Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2854, del 23-10-1996 (1996/839643)

RESOLUCIÓ de 4 de desembre de 1995, de la directora general de Qualitat Ambiental, sobre declaració d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2854

Data del DOGV
:   23-10-1996

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1996/839643


Data del document
:   04-12-1995

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIó de 4 de desembre de 1995, de la directora general de Qualitat Ambiental, sobre declaració d'impacte ambiental.   
Vist l'expedient 109/95-AIA, referent a la revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal del terme de Betxí (Castelló), promogut per l'Ajuntament de Betxí.  
Vist que, el 19 d'abril, l'Ajuntament va remetre el document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental corresponent a la revisió de les normes subsidiàries de planejament municipal i, el 21 d'abril, el certificat de l'aprovació de l'esmentat estudi.  
Vist que, el dia 4 de maig de 1995, se sol·licità a l'Ajuntament la tramesa de la documentació necessària per a la tramitació de l'expedient, d'acord amb els requisits inclosos en l'article 21é del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es desplega el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
Vist que, el 29 de juny de 1995, l'Ajuntament va remetre els documents tècnics del projecte de revisió de normes subsidiàries i l'estudi d'impacte ambiental, i indicava que la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental és duta a terme d'acord amb el que es preveu en l'article 22é del decret esmentat en el paràgraf anterior.  
Vist que la informació pública va ser realitzada per mitjà d'un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 2586, de 15 de setembre de 1995, durant 30 dies hàbils, i que pot ser consultada a l'Ajuntament de Betxí i a la Conselleria de Medi Ambient.  
Vist que es van efectuar consultes als següents organismes:  
- Conselleria de Medi Ambient,  
- Servei d'Espais Naturals,   
- Servei de Residus i Contaminació,  
- Servei de Planificació de Recursos Hidrològics,  
- Direcció Territorial de Castelló,  
- Conselleria d'Administració Pública: Servei de Protecció Civil i Coordinació de Comunicacions,  
- Conselleria de Cultura: Direcció General de Patrimoni Artístic.  
Vist que el contingut dels informes enviats pels organismes consultats es transcriu a continuació:  
+ Servei de Residus i Contaminació   
1) Pel que fa a les actuals i futures previsions del tractament de residus sòlids urbans, actualment el municipi de Betxí tracta els seus residus a l'abocador controlat d'Onda, i preveu gestionar-los en un futur a través d'una planta de transferència a Almassora, planta de tractament i abocador de rebutjos a Onda.  
2) Pel que fa a les previsions urbanístiques, és convenient que en les normes subsidiàries o en les ordenances es contemplen les següents prescripcions:  
\* En els edificis destinats en més d'un 10% a ús d'oficines, tallers o magatzem industrial o comercial, es comptarà amb un servei de recollida dels diferents tipus de residus generats, dotats de les mesures de seguretat necessàries per a evitar contaminacions, emanacions, accidents i molèsties.  
\* Als viaris de nova constitució es reservarà sòl per a la instal·lació de contenidors que permetran la recollida selectiva de, com a mínim, tres tipus de residus.  
\* Abans de la concessió de la llicència d'obres, l'Ajuntament exigirà al constructor que incloga en el projecte el volum de residus inerts que s'haja previst produir, juntament amb el compromís d'admissió en una instal·lació de tractament de residus inerts autoritzada, sempre que aquesta estiga situada en un radi de 20 km de l'obra projectada. Conclosa l'obra i per a la concessió de la cèdula d'habitabilitat o de la llicència d'activitat, s'exigirà la presentació d'un certificat de la instal·lació de residus sòlids inerts autoritzada relativa al volum lliurat i en el qual se'n responsabilitze de la correcta gestió, sempre que es done la circumstància que existisca una instal·lació en un radi de 20 km de l'obra projectada.  
3) Caldria reservar sòl per a un abocador controlat d'inerts en sòl no urbanitzable d'escassa qualitat, distant com a mínim 2 km de qualsevol nucli urbà, amb la consideració de sistema general, el qual haurà de ser d'aproximadament dues hectàrees, d'acord amb la població prevista, per a una vida útil de 25 anys.  
+ Servei d'Espais Naturals  
L'informe conté les següents conclusions:  
a) Reducció en benefici de les zones de matollar forestal del sòl urbà residencial (UA), seguint en la delimitació els criteris indicats en el mapa de vegetació de l'EIA, reclassificant a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística (NU-2) les zones recuperades.  
b) Reclassificació a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística (NU-2) de l'elevació situada al sud del TM de materials juràssics i vocació forestal.  
D'aquesta forma s'adapta el planejament urbanístic als criteris del PORN de la serra d'Espadà i s'estableix una coherència de les diferents unitats ambientals amb la realitat física del territori.   
+ Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló  
1) Pel que fa al sistema de tractament de residus sòlids:   
\* Es recomana la reserva d'una superfície de 2 ha per al tractament de residus sòlids urbans que, ateses les característiques geològiques del terme de Betxí, haurà de situar-se en un àrea alllunyada dels nuclis urbans i emplaçada sobre terrenys detrítics preferentment argilencs.  
\* Es recomana la reserva de sòl (entre 1 i 2 ha) per a la ubicació d'un abocador de residus inerts.  
\* Així mateix, es recomana l'elaboració d'ordenances sobre la gestió dels residus sòlids urbans, tant domiciliaris com inerts, d'acord amb el que es preveu en la disposició final segona de la Llei 42/1975, sobre rebutjos i residus sòlids urbans.  
2) Pel que fa al sistema de depuració d'aigües residuals:   
\* Es garantirà, per mitjà dels sistemes que en el planejament es consideren més adequats, el tractament de totes les aigües residuals generades al terme municipal, tant al nucli urbà com als nuclis residencials i industrials, i s'evitarà l'abocament sense tractament als barrancs i pous morts.   
\* Es completarà, en la memòria de planejament, la definició de la superfície destinada a l'actual depuradora i al col·lector que a la futura depuradora mancomunada, que sí apareixen reflectits en el pla de classificació del sòl com a sistemes generals de sanejament.   
3) Pel que fa al proveïment d'aigua potable al nucli urbà, les diferents captacions tant permanents com discontínues per les quals es proveeix el municipi de Betxí presenten una elevada concentració de sulfats, magnesi i nitrats, provinents probablement de focus de contaminació puntual per activitats agrícoles i ramaderes, per la qual cosa es recomana la sol·licitud a l'organisme de conca de l'establiment d'un perímetre de protecció al voltant dels pous de proveïment, i mentrestant s'estableixen es recomana la classificació de sòl no urbanitzable de protecció de proveïments o protecció d'aqüífers d'uns 100 m de radi al seu voltant, determinació que s'estén a l'inventari de pous que l'estudi d'impacte ambiental descriu en el punt 5.6.9.4.  
4) Pel que fa al sòl no urbanitzable de protecció del domini públic hidràulic.  
 Caldrà incloure-hi la totalitat dels sistemes de drenatge que existeixen al municipi, i caldrà adequar-hi l'estudi d'impacte ambiental a las normes subsidiàries. A més, considerant més correcta la denominació de protecció al domini públic hidràulic que la d'infraestructures, que pot conduir a confusió.  
5) Pel que fa al sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, es recomana la revisió dels límits, ja que s'han exclòs d'aquesta qualificació sòls amb característiques forestals.   
D'altra banda, els aprofitaments, usos, obres i instal·lacions permesos en aquest tipus de sòl no garanteixen la protecció dels valors ambientals justificatius de l'especial protecció i, per tant, resultaria necessària la modificació de la normativa urbanística aplicable al sòl no urbanitzable de protecció paisatgística.  
6) Pel que fa a les zones de tolerància industrial i enclavaments industrials.  
Es fa notar la inadequació de la superfície grafiada per a alguns enclavaments industrials o zones de tolerància industrial amb la superfície real afectada.   
D'altra banda, en la secció sisena, relativa a la normativa urbanística per als usos industrials, no queda clarament reflectit el funcionament de les indústries pel que fa a l'abocament de les aigües residuals, a la preceptiva autorització per part de l'organisme de conca dels abocaments directes o indirectes, ni a les condicions de depuració prèvies a l'abocament a la xarxa municipal de sanejament.  
\* Tampoc no es fa referència a la normativa aplicable per a evitar la contaminació atmosfèrica.  
7) Pel que fa a les ordenances municipals, es recomana la inclusió en les normes subsidiàries d'ordenances per a:  
\* evitar abocaments incontrolats de materials inerts, industrials i urbans a llocs inadequats i sense el corresponent tractament;  
\* establir les condicions d'abocament d'aigües residuals a la xarxa municipal de sanejament;  
\* prevenir la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions).   
8) Pel que fa a les vies pecuàries:   
\* S'inclourà en la llegenda del pla 0-1 d'ordenació «Estructura general i orgànica del territori - classificació del sòl» l'amplària legal de les dues vies pecuàries, de la mateixa manera que es reflecteix en els plans l'amplària de protecció d'altre tipus d'infraestructures. D'acord amb les ordenances de 10.12.75, les amplàries legals són, per a la sendera de la Ratlla d'Onda, de 10 m al terme de Betxí, i per a l'assagador Reial d'Aragó, de 75 m.  
\* S'esmentaran expressament les vies pecuàries en les normes específiques de sistemes, i se'n citarà com a regulació la legislació vigent (Llei 3/93, de 23 de març, de Vies Pecuàries).  
+ Servei de Protecció Civil i Coordinació de Comunicacions  
En l'anàlisi de regs realitzat s'indica que el principal risc al terme municipal de Betxí prové del possible desbordament del riu Sonella o Sec de Betxí, que afecta el sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial, situat al nord-est del nucli urbà. Aquest risc s'agreuja per l'obstrucció d'un dels ulls del nou pont amb un enterrossament i la construcció al marge esquerre, que pot provocar l'empenyiment de les aigües fins el marge dret. S'estableixen, per tant, com a recomanacions finals:  
1) Per al sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial situat al nord-est del nucli urbà es proposen les següents mesures:  
\* No urbanitzar el marge dret, situat a una cota més baixa.  
\* Comptar amb l'autorització de l'organisme de conca prèviament a la urbanització, ja que gran part dels terrenys es troben a la zona de servitud del riu.   
\* Aplicar almenys les mesures correctores que s'estableixen en l'estudi d'impacte ambiental i en les normes per pal·liar el risc d'inundació, per a la qual cosa s'aconsella elaborar un estudi detallat del risc.  
2) S'aconsella que la resta de llits que travessen el terme municipal siguen protegits expressament en les normes i es reflectisquen en la cartografia.  
+ Direcció General de Patrimoni Artístic  
\* La Unitat d'Etnologia indica que al terme municipal de Betxí s'ha realitzat l'inventari de pannells ceràmics, en el qual s'inclouen:  
- Enterrament de Crist: plaça de la Pietat, 9;  
- Sant Pere: carrer de Sant Pere, 13;  
- Sant Vicent Ferrer: carrer de Sant Vicent, 19-20;  
- Sant Francesc d'Assís: carrer del Barranc, 11;  
- Sant Pasqual Bailon i Mare de Déu dels Desemparats: carrer Reial, 64 i 6, respectivament;  
- Puríssima Concepció: plaça de la Puríssima, 13; del segle XVIII, destaca per la gran qualitat cromàtica i l'extraordinari i sobri perfilat;  
- Sant Cristòfol: carrer Major, 15;  
- L'ascensió de Crist: carrer de les Mines, 10;  
- Sant Miquel: carrer de la Font, 14;  
- Mare de Déu d'Agost: carrer de les Vinyes, 11;  
- Sant Josep: carrer dels Tarongers, 8;  
- Crist Salvador: plaça de Sant Joan, 8;  
- Conjunt de plaques eucarístiques (original a les dependències municipals).   
D'altra banda, informa que en els arxius es detallen altres béns etnològics, com consta en un informe remés pel mateix ajuntament l'any 1991, entre els quals es troben, a més dels especificats en les normes subsidiàries, els següents: el Molí, el Rejolar, l'aljub del camí de Sant Antoni, la Bassa Seca, l'aqüeducte Ratxines.   
Proposen que s'incloguen els béns detallats en les normes subsidiàries i que es doten de la protecció adequada, d'acord amb la legislació vigent, amb especial atenció al pannell ceràmic de la Puríssima Concepció, amb la indicació que la protecció dels pannells ceràmics haurà d'especificar que podran ser reubicats al lloc original en cas de demolició de l'immoble.  
\* La Unitat d'Arqueologia informa que els jaciments arqueològics dels quals es té constància al terme municipal de Betxí són:  
- Muntanyeta de Sant Antoni,  
- la Bassa Seca,  
- els Castellets,  
- el Solaig,  
- Conena.  
S'hi adjunten les fitxes informatitzades per a una millor localització d'aquests.  
Aquests jaciments es troben reflectits en els plans d'ordenació i qualificació del sòl tot i que no es contemplen en la documentació escrita i, per tant, proposen que siguen inclosos en les normes subsidiàries, i que s'arbitren les mesures necessàries per a la preservació, recordant que les remocions de terres que puguen afectar possibles àrees de restes arqueològiques han de comptar amb la deguda autorització de la Direcció General de Patrimoni, segons es disposa en el títol V de la Llei 16/85, de Patrimoni Històric Espanyol.   
Vist que, d'acord amb els certificats emesos pel cap del Servei de Sistemes d'Organització i Gestió de Personal de la Subsecretaria de Medi Ambient i del secretari de l'Ajuntament de Betxí, amb data de 9 i de 10 de novembre de 1995 respectivament, no es van produir al·legacions a l'estudi d'impacte ambiental corresponent a la revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament de Betxí en el termini legalment establert.  
Atès que el sòl qualificat com a no urbanitzable de protecció paisatgística no s'ajusta en la totalitat a les superfícies valorades en l'estudi d'impacte ambiental com les unitats ambientals de major qualitat ambiental en l'àmbit del terme municipal.   
Atès que en la delimitació del sòl urbà residencial s'inclouen terrenys forestals (concretament en les cotes més altes del sòl urbà del Solaig), exempts actualment de qualsevol infraestructura urbana i, fins i tot, d'edificacions aïllades; per això, el criteri que determina les zones consolidades per l'edificació no resulta tan evident com s'exposa en la documentació.  
Atès que en el sòl no urbanitzable de protecció paisatgística es desenvolupen actualment usos que han suposat un perjudici dels seus valors paisatgístics: ús agrícola intensiu, abocadors incontrolats, habitatges aïllats, etc., i que la normativa per a aquest tipus de sòl en les normes subsidiàries no restringeix de forma clara la instal·lació d'aquest tipus d'actuacions.  
Atès que s'ha observat que algunes tasques auxiliars a la indústria ceràmica es desenvolupen en terrenys adjacents, però exclosos dels qualificats com a sòl urbà de tolerància industrial i/o enclavaments industrials.   
Atès que algunes propostes contemplades en l'estudi d'impacte ambiental, com ara la reserva de sòl per a la ubicació de sistemes de tractament de residus sòlids urbans i inerts, l'establiment de normes per a evitar la contaminació acústica, l'establiment de qualitat d'aigües residuals per a l'abocament al clavegueram públic o l'establiment de depuradores pròpies quan no siga possible la connexió a la xarxa de sanejament, no han estat incorporades a les normes.  
Atès que el tractament del volum actual de residus sòlids urbans i aigües residuals urbanes i industrials està garantit per mitjà d'infraestructures mancomunades executades o en fase d'aprovació, i no queda clarament resolta la gestió d'aquests si s'assolira el màxim poblacional previst en les normes subsidiàries i el desenvolupament del sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial.   
Atès que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprèn de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament que la desenvolupa.  
Atès que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en d'altres disposicions que hi són aplicables.  
Atès que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan mediambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
Atès que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, la revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Betxí (Castelló), en els termes previstos en l'estudi d'impacte ambiental, i sempre que es complisquen, de manera prèvia a l'aprovació definitiva d'aquest, els següents condicionants:  
1) S'incorporaran a les normes la totalitat de béns patrimonials coneguts i inventariats al terme municipal, com també les propostes i les normes de protecció recollides en els informes enviats per la Direcció General de Patrimoni.  
2) El turó situat al sud de la Muntanyeta de Sant Antoni, al paratge denominat dels Teixidors, s'inclourà entre els terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística.  
3) La delimitació de la resta de sòl no urbanitzable de protecció paisatgística s'ajustarà als terrenys delimitats en el pla 8.7 de l'estudi d'impacte ambiental (Vegetació) com a matollar mediterrani, llevat dels terrenys forestals que queden intercalats entre zones consolidades per l'edificació.  
4) La normativa específica per al sòl no urbanitzable de protecció paisatgística haurà d'especificar, a més dels usos permesos, els usos prohibits que inherentment provoquen canvis notables al medi i, per tant, al paisatge. En aquest sentit s'inclouran com a mínim l'ús agrícola intensiu, qualsevol instal·lació destinada al tractament de residus, l'ús ramader intensiu i l'edificació aïllada.  
5) A més del riu Sonella o Sec de Betxí, es protegirà la resta dels llits i barrancs que travessen el terme municipal, i es considerarà més adequada la qualificació «protecció del domini públic hidràulic» que la proposada en les normes de protecció d'infraestructures.  
6) Per evitar o reduir el risc de contaminació d'aqüífers s'assumiran les mesures proposades en el punt 3 de l'informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló.  
7) Per evitar el risc d'inundació que afecta el sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial situat als dos marges del riu Sec de Betxí, s'assumiran les mesures proposades pel Servei de Protecció Civil i Coordinació de Comunicacions, és a dir:  
\* no urbanitzar el marge dret;  
\* comptar amb l'autorització de l'organisme de conca, ja que la zona es localitza a l'àrea de servitud del riu;  
\* aplicar almenys les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i en les normes, per a la qual cosa s'aconsella elaborar un estudi de detall.  
8) Es revisaran i es modificaran, si escau, els límits dels sòls urbans: enclavaments industrials i de tolerància industrial situats a l'oest i al sud-oest del nucli urbà respectivament, de manera que els terrenys així qualificats s'ajusten realment als ocupats en el desenvolupament de l'activitat industrial.  
9) S'assumiran en les normes les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental pel que fa a la reserva d'una superfície de dues hectàrees en els dos casos com a mínim, per al tractament dels residus sòlids urbans i inerts.  
A causa de les característiques geològiques del terme municipal, es recomana que, per determinar la reserva del sòl destinat al tractament de residus urbans, s'opte per una zona allunyada del nucli urbà i situada sobre terrenys detrítics preferentment argilencs.  
10) Els instruments urbanístics que desenvolupen el sòl urbà residencial i el sòl apte per a urbanitzar justificaran els següents aspectes:  
\* La disponibilitat d'aigua per als usos industrials i urbans previstos.  
\* L'adequat tractament de les aigües residuals, tant urbanes com industrials, tractament que serà, en qualsevol cas, en una estació depuradora, pròpia o mancomunada, i no es permetrà l'abocament sense depuració prèvia.  
\* Els edificis destinats en més d'un 10% de la superfície edificable a l'ús d'oficina, comercial, industrial, taller o magatzem, comptaran amb serveis que permetran la recollida selectiva dels diferents tipus de residus que es generen. Aquests serveis consistiran en contenidors o dipòsits, dotats de les mesures necessàries per a evitar contaminacions, emanacions, accidents i molèsties.  
\* Als viaris de nova constitució es reservarà sòl per a la instal·lació de contenidors que permetran la recollida selectiva de tres tipus de residus assimilables a urbans, com a mínim.  
\* En el desenvolupament del sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial situat en els marges del riu Sonella o Sec de Betxí s'incorporaran les mesures exposades en el punt 7, per evitar el risc d'inundació.  
11) Per a l'adequada protecció de les vies pecuàries que travessen el terme municipal de Betxí s'incorporaran les mesures proposades en el punt 8 de l'informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló.   
12) S'incorporaran a les normes les mesures adequades sobre prevenció de la contaminació acústica (sorolls i vibracions) i sobre l'abocament d'aigües residuals a la xarxa de sanejament municipal, prenent com a referència els models d'ordenances elaborats per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, i les propostes de l'estudi d'impacte ambiental pel que fa a aquests aspectes.  
En la normativa per a l'abocament d'aigües residuals a la xarxa de clavegueram es tindrà en compte, així mateix, els valors màxims establerts per a les aigües residuals en el projecte de «Col·lectors generals i estació depuradora d'Onda-Betxí-Vila-real», sobretot pel que fa al límit màxim del bor, que es xifra en 1 mg/l.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per tractar-se d'un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no pertoca cap recurs; sense perjudici de l'ús dels mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 4 de desembre de 1995.- La directora general de Qualitat Ambiental: Gloria Arnandis Boix.