Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5656, del 10-12-2007 (2007/14985)

RESOLUCIÓ de 23 de novembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Benilloba, Redován, Agost, Onda i Corbera.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5656

Data del DOGV
:   10-12-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/14034


Data del document
:   23-11-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Redován
    * Agost
    * Benilloba
    * Onda
    * Corbera
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 23 de novembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Benilloba, Redován, Agost, Onda i Corbera. [2007/14331]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 384/03-AIA Benilloba, 043/05-AIA Redován, 168/05-AIA Agost, 194/05-AIA Onda, i 019/06-AIA Corbera, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 23 de novembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 384/03 AIA  
Títol: Pla general d'ordenació urbana de Benilloba (Alacant)  
Promotor: Ajuntament de Benilloba  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benilloba, CTU  
Localització: Terme municipal de Benilloba, Alacant  
Límit nord: terme municipal de Gorga  
Límit est: terme municipal de Penàguila  
Límit sud: terme municipal de Penàguila  
Límit oest: terme municipal de Cocentaina  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Mitjançant aquest pla general es pretén realitzar una ordenació urbanística del terme municipal de Benilloba, per tant es regiran obligatòriament per aquestes normes d'utilització, ús i edificació del sòl en tot el territori de Benilloba.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
El municipi es troba enclavat a la comarca del Comtat i limita al nord amb el municipi de Gorga, a l'est i sud amb Penàguila i a l'oest amb el de Cocentaina.  
Planejament vigent i proposat  
En l'actualitat Benilloba, té en vigor una delimitació del sòl urbà aprovada definitivament el 28 d'octubre de 1977 per la Comissió Provincial d'Urbanisme, únic instrument de planejament d'àmbit municipal, les normes urbanístiques de la qual es referien a les normes d'ordenació complementàries i subsidiàries del planejament de la província d'Alacant.  
Ordenació prevista i usos  
Sòl urbà: àrees urbanes totalment consolidades, tingueren o no aquesta classificació en el planejament anterior. Àrees periurbanes i, per tant, sota la influència directa del nucli urbà. Xarxa viària. Zones verdes i d'ús esportiu. Superfície de 197.629 m².  
Sòl urbanitzable: el sòl urbanitzable es distribueix en dos sectors clarament diferenciats. Un polígon industrial situat a l'oest del nucli urbà, a la vora de la carretera de Cocentaina, i una àrea residencial adjacent al nucli urbà en la part est. Aquest sector residencial es divideix al seu torn en dos subsectors, segons s'haja realitzat o no l'ordenació detallada d'aquests. Superfície de 439.066 m².  
Sòl no urbanitzable: aquest tipus de sòl correspon a la resta del terme municipal, on no hi ha edificacions en ús ni nuclis de cap tipus. Aquesta classificació s'ha dividit en diverses qualificacions, corresponents a àrees d'interés, que mereixen protecció especial. Superfície de 8.614.048 m².  
- Sòl no urbanitzable comú  
- Sòl no urbanitzable de protecció de llits  
- Sòl no urbanitzable de protecció d'Infraestructures  
- Sòl no urbanitzable de protecció forestal i paisatgística  
- Sòl no urbanitzable de protecció arqueològica  
Tramitació administrativa  
En data 26 de setembre de 2003, l'Ajuntament de Benilloba, remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons acord plenari de data 3 d'abril de 2003, s'acorda aprovar provisionalment el Pla general d'ordenació urbana de Benilloba (Alacant).  
1. Informació pública  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Información de data 19 de novembre de 2002, en el periòdic Ciudad de Alcoy de data 19 de novembre de 2002, i en DOGV núm. 4375, de data 11 de novembre de 2002.   
Durant el període d'informació al públic de l'alternativa presentada s'hi van presentar sis al·legacions.  
2. Resum de les al·legacions  
Les al·legacions presentades no es consideren de caràcter ambiental.   
Peticions d'informació o documentació complementària  
La Direcció General de Gestió del Medi Natural, en data 19 d'agost de 2004, després d'observar carències en la documentació enviada, sol·licita a l'Ajuntament:  
- Ampliació de la descripció del medi, aportant documentació sobre la presència de flora i fauna de rellevància.  
- Cartografia dels factors ambientals descrits.  
- Identificació i valoració adequada de l'impacte.  
- Acreditació de l'existència de recursos hídrics.  
- Certificat de l'entitat gestora d'aigües residuals del municipi.  
- Gestió dels recursos inerts.  
- Informe vinculant de la conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre la conformitat amb el projecte.  
- Protecció dels camins ramaders.  
- Protecció de les zones forestals existents.  
- Programa de vigilància ambiental.  
En data 27 de gener de 2005, l'Ajuntament respon al requeriment realitzat, presentant documentació que consta de cartografia de riscs a escala inadequada, ampliació de la descripció del medi, anàlisi dels recursos hídrics, depuració d'aigües.  
En dates 4 de març de 2005 i 13 de setembre de 2005, la Direcció General de Gestió del Medi Natural, es reitera la necessitat de presentar:  
- Acreditació de l'existència de recursos hídrics.  
- Infraestructures proposades que l'EDAR assumisca l'augment d'aigües residuals generades.  
- Certificat de l'entitat gestora dels RSU.  
- Exclusió del sector residencial proposat R-1 a causa de l'alt risc de despreniment que existeix en la zona on es pretén desenvolupar.  
- Els usos proposats per al sòl no urbanitzable de protecció paisajísitica han de ser acords amb la naturalesa del terreny que es pretén protegir.  
- Informe vinculant de la conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre la conformitat amb el projecte.  
L'Ajuntament, en data 10 d'agost de 2006, envia un text refós de l'estudi d'impacte ambiental, on exposa el següent:  
- Exclusió del sector residencial R-1 del procés urbanitzador deixant el sector com a zona verda, a causa de l'alt risc de despreniment existent.  
- Informe de la Diputació d'Alacant, en ell resumeix els recursos hídrics existents al municipi, i estudi en què es conclou que si es duen a terme la totalitat de les actuacions no hi hauria recursos hídrics suficients.  
- Informe de Proaguas Costablanca que informa de les característiques de disseny de l'EDAR existent a Benilloba.  
- Catàleg de béns immobles i jaciments arqueològics existents al terme municipal de Benilloba.  
Informes sectorials  
Certificat de la mancomunitat El Xarpolar de Planes, de data 25 de maig de 2005, en el qual afirma que disposa d'infraestructures, mitjans adequats i suficients per a assumir l'increment de població derivat de l'aprovació del projecte.  
Informe de la Proaguas Costablanca (entitat gestora de l'EDAR), de data 11 de novembre de 2004, en el qual explica les dades de disseny de l'EDAR de Benilloba. L'EDAR està dissenyada per a una població de 2.000 habitants i un cabal diari de 400 m³/dia. Fins a setembre de 2004 el cabal mitjà diari és de 235 m³/dia.  
Informe de la Diputació Provincial d'Alacant, de data 24 de novembre de 2004, en el qual conclou, que actualment el cabal punta és de 815 m³/dia, i modificant les instal·lacions actuals, és de 1.555 m³/dia.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració.  
2. Hi ha tres camins ramaders en el terme municipal, assagador Reial de l'Alt Tossals que té una amplària legal de 75,22 m, l'assagador de la Teuleria amb una amplària legal de 37,61 m i l'assagador de Rodacantes amb una amplària legal de 5 m. Els camins ramaders s'han qualificat com de protecció d'infraestructures.  
3. El terme municipal es troba travessat de nord a sud pel riu Penàguila. Existeixen també uns quants barrancs molt marcats que no constitueixen cursos permanents d'aigua, funcionant tan sols en casos de pluges torrencials. Tant el llit del riu com els barrancs de major entitat s'han qualificat com de protecció de riberes.  
4. En requeriment de documentació realitzat a l'Ajuntament des d'aquesta Direcció General, ja es va advertir la necessitat d'excloure dels usos permesos en el sòl no urbanitzable de protecció forestal paisajísitica, l'habitatge unifamiliar, la ramaderia extensiva, els magatzems vinculats a l'activitat agrícola i ramadera, ja que segons la Llei de sòl no urbanitzable, 10/2004, en aquest tipus de sòls només es podran realitzar instal·lacions, construccions o obres que tinga previstes el planejament per ser necessàries i compatibles amb el millor aprofitament, conservació, cura i restauració dels recursos naturals o per al gaudi públic i aprofitament col·lectiu d'aquestes. En l'últim document enviat per l'Ajuntament es fa cas omís d'aquest punt, per la qual cosa serà condicionant per a l'aprovació del pla general.  
5. En l'estudi d'impacte ambiental s'inclou un estudi del patrimoni arqueològic i etnològic del patrimoni històric de Benilloba, però no es presenta l'informe vinculant sobre la conformitat del projecte, d'acord amb la Llei 4/98, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
En general és un terme municipal abrupte, situat a l'est del contrafort de la serreta o serra d'Onchones i limitat al nord pel riu Valleseta, i al sud pel barranc d'Amagat. El seu relleu és irregular i molt variable depenent de la zona, sent l'altitud sobre el nivell del mar de 533 m en el nucli urbà i variant a 425 m d'altitud, en la zona més baixa.  
Pel que fa a la vegetació, una gran part del sòl es troba format per cultius de secà en les parts més baixes i planes del terme sobre terrasses abancalades, i hi ha àrees compostes per ametler, olivera i cereals en menor grau. Part d'aquesta superfície està composta per camps abandonats que constitueixen erms amb abundant vegetació nitròfila.  
Pel que fa a la vegetació forestal, la zona més representativa se situa al nord del terme municipal. En general es troba formada per coscoll i llentiscle associada en algunes zones amb bosc de Pinus halepensis, també hi ha romer i bruc com a comunitats representatives de les zones de matolls. Associada al llit del riu Penàguila, hi ha vegetació de ribera composta principalment per xop, esbarzer, jonc, om, etc.  
Les zones de vegetació comentades es troben qualificades com de protecció forestal i paisatgística. Pel que fa a les zones que es plantegen com urbanitzables, no hi ha vegetació d'especial interés.  
Actualment la població de Benilloba és de 874 habitants, i amb els dos sectors residencials proposats s'augmenta la població en 1.355 habitants (total 2.209 habitants).  
Aigua potable  
El municipi es proveeix actualment d'un pou d'aigua potable, propietat de l'Ajuntament, a la zona de Penella, i que segons informe realitzat per la Diputació Provincial d'Alacant té una capacitat màxima de 160.000 m³/any.  
L'estimació realitzada en l'estudi d'impacte ambiental és de 161.257 m³/any, tenint en compte el desenvolupament màxim d'habitatges previst en el pla general. Per tant, encara que en l'estudi d'impacte ambiental es considera poc probable el màxim desenvolupament, a causa de l'actual conjuntura, abans que existisca l'esmentada possibilitat s'haurà de tenir garantit el subministrament d'aigua potable en quantitat i qualitat.  
Aigües residuals  
Benilloba posseeix actualment una estació depuradora per a una població de 2.000 habitants equivalents, aproximadament amb una capacitat de depuració de 400 m³/dia. Com en el cas de l'aigua potable se superaria la capacitat en el cas del desenvolupament del pla general, per tant s'hauran de tenir previstes les infraestructures necessàries per a assumir l'esmentat augment abans del desenvolupament de la totalitat dels habitatges previstos.  
Residus sòlids urbans  
Benilloba està inclòs dins de la mancomunitat de serveis del Xarpolar, entitat que acredita la capacitat per a fer front a l'augment de residus generats pel desenvolupament del pla general.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule el següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana de Benilloba, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos al respecte, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. Com a usos permesos en el sòl no urbanitzable de protecció forestal paisajísitica, es troben, l'habitatge unifamiliar, la ramaderia extensiva i els magatzems vinculats a l'activitat agrícola i ramadera. Els esmentats usos han de ser exclosos dels permesos en aquest tipus sòl, ja que no són acords amb la protecció que es realitza, tal com es recull en els articles 16 i 17 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de sòl no urbanitzable.  
2. Abans de l'inici de les obres corresponents als sectors, s'haurà d'assegurar la disponibilitat d'aigua potable en quantitat i qualitat per a tota la població (la població actual més l'esperada després del desenvolupament dels sectors previstos).  
3. Paral·lelament a l'execució dels sectors previstos, s'efectuaran les infraestructures necessàries, en matèria de depuració d'aigües residuals, de manera que es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici d'ocupació. En el sector industrial s'aplicarà la legislació vigent, pel que fa al tractament previ a l'abocament.  
4. El material necessari per a realitzar l'esplanada dels sectors plantejats haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Havent de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
5. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
6. S'haurà d'aportar informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el qual estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 43/05-AIA  
Promotor: Ajuntament de Redován  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
Objecte del projecte: Pla general d'ordenació urbana   
Localització: Terme municipal de Redován   
Descripció del projecte  
El projecte aprovat provisionalment el 8 de juny de 2004 pel Ple de l'Ajuntament proposa l'ordenació següent:  
- Sòl urbà. Es classifiquen un total de 963.474,17 m² diferenciant al seu torn:  
- Sòl urbà consolidat (SUC). Comprén 640.583,00 m² tant del nucli urbà principal com el del barri San Carlos.   
- Sòl urbà amb gestió diferida (SUD) suposa un total de 322.891,17 m² que s'ha de desenvolupar mitjançant les unitats d'execució següents:  
- Unitats d'execució d'1 a 7, destinades a l'ús residencial que sumen un total de 73.874,15 m².  
- Sòl d'activitats productives no compatibles (A-6) que comprén 174.464,70 m² per a ús industrial d'indústries de grau d'índex alt (4 i 5) segons el Nomenclàtor d'activitats qualificades.  
- Parc públic l'Ermita que s'estén en una superfície de 74.552,32 m².  
- Sòl urbanitzable. Es classifiquen un total de 2.299.878,65 m² distingint:  
- Sòl urbanitzable en execució (SUZE 578.493,72 m²) que comprén tres sectors el B4, B5 i B7, les dues primeres d'ús residencial i l'última destinada a l'ús industrial.   
- Sòl urbanitzable detallat (SUZP) 845.394,93 m².  
- D'ús residencial els sectors SUZP-R1, SUZP- R2 i SUZP-R3 amb 154.752,97 m²; 66.649,64 m² i 79.722,83 m².  
- D'ús industrial/residencial, sector SUZPI/R4, que agrupa usos residencials i industrials amb una superfície de 327.340,04 m².  
- D'ús industrial, SUZP-I1, per a activitats logístiques, amb una superfície de 216.929,50 m².  
- Sòl urbanitzable delimitat (SUZD) 875,990,00 m²  
- Sectors d'ús residencial:   
- SUZD-R1 (135.56, 00 m²)  
- SUZD-R2 (135.880,00 m²)  
- SUZD-R3 (148.445,00 m²)  
- SUZD-R4 (245.236,00 m²)  
- Sectors d'ús industrial   
- SUZD-I1 que comprén 96.830 m²  
- SUZD -I2 amb 114.034,00 m²  
- Sòl no urbanitzable (SNU 5.935.447,18 m²) en el es distingeixen tres qualificacions:  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció (SNU/P) que comprén els terrenys pertanyents a la Serra de Callosa de Segura inclosos en el terme municipal.  
- Sòl no urbanitzable comú (SNU/C) que es correspon amb la resta de sòl no urbanitzable del terme tres subcategories en funció del risc d'inundació:  
- Tipus 1 sense risc d'inundació  
- Tipus 2 afectat per risc d'inundació de nivell 2  
- Tipus 3 afectat per risc d'inundació de nivell 6.   
- Sòl no urbanitzable d'infraestructures (SNU/I) que inclou les infraestructures viàries, infraestructures hidràuliques i els camins ramaders.   
Posteriorment com a contestació a la sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental l'Ajuntament va remetre al juny de 2006 nova documentació del pla general i el corresponent estudi d'impacte ambiental, aprovats pel ple de l'Ajuntament en data 11 d'abril de 2006. L'esmentada documentació introdueix les modificacions següents:  
1. En sòl urbà (s'incrementa de 963.474,17 m² a 1.123.352 m²).   
S'augmenta la superfície de sòl urbà consolidat per disminució de part de la unitat d'execució 1 (de 16.017,00 m² a 14.640, 00 m²).  
S'inclou com a sòl urbà amb gestió diferida de la unitat d'execució 8 amb un total de 67.317,00 m² destinada a ús industrial (anteriorment inclòs en el sector de sòl urbanitzable detallat del SUZPI-R 4).   
Es reconverteix l'ús del sòl urbà amb gestió diferida corresponent al polígon d'activitats productives no compatibles a ús residencial amb un increment en superfície de 21.049, 30 m² que s'han de desenvolupar mitjançant dues unitats d'execució (UE-9 i UE-10).  
Es disminueix la superfície del parc públic l'Ermita (de 74,552,32 m² passa a 70025,00 m² redelimitant a més la superfície de manera que no ocupa terrenys pertanyents al LIC Serra de Callosa de Segura).   
2. En sòl urbanitzable   
2.1. En sòl urbanitzable detallat   
Es disminueix el sòl urbanitzable detallat en la superfície corresponent a la UE-8 i s'incrementa lleugerament la superfície del sòl urbanitzable detallat destinada a l'ús industrial d'activitats logístiques SUZP-I1 (de 216,929,50 m² passa a 220.705,00 m².  
2.2. En sòl urbanitzable delimitat   
S'eliminen els sòls urbanitzables delimitats amb risc d'inundació, és a dir els sectors següents segons denominació del document aprovat provisionalment al juny de 2004: el SUZD-R1 i el SUZD-I1 reanomenant-se la resta de sectors amb lleugeres variacions en la superfície:  
- SUZD- R1 (agrupa els antics sectors R2 i R3) amb un total de 300.621 m².  
- SUZD- R2 (es correspon amb l'antic SUZD-R4) amb una superfície de 245.236,00 m².  
- SUZD-I1 amb un total de 117. 289,00 m² (antic SUZD-I2).   
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat amb la documentació rebuda de l'Ajuntament de Redován el 31 de gener de 2005, composta per dos exemplars de l'estudi d'impacte ambiental.  
El 25 d'abril de 2005 es va remetre escrit a l'Ajuntament de Redován indicant la documentació tècnica i administrativa necessària per a la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Els dies 12 i 14 d'abril es van cursar consultes al Servei d'Ordenació Sostenible i la Direcció Territorial d'Alacant de la conselleria de Territori i Habitatge, i es reberen les respostes el 6 de maig i el 31 d'octubre de 2005, respectivament.   
L'Ajuntament va remetre el 3 d'agost de 2005 un exemplar de la documentació tècnica del pla general.   
El 21 de setembre de 2005 es va remetre un escrit a la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant indicant la documentació necessària tant tècnica com administrativa per a la tramitació d'expedient.  
El 6 d'octubre de 2005 es va remetre informe reiterant la sol·licitud de documentació necessària per a la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental com també informe amb l'anàlisi ambiental de l'ordenació projectada, sol·licitant l'esmena de deficiències.   
El 29 d'octubre de 2005 la Direcció Territorial d'Alacant va remetre un exemplar de l'expedient administratiu complet, indicant que s'havia donat trasllat a l'Ajuntament sobre l'informe de deficiències.   
El 29 de novembre de 2005 es va formular consulta a la conselleria de Justícia i Interior sobre els riscs naturals i induïts que conflueixen en el terme municipal.   
La documentació corresponent al pla general modificada en contestació a l'informe remés a l'octubre de 2005 va ser remesa els dies 22 de maig, 7 de juny i 8 de juny de 2006 amb el qual es considera complet l'expedient.   
El 23 de maig es va reiterar la consulta a la Direcció General d'Interior, i es rebé l'informe el 26 de juny de 2006.   
Informació pública   
Segons consta en l'expedient administratiu, la informació pública es va dur a terme mitjançant publicació de l'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 4672, de 19 de gener de 2004, i el diari La Verdad, de 13 de gener de 2004, per raó de l'acord de Ple de 17 de desembre de 2003.  
Segons certificat d'aprovació provisional, durant el període d'informació pública s'hi van presentar 18 al·legacions i proposades, i 2 fora del termini establit.  
Les al·legacions no tenen caràcter ambiental excepte la presentada per l'Ajuntament de Benferri que fa referència a la regulació del tipus d'activitats que s'ha d'emplaçar al polígon SUZP-I1 ja que és limítrof al nucli urbà d'aquest.   
Informes sectorials  
Informe d'ordenació sostenible del medi   
Les conclusions de l'informe són :  
1. En la informació rebuda no es defineix que comporta la qualificació de l'esmentada superfície a xarxa estructural d'espais lliures (PQL) pel que fa a la possible transformació física de l'espai actual.  
2. D'acord amb la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable (DOGV núm. 4990 de 10 de desembre de 2004). La normativa urbanística del pla haurà d'establir per a aquests parcs les condicions que compatibilitzen el seu ús amb la protecció dels valors existents.  
D'una altra banda i segons la mateixa llei, s'hauran de classificar com a sòl no urbanitzable protegits que els terrenys subjectes a un règim específic de protecció o millora d'acord amb la corresponent legislació administrativa, reunint aquest requisit els terrenys del municipi inclosos en l'àmbit territorial del LIC Serra de Callosa de Segura.  
3. En referència a la possible afecció a l'hàbitat prioritari d'interés comunitaris s'estableixen els següents condicionants:  
- La qualificació de l'esmentada superfície, d'acord amb el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, se sotmetran a una adequada avaluació de les seues repercussions en el lloc. L'esmentada avaluació es realitzarà per tècnics competents en la matèria.  
- Les actuacions previstes hauran d'anar encaminades a la restauració del propi hàbitat, evitant la instal·lació de qualsevol tipus de mobiliari urbà, com ara bancs per a seure, fanals....  
- No s'habilitaran nous camins, encara que es permetrà la millora dels existents, el ferm haurà de ser de terra, i s'hi haurà d'evitar la incorporació de nous materials o elements d'urbanització.  
- Les actuacions hauran de ser supervisades per un agent ambiental de la zona.   
Informes de la DTTH d'Alacant   
La Direcció d'Alacant remet tres informes en relació a:  
- Protecció d'espècies que indica que no es veuen afectades pel projecte.  
- Espais naturals. S'indica que, en principi, i a falta d'una documentació més detallada, no sembla afectar-se el LIC Serra de Callosa, indicant no obstant això, el límit d'aquesta.   
- Finalment s'indica el nombre i l'amplària dels camins ramaders classificats al terme municipal, i s'adverteix que hauran de grafiar-se en la seua integritat (longitud i amplària) en els plànols d'ordenació urbanística.  
També s'indica l'existència al terme municipal de la forest d'utilitat púbica núm. 97 denominada La Sierra. Així mateix, es ressalta que es manté com a sòl no urbanitzable d'especial protecció el mateix sòl catalogat en el planejament vigent.   
Informe de Protecció Civil   
En l'informe de Protecció Civil es posa de manifest que hi ha els riscos següents i les mesures que s'han d'adoptar per a la prevenció de cadascun:  
Risc d'accidents de mercaderies perilloses: que afecten tots els sectors del barri de San Carlos.  
En relació amb aquest risc, d'acord amb el Pla especial davant del risc d'accidents en el transport de mercaderies perilloses per carretera i ferrocarril de la Comunitat Valenciana, es considera una banda de seguretat de 500 metres a ambdós costats de la N-340 i la   
A-7.   
No obstant això, després d'una anàlisi detallada del risc s'indica que pot considerar-se que l'autopista A-7 què en aquest tram no és de peatge, concentra el trànsit de mercaderies perilloses de la zona i per tant aquest risc no és significatiu en la CN-340 havent únicament de considerar-se el risc en la A-7.   
És a dir, es conclou que ha d'aplicar-se la distància de seguretat de 500 m a un costat i a l'altre de la A-7, com a mesura preventiva més eficaç recollida en el Pla davant del risc d'accidents en el transport de mercaderies perilloses per carretera i ferrocarril de la Comunitat Valenciana, afectant la zona occidental dels sectors P-R4 i DR4.   
- Riscos industrials: derivats fonamentalment de la ubicació d'una pirotècnia al sector A-6.  
Es fa una anàlisi de les activitats permeses al sòl urbanitzable d'activitats no compatibles i es comprova l'existència d'una pirotècnia en activitat que encaixa en el perfil d'activitats que permet la normativa però sobre la qual caldria sol·licitar un informe sobre l'adequació d'aquesta indústria pirotècnia al reglament d'explosius (distància de seguretat...) atesa la proximitat d'aquesta als sectors de sòl urbanitzable residencial P-R3 i DR-3 i RB4.   
- Riscos d'inundacions: afecta els sectors DR1, D- I1, A-3, A-4, A-5, RB4 i PR1 tots ells pròxims a la carretera CV- 900 (Orihuela-Callosa) dins dels límits del la zona de risc d'inundabilitat 2 del PATRICOVA. Dins dels límits de la zona de risc d'inundabilitat 6 del Patricova només es concentra unes xicotetes àrees situades en l'extrem occidental dels sectors DR1 i D-I1 La major part de les zones de risc d'inundabilitat 6 /(DR1 i DI1) són simultàniament àrees amb risc d'inundabilitat 2.  
Els sectors D-I1, DR1 i A-4 aparentment no podrien ser reclassificats a sòl urbanitzable, per estar afectats pel risc d'inundació i estar classificats prèviament com a sòl no urbanitzable. Ha d'aclarir-se aquest punt o ser conseqüent la planificació urbanística amb la legislació i deixar aquests terrenys com a no urbanitzables.   
- Terratrèmols: la totalitat del municipi està sotmés a un risc alt de terratrèmols. S'indica que la norma sismoresistent en vigor és la NSCR-02 de 2002 (que va derogar la de 8249 SMZO-67) i que el pla general ha de ser conseqüent i assumir les mesures que en prevenció del risc de sismicitat es proposen en l'estudi d'impacte ambiental: evitar grans construccions en vertical, projectar tan sols edificacions marcadament horitzontals...).  
- Despreniments: principalment en els sectors que limiten les vessants de la Serra de Callosa, tant els del nucli urbà de Redován (A-1, A-4, A-6 i A-3 especialment al barri del Rincón) com en la zona del barri de San Carlos A-4, A-3, I-B7 i D-12). Atés que en l'actualitat hi ha zones limitades afectades per despreniments, on s'han establit mesures correctores i que les zones potencialment afectades comprenen tota la falda de la Serra del Segura, es fa necessari aprofundir en la qüestió sol·licitant un estudi de detall sobre aquest risc.   
Informe de l'Àrea d'Avaluació Ambiental   
A més de recordar la documentació tècnica i administrativa necessària per a la conclusió l'expedient es van efectuar les consideracions següents sobre l'ordenació projectada:  
1) En primer terme es proposa la reclassificació de diversos sectors de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable (sector SUZD-I1, sector SUZD-R1) i a sòl urbà (unitat d'execució A-4) que presenten risc d'inundabilitat de graus 2 o 6, segons el Patricova.   
D'altra banda s'assenyala que el límit del risc d'inundació 2 és més ampli que el grafiat en els plànols d'ordenació, i afecta la totalitat del sector SUZD-R1.  
Atés que no s'ha elaborat un estudi d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació (article 16 del Patricova), d'acord amb l'article 22 del Patricova els esmentats terrenys no poden ser objecte de reclassificació a sòl urbanitzable o urbà. Si es pretén mantenir l'ordenació projectada es considera imprescindible elaborar un estudi d'inundabilitat a escala adequada per a esbrinar si es poden admetre decisions de planejament que s'aparten de les determinacions vinculants del Patricova,   
Per això es considera que l'estudi d'inundabilitat hauria d'haver sigut incorporat com un dels estudis bàsics per a la revisió del pla general, ja que hi ha sòls classificats com a urbanitzables en el planejament vigent (SUZP-R1) el desenvolupament del qual, d'acord amb l'article 23 del Patricova requereixen igualment la realització d'un estudi d'inundabilitat específic amb caràcter previ a la programació d'aquest. També l'extrem sud del sòl urbanitzable en execució (R- B4) està afectat pel risc d'inundació 2 en una extensió major que la grafiada en els plànols d'ordenació.  
2) Encara que tant en la memòria informativa com en l'estudi d'impacte ambiental, es fa referència del risc sísmic existent en el municipi, no s'han incorporat a la documentació amb caràcter normatiu l'obligatorietat d'incloure les normes de sismoresistència en les noves construccions.  
3) Es proposa la delimitació d'un polígon industrial com a sòl urbà d'activitats productives no compatibles, permetent la instal·lació futura d'activitats qualificades amb grau 4 i 5, segons nomenclàtor d'activitats classificades i reconeixent l'existència d'activitats (granges, pirotècnia i indústries químiques) que per la naturalesa d'aquestes han d'estar allunyades de les zones residencials. Les esmentades activitats, incloses o no en polígon industrial, són incompatibles amb l'ús residencial.  
No obstant això, el projecte de revisió del pla general proposa simultàniament el reconeixement i ampliació d'aquest tipus d'activitats en el polígon delimitat el que podria agreujar el risc o molèsties sobre la població resident actualment en les proximitats i l'ampliació del nucli urbà i la xarxa estructural d'espais lliures (PQL) fins a confrontar amb l'esmentat sòl industrial; la qual cosa es considera incompatible pel risc que comportarà per a la futura població   
Des del punt de vista d'impacte ambiental es considera necessari realitzar un estudi del risc existent en l'actualitat amb les activitats allí situades i, si és el cas, adoptar les mesures protectores o correctores necessàries.   
4) Els terrenys forestals pertanyents a la Serra de Callosa es podran incorporar a la xarxa estructural d'espais lliures mantenint-ne la qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció i el caràcter patrimonial d'aquest, havent de realitzar el condicionament de parc públic de manera que es garantisca la conservació del Lic Serra de Callosa de Segura, i més concretament de l'hàbitat prioritari definit en el seu àmbit, tal com s'expressa en l'informe emés pel Servei d'Ordenació Sostenible del medi, del qual s'hi adjunta la fotocòpia.   
5) Així mateix els camins ramaders classificats al terme municipal són béns de domini públic que han de ser grafiats i incorporats a l'ordenació com a elements de la xarxa primària, i no poden ser classificats com a sòl urbanitzable.  
6) El creixement previst és significatiu i per tant el seu desenvolupament ha d'anar precedit de les garanties suficients sobre la disponibilitat de recursos hídrics suficients, degudament acreditats per l'organisme de conca competent com també dels certificats de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals sobre la suficiència de la capacitat de les estacions depuradores existents que hauran de tractar l'increment de volum que generaren els nous sectors o en es defecte la necessitat de construcció de noves infraestructures o ampliació de les existents.  
Tampoc es fa menció de la gestió actual i futura dels residus sòlids urbans, ni les mesures protectores necessàries en els sòls urbanitzables per a garantir una futura recollida selectiva en els nous sectors.   
L'estudi d'impacte ambiental no ha avaluat aquests aspectes i la documentació amb eficàcia normativa no ha establit les condicions necessàries en les fitxes de gestió per a garantir que s'estableixen les mesures protectores o correctores per a garantir un desenvolupament sostenible.   
7) Hauran d'incloure's tant en la documentació gràfica i escrita amb eficàcia normativa els jaciments o elements d'interés patrimonial existents al municipi, d'acord amb l'inventari de la conselleria de Cultura, Educació i Esports.   
8) També han d'incorporar-se a l'ordenació dels nous sectors urbanitzables limítrofs amb terrenys forestals, les mesures protectores i correctores per a prevenir incendis forestals, tal com s'indica en els informes emesos pel Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal d'aquesta conselleria, dels quals s'hi adjunta la fotocòpia.   
9) Pel que fa a l'abast de l'estudi d'impacte ambiental s'insisteix diverses vegades en el document sobre l'existència d'una declaració d'impacte ambiental del pla vigent aprovat definitivament l'any 1985 i es presenta per tant un estudi d'impacte ambiental només de les noves àrees incloses en sòl urbà i urbanitzable. No obstant això, en 1985 no existia tan sols una normativa especifica sobre avaluació d'impacte ambiental ni organisme que puga formular l'esmentada declaració d'impacte ambiental. També s'indica en diverses ocasions que els sectors d'ampliació del barri de San Carlos disposen de declaració d'impacte ambiental positiva, quan en realitat només una part del sòl urbanitzable del barri de San Carlos disposa de declaració d'impacte ambiental favorable, sempre que s'adopten una sèrie de condicionants que no han sigut incorporats a la fitxa de gestió corresponent.  
L'estudi d'impacte ambiental és incomplet destacant com a deficiències més notables, de l'inventari ambiental, la no-referència de la inclusió de la Serra de Callosa en la xarxa Natura 2000 com a zona LIC, Serra de Callosa de Segura, segons proposta aprovada mitjançant un acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001, ni de l'existència en el seu àmbit d'una microreserva situada a la Serra de Callosa pertanyent al terme de Redován, denominada Peñón de la Lobera, declarada per Ordre de 4 de maig de 1999 de la conselleria de Medi Ambient, i s'han d'incorporar a la normativa del sòl no urbanitzable de protecció les limitacions d'ús i altres consideracions que s'estableixen en aquesta.   
Altres deficiències estan relacionades amb els aspectes indicats en els punts anteriors com ara:  
- Falta d'estudi d'inundabilitat  
- Anàlisi de la disponibilitat de recursos hídrics per a satisfer la demanda generats pels desenvolupaments previstos.  
- Estudi de la capacitat de les instal·lacions de tractaments d'aigües residuals actuals i necessitats futures per a garantir en tot moment una adequada gestió de les aigües residuals.  
- Anàlisi del sistema de gestió de residus actual i futur.  
- Anàlisi i avaluació de la ubicació de les activitats productives no compatibles respecte dels sòls urbanitzables residencials actuals i futurs.   
Es considera que el pla general i l'estudi d'impacte ambiental han de ser completats i modificats d'acord amb les consideracions assenyalades.   
Afeccions legals   
- Xarxa Natura 2.000. L'àrea natural del terme municipal es correspon a la vessant oest de la Serra de Callosa, proposada com a lloc d'interés comunitari denominat Serra de Callosa de Segura, segons acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001.  
- Camins ramaders. Segons projecte de classificació de camins ramaders de Redován, aprovat per Ordre de 15 de desembre de 1992, al terme municipal de Redován existeixen 2 senderes i 6 assagadors. El traçat i amples corresponents es grafia en el plànol d'informació i-7-5 de la documentació aprovada pel Ple municipal d'11 d'abril de 2006.  
- Patrimoni cultural. El pla general recull els elements arqueològics inventariats per la conselleria de Cultura en el Catàleg de béns i espais protegits (segons documentació aprovada en el ple de l'Ajuntament d'11 d'abril de 2006).   
- Microreserves vegetals. En l'àmbit de la Serra de Callosa es va declarar, per Ordre de la conselleria de Medi Ambient de 4 de maig de 1999 la microreserva denominada Peñón de la Lobera, que presenta una extensió de 19,375 ha.   
- Patricova. La zona sud del terme municipal està afectada per risc d'inundació 2 i 6, d'acord amb el pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana aprovada mitjançant un acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
En la documentació remesa al juny de 2006, (corresponent a l'aprovada a l'abril de 2006 pel Ple municipal) la solució adoptada contra el risc d'inundació consisteix en:   
- L'eliminació dels sectors urbanitzables delimitats (SUZD-R1 i SUZD-I1 (classificats en el planejament vigent com a sòl no urbanitzable).  
- El manteniment de les unitats d'execució UE-4 i UE -7 (que en el planejament vigent estan classificades com a sòl no urbanitzable) i el sòl SUZP-R1 (classificat en el planejament vigent com a sòl urbanitzable), establint que s'efectuarà prèvia a la programació d'aquest un estudi d'inundabilitat que legitime la seua incorporació al procés urbà, tal com es recull en l'articulat del Patricova.   
Es justifica el manteniment de les unitats d'execució UE-4 i UE- 7, com a sòl urbà amb gestió diferida, per l'existència d'edificacions que colmaten íntegrament els sòls lucratius inclosos en les respectives unitats i la jurisprudència existent respecte d'això. No obstant encara que l'esmentada reclassificació siga possible i fins i tot recomanable (d'acord amb el que s'ha manifestat per l'Ajuntament) el risc inundació 2 continua existint sobre els esmentats terrenys i per tant hauran de ser incorporades les mesures protectores o correctores que estableix el Patricova, i no es tenen elements de judici per a determinar quins articles els són aplicables.   
En relació amb la prevenció el risc sísmic es fa referència a la legislació en vigor i justifica la seua omissió per ser una norma bàsica de compliment obligatori. No obstant això, s'apunta que el pla ha establit les seues determinacions de manera compatible amb la NCSE-2002 pel que fa a alçàries i altres elements afectats per aquesta norma, incloent en l'article 2 de les normes urbanístiques referència expressa de l'afecció de l'esmentada norma i dels valors de l'acceleració bàsica i del coeficient de contribució sísmica a Redován   
Es considera per tant que les recomanacions de l'estudi d'impacte ambiental en aquest aspecte han sigut incorporades a la documentació tècnica del pla general amb eficàcia normativa.   
En relació amb el polígon d'activitats productives no compatibles la solució aprovada per l'Ajuntament consisteix a augmentar lleugerament la superfície i reconvertir l'ús d'industrial (indústries d'índex i grau alt) a sòl urbà d'ús residencial de mitjana densitat, de manera que es possibilite el canvi d'ús en condicions raonables per a les actuals instal·lacions i s'incentive l'eixida d'aquestes. Ateses les dimensions del municipi hauran de desenvolupar-se, si és el cas, en altres termes municipals.   
El desenvolupament del futur sòl residencial es projecta mitjançant dues unitats d'execució : la UE-9 i la UE-.10.   
Es traça una línia que defineix la distància mínima de protecció de l'actual pirotècnia d'acord amb el Reial decret 230/1998, de 16 de febrer, per la qual cosa s'aprova el Reglament d'explosius (que es concreta en una paral·lela a 171,34 m del perímetre actual de la instal·lació) per si ha alguna fase en l'execució de les unitats que hagen de simultaniejar-se la presència de diversos usos.   
La proposta de l'Ajuntament elimina el risc derivat de les activitats productives no compatibles, sempre que aquestes hagen sigut eliminada d'aquest emplaçament ja que mentre es continuen exercint les esmentades activitats el desenvolupament residencial tant en les unitats d'execució sobre les quals s'assenten (UE-9 i UE-10) com en els sectors situats en la contornada (UZP-R3, UE-6, SUZD-R1) estarà limitat.  
Per això es considera que ha d'incloure's en l'apartat de prevenció de riscos naturals o induïts, com també en les corresponents fitxes de gestió i apartats específics de les normes urbanístiques la necessitat d'eliminació de les indústries incompatibles amb l'ús residencial existents en a l'actualitat prèvia al desenvolupament dels usos residencials tant de les unitats d'execució com dels nous sòls urbanitzables situats en les proximitats.   
La superfície del parc urbà (PQL) s'ha modificat de manera que s'exclouen de l'àmbit d'aquesta els terrenys pertanyents a la LIC Serra de Callosa de Segura.   
S'assumeix i inclou en les directrius corresponents a la prevenció de riscs naturals o induïts les mesures que s'han d'aplicar en els sòls urbanitzables limítrofs amb terrenys forestals, que hauran de ser a més recollides en les fitxes de gestió i plànols d'ordenació dels nous sectors que s'han de desenvolupar.   
En relació amb els camins ramaders, els nous desenvolupaments hauran de respectar en totes la seua amplària i longitud els camins ramaders classificats, incloent en les corresponents fitxes de planejament i gestió com també en els plànols d'ordenació el traçat i amplària legal d'aquests:  
Sobre la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre la demanda dels nous desenvolupaments, es presenta informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura que indica la falta de recursos en l'actualitat, encara que el proveïment serà possible en un futur pròxim a partir de la generació de nous recursos procedents de les infraestructures de desalatge previst en el programa AGUA.   
Es completa l'informe de l'organisme de conca amb l'anunci sobre la licitació de la planta dessaladora de Torrevieja (publicat en el diari Información de 20 de març de 2006) preveu la producció de 80 hm³.  
Respecte a la capacitat de les infraestructures de tractament d'aigües residuals es presenta informe de l'EPSAR de 2 de setembre de 2005 en el qual s'informa la viabilitat del tractament en l'EDAR del sistema de Callosa de les aigües generades sempre que es complisquen els condicionants següents:  
1. En el seu dia, els urbanitzadors responsables dels desenvolupaments urbanístics hauran de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
2. En tot cas, l'abocament generat pels desenvolupaments urbanístics a què dóna lloc el PGOU de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments, o si no n'hi ha en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, editat per l'Entitat de Sanejament d'Aigües, dotada a més de guies per a la instal·lació de arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix en la connexió de la zona industrial a més de disposar de la mencionada arqueta de registre s'haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesures en continu, tancada amb clau.   
3. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva i atès el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions d'ampliació de la planta necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.   
4. Amb anterioritat a l'execució de la connexió s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant del càlcul del suplement d'infraestructures efectuades a l'efecte de la qual haurà d'establir-se l'oportú conveni si és el cas, entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de Redován.   
Respecte del tractament i destinació dels residus sòlids urbans s'aporta informe de l'empresa concessionària de la recollida (Colsur, SL), en el qual s'afirma que es pot assumir la recollida de l'increment de volum que es generarà per desenvolupament del pla general projectat. S'indica el punt de destinació: la planta de La Serratilla a Abanilla, propietat de l'empresa concessionària, situada en la veïna Comunitat Autònoma de Múrcia com també les condicions i tractaments que es duen a terme en aquesta.   
En relació amb el patrimoni cultural es remet al Catàleg de béns i espais protegits inclosos com a documentació amb eficàcia normativa.  
Respecte al contingut de l'estudi d'impacte ambiental no s'ha vist ampliat a una avaluació de tot el terme, es continua insistint a analitzar únicament i exclusivament els nous sectors urbanitzables respecte del planejament vigent.   
D'altra banda, d'acord amb el reglament pel qual s'apliquen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, hi ha unes limitacions al voltant del cementeri, per la qual cosa haurà de sol·licitar-se informe de viabilitat a la conselleria de Sanitat a fi de determinar-les en els sectors limítrofs a aquest.   
Finalment la consulta a la Direcció General de lnterior ha posat de manifest, a més dels riscos apuntats per l'Àrea d'Avaluació Ambiental, els següents:  
- Risc de despreniments en els sectors situats en la falda de la serra, la qual cosa requereix un estudi de detall per a determinar-ne la magnitud i la necessitat d'adoptar mesures protectores o correctores.   
- Risc induït pel trànsit de mercaderies perillosa en l'autopista A-7 què afecta els 500 metres a un costat i a l'altre d'aquesta i per tant als sectors SUZP-R4 i SUZD-R2 (segons documentació aprovada a l'abril de 2006).  
Han de realitzar-se per tant per a la seua prevenció les modificacions següents:   
a) La declaració d'impacte ambiental, formulada per al pla parcial sector residencial C-10 San Carlos (expt. 186/99-AIA) que es correspon amb l'actual SUZP-R4) mitjançant una resolució de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de 14 d'octubre de 1999, en els termes apuntats per la Direcció General d'Interior per a la prevenció del risc derivat del trànsit de mercaderies perilloses.  
b) Les condicions objectives de nous sòls urbanitzables (directriu C.2), és a dir les àrees situades entre San Carlos, l'autopista, la CN-340 i el sector SUZP-R4 que hi ha grafiat en els plànols d'ordenació com a sòl no urbanitzable comú de tipus 1 transformable.   
Consideracions jurídiques   
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració o estimació d'impacte ambiental   
Primer   
Estimar acceptable el projecte des del punt de vista ambiental el projecte de Pla general d'ordenació urbana aprovat pel Ple municipal l'11 d'abril de 2006, amb els condicionants que s'estableixen en el punt segon d'aquesta resolució.   
Segon  
1. S'eliminarà, en la directriu C.2, com a àrea adequada per a reclassificació de sòls urbanitzables d'ús residencial la compresa entre el barri de San Carlos, l'autopista, la CN-340 i el sector SUZP-R4 que hi ha grafiat en els plànols d'ordenació com a sòl no urbanitzable comú de tipus 1 transformable, per trobar-se en la banda de 500 m en la que hi ha risc induït pel trànsit de mercaderies perilloses.  
2. En les fitxes de gestió de les unitats d'execució 4 i 7 s'haurà d'incloure en prevenció del risc d'inundació l'article o articles del Patricova aplicables a aquestes, d'acord amb allò que l'òrgan competent en matèria d'urbanisme determine.   
3. Els nous desenvolupaments, corresponents tant a les zones de sòl urbà no consolidat com als nous sectors de sòl urbanitzable detallat i delimitat, quedaren supeditats a:  
3.1) La disponibilitat de recursos hídrics a partir de les infraestructures de dessalatge que entraran en funcionament en un futur pròxim, ratificat amb la corresponent concessió de l'organisme de conca.   
3.2) La previsió en els projectes d'urbanització de les reserves corresponents a les àrees d'aportació i de vorera per a facilitar la recollida selectiva dels residus urbans.  
3.3) La possibilitat de tractament real de l'increment de volum d'aigües residuals generades pels nous sectors, mitjançant la connexió efectiva a l'EDAR del Sistema Callosa, en els termes establits en l'informe de l'entitat pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR).   
3.4) Els nous sectors urbanitzables limítrofs amb el sòl forestal hauran d'incorporar a la seua ordenació les mesures per a la prevenció del risc d'incendis forestals d'acord amb l'informe dels Serveis Forestals de la conselleria de Territori i Habitatge.   
3.5) Els nous sectors que se situen en la falda de la Serra de Callosa de Segura hauran de tenir en compte en l'ordenació el risc de despreniments, realitzant un estudi previ de detall a fi de determinar si és necessari establir mesures protectores o correctores.   
3.6) Les unitats d'execució UE-9, UE-10 ; UE- 6 i els sòls urbanitzables SUZP-R3 i SUZD\_R1 no es podran desenvolupar en tant romanguen en activitat les indústries, existents en l'actualitat, que es qualifiquen com a activitats no compatibles amb l'ús residencial, segons nomemclator d'activitats qualificades (Decret 54/19594, de 26 de març del Consell de la Generalitat Valenciana).   
3.7) Els nous sectors urbanitzables respectaran i consideraran en la seua ordenació el traçat i amplària dels camins ramaders classificats al terme municipal   
3.8) Els sectors SUZP-R4 I SUZD-R2 s'hauran de reconsiderar d'acord amb les limitacions generades pel risc induït pel trànsit de mercaderies perilloses segons l'informe de la Direcció General d'Interior.  
Els esmentats condicionants s'inclouran en les corresponents fitxes de gestió com a mesures obligatòries prèvies que s'han de complir per al desenvolupament de les zones de sòl urbà no consolidat o la programació dels sectors urbanitzables.   
4. El condicionament i utilització de l'àrea pròxima a les indústries no compatibles com a parc urbà (PQL) quedarà supeditat, igual que els sòls residencials limítrofs a la supressió prèvia de les esmentades activitats.   
5. S'hauran de grafiar en els corresponents plànols d'ordenació generals el traçat i amplària legal dels camins ramaders classificats al terme municipal.   
6. La declaració d'impacte ambiental del sector C-10 (expt.186/99-AIA) formulada per la directora general de Planificació i Gestió del Medi de 14 d'octubre de 1999, coincident amb el denominat SUZP-R4 del projecte de pla general, es considera modificada o ampliada pels condicionants establits en aquesta resolució.   
7. Se sol·licitarà informe a la conselleria de Sanitat, a l'efecte del reglament pel qual s'apliquen les pràctiques de policia mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana (Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana) a fi de determinar si hi ha alguna limitació sobre els sòls residencials limítrofs amb el cementiri municipal.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 168/4141-CPZ   
Títol: Homologació i pla parcial modificatiu sector industrial el Pouet  
Promotor: Ajuntament d'Agost  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Agost i CTU   
Localització: A l'oest del nucli de població d'Agost limítrofa amb el terme municipal de Monforte del Cid i a la vora de la carretera CV-820, de Novelda a Monforte del Cid  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del pla parcial és reclassificar com a sòl urbanitzable amb ordenació detallada un SNU comú agropecuari el terme municipal d'Agost per a creació d'un nou sector d'ús global industrial que disposarà d'una única parcel·la i una única indústria de fabricació de productes ceràmics.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El programa d'actuació integrada consta a més de l'estudi d'impacte ambiental, de pla parcial, document d'homologació, avantprojecte d'urbanització i alternativa tècnica a càrrec de la mercantil Hijos de Francisco Morant SL. El municipi d'Agost disposa d'unes normes subsidiàries de planejament aprovades per la CTU el 3 de juliol de 1995.  
La reclassificació proposada comprén un sector amb una extensió de 452.726 m², a la vora de la carretera CV-820 i limítrof amb el terme municipal de Monforte del Cid. Els límits del sector són: al nord, una instal·lació militar (CTM) i SNU comú agropecuari; al sud, la carretera CV-820 i nova variant d'Agost; a l'est, amb un embassament d'aigua de reg i un camí com a viari exterior d'ordenació detallada; i a l'oest, amb un altre camí com a viari exterior.   
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, s'han analitzat en l'estudi d'impacte ambiental dues alternatives, únicament pel que fa a l'ordenació detallada del sector es refereix. L'alternativa escollida és aquella que disposa la zona verda al nord del sector a fi de situar la indústria com més allunyada possible de la zona militar.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 10 d'octubre de 2005 el STPOT d'Alacant remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al pla parcial sector de sòl urbanitzable industrial el Pouet d'Agost, i certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante amb data 23 de juliol de 2005, i en el DOGV núm. 5040, d'1 de juliol de 2005.   
Durant el període d'informació pública no s'hi ha presentat cap al·legació, segons consta en el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament d'Agost, acompanyat en l'expedient administratiu municipal pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 29 de setembre de 2005.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 3 de març de 2006, se sol·licita a l'Ajuntament d'Agost que complete l'expedient d'estudi d'impacte ambiental ampliant o esmenant la informació relativa als aspectes següents:  
- Informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en l'ordenació, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.   
- S'haurà d'acreditar la capacitat de gestió dels residus sòlids urbans i inerts i la destinació final d'aquests.  
- S'haurà d'especificar el sistema de depuració previst per a les aigües residuals en l'EDAR de nova construcció, en funció de les característiques dels influents que s'han de tractar.   
- Es considera necessari completar l'estudi d'impacte ambiental en l'apartat d'identificació i valoració d'impactes, incloent entre les consideracions ambientals la possible afecció a l'embassament regulador d'aigua de reg de la Comunidad de Regantes El Canalillo, d'acord amb el que segueix: a causa de la proximitat a l'embassament, la bassa i l'aigua de reg podrien veure's alterades per un contingut anòmal de materials transportats pel vent, i fins i tot de metalls en funció del procés industrial que es duga a terme; s'haurà d'aprofundir en l'estudi d'alternatives pel que fa a l'organització interna de l'illa amb ús industrial; s'estudiarà com a mesura correctora les possibles alternatives pel que fa a la disposició de les parts: edificació, zones d'abassegament i assecada natural de matèria primera i zones d'emmagatzemament del producte acabat, estimant les superfícies de pati necessàries segons el procés de fabricació previst; en les alternatives per a la ubicació de les zones d'abassegament de matèria primera, es justificarà la solució adoptada a fi d'evitar-ne la dispersió per l'efecte del vent sobre la bassa, establint-se amb claredat aquelles mesures correctores per a atenuar el possible impacte; es valoraran els desnivells en la parcel·la, l'edificació i l'ús de la vegetació a l'hora d'establir pantalles que atenuen el possible impacte; s'inclourà en el PVA els controls que resulten per a garantir el compliment de les noves mesures correctores que s'introduïsquen; ateses les característiques de la bassa de reg, aquesta ha de ser considerada com a gran presa, havent d'avaluar-se l'esmentada infraestructura segons la classificació d'aquesta en funció del seu risc potencial i en relació amb el risc sísmic existent al sud d'Alacant.  
- El PVA haurà d'incloure el compromís de presentar per part de l'explotador davant de l'administració una memòria o informe anual donant compte del desenvolupament del projecte, de l'aplicació de les mesures correctores, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se.   
Igualment, s'efectua consulta a la Direcció General d'Interior pel que fa a la viabilitat de la proposta en relació amb el risc sísmic existent en la zona i la ubicació d'aquesta a la vora de l'embassament El Canalillo considerat com a gran presa en funció del seu risc potencial. En l'informe evacuat es conclou la necessitat de dur a terme una anàlisi del risc d'inundació en cas de ruptura de l'embassament de reg i com afectaria la parcel·la que es vol reclassificar. Aquesta anàlisi de risc donaria la pauta sobre la conveniència o no de la reclassificació, i en cas afirmatiu marcaria les directrius de seguretat per a ordenar els elements constructius en la parcel·la, i seria la base d'un pla especial de seguretat.  
Amb data 17 de maig de 2006, es comunica al STPOT les conclusions a què es fan referència en el paràgraf anterior i se li sol·licita requerisca a l'Ajuntament d'Agost l'ampliació de l'expedient mitjançant l'elaboració d'un estudi relatiu a l'anàlisi del risc d'inundació per causa d'una hipotètica ruptura de la presa.  
Informes sectorials  
En l'expedient administratiu municipal s'inclouen diversos escrits i informes relatius al pla parcial El Pouet, i que són els que segueixen:  
- Informe de l'arquitecte municipal sobre diverses qüestions urbanístiques del programa presentat, tot i que en aquest no es fa referència a cap aspecte de caràcter ambiental.  
- Informe del Ministeri de Defensa amb relació al PAI 2/05 sector industrial El Pouet relatiu a l'actuació urbanística prevista, que resulta favorable sempre que es respecte el règim de limitacions establit en les legislacions sectorials vigents.  
- El certificat d'aprovació provisional per acord del Ple municipal queda condicionat a l'obtenció de diversos informes i al compliment de diversos condicionants, alguns dels quals tenen caràcter ambiental:  
- Informe favorable de la conselleria d'Indústria.  
- Informe favorable del Consell superior d'Urbanisme.  
- Compliment de l'ordenança municipal reguladora dels límits màxims de l'alçària dels depòsits d'argila i de les mesures correctores que s'han d'adoptar.  
- Consideració en el procediment d'estudi d'impacte ambiental de l'embassament de la comunitat de regants El Canalillo, limítrof a l'est amb el sector.  
- Queda pendent de negociació la proposta de conveni urbanístic, en els seus aspectes econòmics com també en l'establiment de termini per al trasllat de la indústria matriu actualment en funcionament.  
En l'expedient incoat no s'inclouen els informes preceptius de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i de l'organisme de conca corresponent relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies oficials i les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, i els publicats per la CTH, com la xarxa Natura 2000, espais naturals protegits, microreserves, PATRICOVA i PGOF, no es detecten afeccions en la zona d'estudi. El sector no es troba afectat per cap llit o rambla.  
2. El sector es troba afectat pel camí ramader assagador de Novelda a Agost, que discorre en direcció oest-est, per la part sud de la parcel·la. L'esmentat camí ramader s'incorpora en l'ordenació detallada juntament amb els espais lliures dotacionals, i no computa la superfície d'aquest en el sector.   
3. No es detecten en l'àmbit d'estudi punts d'interés arqueològic o etnològic. Consta en l'expedient d'estudi d'impacte ambiental la realització de treballs de prospecció arqueològica autoritzats, la memòria del qual ha sigut presentada en els Serveis Territorials de la Unitat Arqueològica, sense que fins a la data s'haja rebut l'informe favorable a l'efecte patrimonial del planejament proposat, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/98, de PCV.  
4. El sector afecta la zona de seguretat llunyana de la instal·lació militar Camp de Tir i Maniobres (CTM) d'Agost, establida en 2.000 m comptats a partir del seu perímetre exterior més avançat, per la qual cosa s'ha optat per disposar la zona verda com a matalàs entre l'activitat industrial i la zona militar.  
Es qualifica com a SJL, zona verda, una superfície situada en la franja nord del sector que serveix com a zona d'amortització entre l'activitat industrial i el camp de tir, on està previst plantar una important massa d'arbres que actuen de barrera visual i de retenció de fums i partícules sòlides disperses.  
5. El sector es troba afectat per la carretera CV-820 a Novelda, la titularitat de la qual és de la Diputació d'Alacant. La connexió es realitza a través d'una rotonda al vèrtex SO de la delimitació.  
6. Una línia elèctrica, un gasoducte i el tub canal de l'Horta d'Alacant discorren pel sector.  
7. El límit est voreja per tres dels seus quatre costats l'embassament regulador per a aigua de reg de la comunitat de regants El Canalillo, amb una capacitat de 360.500 m³, que disposa de declaració d'impacte ambiental de data 27 de gener de 1998. L'ordenació detallada manté una zona com a espai lliure en el talús de l'embassament, i disposa un viari entre la superfície industrial i aquest.  
Amb data 10 de juliol de 2006, l'Ajuntament d'Agost remet informe sobre la bassa Canalillo Moclem i l'afecció d'aquesta sobre el PI El Pouet, que inclou un pla d'explotació i emergència, i annex: anàlisi del risc d'inundació, conforme al procediment d'estudi d'impacte ambiental, documents que es consideren més avant en aquest informe.  
Consideracions ambientals  
La mercantil promotora del programa presentat pretén traslladar-se a aquesta nova ubicació, i desmantellar les actuals instal·lacions d'aquesta, encara que, segons sembla, no hi ha compromís per part de l'empresa en qüestió, ni un termini determinat per a aquest. Aquest nou emplaçament resulta ambientalment molt més adequat per a albergar una indústria ceràmica que les instal·lacions actuals de La Esperanza situades a la carretera CV-820 de Sant Vicent del Raspeig a Agost, en la confluència de la rambla del Toll amb la rambla de Roget, a escassos 300 m del nucli de població, limítrof a sòls amb vocació de desenvolupament urbanístic.   
Com bé s'exposa en els certificats emesos de l'Ajuntament d'Agost, s'ha considerat necessari que l'estudi d'impacte ambiental presentat identifique i valore els possibles impactes de la simple ubicació i delimitació del sector proposat a la vora de l'embassament de la comunitat de regants El Canalillo, el qual envolta per tres dels seus quatre costats:  
Pel que fa a possible afecció a la bassa i l'aigua de reg, que pot veure's afectada per l'aportació de partícules sòlides transportades pel vent o veure's alterada per un contingut anòmal de metalls en funció del procés industrial que es duga a terme, s'han inclòs les mesures següents:  
- Es construirà una zona tancada per a l'abassegament de la matèria primera que consistirà en un podrimener d'argiles en nau tancada, amb sistema d'humectació de la matèria primera.  
- S'haurà d'executar una barrera vegetal que impedisca la dispersió d'aquestes partícules fins a la bassa de reg en el moment de manipulació de les argiles que puguen escapar de l'interior del podrimener.   
- A més, es comunica que en el procés industrial d'aquesta ceràmica no intervenen metalls, ja que la matèria primera utilitzada durant tot el procés de fabricació és l'argila, per la qual cosa el risc d'incorporar metalls a la cadena alimentària es defineix com a inexistent.  
Pel que fa a la consideració del possible impacte de l'actuació sobre la bassa de reg limítrofa al sector i la seua valoració, en l'informe sobre la bassa Canaló Moclem i l'afecció d'aquesta al PI El Pouet es descriu la bassa del tipus de les denominades de terra impermeabilitzada amb geomembrana, i alimentada des de pou per la qual cosa es coneix perfectament el seu cabal d'alimentació i es pot actuar amb garantia a l'hora de tallar el subministrament. A més, s'identifica com a únic punt d'afecció del sector el punt d'abocament del desguàs d'emergència en les proximitats de la bassa a la vora de la caseta d'allotjament de vàlvules.   
En la situació actual, si enfront d'un potencial funcionament incorrecte s'activara el desguàs d'emergència, es veurien afectades la carretera CV-820, alguna casa de camp i circumstancialment el ferrocarril Alacant-Madrid, per la qual cosa la classificació de la bassa és A. En la situació prevista amb la implantació del polígon industrial, a més de l'execució d'un nou col·lector de desguàs d'emergència, evitant l'abocament l'actual sobre una determinada superfície que s'ha d'ocupar pel sector, la instal·lació queda inclosa en el pla d'emergència que no pateix major variació.  
En l'annex anàlisi del risc d'inundació, es descriuen tant les hipòtesis de ruptura considerades, com les zones de ruptura en la bassa en el costat de major alçària del terraplé i les zones d'inundació que es grafia sobre la parcel·la. Tenint en compte els mecanismes de seguretat de la presa, la garantia de seguretat enfront del lliscament de talussos i l'ús previst de la zona afectada per l'envoltant de zones d'inundació de totes les hipòtesis de ruptura, on l'afecció a possibles vides humanes és pràcticament nul·la, es conclou un risc baix com a conseqüència d'una ruptura.  
Pel que fa a distribució interna de la parcel·la i les alternatives d'ordenació de l'edificació, zones d'abassegament i assecada de matèria primera, encara que en naus tancades, s'ha tingut en compte el règim de vents que determina una dominància de component est, amb alternança amb vents de l'oest.   
La distribució final de la parcel·la disposa, per tant, una ZV en el límit nord d'aquesta; el amb línies de tanques laterals en el límit de parcel·la a l'est i a l'oest a peu de talús; un viari perimetral rodejant tot el complex; sengles naus tancades en la zona central com a podrimener i naus de mòlta, assecada i cocció (també es tancaran els focus puntuals d'emissió com la trituradora); la superfície de magatzem de producte acabat al SO, entre la bassa de reg i el gasoducte, prop de la carretera; i al sud de gasoducte fins a la CV 820, la zona d'aparcament a l'oest i una zona verda a l'est a la vora de la rotonda d'accés a la instal·lació, per on travessen l'assagador de Novelda a Agost, el tub canal de l'Horta d'Alacant i la línia elèctrica. No es dibuixen els vials interiors de la instal·lació ni es determinen les superfícies que s'han d'asfaltar.  
La zona on s'implantarà el sector industrial es veu afectada per l'aqüífer Serra del Cid, sobreexplotat i de caràcter deficitari. La vulnerabilitat per contaminació d'aqüífers en la zona d'estudi es defineix com a baixa.  
Els usos del sòl actuals en les parcel·les de la proposta i en el seu entorn són l'agrícola de cultiu de la vid. L'ús industrial està present en l'àmbit de la proposta, a la vora del traçat de la carretera, on es troba implantada una altra important indústria ceràmica del municipi, situada també fora del nucli de població d'Agost. A més del ja exposat, no s'han observat valors ambientals dignes de protecció que puguen veure's afectats negativament per l'actuació prevista.  
El pla parcial preveu la construcció, dins del sector, d'una instal·lació per al tractament de les aigües residuals (EDAR) que es generen. L'aigua residual que es preveu generar en la instal·lació consta de tres corrents, un procedent del tren de resines descalcificadores, un altre de l'estació de llavada de camions i un tercer de la unió de les anteriors amb l'abocament de les aigües sanitàries de lavabos i vestidors. Una vegada tractades mitjançant un sistema d'oxidació total en la depuradora, l'efluent depurat s'emmagatzemarà per a ser després reutilitzat com a aigua de procés, sent per tant l'abocament zero. La xarxa es defineix com a separativa i les aigües pluvials seran recollides i transportades per gravetat fins a un depòsit a la vora de l'EDAR, des d'on seran impulsades fins a una bassa de proveïment de reg per a les zones verdes.   
Pel que fa al subministrament d'aigua, l'abastiment al sector es considera des de dues possibles connexions, una al canal subterrani de l'Horta d'Alacant d'aigua no potabilitzada i una altra des d'una canonada d'aigua potable que discorre al nord del sector. Es preveu, segons sembla, un depòsit de reserva que garantisca el proveïment d'aigua potable en tot moment durant 1 dia, i una bassa amb una capacitat de 2.000 m³ suficient per a emmagatzemar l'aigua de procés industrial necessària per a 4 dies situada al nord-est del sector. Un tercer depòsit de 10 m³ emmagatzemarà temporalment a l'aigua de pluja i l'aigua residual depurada.   
Amb data 2 de juny de 2006, Aquagest Levante SA emet informe sobre la disponibilitat de cabals per a subministrament d'aigua a l'AI del sector industrial el Pouet, que s'informa que el subministrament d'aigua es realitzarà a través de la xarxa de distribució que part del depòsit Tarrach, el qual rep cabals de les preses d'aigües d'Alacant i canal de l'Horta. En les condicions actuals de demanda per part del sòl urbà existent a Agost i la demanda prevista, les fonts disponibles en el proveïment són suficients per a cobrir l'esmentada demanda, estimada en una consum mitjà d'uns 170.0003 a l'any, és a dir, en uns 5'45l/seg.  
Pel que fa a la gestió dels residus que es generen, s'adjunten cartes de compromís d'acceptació de residus de les empreses gestores autoritzades de residus perillosos i no perillosos, encarregades de la recollida, transport i gestió d'aquests.  
L'estudi d'impacte ambiental incorpora en l'annex 1 un estudi hídric on s'estimen les necessitats d'aigua potable en funció del nombre de treballadors amb connexió a la xarxa de subministrament d'aigua potable municipal; d'aigua per al procés industrial previst d'acord amb la producció diària de ceràmics amb subministrament del canal de l'Horta d'Alacant; i d'aigua de reg per a les zones verdes procedent de l'EDAR del sector amb un balanç hídric anual favorable.   
En l'annex 2 s'incorpora un estudi acústic d'acord amb el que s'ha regulat en l'article 36 de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica, on s'identifica com a principal font de soroll en la situació actual la carretera CV-820, amb un nivell sonor compatible amb l'ús proposat, i s'estima que l'activitat futura incrementarà els nivells però no es preveuen incompatibilitats.   
I en l'annex 3 incorpora un estudi del paisatge segons s'estableix en la Llei 4/2004, LOTPP. En l'anàlisi d'aquest es constata que l'àmbit de l'actuació no presenta una singularitat evident en el paisatge de l'entorn on se situa, amb un caràcter homogeni, havent-se, no obstant això, diferenciat quatre unitats paisatgístiques. La valoració pel que fa a qualitat i fragilitat es pot entendre com a mitjana i l'impacte paisatgístic de l'actuació es considera assumible i compatible amb el seu entorn, i destaca que l'actuació no es percep des del nucli de població, encara que sí des d'una de les carreteres d'accés al municipi.  
Cal destacar que en els citats annexos 1, 2 i 3 s'anomena el sector com d'ús residencial, la qual cosa s'entén, en tot cas, com una errata en la documentació, no desvirtuant en l'essencial les seues conclusions.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora un bon nombre d'impactes negatius notables, valorats inicialment com a impactes de caràcter crític, sever o moderat, tant en fase de construcció com de funcionament, i es proposen mesures correctores per a la seua atenuació. En fase de construcció no s'aconsegueix reduir l'impacte definit com a crític sobre el sòl i la vegetació, ja que comporta la completa destrucció d'aquest. En fase de funcionament, els impactes més notables són els deguts a la incidència visual de la proposta, de caràcter moderat, i els més problemàtics els de les emissions gasoses i abocaments líquids, que requereixen d'un control de les mesures correctores proposades en el PVA.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, projecte d'homologació i pla parcial modificatiu sector industrial el Pouet al terme municipal d'Agost, promogut per l'Ajuntament d'Agost, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon. Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també la DIA.  
2. S'haurà de traçar una línia virtual des del vèrtex NO de la bassa fins a rotonda d'accés, amb una inclinació aproximada de 20º a l'oest des de la línia de la bassa, que definirà fins al límit est del sector la superfície de prevenció de riscs d'aquesta, on estaran prohibides les construccions de qualsevol tipus, i prohibit emmagatzemar qualsevol tipus de materials no consolidats com ara argiles o graves, com també substàncies perilloses de qualsevol tipus. Tampoc es podran acumular cap tipus de residus ni maquinària en general.  
3. D'acord amb les zones que resulten inundades segons les tres hipòtesis de ruptura estudiades, en la zona d'emmagatzemament de rajola acabada i aparcament, quedarà a més prohibit l'emmagatzemament de materials lleugers o solts que puguen resultar arrossegats per efecte de l'aigua, com ara els plàstics i material d'embalatge, com també els palés solts.   
4. Pel que fa als resultats de l'estudi d'inundabilitat presentat, s'hauran d'adoptar mesures concretes que garantisquen el no-arrossegament de palés amb càrrega o altres elements per efecte de l'aigua fins a la CV-820. Amb aquest fi es recomana que s'adopte alguna de les mesures següents o una combinació d'aquestes:  
- S'haurà d'executar un muret perimetral de contenció, amb suficient resistència a impacte, en la part sud de la zona d'emmagatzemament de rajola acabada i en el límit sud del sector.  
- S'haurà de deprimir lleugerament l'àrea destinada a l'emmagatzemament del producte acabat i l'aparcament, i s'haurà de disposar d'un canaló perimetral per a la recollida de les aigües pluvials connectat a una arqueta separadora de greixos, olis i sòlids en suspensió.   
- O s'haurà d'executar la superfície asfaltada a dues aigües amb formació de pendents no inferiors al 5%, i limafoia central est-oest, amb canaló per a evacuar les aigües pluvials connectat a una arqueta separadora de greixos, olis i sòlids en suspensió.  
- Qualsevol altra mesura que, a judici del tècnic redactor del projecte d'urbanització o de l'enginyer redactor del projecte de la instal·lació industrial, garantisca l'objectiu expressat en aquest condicionant.  
5. D'acord amb les conclusions de l'informe sobre la bassa Canalillo Moclem, s'haurà d'executar, a càrrec del sector i amb l'autorització prèvia dels titulars de la séquia i la resta d'administracions competents, una nova conducció ø900 de desguàs d'emergència de la bassa, des de l'arqueta de ruptura de càrrega fins a travessar la carretera CV-820, i s'haurà d'identificar en el projecte d'urbanització el nou punt de desguàs aigües avall de la carretera d'Agost-Novelda.  
6. S'hauran de formigonar els circuits de circulació interna de vehicles i s'hauran de mantenir netes de materials pulverulents les zones de circulació. S'hauran d'instal·lar sistemes de neteja via humida per als baixos i pneumàtics dels camions a l'eixida del complex industrial.  
7. Totes les mesures protectores i correctores compreses en l'estudi d'impacte ambiental, en la totalitat de la documentació analitzada ambientalment, com també en el condicionat establit en la DIA que comporten unitats d'obra, hauran de figurar en la memòria o annexos, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost del projecte d'urbanització del sector, i dels successius projectes de construcció d'infraestructures. També s'hauran de valorar i proveir les despeses derivades del PVA.  
8. En el cas que la indústria ceràmica que es pretén instal·lar en aquest sector fora un dels supòsits fàctics inclosos en l'annex I de la Llei 16/2002, de prevenció i control integrat de la contaminació (capacitat total de producció superior a 75 t/dia, o una capacitat d'enfornada de més de 4 m³ i de més de 300 kg/m³ de densitat de càrrega per forn), haurà d'obtenir l'autorització ambiental integrada per part de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Tercer. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 1 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Ávarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 194/9001-TYN   
Títol: Modificació puntual núm. 2 del PGOU: ronda Nord i ronda Sud  
Promotor: Ajuntament d'Onda  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Onda i CTU   
Localització: Al nord-oest nucli urbà d'Onda des de la carretera CV-20 a Ribesalbes fins a la carretera CV-223 a Tales vorejant el nucli urbà d'Artesa; i al sud paral·lelament al marge esquerre del riu Sec delimitant amb el sector SUR-8 i SUI-3  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte de la modificació puntual núm. 2 del PGOU d'Onda es divideix en quatre actuacions diferents però relacionades entre elles, consistents en la modificació del traçat de les rondes nord i sud, la constitució d'un sector urbanitzable residencial denominat la Cosa i l'ampliació del sòl urbà industrial UI-3.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
De les quatre actuacions que integren la proposta, dues constitueixen nous sectors de sòl urbanitzable sense ordenació detallada. Les altres dues conformaran sengles modificacions de la RP viària ronda Nord i ronda Sud, així també de la RP de protecció del domini hidràulic (PH).   
El sector la Cosa està conformat pel sòl urbanitzable sector SUR-2, el sòl urbà industrial UI-1 i el sòl urbà residencial U1 i U3 del PG vigent, al qual s'afigen els terrenys limítrofs a l'oest classificats com a SNU comú que són objecte de reclassificació. La superfície total del sector és de 222.132 m². Està delimitat a l'est pel camí de Fanzara i la zona esportiva municipal; al sud per la CV-223 i el sòl urbà UI i U3; al nord per la ronda Nord i a l'oest pel SNU de la partida de Sala.  
El sector ampliació UI-3 està integrat en la seua totalitat per SNU de protecció agrícola, i comprén una superfície de 140.688 m² que es proposa reclassificar com a sòl urbanitzable d'ús industrial, i inclou una superfície de ZV de 40.874 m², dels quals 12.814 m² comporten el trasllat d'una porció de zona verda englobada en la UE-2 del sector SUR-8, els quals es desclassifiquen i passen a SNU comú. Està delimitat al nord pel SUR-8 d'ús industrial i el seu vial perimetral i al sud pel traçat proposat per a la ronda Sud.   
Pel que fa a les dues rondes, la RP denominada ronda Nord, amb una amplària constant en tota el traçat d'aquesta de 30 m, enllaça amb la CV-20 a Ribesalbes i el vial perimetral nord-est, voreja la zona dotacional esportiva i el sector la Cosa, i travessa el SNU comú fins a circumdar el nucli de població d'Artesa i connectar amb la CV-223 en direcció a Tales. La ronda Sud parteix de la intersecció del carrer Capamantos amb el camí de Betxí camins ramaders), i discorre el traçat per SNU de protecció agrícola, paral·lela al riu Veo (Sonella) o riu Sec de Betxí, fins a enllaçar amb el vial perimetral de vora urbana previst en el sector SUR-8. Aquest sistema viari tindrà una amplària de 25 m, amb una franja de 50 m al sud que passa a zona verda de la RP a la vora del riu i els camins ramaders, i una altra banda al nord de 25 m d'amplària com a reserva.  
3. Alternatives  
No s'ha presentat un estudi d'alternatives enteses com a tals, tot i que sí s'ha dedicat un apartat a justificar la solució adoptada, que en el cas de les dues xarxes viàries, sent perimetrals al sòl urbà, intenten seguir el traçat de camins ja existents, mentre que els nous sectors s'integren en les directrius del planejament vigent en Onda.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 28 d'octubre de 2005 el STPOT de Castelló remet una còpia de l'estudi d'impacte ambiental relatiu a la MP 2 del PGOU rondes Nord i Sud i el resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental. La documentació tècnica es va completar amb data 26 de desembre de 2005.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante de Castelló de data 25 de juliol de 2004, en el tauler d'edictes municipal i en el DOGV núm. 4788, de 2 de juliol de 2004.   
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar un total d'11 al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament d'Onda, acompanyat en l'expedient administratiu municipal per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 29 de novembre de 2004.  
3. Resum de les al·legacions  
Les al·legacions presentades han fet necessari modificar el contingut de la proposta, bàsicament en els aspectes següents: modificació, segons sembla, de la rasant de la ronda Nord en la seua embocadura amb el barranc, prolongant-la de manera que salve els camins existents; canvi en el traçat de la ronda en un xicotet tram que afectava un habitatge preexistent evitant-ne així el derrocament; i reducció de l'amplària de la ronda Nord de 35 m a 30 m, per a evitar també el derrocament d'algunes construccions.   
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 2 de juny de 2006, se sol·licita al STPOT una ampliació de la documentació presentada, que de manera resumida s'hi exposa a continuació:  
1. Es completarà l'expedient d'estudi d'impacte ambiental incoat amb l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de PCV; l'informe de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora, relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en el planejament proposat, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats; l'informe de la CHX respecte a l'afecció al DPH en a l'àmbit de la ronda Sud; i l'informe de la Unitat de Camins Ramaders del ST de Medi Ambient de Castelló sobre l'afecció als camins ramaders tant dels sòls residencials com de les infraestructures lineals.  
2. Pel que fa a l'estudi d'impacte ambiental i a la documentació tècnica de la proposta, es considera necessari:   
- S'haurà de justificar el compliment del condicionant primer de la DIA de l'expedient 301/9585-LTK, relativa a PGOU d'Onda, havent de tenir en compte l'afecció dels diversos camins ramaders al pas d'aquests pel sector la Cosa.   
Pel que fa a la ronda Sud s'haurà de completar la documentació gràfica de la proposta a una escala adequada que permeta la lectura i comprensió del traçat previst. S'hauran de justificar ambientalment les alternatives possibles de la traça viària pel que fa a:  
- L'afecció als camins ramader assagador Reial de Betxí a Fanzara i assagador de Volta del Corral del Sastre, dels que es grafiarà el seu traçat i amplària legal en els plànols, com també la normativa urbanística vigent d'aquests.  
- L'afecció al llit del riu Sec (marges, zona de servitud i de policia), qualificat com a SNU de protecció (PH) en el PG d'Onda.   
- En aquest sentit s'haurà de valorar un traçat i tractament del sistema viari que es propose més sensible en relació amb l'esmentat llit i el seu contacte amb la vora urbana, en el qual:  
- S'assegure l'adequada protecció dels marges i ecosistemes riparis potenciant l'ús públic com a espais lliures i zones verdes dels sòls limítrofs al llit.   
- S'analitze la nova infraestructura viària sota criteris de tractament paisatgístic de la ribera de l'esmentat llit i del perfil urbà d'Onda.  
- Es mantinga no sols la integritat superficial dels camins ramaders, sinó que es garantisca l'ús legal d'aquests establit en la Llei 3/1995, de camins ramaders. En aquest sentit, s'haurien de buscar solucions com ara dedicar l'assagador a passeig públic o albereda, amb plena accessibilitat i sense circulació de vehicles motoritzats, ús aquest últim no previst en la legislació de referència.   
- Pel que fa a la modificació del SUR-8 i la classificació com a SNU comú d'un xicotet àmbit qualificat com a ZV en el vigent PG a la vora del vial perimetral del sector, a fi de regularitzar els habitatges unifamiliars existents, s'hauria de justificar adequadament aquesta classificació, d'acord amb la LSNU i, ambientalment, en quedar enclavades en un entorn industrial amb un ambient atmosfèric determinat pel que fa a qualitat de l'aire i nivells sonors. A més, s'haurien d'avaluar les condicions de connexió dels habitatges a la xarxa de sanejament municipal o el tractament de les aigües residuals que es generen.  
Amb data 11 de juliol de 2006, el STPOT de Castelló remet informe d'ampliació de documentació de la MP 2 del PGOU d'Onda, a fi d'esmenar les deficiències informades.  
Informes sectorials  
Consta en l'expedient d'estudi d'impacte ambiental les sol·licituds, per part de l'Ajuntament d'Onda, dels informes preceptius a conselleria d'Educació, Cultura i Esports, amb data 13 d'abril de 2005, i a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data 10 de març de 2005, sense que fins a la data s'haja obtingut, segons semble, una contestació a aquestes.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la CTH, s'observa que l'actuació no resulta incongruent amb cap d'ells. No s'afecta de manera directa espais protegits per una legislació sectorial pròpia en material ambiental. Els terrenys no es troben afectats per risc d'inundació segons el PATRICOVA, ni per sòls forestals cartografiats pel PGOF.   
2. El terme municipal d'Onda es troba inclòs entre els municipis afectats pel Pla d'acció territorial de l'entorn de Castelló (PATECAS), que es troba en tramitació i pendent d'aprovació. Aquesta modificació del planejament vigent no resulta incompatible amb les determinacions de l'esmentat document.  
3. El traçat proposat per a la ronda Sud discorre paral·lel al riu Sec o riu Veo, estant tant la reserva viària com la zona de protecció afectades per la zona de policia de l'esmentat llit. El riu Sec travessa el terme municipal d'Onda pel sud en direcció d'aquest. Es tracta d'un llit quelcom sinuós i no molt profund, les aigües del qual estan regulades per l'embassament d'Onda.   
Els terrenys ocupats pel llit estan classificats com a SNU de protecció del domini hidràulic (PH) pel planejament general vigent. No es justifica ambientalment la desprotecció d'aquests per causa del traçat de la ronda Sud, que podria adaptar-ne el traçat i discórrer exterior a aquest.  
4. Tots els àmbits de les actuacions presentades es troben afectats pels camins ramaders que travessen el terme municipal d'Onda. El camí ramader assagador Reial Camí Vell de Castelló i l'assagador Reial de Betxí a Fanzara travessen el sector la Cosa, i coincideixen en algun tram amb el viari en penetrar en el sòl urbà. El traçat de la Ronda nord coincideix parcialment amb l'assagador Reial Camí Vell de Castelló i l'assagador del Forns del Redó intersecta perpendicularment aquest sistema viari. Per la seua banda, el traçat de la Ronda sud es troba afectat inicialment per un tram de l'assagador Reial de Betxí a Fanzara i, més avant, per l'assagador de Volta del Corral del Sastre.   
En l'informe d'ampliació de la documentació hi ha grafiada l'afecció de l'assagador Reial de Betxí a Fanzara i l'assagador de Volta del Corral del Sastre al traçat de la ronda Sud, i les seues respectives amplàries legals de 75 m i 20 m respectivament, que passaran a formar part de la zona verda de la xarxa primària associada a aquest nou vial.  
5. L'estudi d'impacte ambiental inclou un informe arqueològic que afirma que no hi ha jaciments arqueològics catalogats en els àmbits de les actuacions proposades. No obstant això, en el sector la Cosa sí que apareixen diversos elements inclosos en l'Inventari d'Elements Etnològics de la DG de Patrimoni, en concret, construccions pertanyents a antigues fàbriques i la Bassa de la Vila.  
No consta en l'expedient informe preceptiu regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
De les actuacions que integren la modificació del planejament proposat, estan sotmeses al procediment d'estudi d'impacte ambiental aquelles que comporten una modificació del SNU, incloses les reclassificacions de SNU a sòl urbanitzable, com la que afecta una xicoteta superfície de terrenys per a ampliar el sector la Cosa i la de l'ampliació del sector UI-3, com també la definició del traçat de les dues rondes que passen a formar part de la RP. La modificació proposada per al SUR-8 no està sotmesa a estudi d'impacte ambiental per la qual cosa no serà considerada a continuació.  
Les diverses zones d'actuació se situen adjacents al nucli de població d'Onda, tractant-se fonamentalment de terrenys de caràcter agrícola amb cultius o en abandó, on no s'han detectat espècies vegetals ni faunístiques per a la conservació d'aquestes. Les diverses actuacions proposades es troben condicionades per les diverses afeccions legals descrites, algunes de les quals en derivar d'elements naturals han de ser, en especial, considerades ambientalment.  
Respecte a l'ampliació del sector UI-3, cal dir que atés que afecta SNU de protecció agrícola la modificació del planejament general comporta la desprotecció d'aquest sòl i la reclassificació directa d'aquest a sòl urbanitzable industrial. Aquesta reclassificació proposa rodejar completament amb sòl industrial, per tots els seus costats, el sector U-7 Monte Blanco, un nucli de població d'ús residencial i baixa densitat, que quedaria enclavat en un entorn completament industrial, amb un ambient atmosfèric determinat pel que fa a qualitat de l'aire i nivells sonors. Encara que la proposta disposa molt encertadament entre el sòl industrial i el residencial de diversos espais lliures com a zones verdes a manera de matalàs, amb continuïtat fins a la ronda Sud, la solució presenta algun dubte de caràcter ambiental pel que fa a la qualitat ambiental urbana i, en especial, els nivells sonors i les emissions atmosfèriques en funció de les característiques de les indústries que allí s'instal·len, que no s'especifiquen ni limiten.  
El nou sòl industrial resultant aquesta dividit en dues zones situades en ambdós laterals i al sud del sector, una al nord-est a la vora de la rotonda que enllaça amb el vial de vora del sector SUR-8, i una altra al sud-est al llarg de la ronda Sud fins al carrer Capamantos, a manera de penetració entre les zones residencials de Monte Blanco, una unitat d'execució d'habitatges aïllats i el nucli residencial del Tossalet.  
Pel que fa a la valoració del paisatge, si bé les noves actuacions queden integrades al paisatge urbà del municipi, la qualitat paisatgística des del marge dret del riu Sec cap a Onda s'ha definit com a molt baixa en l'estudi d'impacte ambiental, mentre que en les proximitats del riu es confia la solució final al disseny d'una zona verda a la vora del llit. No obstant això, l'actuació de la ronda sud i el sector ampliació de l'UI-3 podria comportar una millora substancial pel que fa a la qualitat de vida, del paisatge i de l'ambient urbà en aquesta zona, en especial, pel que fa a la definició del perfil urbà de la ciutat amb el seu castell, com també un nou accés amb limitació de velocitat i un caràcter menys industrial, amb predomini de zones verdes i els seus recorreguts de vianants, enfront del trànsit motoritzat intens i el pesant, que s'hauria d'excloure.  
La depuració de les aigües residuals mitjançant la connexió a la xarxa de sanejament municipal està prevista en l'àmbit del sector la Cosa, igual que la connexió de la xarxa d'aigua potable. En els sòls sotmesos a estudi d'impacte ambiental no es preveu un increment substancial de la demanda d'aigua potable i el volum d'aigües residuals que s'ha de generar, que no comporta un increment considerable respecte al previst en el PG vigent. No obstant això, tampoc el context actual pel que fa a recursos i tractament de contaminants és el mateix, per la qual cosa la justificació pel que fa a la disponibilitat de recursos hídrics resulta pertinent. Igualment, la recollida de RSU no hauria de presentar cap inconvenient per als serveis de recollida del municipi.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora globalment el possible impacte ambiental que es puga derivar de les actuacions proposades com a moderat, però no es detecten incompatibilitats ambientals per al desenvolupament de la proposta. L'impacte més severs és el relatiu a la possible afecció al patrimoni etnològic i als camins ramaders, i en especial, al llit del riu Sec a causa de l'execució d'una infraestructura viària d'importància a la vora del marge esquerre d'aquest. La proposta haurà d'adequar-ne la solució definitiva a fi d'evitar, prevenir i minorar aquest impacte.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la documentació relativa a la modificació puntual núm. 2 del PGOU d'Onda, promogut per l'Ajuntament d'Onda, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon. Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, haurà d'obtenir-se informe favorable de la DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també el sentit d'aquest informe.   
En el desenvolupament del sector la Cosa, s'hauran de tenir en compte les construccions pertanyents a antigues fàbriques i la Bassa de la Vila, elements inclosos en l'Inventari d'Elements Etnològics, de la DG de Patrimoni, aspecte aquest que hauria de ser previst en la fitxa de planejament i gestió del sector.  
2. En vista de l'afecció a diversos camins ramaders, s'hauria d'actuar de la manera següent, sense perjudici de les consideracions que la Unitat de Camins Ramaders puga informar en els tràmits establits per la Llei 3/1995, de camins ramaders:  
- En l'àmbit de la ronda Nord i del sector la Cosa, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de l'execució del vial, la tramitació del corresponent expedient de modificació o reposició de pas davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, i obtenir l'autorització corresponent.  
- En l'àmbit de la ronda Sud, s'haurà de mantenir la integritat superficial i continuïtat dels camins ramaders afectats i s'assegurarà la continuïtat preferent del trànsit ramader i la resta d'usos compatibles i complementaris amb aquell en els termes expressats en els articles 16 i 17 de la Llei 3/1995. de camins ramaders.   
- La titularitat dels terrenys dels camins ramaders continuarà corresponent a la Generalitat Valenciana.  
3. El vial de la ronda Sud i el traçat d'aquesta discorrerà en el projecte com més allunyat possible del llit del riu i del traçat dels camins ramaders (amplària legal), exterior en tot el seu traçat al SNU de protecció del domini hidràulic (PH) segons el pla general vigent i a la zona de servitud del riu Sec. Abans de l'aprovació definitiva del projecte, s'haurà d'obtenir el corresponent informe de l'organisme de conca sobre l'afecció a la zona de servitud i zona de policia del riu Sec.  
4. Pel que fa al sector ampliació UI-3, es valorarà ambientalment una alternativa d'ús global terciari o mixt, amb possibilitat de zones d'esplai per a l'oci, concretament en les parcel·les més a l'oest cap al carrer Capamantos i les zones residencials. L'alternativa d'ús industrial es justificarà, si és el cas, per la falta de sòl disponible ja urbanitzat per a aquest ús al municipi, havent-se, a més, de limitar els usos permesos i compatibles en el sector, que es remetrà juntament amb una proposta de mesures correctores específiques, a fi de reduir l'impacte derivat de la implantació d'activitats industrials limítrofes a nuclis de població consolidats.   
En aquest sentit serà motiu d'una resolució complementària que emetrà la directora general de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge la valoració ambiental d'aquesta alternativa i la justificació de la solució adoptada, és a dir, de l'ús global del nou sector ampliació UI-3, i l'especificació d'usos permesos, compatibles i prohibits d'aquest.   
En cas contrari, es considerarà ambientalment acceptable la qualificació com a SNU comú dels terrenys al nord del traçat de la ronda Sud, excloent de la MP núm. 2 la reclassificació d'aquests com a sòl urbanitzable, que quedarà llavors posposada a una nova proposta de planejament parcial reclassificatori, sotmesa al corresponent procediment d'estudi d'impacte ambiental d'aquest, incloent un estudi d'impacte ambiental específic i concret dels usos i l'ordenació definitiva d'aquests.  
Tercer. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Ávarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 19/06 AIA  
Títol: Modificació puntual de les normes subsidiàries de Corbera (València)  
Promotor: Ajuntament de Corbera  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Corbera, CTU  
Localització: Terme municipal de Corbera, València  
- Límit nord: partida el Calvari  
- Límit aquest: carretera de les Coves  
- Límit sud: nucli urbà de Corbera  
- Límit oest: partida de les Coves  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Mitjançant aquesta modificació puntual es planteja canviar la classificació de 9,137 ha de sòl no urbanitzable rústic sense protecció a sòl urbanitzable.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
El municipi es troba en la zona meridional i a l'oest de la Ribera Baixa, i limita al nord amb Fortaleny, Llaurí, Riola i Polinya de Xúquer; a l'oest i sud amb Alzira; al sud i est amb Llaurí i Cullera.  
La zona objecte de projecte, es troba situada al sud-oest del nucli urbà de Corbera i ocupa 9,137 ha.  
Planejament vigent i proposat  
En l'actualitat Corbera, té en vigor normes urbanístiques aprovades definitivament el 9 de novembre de 1999 per la Comissió Territorial d'Urbanisme, estructurant de forma global l'ordenació urbanística del municipi.  
Ordenació prevista i usos  
La modificació puntual de les normes urbanístiques requereix la figura del pla parcial com a instrument de desenvolupament. Les condicions d'ordenació del sector són les següents:  
Usos  
- Ús dominant residencial.  
- Els usos compatibles són els dotacionals i servei públic.  
- L'ús prohibit és l'industrial en qualsevol de les formes d'aquest.  
La densitat màxima prevista serà de 12 habitatges per hectàrea, la qual cosa comporta un total de 110 habitatges.  
Tramitació administrativa  
En data 19 de gener de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons acord plenari de data 10 de març de 2005, s'acorda aprovar provisionalment la modificació núm. 1 de les normes subsidiàries de Corbera (Vall de les Coves).  
1. Informació pública  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias de data 8 d'octubre de 2004, i en el DOGV núm. 4866, de data 20 d'octubre de 2004.   
Durant el període d'informació al públic de l'alternativa presentada s'hi van presentar set al·legacions.  
2. Resum de les al·legacions  
Una de les al·legacions fa referència a la no-aplicació a l'hora de redactar l'estudi d'impacte ambiental, de la Llei 4/2004, de la Generalitat Valenciana, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge. També es comenta la falta de l'informe vinculant de la conselleria de Cultura Educació i Esport respecte al tractament del patrimoni.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
La Direcció General de Gestió del Medi Natural, en data 9 de març de 2006, després d'observar carències en la documentació enviada, sol·licita a l'Ajuntament:  
- Còpia de les sol·licituds d'informe realitzades a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i a la conselleria de Cultura.  
- Informe de l'entitat gestora de les aigües residuals assumint la depuració d'aigües generades per l'actuació.  
- Anàlisi fisicoquímica de l'aigua potable subministrada al municipi.  
- Descripció de les actuacions que s'han de realitzar en el barranc que travessa la zona del sector.  
- Avaluació de les zones forestals afectades.  
- Format digital amb la delimitació georeferenciada del sector.  
En data 14 de juny de 2006, l'Ajuntament respon al requeriment realitzat, i presenta un nou estudi d'impacte ambiental.  
En data 30 de juny de 2006, la Direcció General de Gestió del Medi Natural, reitera la necessitat de presentar:  
- Estudi dels recursos hídrics disponibles i necessaris per al proveïment de la població.  
- Mesures per a disposar d'aigua en qualitat, ja que té índexs de nitrats.  
- Informe de l'entitat gestora de l'EDAR de Llaurí.  
- Descripció de les actuacions que s'han de realitzar al barranc que travessa la zona del sector.  
- Informe vinculant de la conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre la conformitat amb el projecte.  
L'Ajuntament, en data 28 de juliol de 2006, envia documentació en què exposa el que segueix:  
- Realitza una previsió justificada del volum d'aigua potable i estima que hi ha aigua potable per a cobrir les necessitats previstes.  
- Diuen que l'aigua és tractada mitjançant un sistema d'osmosi inversa i compleix així la reglamentació tècnica sanitària.  
- Certificat de l'EPSAR  
- Descripció de la vegetació existent.  
- Tractament que s'ha de donar al barranc existent.  
Informes sectorials  
Petició d'informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 20 de juliol de 2005, sol·licitant informe sobre la disponibilitat de recursos hídrics.  
Certificat de l'EPSAR, de data 21 de juliol de 2006, en la qual informa de la viabilitat del tractament en l'EDAR de Llaurí-Corbera, de les aigües residuals generades per l'actuació plantejada sota compliment dels condicionants següents:  
- En el seu dia, el promotor del desenvolupament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
- En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.   
- Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'entitat de sanejament la quantitat resultant de 62.870,50 €, a l'efecte del qual haurà d'establir-se l'oportú conveni, si és el cas, entre l'entitat de sanejament i l'Ajuntament de Corbera.  
Certificat en què es justifica la capacitat de recollida i tractament dels residus generats per les empreses encarregades d'això (Tetma, Anfevi i Girsa).  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració.  
2. Hi ha un barranc que travessa el sector amb una amplària mitjana de dos metres i es troba tractat mitjançant murs de maçoneria. El promotor per mitjà d'un escrit enviat al juliol de 2006 es compromet a mantenir la naturalitat d'aquest i de la creació d'un vial tangent a aquest perquè servisca com a zona natural de passeig de la població.  
En aquest sentit cal tenir en compte el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, els reglaments d'aquesta i la resta de disposicions que el desenvolupen. Per a qualsevol tipus d'actuació que es vulga executar en el domini públic hidràulic o dins de la seua zona de policia a banda de respectar la servitud de pas mínima de 5 metres, haurà de tenir com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització de l'organisme de conca d'acord amb la legislació. Sent la zona de policia de 100 metres a partir d'ambdós marges comptats cap a l'exterior.  
3. Consultada la base de dades de l'Àrea de Patrimoni de la conselleria de Cultura, no s'han trobat jaciments ni béns en la zona estudiada. Encara així, s'ha de presentar l'informe vinculant sobre la conformitat del projecte, d'acord amb la Llei 4/98, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
La zona objecte d'estudi es troba situada a l'oest del nucli urbà, en contacte directe amb el sòl urbà d'aquell i amb accés des de la carretera CV-510 que porta fins a Polinya del Xúquer, mitjançant un camí.  
La localització de la proposta es troba a cavall entre el pla dels camps de cultiu existents i les zones elevades.  
L'orografia i la vegetació existent, en conjunció amb els aspectes anteriorment citats, contribueixen igualment a diferenciar ambdues parts. Així, la meitat occidental de la proposta posseeix pendents prou pronunciades, i un sòl caracteritzat per la presència de roca a poca profunditat o en afloraments superficials. La vegetació existent està composta per matoll baix i exemplars més o menys aïllats de Pinus halepensis. D'altra banda, els terrenys situats a peu de vessant s'estenen per una superfície sensiblement plana i es troben dedicats al cultiu de cítrics i fruiters, servint de matalàs entre l'entramat urbà i els primers contraforts de la Serra de Corbera.  
Hi ha una gran quantitat de construccions desenvolupades en les zones elevades de la zona d'estudi, per la qual cosa es pot dir que la zona es troba bastant antropitzada. Encara que la densitat d'habitatges és molt baixa i l'estudi de paisatge presenta mesures d'integració paisatgística, s'haurà d'obtenir informe favorable de l'estudi de paisatge presentat.  
L'únic risc destacable a tenir en compte a l'hora de la construcció dels habitatges és el risc sísmic alt existent en la zona d'estudi.  
Aigua potable  
Actualment els recursos hídrics de què disposa el municipi per al proveïment són els extrets del pou municipal d'aigua potable: pou de les Coves.  
El pou és de propietat municipal, i disposa segons dades de l'Ajuntament de Corbera, d'un cabal aproximat de 3.100 m³/dia. Segons l'informe presentat l'increment del consum anual és de 35.131,25 m³/any i el consumit per la totalitat de la població és de 314.356,25 m³/any, per la qual cosa el sobrant és de 1.131.500 m³/any.  
Cal ressenyar que el municipi de Corbera com molts municipis de la Ribera té problemes pel que fa a la concentració de nitrats. Per a resoldre el problema disposen d'un sistema d'osmosi inversa que tracta l'aigua prèvia al consum.  
Aigües residuals  
El cabal generat previst és de 77 m³/dia i segons informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües hi ha viabilitat de gestió d'aquestes ja que actualment l'EDAR està dissenyada per a tractar 1500 m³/dia i el cabal tractat és de 1.316 m³/dia.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. En l'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual de les normes subsidiàries sector Vall de les Coves al terme municipal de Corbera (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos al respecte, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon. Condicionants per a l'aprovació i el desenvolupament del projecte:  
1. S'ha de presentar informe favorable de la Direcció General de Qualitat Ambiental sobre l'estudi acústic realitzat.  
2. S'ha de presentar informe favorable de l'Àrea d'Urbanisme de València de la conselleria de Territori i Habitatge, sobre l'estudi de paisatge presentat.  
3. S'haurà d'assegurar la qualitat de l'aigua potable subministrada per al proveïment de la població, havent de complir el Reial decret 140/2003, que va aprovar la reglamentació tecnicosanitària per al proveïment i control de qualitat de les aigües potables de consum públic.  
4. S'hauran de complir els condicionants marcats en l'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües respecte a viabilitat de tractament, en l'EDAR Corbera-Llaurí, de les aigües residuals generades.   
5. S'ha de mantenir la integritat i les condicions naturals del barranc existent en l'àmbit de l'actuació, tenint en compte que per a qualsevol tipus d'actuació que es vulga executar en el domini públic hidràulic o dins de la seua zona de policia a banda de respectar la servitud de pas mínima de 5 metres, tindrà com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització de l'organisme de conca d'acord amb la legislació.  
6. El material necessari per a realitzar l'esplanada dels sectors plantejats haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, i haurà de disposar d'un certificat en el qual s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Havent de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
7. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
8. S'haurà d'aportar informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons allò que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 26 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.