Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7761, del 15-04-2016 (2016/2282)

RESOLUCIÓ de 22 de març de 2016, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 70/13-AIA Atzeneta del Maestrat.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7761

Data del DOGV
:   15-04-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/2282


Data del document
:   22-03-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 22 de març de 2016, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 70/13-AIA Atzeneta del Maestrat. [2016/2282]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 70/13-AIA Atzeneta del Maestrat.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 70/13-AIA.  
Títol: Explotació de recursos de la secció A) àrids, Mas del Pont.  
  
Promotor: Áridos y Hormigones Gil, SL.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia de Castelló.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2011/2/12.  
Localització: parcel·les 73 i 95 del polígon 3, terme municipal d'Atzeneta del Maestrat (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1r. Objecte del projecte.  
L'objecte del projecte és la legalització, d'acord amb la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de Mines, d'una activitat d'explotació d'àrids.  
  
2n. Característiques principals del projecte, d'acord amb la documentació aportada.  
Es tracta d'una explotació per a la producció d'àrid calcari localitzada a les parcel·les 73 i 95 del polígon núm. 3 de la localitat d'Atzeneta del Maestrat, amb una superfície total, segons dades de la gerència cadastral, de 37.869 m², entre les cotes 380 i 360 msnm, i a uns 750 m de la carretera autonòmica CV-165.  
L'àrid obtingut no es tractarà en la mateixa zona d'extracció sinó en les instal·lacions corresponents a establiment de benefici de què disposa el titular en la parcel·la 40 del polígon 5 d'Atzeneta del Maestrat.  
  
L'explotació dels àrids es farà a cel obert, amb desenvolupament descendent de bancs, és a dir, desenvolupant la pedrera des de les cotes superiors a les inferiors.  
Una vegada definida l'extensió de les reserves minerals, s'ha restringit l'àrea d'explotació atenent la preservació del domini públic hidràulic corresponent al llit del riu Montlleó, situat al sud de la pedrera.  
  
La superfície total afectada per l'explotació és de 3,094 h, encara que només s'explotaran 3,0309 h, de les quals 1,358 h aproximadament es consideren terreny forestal, segons l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana.  
El volum total d'explotació s'estima que és de 302.571 m³ i la vida útil de l'activitat extractiva serà de 22 anys, segons el quadre de ritme d'explotació següent:  
  
Fase  
(duració prevista) Volum (m³)  
 Explotable d'àrids Terra vegetal Estèrils Total arrancat  
1a fase (4 anys i 7 mesos) 57.022 m³ 2.499 m³ 3.001 m³ 62.522 m³  
2a fase (4 anys i 5 mesos) 55.112 m³ 2.085 m³ 2.901 m³ 60.098 m³  
3a fase (8 anys) 102.136 m³ 3.235 m³ 5.376 m³ 110.747 m³  
4a fase (5 anys) 62.807 m³ 3.092 m³ 3.306 m³ 69.205 m³  
Total 277.077 m³ 10.911 m³ 14.584 m³ 302.572 m³  
  
L'activitat minera es durà a terme per mitjà de l'execució seqüencial de les operacions següents:  
1. Preparació i adequació d'accessos.  
2. Retirada, arreplega i manteniment de la terra vegetal de la zona d'explotació.  
3. Preparació d'esplanada o plataforma inicial de treball.  
4. Retirada, si és el cas, de nivells estèrils superiors.  
5. Arrancada del paquet calcari amb mitjans mecànics.  
6. Càrrega de materials en els camions amb mitjans mecànics.  
7. Transport del material fins a les instal·lacions de trituració i classificació.  
8. Segregació de mena i estèrils en la instal·lació de benefici.  
  
Aquestes operacions seran desenvolupades per cinc persones, una d'elles el gerent, que disposaran de dos pales carregadores i tres camions bolquet per a la seua realització.  
Les terres vegetals es depositaran al llarg del límit de l'explotació en l'extrem nord-oest de la parcel·la núm. 73 i en l'extrem sud-est de la parcel·la núm. 95, en un cordó de secció trapezoïdal de 2 m d'altura aproximada. El cordó de terra vegetal es revegetarà per mitjà de sembra amb una mescla de llavors pròpies de l'entorn.  
Els estèrils es disposaran en una arreplega temporal en la finca núm. 95, de manera que el seu impacte visual quede limitat per les barreres visuals creades i per la vegetació existent en les parcel·les contigües.  
Una vegada retirada la cobertura edàfica vegetal, es beneficiarà el mineral en una franja per mitjà de tres bancs de 5, 8 i 7 m d'altura, i avançarà longitudinalment en direcció sud-est i, transversalment, en direcció nord-est-sud-est.  
Les bermes de plataforma de treball no seran mai menors de 12 m d'amplària en avanç i el seu pendent transversal serà d'un 2 % cap a l'interior per a permetre el desaigüe ràpid dels plans de berma.  
L'aigua de pluja corresponent al buit d'extracció s'arreplegarà sobre els contorns dels distints nivells d'explotació per mitjà de cunetes situades als peus dels talussos de cada banc, i desaiguarà per baixants cap als nivells inferiors per a arreplegar tota l'aigua en la plaça de pedrera. L'aigua embassada servirà, en època seca, per al reg de la pista, els accessos i les plataformes de treball. L'única eixida dels cabals arreplegats en el buit d'explotació serà la infiltració, per la qual cosa la bassa interior haurà de dissenyar-se amb capacitat suficient per al complet embassament d'aquests escolaments.  
Instal·lacions.  
L'explotació disposarà d'una caseta prefabricada que farà de menjador i resguard en cas de pluja i en la qual es disposarà del mobiliari i els equips informàtics necessaris, de farmaciola de primers auxilis i extintors en nombre suficient. No obstant això, l'oficina estarà atesa en les instal·lacions que el promotor té al municipi d'Atzeneta del Maestrat corresponents a establiment de benefici.  
  
L'activitat minera no necessita energia elèctrica. El subministrament d'energia a la caseta portàtil es farà a través d'un grup electrogen.  
L'abastiment d'aigua corrent no potable es farà per mitjà de camions cisterna. L'origen de l'aigua està emparat per un dret d'aigua a través de l'empresa comercialitzadora d'aigües. S'instal·larà un depòsit d'aigua de superfície de polietilé opac de 1.000 litres de capacitat. Per al reg de pistes, es disposarà d'un camió cisterna.  
L'explotació no disposarà de xarxa d'aigua potable; per al consum humà del personal treballador s'utilitzaran aigües comercialitzades i envasades.  
S'instal·larà un sanitari portàtil per al personal d'obra el contingut del qual serà retirat periòdicament per una empresa especialitzada per al seu trasllat i abocament a planta depuradora.  
L'explotació es dotarà d'una àrea de repòs i manteniment de 12 x 5 m de superfície, que contindrà una làmina impermeabilitzant en el fons d'una capa de 30 cm d'argila, amb una permeabilitat de 10-11 m/seg i una capa de 40 cm d'arena. Tot això rodejat d'un rastell contenidor.  
  
Producció de residus.  
El promotor ha subscrit un document d'acceptació de residus amb l'empresa gestora de residus perillosos CTR Mediterráneo, SA (núm. de gestor 166-08/AAI/CV).  
Els únics productes que s'utilitzaran durant l'explotació minera projectada que poden donar lloc a residus són els propis del manteniment de la maquinària. Així, s'estima que, al llarg de la vida útil de l'explotació, es generaran les quantitats de residus següents:  
  
Codi LER Descripció Lloc de generació Quantitat generada Destinació  
01 01 02 Residus de l'extracció (terra vegetal i estèrils) Explotació  
minera 25.494 m³ Restauració del buit   
miner  
13 01 13\* Olis hidràulics Manteniment  
de maquinària 22.000 litres Gestor autoritzat  
13 02 05\* Olis usats de vehicles Manteniment  
de maquinària 10.780 litres Gestor autoritzat  
16 01 07\* Filtres d'oli Manteniment  
de maquinària 154 unitats Gestor autoritzat  
16 01 14\* Anticongelant Manteniment  
de maquinària 1.100 litres Gestor autoritzat  
16 07 08\* Greixos Manteniment  
de maquinària 4.400 kg Gestor autoritzat  
  
  
Al costat de la caseta prefabricada, s'instal·larà un punt net destinat a l'emmagatzematge temporal dels residus tòxics i perillosos generats (olis i filtres usats, envasos de greixos i olis,[...]). Consistirà en una àrea amb solera impermeabilitzada, sistemes de retenció de fugues i xarxa de sanejament independent, on s'emplaçaran els distints contenidors, perfectament identificats i etiquetats, per a facilitar l'arreplega per un gestor autoritzat.  
Els residus sòlids urbans o assimilables s'emmagatzemaran en contenidors adequats i es posaran diàriament a disposició de l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat per a la seua gestió.  
3r. Pla de restauració integral.  
A mesura que s'abandonen zones al nord-oest del front en explotació, es procedirà a la seua restauració, que consistirà bàsicament en el rebliment del buit creat per l'explotació minera amb materials inerts procedents de la mateixa activitat, així com d'excavacions i de residus de la construcció i demolició (RCD) prèviament tractats en una planta de valoració de RCD, de la qual és titular el promotor i que disposa de la corresponent autorització ambiental integrada (667/AAI/CV) i per als quals serà sol·licitada la seua declaració com a residus inerts adequats (RIA) per l'autoritat competent.  
Segons el promotor, la capacitat màxima de tractament autoritzada per a la planta de RCD és de 90870 t/any de RCD (412 t/dia) suficient per a garantir el rebliment del buit miner amb els RIA obtinguts de la seua valoració.  
El pla de restauració integral inclou un cronograma d'explotació i restauració que estableix l'inici de les fases de restauració 1 i 2 de manera immediata després de la finalització de les fases d'explotació corresponents, i l'inici de les fases 3 i 4 de restauració un any abans de la conclusió de les respectives fases d'explotació.  
S'indica textualment que no es començarà l'explotació d'una nova fase sense que estiga restaurada l'anterior o, almenys, un percentatge alt.  
Els treballs de rebliment consistiran en la deposició dels materials inerts en capes, la seua compactació, la formació de les terrasses corresponents i el cobriment i la refinació per etapes segons avança el dit rebliment.  
Els camions bolquet descarregaran els materials inerts de rebliment sobre l'àrea plana més pròxima a la zona a omplir inicialment. A mesura que es facen les descàrregues, es mesclaran els materials amb el casset de la pala carregadora en el cas que aquests tinguen granulometries dispars, a fi d'evitar buits i riscos de futures subsidències.  
  
La superfície creada per mitjà d'aquestes capes constituirà terrasses planes que respectaran el pendent original per a l'evacuació de les aigües pluvials cap a cotes més baixes i minimitzar l'entollada en aquestes plataformes per a la deposició de les capes següents. Es regarà i compactarà fins a un grau òptim el material estés.  
En finalitzar el dia, es cobrirà la superfície de materials inerts amb una capa de terra o semblant (materials de calcària o margosos) d'uns 10/2015 cm de grossària, com a mesura per a disminuir l'impacte visual generat pels fronts de rebliment.  
L'ús final del sòl proposat és forestal, distribuït en dues zones:  
- Plantació de cirerers per a obtenció de fusta de qualitat en les zones que actualment consten com a terreny agrícola.  
- Plantació de pi pinyoner per a l'obtenció de fruit en les zones que consten com a terreny forestal segons l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana.  
Per a l'arrelament de les espècies, una vegada aconseguida la cota de rebliment requerida, s'estendrà i condicionarà una capa de cobertura de terra vegetal procedent del recobriment de terra vegetal retirada en la mateixa explotació. La grossària d'aquesta capa de terra de cobertura serà de 0,25 m en el cas del rodal forestal plantat amb pins, i de 0,45 m en el cas del rodal agrícola plantat amb cirerers.  
Es corregirà la compactació, realitzant un subsolat creuat i una passada de cultivador per a evitar l'asfíxia de les arrels de les plantes que s'hi desenrotllaran.  
El pla de restauració integral detalla per als dos tipus de rodals les espècies a introduir, operacions a realitzar, marc de plantació, etc.  
  
4t. Mesures preventives i correctores proposades pel promotor per evitar o minimitzar els impactes produïts per l'explotació.  
A) Mesures preventives:  
- S'aplicaran les instruccions tècniques complementàries d'aplicació per a les explotacions a cel obert, en particular la ITC 07.1.04 referida a lluita contra la pols.  
- Es regaran els vials d'accés i la plaça de la zona d'explotació, com a mínim una vegada al dia a l'hivern i dues vegades al dia a l'estiu.  
- Les arreplegues de material pulverulent es faran a recer del vent, en àrees d'escassa visibilitat.  
- El transport de materials pulverulents es farà en vehicles especials de caixa tancada o bé es cobriran les caixes amb tendals.  
- Després de pluja, es netejaran les interseccions dels camins de terra amb els camins asfaltats per a retirar el fang que pot embrutar aquests últims.  
- Es mantindrà correctament la maquinària, realitzant les revisions i els canvis d'oli pertinents.  
- A fi de controlar les emissions de soroll, es limitarà la velocitat del trànsit dels camions a 40 km/h. L'horari de transport es limitarà a hores diürnes.  
- Per a previndre la degradació de llits per augment de terbolesa, s'impedirà l'entrada i l'eixida de l'aigua de pluja en la plaça de pedrera amb canals perimetrals que reconduïsquen aqueixes aigües a llit públic. A fi d'evitar erosions, els punts de desaigüe al llit es formigonaran i es dotaran, així mateix, de sistemes de dissipació d'energia.  
- L'aigua d'escolament de la zona d'explotació es canalitzarà a un embassament interior sense eixida, i s'utilitzarà per al reg.  
- En cas de descobriment de restes arqueològiques o béns culturals durant l'execució de les obres en l'àmbit de l'explotació, se suspendran les operacions d'explotació i es comunicarà la troballa als organismes competents perquè s'adopten les mesures necessàries per a la seua protecció, conservació o estudi.  
B) Mesures correctores:  
La principal mesura correctora dels impactes produïts per l'explotació minera consisteix en la correcta aplicació del pla de restauració integral i de l'estudi d'integració paisatgística. El pla de restauració proposat pretén recuperar la morfologia del territori i l'ús original del sòl, integrar visualment la zona d'actuació en el paisatge forestal de l'entorn i permetre el drenatge natural de l'aigua d'acord amb la situació original.  
La restauració serà progressiva i simultània amb l'extracció d'àrids. D'aquesta manera, es minimitza l'extensió territorial de l'impacte paisatgístic i es finalitza la restauració d'algunes zones explotades, fins i tot abans d'iniciar l'explotació d'altres zones.  
El PRI inclou un cronograma que comprén 25 anys i mig, en el qual s'observa l'avanç temporal de les distintes fases d'explotació i de restauració. En l'annex I d'aquesta declaració es plasma el dit cronograma en què s'han inclòs tant els volums d'àrid i de RIA, com les superfícies relacionades amb les distintes fases.  
S'instal·larà una pantalla visual en la zona oest tocant la senda IW-TI-51.5. Per a això, el recobriment de terra vegetal retirada de l'explotació i que ha de mantindre's per a la restauració del buit miner, s'apilarà en aquesta zona, en un cordó de 2 m d'altura, que s'aprofitarà com a pantalla visual. El dit cordó es revegetarà amb una mescla de llavors herbàcies per a mantindre les seues propietats i evitar la pèrdua per erosió. D'altra banda, la revegetació del cordó millora la seua capacitat com a pantalla visual.  
Una vegada que finalitze l'activitat extractiva i les labors de restauració, es millorarà el ferm dels camins per mitjà de refinació i aplanament, en una longitud aproximada d'1 km.  
5é. Programa de vigilància ambiental.  
El programa d'operacions de vigilància ambiental considerat dins de l'estudi d'impacte ambiental fa referència a tres aspectes diferenciats, la vigilància del pla d'explotació de la pedrera, la vigilància d'allò que s'estableix en el mateix estudi d'impacte ambiental, i finalment, el compliment del pla de restauració integral:  
A) Quant al pla d'explotació de la pedrera, es comprovarà que les tasques d'explotació es facen d'acord amb el que s'ha estipulat en el projecte d'explotació en tot allò referent a manteniment de la geometria prevista, tasques d'explotació i restauració simultània de zones, altura i pendent dels bancs.  
B) Quant al que estableix l'estudi d'impacte ambiental (EIA):  
a) Es garantirà la no-afecció a zones exteriors a l'àmbit de l'estudi, a fi d'evitar impactes no previstos.  
b) Respecte a les emissions a l'atmosfera, s'analitzarà l'emissió potencial de partícules fora de les instal·lacions de l'explotació: estimació de materials disseminats i distància mitjana d'afecció dels dits materials.  
Un organisme acreditat haurà de garantir per mitjà d'un control periòdic d'emissions, amb l'informe corresponent que no se supera el nivell d'emissions estimat en el projecte i en l'EIA. Hauria de realitzar-se un informe semestral durant els primers dos anys, referit als paràmetres estipulats en la normativa vigent.  
c) Respecte als abocaments potencialment contaminants, es controlarà la correcta realització de les tasques de manteniment de maquinària i camions, que es farà, si fóra necessari, en instal·lacions externes. En el cas dels equips que per la seua naturalesa exigisquen un manteniment en la mateixa explotació, els fluids s'arreplegaran en envasos específics per tipologia de residus i seran retirats per un gestor autoritzat.  
  
d) Quant a les alteracions paisatgístiques, es revisarà, almenys semestralment, el desenvolupament de les tasques de restauració i es vigilarà l'estat dels exemplars introduïts; les faltes que pogueren produir-se se substituiran per nous exemplars.  
e) Respecte dels nivells sonors, s'estableixen protocols per a la mesura dels nivells sonors: punts de control, nombre de mesuraments, condicions meteorològiques, especificacions i calibratge dels equips.  
  
C) Es comprovarà el grau de compliment del pla de restauració integral quant a volums explotats i reblits i manteniment de la geometria final prevista, èxit de la revegetació i desenvolupament de les obres de drenatge i la seua efectivitat. També es controlarà l'eventual aparició d'abocadors incontrolats.  
El programa de vigilància ambiental suposarà la redacció d'un informe ambiental a l'any, que inclourà les conclusions de tots els treballs realitzats.  
  
Tramitació administrativa.  
L'expedient s'inicia el 8 de juliol de 2013, amb la remissió pel Servei Territorial d'Energia de Castelló de la documentació tècnica, resultat del tràmit d'informació pública, i els informes necessaris per al procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte.  
  
El 14 de gener de 2015 es requereix, a través del Servei Territorial d'Energia de Castelló, que el promotor faça aclariments tècnics quant a la disponibilitat de RIA per a la restauració de la pedrera.  
El 23 de gener de 2015, es fa un nou requeriment com a continuació de l'anterior on s'indica el termini per al seu compliment.  
El 9 de febrer de 2015, el Servei Territorial d'Energia de Castelló remet un annex a l'estudi d'impacte ambiental en què es contesta el requeriment del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
  
D'altra banda, el 13 de maig de 2015 es rep a través del Servei Territorial d'Energia de Castelló una nova documentació del promotor en relació amb el requeriment d'aclariments tècnics.  
Després de la visita feta a l'explotació i l'anàlisi de la nova documentació aportada, el 30 de juny de 2015 es requereix, a través de l'òrgan substantiu, que el promotor modifique el pla de restauració integral en determinats aspectes tècnics i que faça nous aclariments tècnics.  
  
Finalment, el 14 d'agost de 2015, el Servei Territorial d'Energia de Castelló remet un annex al pla de restauració integral i documentació addicional.  
  
Informació pública  
La Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i ho va anunciar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 7012, de 26 d'abril de 2013.  
En data 2 de juliol de 2013, el cap del Servei Territorial d'Energia de Castelló certifica que durant el termini concedit no s'hi van presentar al·legacions.  
  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
En l'expedient s'han considerat tant els informes remesos pel Servei Territorial d'Energia de Castelló, com els sol·licitats pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en atenció a les possibles afeccions detectades.  
a) Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural (14.02.2012).  
L'informe indica que, basant-se en la documentació patrimonial presentada, no hi ha afecció al patrimoni cultural en les seues manifestacions arqueològiques, arquitectòniques, paleontològiques o etnològiques, per la qual cosa s'emet un informe favorable l'actuació.  
b) Informe del Servei de Gestió Forestal (17.05.2013).  
El Servei de Gestió Forestal emet un informe favorable sobre el pla de restauració integral, des del punt de vista dels treballs de restauració morfològica, impermeabilització del vas i control de lixiviats proposats. No obstant això, s'indica que tant la preparació del sòl com l'elecció d'espècies en la restauració vegetal no són encertades.  
  
Quant a la preparació del sòl, es considera que per a uns sòls de grossària reduïda com els indicats, un treball profund com el subsolat proposat afectaria la capa inferior de material drenant, per la qual cosa es proposa com a alternativa la realització d'un treball lleuger.  
  
Respecte a les espècies seleccionades, no es consideren adequades ni el cirerer per al rodal agrícola, ni el pi pinyoner per al rodal forestal. En aquest últim cas, es proposa la substitució del Pinus pinea pel Pinus halepensis, elecció d'acord amb la presència en l'àrea d'exemplars espontanis de pi blanc de gran vigor i bon port i referendada per les indicacions de l'atles d'idoneïtat topoclimàtica.  
c) Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (7.10.2013).  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe favorable de l'actuació.   
L'informe indica que la pedrera ocupa una zona de policia del riu Montlleó, que respecta la zona de servitud per a ús públic. Així mateix, assenyala que l'activitat no té incidència en el règim de corrents i s'ubica en una zona sense risc d'inundació.  
Es recorda que s'haurà de comptar amb autorització de l'organisme de conca per a l'abocament d'aigües pluvials a llit i que l'aigua amb què es pretén satisfer les demandes de l'activitat haurà de procedir d'un origen emparat per un dret al seu ús privatiu.  
S'assenyalen mesures a adoptar amb vista a garantir l'arreplega adequada de les aigües d'escolament, afavorir la infiltració i evitar pèrdues de sòl.  
d) Informe del Servei d'Ordenació del Territori (7.03.2014).  
El Servei d'Ordenació del Territori, basant-se en les cartografies del PATRICOVA i del sistema nacional de cartografia de zones inundables, conclou que les parcel·les sobre les quals es pretén realitzar l'explotació minera no estan afectades per risc d'inundació, segons la normativa urbanística del PATRICOVA.  
e) Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (19.05.2014).  
Després de dos informes previs (de 12 de febrer de 2014 i de 25.03.2014) en els quals el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge requereix del promotor ampliacions de documentació, emet un informe favorable sobre l'actuació.  
  
Consideracions ambientals  
1r. Emplaçament del projecte.  
L'explotació minera es desenvoluparà en les parcel·les 73 i 95 del polígon 3 de la localitat d'Atzeneta del Maestrat. D'acord amb el certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament, de 17 de maig de 2011, les parcel·les tenen la qualificació urbanística de sòl no urbanitzable comú i l'activitat és compatible amb el planejament urbanístic municipal.  
Contrastades les parcel·les en què es pretén ubicar l'activitat amb la informació subministrada per la cartografia disponible en la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, s'observa que:  
- Part de la superfície explotada s'emplaça en terreny forestal. En conseqüència, haurà de considerar-se el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
- L'activitat ocupa part de la zona de policia del riu Montlleó, i està sotmesa, per tant, a les prescripcions del Reglament del Domini Públic Hidràulic, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril.  
  
- Al costat de la pedrera va la senda SL-CV 65.1, des de la qual és visible, en principi, l'explotació. No obstant això, basant-se en les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'integració paisatgística, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe favorable del projecte.  
- Dins de la franja de 500 m entorn de la zona d'explotació, es detecta l'existència de diverses edificacions, una de les quals, en concret, és un habitatge, la qual cosa podria suposar una incompatibilitat d'ús amb la pedrera. No obstant això, l'activitat compta amb el certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat, per la qual cosa es considera que el desenvolupament de l'explotació d'àrids no és incompatible amb la presència d'una edificació habitada sempre que, amb l'aplicació de les mesures preventives i correctores adequades, no es produïsquen riscos ni molèsties, principalment per sorolls, en l'habitatge esmentat.  
- La localització del projecte no afecta vies pecuàries, espais de la Xarxa Natura 2000, ni a cap altre tipus d'espai natural protegit. Així mateix, segons el BDB, no consta la presència d'espècies prioritàries en l'entorn immediat del projecte.  
- L'emplaçament proposat no està sotmés a riscos per inundació, lliscaments o despreniments, i presenta una baixa vulnerabilitat d'aqüífers. Tampoc hi ha afeccions territorials derivades de la proximitat d'elements naturals o d'infraestructures humanes.  
Per tot l'anterior, es conclou que, de la ubicació de la pedrera, no es derivaran afeccions significatives al medi ambient.  
2n. Consideracions relacionades amb l'activitat a desenvolupar.  
Els impactes més significatius derivats de l'execució del projecte es produeixen sobre l'aire, per l'augment del soroll i de les partícules sòlides en suspensió; la geomorfologia, quant a la variació de la topografia original; l'edafologia, per la destrucció i l'alteració de les característiques del sòl; la vegetació, ja que es destrueix i danya la coberta vegetal; els processos hidrològics, perquè la modificació del relleu afecta drenatges i la taxa d'erosió/sedimentació, i el paisatge. S'hi produeix un impacte visual significatiu.  
a) Afecció a l'atmosfera:  
a.1) Emissió de partícules: les operacions de retirada de vegetació i sòl fèrtil, l'extracció de material, la gestió d'arreplegues, [...] generen un increment de partícules sòlides en suspensió, així com l'emissió de gasos de combustió procedents del funcionament de la maquinària i el trànsit de vehicles.  
Les mesures preventives i correctores proposades per a evitar l'emissió de partícules es consideren correctes i suficients, incloent-hi regs diaris de vials d'accés i plaça de pedrera, arreplega a recer del vent dels materials pulverulents i el seu transport en vehicles de caixa tancada o coberta amb tendals. Així mateix, després de pluja es netejaran les interseccions dels camins de terra amb els camins asfaltats per a retirar el fang que pot embrutar aquests últims.  
a.2) Producció de soroll. Les principals fonts generadores de soroll en l'explotació minera són les pales carregadores i els camions.  
D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, els nivells sonors emesos a 1 metre de distància de les fonts de soroll són 70 dB, en el cas de les pales carregadores, i 80 dB, per al cas dels camions. L'estudi considera com a cas més desfavorable la situació d'una pala carregadora carregant àrids sobre un camió i un altre camió circulant per l'explotació. Per a aquesta situació i segons l'estudi, a 260 m de distància, on s'ubica la casa més pròxima a l'explotació, els nivells d'immissió sonora són inferiors a 40 dB.  
No obstant això, atés que l'activitat disposa de dues pales carregadores i tres camions, es considera que el cas més desfavorable suposa el funcionament d'una de les pales excavant en el front de pedrera, l'altra pala carregant un dels camions i dos camions circulant per l'explotació. No obstant això, realitzat el càlcul oportú, es determina que el nivell d'immissió exterior en l'habitatge considerat no arribaria als 50 dB(A). Atés que l'activitat funcionarà en horari diürn exclusivament, no se superen els límits establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació acústica, que estableix per a l'ús residencial en horari diürn un nivell màxim de recepció extern de 55 dB(A).  
  
En tot cas, haurà d'incloure's dins del programa de vigilància ambiental la realització de les pertinents auditories acústiques d'acord amb la legislació, i en el cas de detectar-se incompliment dels límits, hauran d'adoptar-se mesures correctores addicionals.  
b) Alteració de la topografia.  
L'impacte sobre la geomorfologia es produeix amb l'extracció de material que modifica el relleu original del terreny.  
El pla de restauració integral intenta assimilar la topografia final a l'existent abans de l'inici de l'activitat, imita la morfologia de l'entorn i minimitza els efectes perjudicials sobre relleu, xarxa de drenatge i paisatge, buscant la màxima integració.  
El pla de restauració integral proposat, basat en el rebliment del buit amb material inert adequat (RIA), es considera correcte en línies generals. No obstant això, la proposta inicial del promotor incloïa la impermeabilització del buit de la pedrera prèvia al seu ompliment amb un tractament que assimilava l'actuació més a un abocador de residus inerts que a la restauració topogràfica d'una explotació minera. Atés que la documentació indicava que el rebliment es produiria amb RIA, no sols no calia la dita impermeabilització prèvia, sinó que generava dubtes sobre la naturalesa del material amb què s'ompliria el buit.  
  
En conseqüència, es va indicar al promotor que no es requeria la impermeabilització del fons del buit, sinó la garantia que tot el material aportat era adequat.  
L'objectiu de la restauració és que el rebliment es produïsca amb material adequat, inert, i que no es prolongue indefinidament en el temps. Per a això, és essencial la disponibilitat de material adequat en els volums i en els terminis compromesos en el PRI. Pot tractar-se de residus inerts adequats o material inert que no tinga la categoria de residu (per la qual cosa no requereix la declaració de RIA). I així mateix, pot tindre un únic origen o procedències diverses.  
El promotor justifica tant les quantitats de terra vegetal procedent de la capa de recobriment (10.911 m³), com els inerts procedents de la mateixa pedrera (14.584 m³), i indica que la resta del material consistirà en residus inerts adequats procedents de la planta de tractament d'àrids de la seua propietat. Ja que el buit generat comprén un volum de 302.572 m³, es requereix un total de 277.077 m³ de material addicional per a retornar el terreny a la seua topografia original.  
Atés que la restauració es prolonga al llarg de 21 anys (encara que amb intervals durant els quals no es facen operacions de restauració), s'ha de garantir, com a mínim, una disponibilitat d'uns 13.200 m³/any de RIA.  
Interpel·lat el promotor quant a la disponibilitat i procedència del material per al rebliment de la pedrera, assenyala que és titular d'una planta de tractament de RCD a la localitat d'Atzeneta del Maestrat que podria proporcionar el material adequat per al rebliment de la pedrera Mas del Pont. La dita planta disposa d'autorització ambiental integrada (667/AAI/CV) concedida per Resolució de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient de 28 de maig de 2013.  
S'ha contrastat que, efectivament, en el registre ambiental d'instal·lacions de la Comunitat Valenciana consta l'autorització 667/AAI/CV per a una planta de tractament de RCD al terme municipal d'Atzeneta del Maestrat el titular de la qual és Áridos y Hormigones Hermanos Gil, SL. Així mateix, s'ha revisat el contingut de la resolució d'autorització, que inclou, entre altres, les especificacions següents:  
A) En l'annex I de condicionat del projecte s'indica que només s'admetran en la planta els tipus de residus següents:  
170101 Formigó.  
170102 Rajoles.  
170103 Teules i materials ceràmics.  
170107 Mescles de formigó, rajoles, teules i materials ceràmics, diferents de les especificades en el codi 170106.  
170504 Terra i pedres diferents de les especificacions del codi 170503.  
170508 Balast de vies fèrries diferent de l'especificat en el codi 170507.  
170904 Residus mesclats de construcció i demolició diferents dels especificats en els codis 170901, 170902 i 170903.  
B) En l'annex II, característiques del projecte, s'indica:  
1) La planta té una capacitat màxima de 123.200 t/any, amb una previsió de tractament de 90.650 t/any.  
2) D'acord amb el diagrama de flux aportat en el projecte, es preveu gestionar unes 90.634 t/any de RCD consistents en runes (80 %), altres valoritzables (15 %) i voluminosos (5 %). S'espera obtindre anualment 61.631 t d'àrids reciclats, la qual cosa suposa el 68 % dels residus tractats. S'obtindran, a més, 14.502 t/any de materials valoritzables (fustes, metalls, plàstic, paper/cartó, etc.), i això suposa un 16 %. El rebuig de la planta a abocador inert (fins) s'estima en un 12 % i el rebuig d'abocador de no perillosos en un 4 %.  
De la informació continguda en l'autorització ambiental integrada es desprén que els residus inerts generats en la planta de tractament de RCD per als quals es podria sol·licitar la declaració de RIA arribarien a un total de 10.876 t anuals.  
A més, per a una densitat previsible d'aquest tipus de residus entorn d'1,3-1,5 t/m³, el volum ocupat per aquests RIA seria de 7.769 m³. Així, per a les previsions de tractament anuals previstes, el volum de residus inerts produït no cobriria les necessitats anuals de material per a restauració de la pedrera. En conseqüència, per a garantir la disponibilitat de material suficient per a la restauració morfològica de la pedrera, la planta hauria de sacrificar part de l'àrid produït (13.200 € 7.769 = 5.431 m³) i, en compte de comercialitzar-lo i retornar-lo al cicle productiu, destinar-lo a la restauració. Per a una densitat de l'àrid d'1,5 t/m³, s'hauria de destinar al rebliment del buit de la pedrera un total de 8.147 t (al voltant del 13 % de la producció d'àrids de la planta). En aquest cas, en no tractar-se de residus, no es requeriria la declaració com RIA d'aquest material, encara que suposaria unes pèrdues econòmiques per a la planta de tractament.  
En el cas que la planta funcionara al 100 % de la seua capacitat màxima de tractament, el volum de residus inerts generats en aquesta susceptibles de ser declarats RIA pujaria a 10.560 m³. En aquesta situació, el volum d'àrid no comercialitzat per a satisfer les necessitats de restauració seria de 2.640 m³ (aproximadament el 3 % de la producció).  
  
Si assumim que aquestes dades són merament estadístiques, es consideren acceptables com a garantia inicial de disponibilitat de material adequat per a realitzar la restauració de la pedrera per mitjà de rebliment amb RIA i àrids inerts.  
No obstant això, resta concretar l'aspecte administratiu de la declaració de RIA. El Servei de Gestió de Residus de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural realitza la declaració de RIA no per al procés productiu d'una planta de tractament de RCD determinada per un termini indefinit, sinó per a un volum de residus inerts ja generat o, almenys, per a terminis més limitats (anuals). D'aquesta manera, la circumstància que el promotor siga, així mateix, titular d'una planta d'aquestes característiques li garanteix la disponibilitat d'un volum de material anual, però haurà de sol·licitar anualment la declaració de RIA per al volum de residus inerts produït. Respecte a l'àrid produït, es considera material inert, per la qual cosa no es requereix més justificació que la seua procedència.  
  
A l'efecte de garantir que tot el material utilitzat en la restauració de la pedrera siga adequat, principalment per la seua ubicació al costat del llit d'un riu, es considera que han d'establir-se condicionants addicionals. Així, davant de l'eventualitat d'un possible retard en l'autorització d'inici d'activitat de la planta de tractament de RCD, o el descens de producció en aquesta, ha de garantir-se la disponibilitat de material de rebliment apte d'una altra procedència. En cas contrari, no resulta viable el pla de restauració de l'explotació minera en els termes plantejats.  
  
Aquesta disponibilitat s'avalaria aportant compromisos amb un o més titulars de residus inerts per al subministrament, almenys, de 13.200 m³/any de RIA, que haurien d'anar acompanyats de les corresponents sol·licituds de declaracions de RIA.  
D'altra banda, a fi de no paralitzar l'activitat econòmica del promotor en la mesura que siga possible, seria admissible un desquadrament màxim d'un 10 % anual en les volumetries justificades, sempre que en l'interval anual immediatament posterior es compensara el desquadrament.  
En tot cas, en la documentació aportada, el titular es compromet que «no es començarà l'explotació d'una nova fase sense que estiga restaurada l'anterior o, almenys, un percentatge alt.» Es considera raonable la proposta del promotor i s'estableix que el dit percentatge serà del 75 %.  
  
En definitiva, no es podrà iniciar una nova fase d'explotació fins que no s'haja completat el rebliment de la fase anterior, almenys en el 75 % del volum a aportar i, a més, s'haja justificat documentalment la disponibilitat del volum total necessari per a la restauració morfològica íntegra de la fase precedent.  
D'altra banda, en el desenvolupament de les labors d'explotació poden produir-se circumstàncies que suposen que en una determinada fase no s'obtinga el volum d'àrid previst. Per això, es considera més adequat vincular l'inici de les fases de restauració, no sols al volum extret, sinó també a la superfície l'explotació de la qual ha finalitzat.  
Finalment, en la visita al terreny realitzada per tècnics d'aquesta direcció general es constata que, no sols s'ha iniciat l'explotació de la pedrera, sinó que, aparentment, ja ha finalitzat la 1a fase d'extracció i que està a punt de finalitzar la 2a fase d'extracció, sense haver-se iniciat les labors de restauració. Aquesta circumstància es confirma en contrastar els plans de planta de les distintes fases de l'explotació amb les ortofotos del terreny (de 2012). La situació actual de la pedrera Mas del Pont correspon, quant a les fases d'explotació, aproximadament a l'any set i mig del calendari d'execució establit en la documentació tècnica, mentre que la restauració no s'ha iniciat.  
  
En conseqüència, a fi que les labors es normalitzen respecte al calendari d'execució compromés en la documentació, haurà d'establir-se un nou cronograma modificat en el qual es reflectisca que s'iniciarà immediatament la primera fase de restauració i que s'acceleraran les labors corresponents, de manera que la dita fase s'execute per complet en el termini d'un any i mig. D'aquesta manera, per a l'any nové del calendari proposat, la situació s'haurà regularitzat, i coincidiran a partir d'aquest punt ambdós calendaris d'execució.  
A partir de l'any nové, d'acord amb el cronograma establit, s'executarà immediatament la 2a fase de restauració, i s'anul·larà l'interval de temps existent entre el final de la primera fase de restauració i l'inici de la segona.  
Aquesta obligació suposa que el promotor haurà de disposar del volum de material inert per a la restauració de la primera fase en un termini inferior al proposat inicialment (un any i mig).  
En tot cas, no es podrà iniciar la 3a fase d'explotació fins que no s'haja finalitzat la 1a fase de restauració.  
El promotor assenyala que en les fases de restauració, en finalitzar el dia es cobrirà la superfície de materials inerts amb una capa de terra o semblant (materials de calcària o margosos). S'entén que la capa de recobriment a què al·ludix es refereix als mateixos materials inerts de l'explotació que no arriben a aconseguir la granulometria adequada per a la producció d'àrids i que, en visita al terreny de tècnics d'aquest servei, es va comprovar que es tractava d'un material adequat per al rebliment.  
c) Pèrdua de sòl.  
La retirada de la capa de sòl fèrtil prèvia a l'explotació dels àrids i el seu emmagatzematge en cordons revegetats per a mantindre les seues característiques s'estima mesura adequada per a evitar pèrdues de sòl, tant en quantitat per processos erosius, com en qualitat per pèrdua d'estructura o fertilitat.  
S'ha de procurar que els cordons d'emmagatzematge no superen els 2 m d'altura per a evitar les compactacions. Així mateix, haurà d'incloure's en el programa de vigilància ambiental la comprovació periòdica de l'estat de la revegetació sobre aquests cordons i, si és el cas, haurà de repetir-se la hidrosembra.  
d) Vegetació. L'explotació minera implica la necessitat d'eliminar la vegetació existent.  
La retirada i reserva de terra vegetal i la restauració prevista suposen la recuperació de la vegetació en la zona, si bé substituint els exemplars eliminats per uns altres. No obstant això, la documentació no preveu les operacions a realitzar sobre la vegetació retirada. Evidentment, els peus arboris es retiraran per al seu aprofitament econòmic, però respecte a la cobertura d'arbustos i herbàcies, es considera convenient aprofitar tota aqueixa matèria orgànica i font de propàguls per al desenvolupament de vegetació sobre el cordó vegetal, per a la qual cosa haurà de triturar-se i incorporar-se a la capa de terra vegetal reservada per al seu ús en la restauració.  
Per a evitar que l'afecció s'estenga fora de la superfície d'explotació, s'haurà de garantir que la maquinària no opera fora dels límits marcats pel polígon d'explotació establit. Per a això, haurà de jalonar-se la zona explotable de manera clarament visible.  
D'altra banda, d'acord amb l'informe del Servei de Gestió Forestal, s'haurà de substituir l'espècie proposada per al rodal forestal per l'espècie Pinus halepensis.  
Quant a l'espècie a implantar en el rodal agrícola, es proposa considerar reemplaçar el cirerer per ametler, o olivera, per tractar-se de cultius més rústics i menys exigents. En concret, l'ametler suporta millor sòls pobres i de menor profunditat; tant aquest cultiu com l'olivera són idonis per a sòls francoarenosos, i amb la pluviometria de la zona poden cultivar-se sense problemes en règim de secà. Així mateix, en visita realitzada a la zona, s'ha constatat que les parcel·les dels voltants estan cultivades amb aquestes dues espècies, la qual cosa avala la tesi de la seua adaptació a l'entorn.  
En cas d'optar per alguna de les espècies proposades, hauria d'adequar-se el marc de plantació, poda de formació i, sobretot, pla de fertilització.  
Quant a la revegetació exclusivament amb exemplars arboris, aquesta decisió va contra el principi fonamental d'incloure espècies de port herbaci i arbustiu en la cobertura vegetal, perquè suposen una major protecció del sòl contra els processos erosius. Respecte d'això, el promotor argumenta la competència d'aquestes espècies enfront de les de port arbori, la invasió natural de la parcel·la per les espècies autòctones presents als voltants en un termini de temps reduït, i la sistematització hidràulica de la superfície per a captar l'aigua i minimitzar l'escolament. Aquests raonaments no es consideren suficients per a plantejar la revegetació exclusivament amb espècies arbòries. Fins al moment en què el desenvolupament dels exemplars arboris els atorgue la seua funció com a protectors del terreny transcorreran anys, i la invasió per la vegetació autòctona no serà en cap cas immediata.  
En conseqüència, s'haurà de modificar el PRI quant a la revegetació proposada en les parcel·les i incloure-hi espècies herbàcies i exemplars arbustius, a més dels peus arboris, de manera que es produïsca una cobertura del terreny, almenys, del 40 %.  
Quant a la selecció d'espècies, hauran de prevaldre els criteris d'adaptació al terreny (espècies autòctones) i de rusticitat. Així mateix, s'haurà de considerar la capacitat de rebrotar d'aquestes i el seu caràcter d'entapissar la superfície.  
En la visita feta a l'explotació, encara que no es va fer un inventari exhaustiu de les espècies presents en la zona, es van detectar, amb major o menor freqüència, exemplars de llentiscle, bruc, romer, aladern, espart, llistó,[...].  
Una combinació adequada per a garantir l'adequada cobertura del terreny inclouria la sembra amb: Brachipodium retusum (llistó), Rosmarinus officinalis (romer), Stipa tenacissima (espart) [...] i la plantació d'exemplars d'Erica multiflora (bruc) i de Pistacia lentiscus (llentiscle), a més dels exemplars de pi blanc ja mencionats.  
Així mateix, es podrien incorporar tant Rhamnus alaternus (aladern) i Rhamnus lycioides (arç negre), com Juniperus phoenicea (savina negra) i Juniperus oxycedrus (ginebre del galipot).  
En tot cas, per a garantir l'arrelament de la vegetació, haurà d'aplicar-se un reg a la sembra o plantació, i controlar, per mitjà del programa de vigilància ambiental, les necessitats de reg com a mínim estivals des de l'execució de la primera fase de restauració fins als dos primers anys després de la finalització de l'última fase de restauració.  
Finalment, i també segons l'informe del Servei de Gestió Forestal es considera convenient la substitució del treball profund proposat en el pla de restauració integral per un treball lleuger per a evitar l'afecció de les capes subjacents.  
e) Paisatge.  
L'impacte visual de l'activitat es deu a l'eliminació de la vegetació en les zones a explotar, la creació de fronts d'explotació, la presència de maquinària i equips i l'existència d'arreplegues de sòl edàfic, material i enderrocs.  
D'acord amb la documentació aportada, la pedrera només és visible des de la senda SL-CV 65.1-, en el tram que transcorre més pròxim a aquesta. La qualitat de les vistes empitjora considerablement. A això s'afig que els principals afectats per la pèrdua de qualitat paisatgística són els usuaris de la senda, especialment sensibles a actuacions semblants a la proposta.  
No obstant això, les mesures correctores proposades, d'aprofitament del cordó de terra vegetal com a pantalla visual i, sobretot, la restauració progressiva del buit de pedrera, si bé no eliminen totalment l'impacte, l'atenuen bastant. Finalment, quan s'execute l'última fase de la restauració de la pedrera, aquesta quedarà integrada en l'entorn.  
En el reconeixement a l'explotació, es va constatar que la senda efectivament té afluència de públic i que la pantalla visual no complia les especificacions indicades quant a dimensions i cobertura vegetal. Aquest aspecte es va posar en relleu per a la seua correcció pel titular.  
f) Contaminació de sòls i aigües.  
Les possibles contaminacions de sòls i aigües es deuen, d'una banda, a l'arrossegament ocasional de sediments per l'aigua d'escolament, que augmentaria la terbolesa de les aigües, i d'una altra, a abocaments eventuals de fluids procedents de vehicles i maquinària.  
Quant a l'arrossegament de sediments, es considera adequat i suficient el disseny hidrològic de l'àrea afectada, amb la construcció d'obres de drenatge, la realització de cunetes perimetrals per a evitar que les aigües externes aboquen en la plaça de pedrera, i dispositius de control de la sedimentació. No obstant això, a pesar que les aigües pluvials abocades al llit seran netes perquè s'evitarà la seua entrada en la zona d'explotació per mitjà de les cunetes perimetrals, d'acord amb l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a l'abocament de les aigües pluvials a llit s'haurà de comptar amb l'autorització de l'organisme de conca.  
Respecte a la contaminació per abocaments eventuals de fluids, el promotor proposa el manteniment adequat de vehicles i maquinària, que repercutirà favorablement tant sobre la minimització de sorolls i d'emissions de gasos de combustió a l'atmosfera, com sobre les possibles fugues de fluids al sòl. Les operacions de manteniment es faran en la mateixa explotació minera en una àrea impermeabilitzada i rodejada d'un rastell contenidor, de la qual no s'indica la seua ubicació exacta dins de l'explotació.  
Per a garantir la impossibilitat d'infiltracions d'abocaments al sòl, les operacions de manteniment de la maquinària requereixen que la zona habilitada per a la seua realització no sols estiga impermeabilitzada, sinó que ha d'assegurar-se que l'aigua d'escolament no es contaminarà amb els possibles contaminants que impregnen l'àrea i discorrerà a altres zones. Per a això, o bé es realitza una coberta per a aquesta zona, o com a mínim es garanteix que l'aigua pluvial d'aquesta zona no circularà lliurement, per a la qual cosa, el rastell contenidor haurà de tindre l'altura suficient perquè un episodi de pluja torrencial no supose que l'aigua sobreïsca, i a més, disposar d'un pouet estanc de lixiviats que siga buide periòdicament per un gestor autoritzat. En defecte d'aquestes garanties, el manteniment de la maquinària de l'explotació haurà de realitzar-se en tallers especialitzats.  
Respecte a l'emplaçament de la zona de manteniment, a fi d'evitar-ne el trasllat segons avance l'explotació en direcció oest-est, es considera que ha d'ubicar-se en l'extrem est d'aquesta, sense excedir els límits de la parcel·la 95. Només en el moment en què s'haja de realitzar l'explotació d'aqueixa zona, s'hauran de desmantellar aquestes instal·lacions i habilitar una àrea, amb les mateixes característiques tècniques, encara que, si és el cas, de dimensions més reduïdes, en la part més pròxima ja reblida amb RIA però encara no revegetada per a la realització d'aquestes operacions fins a la finalització de la restauració morfològica de l'explotació. En aqueix moment, s'haurà de desmantellar la segona àrea habilitada. Per descomptat, tots els residus procedents del desmantellament d'aquestes zones de manteniment hauran de gestionar-se d'acord amb el que estableix la legislació.  
Quant al punt net assenyalat en la documentació, del qual tampoc s'especifica l'emplaçament, haurà d'emplaçar-se en la mateixa àrea de manteniment de maquinària, a fi de concentrar les activitats susceptibles de produir contaminació de sòls i aigües en la zona habilitada amb solera impermeabilitzada. Segons el criteri del promotor, es podran ampliar les dimensions d'aquesta àrea a fi que puga albergar-s'hi el punt net indicat. A més, els recipients d'emmagatzematge de residus perillosos s'emplaçaran en cubetes de dimensions adequades a aquests, i disposar de quantitat de material absorbent suficient davant d'eventuals fugues o abocaments que, una vegada utilitzat, haurà d'emmagatzemar-se d'acord amb la seua naturalesa fins a la seua retirada per un gestor autoritzat.  
g) Gestió de residus.  
La gestió dissenyada en l'estudi d'impacte ambiental es considera correcta per a evitar impactes.  
Contrastada la informació referida al gestor proposat pel promotor per a la retirada i gestió dels residus tòxics i perillosos amb la informació disponible en la pàgina web de la Direcció General de Qualitat Ambiental en data emissió d'aquesta resolució, s'indica que el centre de tractament de residus del mediterrani disposa, efectivament, de l'autorització 166/AAI/CV que el faculta per a l'emmagatzematge dels residus perillosos generats per l'explotació minera. Així mateix, el gestor disposa de l'autorització per al transport de residus perillosos 206/T01/CV.  
  
h) Consum d'aigua.  
De la documentació aportada es dedueix que el consum d'aigua requerit per al correcte exercici de l'activitat no és excessiu, i correspon principalment al reg preventiu de vials i pistes per a evitar l'alçament de pols, i en menor grau, al reg dels cordons de reserva de terra vegetal, així com, una vegada iniciades les fases de restauració de l'explotació, al reg dels exemplars introduïts per a la revegetació.  
  
Encara que s'aprofitarà per a aquests usos l'aigua de pluja arreplegada en la zona d'explotació, també caldrà una aportació addicional de 633 m³/any subministrat per mitjà de camions cisterna. Respecte d'això, s'indica que l'increment de demanda d'aigua haurà de tindre una procedència emparada per un dret a l'ús privatiu d'aquesta.  
i) Afecció a infraestructures existents: camí d'accés.  
Entre les mesures correctores establides pel promotor s'inclou la millora del ferm del camí d'accés a l'explotació, ja que no es tracta d'un camí d'ús exclusiu de l'activitat, sinó que es tracta d'un camí rural preexistent. No obstant això, la proposta del promotor es limita a la millora del ferm del camí una vegada finalitzen l'activitat extractiva i les labors de restauració de l'explotació.  
Es considera que l'increment de trànsit sobre el camí esmentat derivat de l'activitat minera, afegit al fet que hi transitaran vehicles pesants, suposa un deteriorament del camí el manteniment del qual ha d'assumir el promotor. En conseqüència, s'ha d'establir un pla de manteniment de camins, que inclourà l'accés des de la carretera CV-165, en cas que resulte necessari. Per a la detecció de la dita necessitat, haurà d'incloure's dins del programa de vigilància ambiental el control periòdic de l'estat del camí.  
3r. Programa de vigilància ambiental.  
El PVA elaborat concreta bé els mesuraments i controls a realitzar en determinats aspectes, però deixa altres qüestions sense definir correctament. En concret:  
- S'ha de revisar el jalonament perimetral per a evitar eventuals afeccions fora de la zona d'explotació.  
- En cas d'optar pel manteniment de maquinària en la mateixa explotació, haurà de comprovar-se l'estat de la impermeabilització de la zona habilitada a aquest efecte.  
- S'han d'incloure les auditories acústiques pertinents d'acord amb la legislació vigent.  
- L'informe realitzar ha d'incloure un reportatge fotogràfic en què es veja l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació executades.  
- Per a garantir l'arrelament de la vegetació implantada, a més del control de malls, s'hauran de controlar les necessitats de reg, com a mínim estivals, des de l'execució de la primera fase de restauració.  
- El PVA ha de prolongar-se almenys dos anys des de la finalització de la restauració, a fi de garantir-ne l'èxit.  
- El PVA proposat no indica periodicitat de realització dels controls a partir del tercer any d'explotació. S'haurà de concretar la periodicitat per a cada un dels controls i establir, per a aquells exigits per la legislació vigent, la periodicitat mínima indicada per les prescripcions normatives.  
- La documentació derivada del desenvolupament del programa de vigilància ambiental ha de romandre a disposició de l'autoritat ambiental competent. Pel que fa a la remissió d'informes a aquesta direcció general, es consideren essencials els informes anuals referits als anys en què finalitzen cada una de les fases d'explotació i cada una de les fases de restauració, així com l'informe corresponent en el moment de la conclusió del PVA.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup 3.c.1, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribueix a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estime acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte d'explotació de recursos de la secció A) Mas del Pont, promogut per Áridos y Hormigones Gil, SL, que s'ubica en les parcel·les 73 i 95 del polígon 3 del terme municipal d'Atzeneta del Maestrat (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableixen l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, el PRI i la resta de documentació aportada el 14 d'agost de 2015, en tot allò que no contradiga els condicionants del punt segon de la present resolució, que seran de compliment obligatori.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Cronograma.  
1.1. Modificació del calendari d'execució.  
El cronograma d'execució d'explotació restauració es modificarà respecte a l'inclòs en la part expositiva d'aquesta declaració, d'acord amb el que estableix el cronograma modificat adjunt com a annex II, en què s'ajusta a la situació actual de l'explotació.  
El calendari d'execució modificat suposa que:  
- S'iniciarà immediatament la 1a fase de restauració.  
- S'acceleraran les labors d'aquesta fase de restauració de manera que durarà un màxim d'un any i mig.  
- La 2a fase de restauració s'iniciarà immediatament després de la finalització de la 1a fase de restauració.  
1.2. Validesa de la declaració d'impacte ambiental.  
La validesa de la present declaració d'impacte ambiental queda vinculada a l'execució de la restauració d'acord amb el cronograma modificat (annex II). L'incompliment d'aquest condicionant podrà suposar la revisió d'ofici de la declaració d'impacte ambiental, i si és el cas, la formulació d'una resolució d'anul·lació.  
1.3. Variacions del calendari d'execució.  
Qualsevol variació temporal en el desenvolupament de les fases d'explotació, haurà de comportar la corresponent variació en les fases de restauració, de manera que una acceleració en les activitats extractives suposarà la conseqüent acceleració en les labors de restauració.  
2. En el termini de dos mesos des de la notificació d'aquesta resolució, el promotor aportarà a aquesta Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental una còpia de l'autorització d'inici d'activitat de la planta de valoració i tractament de RCD de la que és titular i amb l'autorització ambiental integrada número 667/AAI/CV.  
3. Respecte al programa de restauració integral de la pedrera:  
3.1. A fi de garantir la disponibilitat de material inert per al desenvolupament de les distintes fases de la restauració:  
- El promotor sol·licitarà, almenys una vegada a l'any, davant del Servei de Gestió de Residus la declaració de RIA per a la seua utilització en la restauració de la pedrera Mas del Pont dels residus inerts generats en la planta de valoració i tractament de RCD. Una vegada obtinguda la declaració de RIA, es remetrà a aquesta direcció general.  
- Si el volum de RIA de la mateixa planta no cobreix la quantitat necessària per a la restauració de la pedrera d'acord amb el cronograma modificat (annex II), el promotor remetrà anualment a aquesta direcció general justificació de la disponibilitat de material inert fins a completar el volum requerit de qualsevol de les següents procedències o una combinació d'ambdós:  
a) Compromisos contractuals amb un o més titulars de residus inerts perquè aquests sol·liciten la declaració de RIA per als dits residus amb destinació a la pedrera Mas del Pont. Posteriorment, es remetran les declaracions corresponents.  
b) Àrid produït en la mateixa planta de tractament de RCD del promotor detret de la comercialització. Aquest volum es justificarà per mitjà de declaracions responsables.  
- S'admetrà la no-justificació de disponibilitat d'un màxim de 1.300 m³ anualment de material, sempre que, en l'anualitat immediatament posterior, es justifique la disponibilitat de material incrementada en la mateixa quantia.  
- En tot cas, si abundem en allò que estableix el condicionant número 1, l'inici d'una nova fase d'explotació requerirà que s'haja completat el rebliment de la fase anterior almenys en el 75 % del volum a aportar i, a més, s'haja justificat documentalment la disponibilitat del volum necessari restant per a completar la restauració morfològica íntegra de la fase precedent.  
3.2. Es modificarà en els termes següents:  
- La revegetació del rodal forestal combinarà l'ús d'espècies herbàcies amb la inclusió d'exemplars arbustius i de port arbori, de manera que es produïsca una cobertura del terreny, almenys, del 40 %. S'utilitzarà Pinus halepensis (pi blanc) com a espècie arbòria, i s'hauran de substituir, si és el cas, les operacions a realitzar sobre la plantació per a adaptar-les a l'espècie.  
- Les espècies herbàcies i arbustives se seleccionaran atenent criteris d'adaptació al terreny (espècies autòctones), de rusticitat, de capacitat de rebrotat i de caràcter d'entapissar la superfície.  
- Una combinació adequada per a garantir la cobertura adequada del terreny inclouria la sembra amb: Brachipodium retusum (llistó), Rosmarinus officinalis (romer), Stipa tenacissima (espart) [...] i la plantació d'exemplars d'Erica multiflora (bruc) i de Pistacia lentiscus (llentiscle), a més dels exemplars de pi blanc ja mencionats.  
- En la preparació del sòl se substituirà el subsolat per un treball més lleuger.  
3.3. En cas d'optar en la revegetació del rodal agrícola per l'ús d'olivera o ametler, es modificaran en els termes oportuns les operacions a realitzar sobre la plantació per a adaptar-les a l'espècie triada, en concret quant a marc de plantació, poda de formació i pla de fertilització.  
3.4. Les plantes utilitzades en la repoblació dels terrenys forestals hauran de complir les disposicions de qualitat i procedència especificades en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
4. El promotor ha de jalonar el límit de la zona extractiva abans d'iniciar els treballs. Donarà compte d'això a l'òrgan substantiu per mitjà d'un informe i un reportatge fotogràfic. Si l'òrgan substantiu ho estima favorable, es considerarà complida aquesta condició.   
5. En iniciar cada una de les fases extractives, en la retirada prèvia de la capa de recobriment, el material vegetal procedent del desbrossament es triturarà i incorporarà a la capa de terra vegetal per al seu enriquiment en matèria orgànica i en llavors, a fi de facilitar el desenvolupament de vegetació sobre el cordó vegetal.  
6. L'increment de demanda d'aigua per a l'exercici de l'activitat haurà de tindre una procedència emparada per un dret a l'ús privatiu d'aquesta.  
L'abocament d'aigües pluvials a llit requerirà la corresponent autorització de l'organisme de conca.  
S'haurà de complir, en tot cas, les disposicions establides en el Reglament de Domini Públic Hidràulic aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril.  
7. El promotor serà responsable de mantindre en bon estat els camins per on circule la seua maquinària, incloent-hi els accessos des de la carretera CV-165. En el cas que el titular subscriguera amb una altra societat algun contracte que incloga el dit manteniment, aquesta obligació recaurà subsidiàriament sobre la dita societat.  
8. Quant a la zona de repòs i manteniment de maquinària:  
8.1. Dimensions: comprendrà la superfície adequada per a albergar, a més de les operacions de manteniment de maquinària, el punt net d'arreplega de residus.  
8.2. Característiques tècniques: a més d'impermeabilitzar-se en els termes disposats en la documentació tècnica, es dotarà d'una coberta, o bé es dissenyarà de manera que l'altura del rastell contenidor siga suficient per a garantir que un episodi de pluja torrencial no suposarà que l'aigua sobreïsca. A més, es disposarà d'un pouet estanc de lixiviats que serà buidat periòdicament per un gestor autoritzat. En defecte d'aquestes garanties, el manteniment de la maquinària de l'explotació es farà en tallers especialitzats.  
Els recipients d'emmagatzematge de residus perillosos s'emplaçaran en cubetes de dimensions adequades, i es disposarà de suficient quantitat de material absorbent davant d'eventuals fugues o abocaments que, una vegada utilitzat, haurà d'emmagatzemar-se d'acord amb la seua naturalesa fins a la seua retirada per un gestor autoritzat.  
8.3. Emplaçament: s'ubicarà en l'extrem est de la parcel·la 95, sense excedir-ne els límits. En el moment en què s'haja d'iniciar l'explotació d'aqueixa zona, es desmantellaran aquestes instal·lacions i es desplaçaran, mantenint les seues característiques tècniques a l'àrea més pròxima ja restaurada morfològicament però encara no revegetada. Aquesta segona zona de manteniment es desmantellarà quan finalitze la restauració morfològica del total de l'explotació. Qualsevol operació de manteniment que haguera de fer-se a partir d'aquest moment es farà en tallers externs.  
Tots els residus procedents del desmantellat de les dues zones de manteniment es gestionaran d'acord amb el que estableix la legislació.  
9. Es farà una auditoria acústica en el termini de tres mesos des de la notificació d'aquesta resolució i, posteriorment, les corresponents d'acord amb la periodicitat establida en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació acústica. Les auditories acústiques seran fetes per un organisme de control autoritzat. En cas de superar els nivells sonors permesos per la llei, s'establiran les mesures correctores pertinents.  
10. Quant al programa de vigilància ambiental:  
10.1. Amb la finalitat de reposar els malls i gestionar la qualitat de la restauració, el programa de vigilància ambiental es prolongarà dos anys, comptats a partir de la terminació de la restauració total de la pedrera.  
10.2. Sense perjuí de les disposicions del programa de vigilància ambiental proposat, s'hi inclouran les determinacions següents, assenyalant la periodicitat amb què es realitzaran, que en cap cas superarà la indicada per les prescripcions normatives en el cas de controls previstos per la legislació vigent:  
- Comprovació de l'estat del jalonament perimetral per evitar eventuals afeccions fora de la zona d'explotació.  
- Revisió, en cas d'optar pel manteniment de la maquinària en la mateixa explotació, de l'estat de la impermeabilització de la zona habilitada per a la realització d'aquestes operacions de manteniment.  
- Comprovació de la situació dels cordons de terra vegetal.  
- Revisió de l'estat del camí d'accés a l'explotació minera.  
- Auditories acústiques pertinents d'acord amb la legislació vigent.  
  
- Control de les necessitats de reg, com a mínim estivals, des de l'execució de la primera fase de restauració.  
- Control de l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació, incloent-hi un reportatge fotogràfic.  
10.3. S'haurà de portar un registre documentat del programa de vigilància ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia. Tota la documentació del programa de vigilància ambiental estarà a disposició de les autoritats competents.  
10.4. A més de la remissió periòdica dels documents indicats en el condicionant 3.1, dins dels tres mesos posteriors a la finalització de cada una de les fases d'explotació i de restauració, es remetran a aquesta direcció general els informes corresponents. Així mateix, dins dels tres mesos següents a la finalització del PVA, es remetrà a aquesta direcció general l'informe corresponent.  
Els informes relatius a la finalització de fases de restauració inclouran, en tot cas:  
- Justificació documental de la naturalesa i procedència de la totalitat dels volums de material de rebliment aportat. El sumatori de declaracions de RIA i, si és el cas, de declaracions responsables d'àrids de la planta haurà d'arribar al volum corresponent al total de la fase de restauració.  
- Data de la deposició del material.  
- Plans en planta i en secció transversal en què es reflectisca la ubicació definitiva de les distintes capes implicades.  
- Reportatge fotogràfic.  
11. Durant l'activitat de la pedrera, s'observarà el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
12. El descobriment d'avencs o coves durant l'avanç de les labors mineres, per la seua condició d'espais naturals protegits, es notificarà immediatament a la Direcció General del Medi Natural, a fi que siguen inspeccionades, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
13. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del dit Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/ 2013, és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
València, 10 de febrer de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 22 de març de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.  
  
  
ANNEX I  
Cronograma d'explotació restauració inclòs en el PRI presentat pel promotor  
  
ANNEX II   
Cronograma d'explotació restauració modificat, apartat segon de la parts dispositiva de la declaració d'impacte ambiental