'existència d'indicis que la denunciant és víctima de violència de gènere mentre es dicta l'orde de protecció.  
L'informe del Servici Valencià d'Ocupació i Formació competent haurà de fer constar que la dona sol·licitant d'esta ajuda, a causa de la seua edat, falta de preparació general o especialitzada i circumstàncies socials, no millorarà de forma substancial la seua ocupabilitat per la seua participació en els programes d'ocupació específics establits per a la seua inserció professional.  
Per a sol·licitar les ajudes s'haurà de presentar la documentació següent:  
a) Imprés de sol·licitud (està en l'annex I de l'orde).  
b) Fotocòpia compulsada del document nacional d'identitat de la sol·licitant o permís de residència en vigor.  
c) Certificat d'empadronament de la sol·licitant en algun municipi de la Comunitat Valenciana.  
d) En el cas que la sol·licitant tinga fills o filles a càrrec seu, fotocòpia confrontada del llibre de família i sentència judicial ferma sobre la tutela quan existira. En els supòsits d'adopció, tutoria o acolliment dels fills o filles o assimilats resolució administrativa o judicial que ho acredite.  
e) Certificat de l'Agència Estatal de l'Administració Tributària acreditativa de les rendes de la sol·licitant, o a falta d'això documents originals o fotocòpia compulsada que acrediten els ingressos que per qualsevol concepte perceba o a falta d'això declaració de la no percepció d'ingressos.  
f) Orde de protecció a favor de la sol·licitant. Excepcionalment serà títol acreditatiu d'esta situació, l'informe del ministeri fiscal.  
  
g) Certificat de discapacitat expedit pels centres d'Orientació, Diagnòstic i Tractament de Discapacitats.  
h) Quan s'al·leguen responsabilitats familiars i hi haja convivència, presentarà el document d'assistència sanitària de la Seguretat Social estés a nom de la sol·licitant en el qual aparega el familiar a càrrec com a beneficiari. Si no hi ha convivència, s'haurà d'aportar el conveni o la resolució judicial en què la sol·licitant quede obligada a la prestació d'aliments.  
Les sol·licituds es presentaran acompanyades de la documentació requerida en la Direcció Territorial, de la Conselleria de Benestar Social, de la província de residència de la sol·licitant, sense perjuí del que establix l'article 38.4 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
Per a la instrucció i proposta de resolució d'estes ajudes, es crea una Comissió de Valoració composta per representants dels departaments de la Generalitat competents en matèria de Prestacions Sociosanitàries, Ocupació, i Dona.   
Estes ajudes són concedides i abonades en un pagament únic per la Conselleria de Benestar Social, a través de la Direcció General de Família i Dona, mitjançant una orde de pagament, i s'ingressa el seu import en el compte bancari indicat per la sol·licitant.  
La competència per a resoldre correspon a la directora general de Família i Dona per delegació de la consellera de Benestar Social. La resolució especifica la tipologia i l'import d'esta. El termini màxim per a resoldre és de 3 mesos, comptador des de la data d'entrada en qualsevol dels registres de l'òrgan competent per a resoldre.  
Si la sol·licitud d'ajuda és denegada per no concórrer cap requisit, es podrà tornar a sol·licitar si es produïx algun canvi en les circumstàncies que van donar lloc a la primera denegació.  
  
Ajuda d'emergències  
L'article 55 de la Llei 7/2012, Integral contra la Violència sobre la Dona en l'Àmbit de la Comunitat Valenciana, regula el denominat Fons d'Emergències. Segons esta disposició, sense perjuí d'altres ajudes previstes per a les víctimes de violència sobre la dona, la Generalitat atorgarà ajudes econòmiques immediates de pagament únic a estes dones per a atendre les seues necessitats més urgents en casos d'emergència.  
  
La quantia d'estes ajudes, la qualificació de la situació d'emergència, els requisits per a la seua concessió, la seua acreditació i pagament, així com la creació, dotació i gestió d'un fons econòmic d'emergències per a les dones víctimes d'esta violència, es determinen en el Decret 63/2014, de 25 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per al reconeixement de les indemnitzacions i les ajudes econòmiques a les víctimes de violència sobre la dona i són satisfetes a càrrec dels Pressupostos de la Generalitat.  
  
Ajudes previstes en la Llei 35/1995, d'11 de desembre, d'Ajudes i Assistència a les Víctimes de Delictes Violents i contra la Llibertat Sexual  
Es tracta d'ajudes públiques en benefici de les víctimes directes i indirectes dels delictes dolosos i violents, comeses a Espanya, amb el resultat de mort, o de lesions corporals greus, o de danys greus en la salut física o mental; així com en benefici de les víctimes dels delictes contra la llibertat sexual encara que es perpetren sense violència.   
  
Les dones víctimes de violència de gènere poden ser beneficiàries d'estes ajudes en tant que són víctimes d'un delicte.  
Les persones beneficiàries d'estes ajudes poden ser-ho a títol de víctimes directes, quan patisquen lesions corporals greus o danys greus en la seua salut física o mental com a conseqüència directa del delicte; i a títol de víctimes indirectes, en el cas de mort, com els fills de la persona morta.  
El termini per a sol·licitar estes ajudes és d'un any, comptador des de la data en què es va produir el fet delictiu. No obstant això, el dit termini s'interromp amb l'inici del procés penal i s'obri novament des que es dicte la resolució judicial ferma.  
La competència per a la tramitació i la resolució de les sol·licituds de les ajudes públiques establides en la llei correspondrà a la Direcció General de Costos de Personal i Pensions Públiques del Ministeri d'Hisenda i Administracions Públiques.  
Esta ajuda és compatible amb la prevista en l'article 27 de la Llei Orgànica 1/2004  
  
Bestretes per impagament de pensions alimentàries  
A través del Fons de Garantia del Pagament d'Aliments, regulat pel Reial Decret 1618/2007, de 7 de desembre, es garantix el pagament d'aliments reconeguts i impagats establits en conveni judicialment aprovat o en resolució judicial en processos de separació, divorci, declaració de nul·litat del matrimoni, filiació o aliments, per mitjà de l'abonament d'una quantitat que tindrà la condició de bestreta. Les persones beneficiàries de les bestretes són, amb caràcter general, els fills titulars d'un dret d'aliments judicialment reconegut i impagat, que formen part d'una unitat familiar els recursos i els ingressos econòmics dels quals, computats anualment i per tots els seus conceptes, no superen la quantitat resultant de multiplicar la quantia anual de l'Indicador Públic de Renda d'Efectes Múltiples (IPREM), vigent en el moment de la sol·licitud de la bestreta, pel coeficient que corresponga en funció del nombre de fills menors que integren la unitat familiar.  
En el supòsit en què la persona que tinga la guarda i custòdia dels menors (que és qui sol·licita i percep la bestreta) siga víctima de violència de gènere, s'entén que hi ha una situació d'urgent necessitat per a reconéixer les bestretes del fons, per la qual cosa es tramitarà el procediment d'urgència, que implica que el termini per a resoldre i notificar la sol·licitud serà de dos mesos.  
Les persones beneficiàries tenen dret a la bestreta de la quantitat mensual determinada judicialment en concepte de pagament d'aliments, amb el límit de 100 euros mensuals, que es podrà percebre durant un termini màxim de díhuit mesos.  
  
  
Àmbit educatiu  
  
L'educació és un àmbit fonamental en la prevenció i detecció de situacions de violència. L'educació en valors com la igualtat és essencial a l'hora de modificar els models de conducta socials i culturals de la dona i l'home i eliminar els prejuís i les pràctiques basades en la idea de la inferioritat o la superioritat d'un dels sexes.  
  
La Llei Orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere preveu en el capítol I, entre altres, les següents mesures en relació amb l'àmbit educatiu: afavorir l'escolarització immediata dels fills i filles que es vegen afectats per un canvi de residència derivada d'actes de violència de gènere, i possibilitar l'actuació de la Inspecció Educativa per a vetlar pel compliment i l'aplicació dels principis i valors arreplegats en la mencionada llei.  
  
Per la seua banda la Llei 7/2012, de 23 de novembre, Integral contra la Violència sobre la Dona en l'Àmbit de la Comunitat Valenciana preveu un conjunt de mesures de prevenció en l'àmbit educatiu.  
  
Actuacions estatals de caràcter preventiu en l'àmbit educatiu  
  
Des de 2007 està en vigor el Pla Director per a la Convivència i Millora de la Seguretat en els Centres Educatius i els seus Entorns (anteriorment, Pla Director per a la Convivència i Millora de la Seguretat Escolar), l'objectiu de la qual és respondre de manera coordinada i eficaç a les qüestions relacionades amb la seguretat de menors i jóvens en l'escola i el seu entorn, enfortir la cooperació policial amb les autoritats educatives en les seues actuacions per a millorar la convivència i la seguretat en l'àmbit escolar, i reforçar el coneixement i la confiança en els cossos policials  
Des de 2009 este Pla incidix també en aspectes relacionats amb la prevenció de comportaments de discriminació per raó de sexe o discriminació sexual, o de violència de gènere.  
Des de 2013, i a través de la Instrucció núm. 7/2013, de la Secretaria d'Estat de Seguretat, sobre el Pla Director per a la Convivència i Millora de la Seguretat en els centres educatius i els seus Entorns, este Pla ha adquirit un caràcter permanent i la seua finalitat és, entre altres, millorar el coneixement dels menors i jóvens sobre els recursos policials per a la prevenció de la delinqüència i la protecció de les víctimes, i sobre les qüestions de seguretat ciutadana que incidixen entre altres matèries en tot el que es referix a la violència sobre la dona, així com l'extensió d'estos riscos i altres específics associats a l'ús d'Internet i les noves tecnologies.  
El Pla director es coordina a nivell autonòmic per la Delegació de Govern a la Comunitat Valenciana, en concret per l'Alta Inspecció d'Educació, amb el suport de la Unitat de Coordinació contra la Violència sobre la Dona i per les forces i cossos de seguretat de l'Estat. Este Pla es materialitza per mitjà de la celebració d'activitats, xarrades i conferències en els centres escolars dirigides als alumnes i a la comunitat educativa en el seu conjunt (directius, personal docent, associacions de mares i pares d'alumnes), i impartides per experts policials. En matèria de violència sobre la dona i discriminació per raó de sexe o orientació sexual es podrà designar experts que complementen les intervencions que ja realitzen les forces i cossos de seguretat de l'Estat.  
  
Per a l'execució del Pla es disposa de la col·laboració de les autoritats educatives de la Generalitat Valenciana. Les sol·licituds d'activitats del Pla director es duen a terme a través de l'adreça de correu electrònic de la Delegació de Govern a la Comunitat Valenciana: xnhvzslteafm.cswruqpxzzhnrwsjopr@anls.uyrsog.pl  
  
Funcions de les autoritats educatives de la Generalitat Valenciana en matèria de violència de gènere:  
- Treballar en els centres educatius la prevenció a edats primerenques, i incorporar en els seus projectes educatius, de forma transversal, la igualtat de gènere i la no discriminació per esta raó dins de l'educació en valors.  
- Emfatitzar en l'Educació Secundària la importància de la dimensió de la igualtat de gènere en les matèries lingüístiques i en aquelles que presenten relacions concretes amb esta matèria com són l'educació plàstica i visual, i l'educació física, i intervindre específicament pel que fa al rebuig davant de l'ús de la llengua de forma discriminatòria, o davant de les manifestacions artístiques o de l'educació física i de l'esport contràries als principis d'igualtat entre els gèneres.  
- Garantir la preferència en la concessió d'ajudes a servicis complementaris de menjador, beques i altres ajudes a l'estudi, per als fills i filles de les dones víctimes de violència de gènere.  
  
- Promoure, dissenyar, implementar i coordinar accions que propicien la millora del clima escolar i la convivència en els centres educatius.  
- Adequar la normativa vigent per a establir la violència de gènere com un supòsit que permeta justificar determinades situacions administratives sol·licitades per alumnes de centres docents (anul·lació de matrícula, admissió prioritària, etc.).  
  
Recursos destinats a la prevenció, atenció, assistència i/o protecció de les víctimes de la violència de gènere en l'àmbit educatiu a la Comunitat Valenciana:  
Els instruments bàsics que establix la normativa autonòmica valenciana per a previndre, atendre, assistir i protegir víctimes de violència escolar, en qualsevol de les seues manifestacions inclosa la violència de gènere, són els següents:  
  
1. L'Observatori per a la Convivència Escolar en els centres de la Comunitat Valenciana, creat l'any 2005 a fi de treballar en la prevenció de la violència escolar. És un òrgan consultiu de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, concebut com un instrument, al servici de tota la comunitat educativa, que permeta el coneixement, l'anàlisi i l'avaluació-valoració dels problemes de convivència en els centres educatius de la Comunitat Valenciana, a fi de planificar i coordinar la intervenció per a la resolució i prevenció de conflictes. Este Observatori està regulat pel Decret 233/2004, de 22 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea l'Observatori per a la Convivència Escolar en els centres de la Comunitat Valenciana.  
  
2. Cada Centre Educatiu, respectant l'Orde 62/2014, de 28 de juliol, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'actualitza la normativa que regula l'elaboració dels plans de convivència en els centres educatius de la Comunitat Valenciana i s'establixen els protocols d'actuació i intervenció davant de supòsits de violència escolar, elabora el seu Pla de Convivència com un instrument de planificació i acció. Aborden així, la prevenció de situacions conflictives, la resolució pacífica d'estes i l'atenció tant a l'alumnat el comportament del qual no s'ajuste a les normes de convivència del centre, com al que necessite ajuda o protecció. Els centres tenen l'obligació d'elaborar els seus plans de convivència, així s'establix en el Decret 39/2008, de 4 d'abril, del Consell, sobre la convivència en els centres docents no universitaris sostinguts amb fons públics i sobre els drets i els deures de l'alumnat, pares, mares, tutors o tutores, professorat i personal de l'administració i servicis. (DOCV núm.5738 / 09.04.2008).  
  
- El pla de convivència forma part del projecte educatiu del centre docent, la redacció i l'elaboració d'este, són responsabilitat de l'equip directiu, amb les directrius establides pel consell escolar i amb les propostes realitzades pel claustre i l'associació de pares i mares d'alumnes i el consell de delegats d'alumnes.  
  
- És responsabilitat de tots els membres de la comunitat educativa en l'àmbit de les seues competències i el seu desenrotllament es durà a terme amb la coordinació del cap/de la cap d'estudis. Es desenrotlla a nivell preventiu a través de tots els plans del centre; del desenrotllament del currículum, del pla d'acció tutorial i del pla d'atenció a la diversitat.  
- El pla de convivència serà aprovat i avaluat pel consell escolar del centre i en la programació general anual s'inclouran les actuacions previstes en el pla de convivència per a cada curs acadèmic.   
  
- La comissió de convivència del consell escolar del centre, presidida pel director/a del centre, realitzarà el seguiment del pla de convivència i elaborarà trimestralment un informe que arreplegue les incidències produïdes en el dit període, les actuacions dutes a terme, els resultats aconseguits i les propostes de millora que estime pertinents.  
- La direcció del centre elaborarà un informe anual sobre la convivència del centre que remetrà a la Direcció Territorial de Cultura, Educació i Esport corresponent, que arreplegarà la Direcció General a través del Pla PREVI.  
3. El Registre Central d'Incidències, creat l'any 2005 a fi de registrar i analitzar tots els casos de violència que es donen en els centres. El procediment per a la notificació de les incidències es regula en l'Orde de 12 de setembre de 2007, de la Conselleria d'Educació, per la qual es regula la notificació de les incidències que alteren la convivència escolar, emmarcada dins del Pla de Prevenció de la Violència i Promoció de la Convivència en els centres escolars de la Comunitat Valenciana.  
4. Les unitats d'Atenció i Intervenció (UAI) existixen en cada una de les 3 províncies de la Comunitat i estan ubicades en les direccions territorials de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport. Estes unitats són responsables de rebre les consultes i/o incidències en relació amb la convivència escolar, assessorar els centres que ho sol·liciten, actuar en cas d'una incidència greu, posant-se en contacte amb el centre, les famílies i amb l'inspector per a informar-se i informar sobre la incidència, coordinar les actuacions immediates, i fer l'avaluació del procés i el seguiment del cas.   
  
5. Per una altra part, la normativa sobre ajudes per a l'adquisició de llibres de text i de material didàctic i informàtic, de l'alumnat d'Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i d'unitats d'Educació Especial, escolaritzat en un centre públic o en un centre privat concertat a la Comunitat Valenciana, preveu la concessió del 100% de l'ajuda a l'alumnat pertanyent a una unitat familiar en què algun dels seus membres tinga la condició de víctima de violència de gènere.  
6. La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport de la Comunitat Valenciana, davant de víctimes que siguen personal docent del cos de mestres, per a catedràtics i professors d'Ensenyança Secundària, professors tècnics de Formació Professional i funcionaris docents que impartixen Ensenyances de Règim Especial en centres públics docents no universitaris, en centres públics de formació de persones adultes dependents de la Generalitat, adjudica llocs en règim de comissió de servici. La comissió de servicis s'atorga per diferents motius, dels quals el primer en orde de prioritat és ser víctima directa o indirecta de violència de gènere i serà acreditat amb l'orde de protecció a favor de la víctima i, de manera excepcional, en tant es dicte la necessària orde de protecció, amb l'informe del ministeri fiscal que indique l'existència d'indicis que l'empleada o empleat públic és víctima de violència de gènere.   
  
  
Procediment d'actuació en l'àmbit educatiu  
Segons l'article 40 de la Llei 7/2012, el personal docent que detecte en els centres escolars qualsevol actuació discriminatòria o conducta vexatòria per raó del sexe, o tinguen coneixement d'este tipus de situacions en l'entorn familiar o relacional de l'alumnat, haurà de posar-ho immediatament en coneixement de la direcció o responsable del centre que, també sense dilació, ho comunicarà al departament competent en matèria d'educació, sense perjuí que, en aquells casos que presenten indicis de delicte o falta, donen així mateix compte immediat a l'òrgan competent, en l'àrea de Salut i/o Justícia.  
  
Per això, esta actuació, queda regulada en l'Orde 62/2014, de 28 de juliol, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en la qual s'establixen els protocols d'actuació i intervenció davant de supòsits de violència escolar i que desenrotlla en l'annex IV el corresponent a situacions en què s'observen indicis de violència de gènere detectada en el centre educatiu i en l'annex VI, de l'orde, on es regulen les consideracions específiques, davant de qualsevol situació de violència si es produïxen fora del centre, en el qual s'especifiquen les actuacions davant d'una situació de violència de gènere fora del centre. Per tant el procediment serà:  
  
Protocol d'Actuació davant d'una situació de violència de gènere. (Annex IV de l'Orde 62/2014, de 28 de juliol, DOGV 1/08/2014).  
  
1. Identificació.  
Qualsevol membre de la comunitat educativa que tinga coneixement o sospites de casos de violència de gènere ho notificarà a la direcció del centre.  
a) Recollida d'informació. Després d'esta comunicació, es reunirà l'equip directiu amb el tutor o tutora de l'alumne o alumna afectat, amb els servicis psicopedagògics escolars o del personal que tinga atribuïdes les funcions d'assessorament educatiu, per a recopilar informació, analitzar-la i valorar la intervenció que procedisca.  
b) Actuació: en els supòsits de perill greu i imminent i si la situació ho requerix, es cridarà al 112 i es traslladarà la persona agredida a l'hospital de referència. La direcció del centre, podrà sol·licitar mesures de suport i col·laboració externes al centre. Si es considerara necessari s'establirà comunicació amb el SEAFI, els centres de salut, la USMIJ, els hospitals més pròxims, o els centres d'acollida i entitats especialitzades.  
c) Aplicació de mesures disciplinàries: en el cas que les persones agressores siguen alumnes del centre, oïda la Comissió de Convivència, s'actuarà segons es regula en el Decret 39/2008 de 4 d'abril, articles del 42 al 49.  
  
  
2. Comunicació de la situació.  
a) La direcció del centre informarà de la situació i del pla d'intervenció a la Comissió de Convivència.  
b) En el cas que la incidència puga ser constitutiva de delicte o falta penal, la direcció del centre ho comunicarà per fax al ministeri fiscal. Per a això utilitzarà l'annex VII d'esta orde. Esta comunicació anirà dirigida a la sala de la fiscalia que corresponga:  
1) Si l'agressor o la víctima són menors, es dirigirà a la Fiscalia de Menors.  
2) Si l'agressor/els agressors són majors d'edat i la víctima menor d'edat, es dirigirà a la Fiscalia de Violència de Gènere.  
3) Si l'agressor/els agressors i les víctimes són majors d'edat, es dirigirà a la Fiscalia de Violència de Gènere.  
c) La direcció del centre realitzarà la comunicació al Registre Central i a la Inspecció Educativa i podrà sol·licitar l'assessorament o la intervenció de la Unitat d'Atenció i Intervenció (UAI) de la direcció territorial corresponent. La Inspecció Educativa decidirà sobre la necessitat i el tipus d'intervenció.  
  
3. Comunicació a famílies i representants legals de tots els implicats.  
a) La direcció informarà les famílies dels implicats del fet de violència, i de les mesures i accions adoptades.  
b) Segons la gravetat del cas la direcció del centre comunicarà a la família de la víctima la conveniència de realitzar denúncia a les forces de seguretat.  
c) Tal com consta en el Decret 39/2008, article 41, en aquells supòsits reincidents i en els casos en què el centre reclame la implicació directa dels pares, mares, tutors o tutores de l'alumne o l'alumna i estos la rebutgen, l'Administració Educativa, si considera que esta conducta causa greu dany al procés educatiu del seu fill o filla, ho comunicarà a les institucions públiques competents per motiu de desprotecció, amb un informe previ a la Inspecció Educativa.  
  
4. Seguiment del cas per part de les unitats d'Atenció i Intervenció i de la inspecció del centre.  
La Inspecció i les Unitats d'Atenció i Intervenció de les direccions territorials, col·laboraran amb la direcció del centre en el seguiment dels casos en què hagen intervingut.  
  
Actuació davant d'una situació de violència de gènere fora del centre.( Annex VII Orde 62/2014, de 28 de juliol, DOGV 1/08/2014).  
  
1. En el cas de violència de gènere fora del centre, se seguirà els procediments de l'annex IV d'esta orde. En este cas, si la persona que patix l'agressió és menor i es considera que hi ha desprotecció, es podrà utilitzar el full de notificació i el procediment de l'Orde 1/2010, de 3 de maig, de la Conselleria d'Educació i de la Conselleria de Benestar Social, per a la comunicació de la situació a Benestar Social i a la Fiscalia de Menors.  
2. Davant de la situació descrita en el punt anterior, la comunicació a la família es realitzarà únicament després de les actuacions que s'arrepleguen en els apartats 2.b i 2.c de l'annex IV d'esta orde, amb els quals s'informa les autoritats competents.  
La Inspecció Educativa dependent del departament de la Generalitat amb competències en educació, sense perjuí de les competències d'altres administracions o autoritats, supervisarà en este àmbit el compliment de la llei.  
  
  
Actuacions i procediments en l'àmbit universitari  
  
Les cinc universitats públiques de la Comunitat Valenciana, duen a terme l'elaboració, la proposta, la implementació i el seguiment de protocols d'actuació davant de situacions de conflicte interpersonal de caràcter sexual i per raó de sexe en el marc dels seus respectius plans d'Igualtat.  
  
- Universitat d'Alacant: Unitat d'Igualtat  
Procediment de Prevenció de Riscos Laborals davant de determinades situacions de Risc Psicosocial, aprovat en Consell de Govern de la Universitat d'Alacant el 26 de juliol de 2012. Esta normativa regula un procediment d'actuació davant d'aquelles situacions de risc psicosocial que es manifesten en conflictes interpersonals, entre els quals es preveuen, expressament "l'assetjament sexual" i "l'assetjament per raó de sexe".   
  
- Universitat Jaume I de Castelló: Unitat d'Igualtat  
Protocol per a la Detecció, Prevenció i Actuació en el Supòsit d'Assetjament Laboral, Sexual i per Raó de Sexe en la Universitat Jaume I de Castelló. Va ser aprovat per unanimitat en la sessió núm. 13 del Consell de Govern, el dia 28 de juliol de 2011. Actualment està en fase de revisió.  
  
- Universitat de València: Unitat d'Igualtat.   
La Universitat de València té un Protocol d'Actuació contra l'Assetjament Sexual i per Raó de Sexe en l'Àmbit de la Universitat de València. Este protocol va ser aprovat pel Consell de Govern de 28 de febrer de 2012. Amb este, es pretén promoure un major i millor compliment dels drets de les persones, per mitjà d'una sèrie d'accions per a previndre o evitar, tant com siga possible, conductes d'assetjament en la institució, en el cas que es produïsquen.   
  
- Universitat Politècnica de València: Unitat d'Igualtat. Vicerectorat de Responsabilitat Social i Cooperació.  
La UPV està elaborant el Protocol d'Actuació contra l'Assetjament Sexual i l'Assetjament per Raó de Sexe, en el marc del I Pla d'Igualtat. En el supòsit de situacions de violència de gènere   
enquadrades en el que disposa la LO 1/2004, de 28 de desembre, de Protecció Integral contra la Violència de Gènere, la persona afectada pot acudir a la Unitat d'Igualtat per a rebre la informació pertinent a la situació plantejada.  
  
- Universitat Miguel Hernández d'Elx: Unitat d'Igualtat  
Actualment està en desenrotllament un protocol d'actuació contra l'assetjament, i un conveni amb la clínica psicològica de la Universitat, a fi que puguen atendre les persones que sol·liciten ajuda professional en l'àmbit de la violència de gènere.  
  
  
Coordinació de les actuacions  
  
Les actuacions per a l'eradicació de la violència de gènere i per a donar resposta a les necessitats de les víctimes de violència i els seus fills i filles, impliquen diferents àrees funcionals en les quals s'organitza l'activitat administrativa. És per això necessari articular instruments de coordinació entre tots els agents intervinents a fi d'evitar duplicitats, i la revictimització de les dones que patixen violència de gènere.  
  
  
La Unitat de Coordinació contra la Violència sobre la Dona de la Delegació del Govern i de les Unitats de Violència sobre la Dona en les Subdelegacions del Govern a la Comunitat Valenciana  
  
Estes unitats van ser creades a partir del Catàleg de Mesures Urgents contra la Violència de Gènere, aprovat en Consell de Ministres de 15 de desembre del 2006. El 27 de febrer de 2007 es va aprovar la Instrucció conjunta dels llavors ministeris de Treball i Assumptes Socials, Interior i Administracions Públiques per al seguiment i la coordinació de les actuacions per les delegacions i subdelegacions del Govern en matèria de violència de gènere, en la qual es determina que les delegacions de Govern disposaran d'una Unitat de Coordinació contra la Violència sobre la Dona i en totes les subdelegacions existirà una Unitat de Violència sobre la Dona.   
El 13 de juny 2013 es van actualitzar les funcions d'estes unitats per mitjà de l'aprovació d'una nova Instrucció conjunta dels ministeris de Justícia, de l'Interior, d'Hisenda i Administracions Públiques, d'Ocupació i Seguretat Social i de Sanitat, Servicis Socials i Igualtat, sobre el funcionament de les Unitats de Coordinació i de Violència sobre la Dona.  
Funcions de la Unitat de Coordinació i de les Unitats de Violència de la Delegació i Subdelegacions del Govern a la Comunitat Valenciana són:  
a) El seguiment i la coordinació dels recursos i servicis de l'Administració General de l'Estat per a l'atenció de situacions de violència de gènere en el territori:  
- Servici telefònic 016. La prestació d'este servici d'assessorament i informació gratuït, està coordinat amb la Generalitat Valenciana a través d'un Conveni firmat el 24 de juny de 2008. Segons estipula el Conveni, el servici 016 transferix al servici telefònic del Centre Dona 24h 597 382 056. Es transferix les 24 hores els 365 de l'any, a excepció de les telefonades que requerisquen ser ateses en un idioma diferent del castellà o del valencià, telefonades efectuades per dones amb discapacitat auditiva, o en aquells casos en què la persona que telefona sol·licita expressament ser atesa pel servici del 016.  
- Servici ATENPRO. Servici telefònic d'Atenció i Protecció per a víctimes de la violència de gènere (ATENPRO), prestat per la Delegació del Govern per a la Violència de Gènere, la gestió del qual està encomanada a la Federació Espanyola de Municipis i Províncies (FEMP). Creu Roja Espanyola presta el servici en tot el territori espanyol. El servici es presta en els termes previstos en el Protocol d'Actuació del Servici Telefònic d'Atenció i Protecció per a víctimes de la violència de gènere (ATENPRO). Els terminals se sol·liciten i entreguen en els centres de Servicis Socials/Igualtat de les entitats locals, encara que hi ha la possibilitat de realitzar les entregues en les oficines que Creu Roja disposa en tot el territori nacional. A la Comunitat Valenciana estan adherits a este servici la pràctica totalitat dels municipis, bé directament, per mitjà de conveni amb la FEMP (en el cas dels municipis de més de 20.000 habitants), o bé a través de les diputacions provincials (en el cas de municipis xicotets). L'òrgan competent de la Comunitat Valenciana, en este cas la Direcció General de Família i Dona, rep periòdicament comunicació de les altes i baixes en el servici.   
  
- Sistema de Seguiment per Mitjans Telemàtics de les Mesures d'Allunyament en l'àmbit de la Violència de Gènere. El Sistema permet verificar el compliment de les mesures i penes d'allunyament imposades en els procediments que se seguisquen per violència de gènere en què es crega oportú, d'acord amb les pautes i regles que, si és el cas, establisca l'Autoritat Judicial i de conformitat amb el que disposa el Protocol aprovat mitjançant un acord subscrit entre el Ministeri de Justícia, el Ministeri de l'Interior, el Consell General del Poder Judicial, la Fiscalia General de l'Estat i el Ministeri de Sanitat, Servicis Socials i Igualtat, l'11 d'octubre de 2013. De conformitat amb este, una vegada adoptada la resolució per l'òrgan judicial, que acorda que la mesura cautelar o la pena d'allunyament imposada siga controlada pel sistema, l'Oficina Judicial la comunicarà amb caràcter immediat, i dins del termini màxim de 24 hores, a les forces i cossos de seguretat territorialment competents, i als punts de recepció centralitzada designats en cada territori, i al Centre de Control (Cometa) i ha de quedar constància de la seua recepció. En el cas de la víctima, el dispositiu s'entregarà preferentment en el domicili de la usuària. Si açò no fóra possible, es farà en seu judicial o en la dependència policial més pròxima al seu domicili, atenent en la mesura que siga possible els suggeriments de la usuària En el cas de l'inculpat o condemnat, la col·locació del dispositiu es realitzarà en seu judicial, en el termini acordat per l'autoritat judicial.  
- Sistema de Seguiment Integral en els casos de Violència de Gènere (VIOGEN). El Sistema de Seguiment Integral dels casos de Violència de Gènere del Ministeri de l'Interior és una aplicació informàtica que situa la dona víctima de la violència de gènere en el centre d'un sistema que integra els coneixements i recursos operatius, avalua els riscos per a la dona i protegix més eficaçment les dones que són víctimes de la violència de gènere en tot el territori nacional. El Sistema en facilita l'accés a totes les institucions implicades en la protecció de les dones víctimes. En VIOGEN estan integrats les forces i cossos de seguretat de l'Estat, algunes policies locals, la Fiscalia, els jutjats, les institucions penitenciàries i les unitats de Coordinació i de Violència sobre la Dona del Ministeri de Sanitat, Servicis Socials i Igualtat. VIOGEN permet, a les Unitats de Coordinació i de Violència sobre la Dona en la Delegació i Subdelegacions del Govern a la Comunitat Valenciana desenrotllar la seua labor de seguiment dels casos de violència de gènere en el territori, així com la seua funció de traslladar tota la informació rellevant de què tinguen coneixement a les forces i cossos de seguretat de l'Estat, per mitjà de la inclusió de les corresponents incidències crítiques en el sistema.  
  
- Estrangeria. La Llei Orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere; la Llei Orgànica 4/2000, de 11de gener, sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la seua integració social; el Reglament de la Llei Orgànica 4/2000, aprovat pel Reial Decret 557/2011, de 20 d'abril; establixen un conjunt de drets i programes a què es poden acollir les dones estrangeres que siguen víctimes de violència de gènere i estiguen en territori espanyol, tant en el cas que estiguen en situació regular o irregular. El principal dret que se'ls reconeix és el de l'autorització de residència i treball. A més en el cas de víctimes en situació irregular no s'incoarà el procediment administratiu sancionador per trobar-se irregularment en territori espanyol (infracció greu) o se suspendrà el procediment administratiu sancionador que s'haguera incoat per la comissió de la dita infracció amb anterioritat a la denúncia.   
  
  
La sol·licitud d'autorització de residència i treball per circumstàncies excepcionals de dones estrangeres víctimes de violència de gènere es tramiten en les Oficines d'Estrangeria de la Comunitat Valenciana.  
Al seu torn les dones estrangeres víctimes de violència de gènere poden beneficiar-se d'alguns dels programes de retorn voluntari als seus països d'origen posats en marxa pel Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social.  
  
 b) La col·laboració amb les administracions autonòmiques i locals competents en matèria de violència de gènere per mitjà de:  
- L'impuls de protocols de coordinació interinstitucional en el territori.  
- El foment de convenis per a la millora de la coordinació i la col·laboració en el territori.  
- La participació en els òrgans de coordinació interinstitucional.   
  
c) El seguiment individualitzat dels casos de violència de gènere que es produïsquen en cada província i especialment en els casos següents:  
- Qualificats de major risc.  
- Aquells en què es produïsca una represa de la convivència, o la víctima haja sol·licitat deixar sense efecte la mesura cautelar de protecció al seu dia acordada.  
- Aquells en què la dona estiga en situació d'especial vulnerabilitat.  
- Els que siguen comunicats per la Delegació del Govern per a la Violència de Gènere.  
  
El seguiment dels casos de violència de gènere inclourà, a més de la informació relativa a les mesures de protecció judicials, el conjunt de mesures administratives adoptades per a l'atenció i ajuda a estes. El seguiment s'efectuara a fi de conéixer si els mecanismes i les mesures existents per a protegir les víctimes de violència de gènere i els seus fills i filles estan funcionant adequadament.   
  
d) Actuacions en relació amb les víctimes mortals per violència de gènere (dones i, si és el cas, els seus fills i filles).  
  
- Cada vegada que es produïsca una defunció com a conseqüència d'una situació de violència de gènere, la Unitat ho comunicarà immediatament a la Delegació del Govern per a la Violència de Gènere pel mitjà més ràpid i de conformitat amb els models establits. Per a això, les forces i cossos de seguretat de l'Estat adoptaran les mesures necessàries per a garantir la immediata comunicació als/a les responsables de les Unitats contra la Violència sobre la Dona, quan es produïsca algun d'estos supòsits, bé directament o bé a través del Gabinet de Telecomunicacions de la Delegació i Subdelegacions del Govern a la Comunitat Valenciana.  
- La Unitat elaborarà un informe de seguiment per cada cas de víctima mortal. Per a l'elaboració del dit informe demanarà les dades necessàries dels recursos sanitaris, socials etc. En aquells casos que es considere pertinent i, en particular, en aquells casos de víctimes respecte de les quals constaren antecedents previs per violència de gènere, es convocarà una reunió de coordinació, amb els organismes o les institucions que hagueren intervingut, com ara: forces i cossos de seguretat, Servicis Socials, Servicis Sanitaris, ministeri fiscal, Jutjats, organismes d'Igualtat, etc. La reunió de coordinació té com a objectiu, conéixer i analitzar el funcionament de les mesures i dels recursos utilitzats, en cada cas, per la víctima, als efectes de previndre futurs casos de violència de gènere. La reunió serà convocada pel subdelegat del Govern corresponent a la província on haguera tingut lloc el fet. La reunió se celebrarà normalment en la seu de la Subdelegació, sense perjuí de la possibilitat de celebrar-la, si es considera oportú, en el municipi on s'han produït els fets.   
  
  
e) Informar la Delegació del Govern per a la Violència de Gènere sobre les Dones que han sigut ferides greument (han requerit ingrés hospitalari) com a conseqüència d'una agressió per violència de gènere. Per a complir esta actuació, les forces i cossos de seguretat de l'Estat hauran d'informar les unitats de la dita circumstància en les condicions previstes per als casos de víctimes mortals. En els casos que siga necessari, les unitats podran demanar informació, sobre l'evolució clínica i el temps previst d'hospitalització de les víctimes.  
  
  
f) La participació en les campanyes d'informació, sensibilització i prevenció de la violència de gènere.  
  
g) La col·laboració en el desenrotllament d'actuacions en l'àmbit educatiu i específicament en la implementació del Pla Director per a la Convivència i Millora de la Seguretat en els centres Educatius i els seus entorns.  
  
h) La col·laboració en la formació i especialització de professionals, especialment fomentant el coneixement dels recursos estatals existents en el territori per a l'atenció a les víctimes de violència de gènere.  
  
  
i) Col·laboració en qualsevol altra actuació que li encomane la Delegació del Govern per a la Violència de Gènere.   
  
Per al desenrotllament de les seues funcions, les Unitats de Coordinació i de Violència sobre la Dona, podran demanar informació de les fonts següents:  
1. Sistema de seguiment integral dels casos de Violència de Gènere, del Ministeri de l'Interior.  
2. Registre Central de protecció a les víctimes de violència domèstica, del Ministeri de Justícia.  
3. De les forces i cossos de seguretat de l'Estat.   
4. Altres administracions en virtut dels instruments de col·laboració subscrits en el present protocol.