Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5101, del 27-09-2005 (2005/10709)

Resolució de 9 de setembre de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5101

Data del DOGV
:   27-09-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/10693


Data del document
:   09-09-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Pobla de Vallbona, la
    * Ontinyent
    * Castelló de Rugat
    * Alcora, l'
    * Fontanars dels Alforins
    * Sant Joan de Moró
    * impacte ambiental

Resolució de 9 de setembre de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X10532]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 076/05-AIA Villena, 423/03-AIA Ontinyent, Fontanars dels Aforins, 139/02-AIA San Joan de Moró, 420/03-AIA La Pobla de Vallbona, 122/23-NVU R'Alcora i 425/03-AIA Castelló de Rugat, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 9 de setembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 076/05-AIA
  
Objecte del Projecte: Declaració d'interés comunitari per a residència de primats.
  
Promotor: Fundació AAP per a l'acollida d'animals exòtics.
  
Autoritat Substantiva: Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.
  
Localització: Situat en parcel·la 20 del polígon 38 de la partida Rincón del Moro del terme municipal de Villena (Alacant).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i/o de l'activitat del projecte
  
L'objecte del projecte és la creació d'una residència de primats amb clínica veterinària, amb l'objectiu d'albergar primats rehabilitats per la fundació AAP amb seu a Almere (Holanda), després de passar un període de quarantena en el centre de la Fundació, de manera que únicament s'acolliran animals sans tal com indica la Directiva 86/609/CEE (art.9, apartat 3r), sobre la importació d'animals. El centre actuarà com a centre de conservació amb objectius de divulgació educativa.
  
L'activitat projectada es desenvolupa en la parcel·la 20 del polígon 38 del terme municipal de Villena, en la partida Rincón del Moro, amb una superfície de 672.388 m2, dels quals 66.798,18 m2 se cedeixen a l'Ajuntament de Villena, una altra part de 34.645 m2 es troba vallada per estar protegida a causa de la vegetació existent de pi pinyoner, una superfície de 366.086,65 m2 està qualificada com a sòl no urbanitzable de protecció especial, classe 2 d'interés paisatgístic, i no està vinculada a l'activitat. Queda una superfície total vinculada a l'activitat de 204.859 m2. La porció de terreny on s'ha de desenvolupar l'activitat es troba qualificada en el PGOU de Villena com a sòl no urbanitzable comú, i es tramita amb aquest fi una declaració d'interés comunitari.
  
La residència per a primats constarà de diverses instal·lacions com són la rehabilitació de la casa del Rincón del Moro (400 m2), edifici de serveis (500 m2), huit casetes per a simis que s'executaran en diverses fases, caseta del conserge, magatzem i torre mirador, en total suposa una superfície construïda de 2.850 m2
  
Es disposaran gàbies adormidors per a primats que s'adaptaran a l'orografia del terreny, i existeix una zona de regeneració de pi pinyoner que es respectarà en la totalitat d'aquesta.
  
Les infraestructures bàsiques que es projecten realitzar són:
  
- Sistema de sanejament i depuració: En l'estudi s'indica que s'instal·laran diverses fosses sèptiques estanques per a la recollida d'aigües fecals i de sanejament, que seran recollides periòdicament per un gestor autoritzat i seran abocades en depuradora. No obstant això, en compromís subscrit el 23 de maig de 2005 per la part promotora s'indica que la depuració de les aigües s'efectuarà per mitjà d'una depuradora biològica d'oxidació total.
  
- Per al proveïment d'aigua potable, es disposa d'una dotació d'aigua de la Comunitat de Regants, i s'indica que estudiaran la possibilitat de realitzar un pou per a extraure aigües subterrànies en la mateixa parcel·la.
  
- Per a la gestió dels residus sòlids s'indica que els residus sòlids urbans aniran a un abocador municipal, ja siga per mitjà de transport per servei municipal o per un gestor autoritzat contractat per a eixe fi. Les restes de menjar dels animals, que són principalment vegetarianes i es componen de fruites, verdures i pinsos, es podran compostar i usar com a adob del lloc.
  
Altres residus específics com poden ser medicaments, seran retirats per gestors autoritzats, de la mateixa manera seran retirats els cadàvers dels animals, que seran conservats en cambres frigorífiques fins a la retirada per part d'un gestor autoritzat per a la seua incineració o bé fins al trasllat d'aquests a la Universitat de Múrcia per a la seua investigació post-mortem.
  
- El subministrament elèctric es realitzarà per mitjà de connexió amb la línia existent i a més, per mitjà del compromís subscrit per la part promotora s'indica que la línia elèctrica que proveirà el centre se soterrarà des del començament de la parcel·la 20 del polígon 38 en la qual es realitza l'activitat. Indica en l'estudi que combinaran l'ús d'electricitat convencional amb el d'energies renovables.
  
- L'accés principal es realitza des de les carreteres existents.
  
Es realitzaran vials de comunicació interiors que es desenvoluparen per les sendes actuals (excepte la comunicació amb les gàbies 3 i 4 que s'executarà com a ampliació de l'existent), amb un ample màxim de 4 m. i sense asfaltar.
  
- Les instal·lacions disposaran d'un reixat de tipus cinegètic, que evite el pas de grans mamífers, però no de micromamífers i altres animals, així mateix disposarà d'un sistema de fils de pastor elèctric en l'interior de les gàbies de primats sense contacte amb l'exterior.
  
En escrit firmat el 23 de maig de 2005, el promotor assumix els compromisos següents:
  
1. La línia elèctrica que proveirà el centre se soterrarà des del començament de la parcel·la 20 del polígon 38 en la qual es realitza l'activitat.
  
2. La depuració de les aigües s'efectuarà per mitjà d'una depuradora biològica d'oxidació total.
  
3. El Programa de vigilància ambiental comprendrà un control d'anàlisi d'eixa depuradora cada sis mesos.
  
4. Es tradueix i adapta a Villena el protocol existent de la Fundació AAP, en el cas d'existir fugues a l'exterior del centre.
  
2. Alternatives
  
Planteja alternatives en el funcionament, però no obstant això no planteja altres alternatives d'ubicació, i es justifica la triada per l'amplitud del terme municipal de Villena, l'accessibilitat per estar pròxima a vies de comunicació, relativament allunyat de la població, i ser una zona de caràcter agrícola-forestal.
  
Tramitació administrativa:
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
El 13 de maig de 2005, dels Serveis Territorials d'Alacant de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial es remet l'estudi d'impacte ambiental del projecte precitat, junt amb el certificat d'informació pública.
  
El projecte i estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés a informació pública per mitjà d'un anunci en el DOGV núm. 4.982 de data 11 d'abril de 2005, i s'han formulat al·legacions a aquest que s'exposen en l'apartat següent.
  
El promotor presenta escrit firmat el 23 de maig de 2005, en el qual s'assumixen una sèrie de compromisos que s'han reflectit en l'apartat de descripció del projecte.
  
2. Consideracions sobre les al·legacions formulades
  
Es van presentar al·legacions al projecte que subscriuen prop de dos mil firmes de particulars, així mateix presenta al·legacions D. Ginés Ibáñez García a títol particular i com a representant de l'Asociación de Vecinos de la carretera del Puerto, Asociación de vecinos Barrio del Mercado i Alrededores, Plataforma de Restauración de la Plaza de Toros, i Grupo Popular de l'Ajuntament de Villena.
  
En síntesi, es referixen a qüestions de procediment d'autorització, propietat, rebuig social, etc, i entre els aspectes ambientals els relacionats amb:
  
- Falta de dotació de serveis com ara subministrament d'aigua potable, depuració d'aigües residuals, gestió dels residus generats pel centre projectat, subministrament elèctric. Indefinició del projecte sobre aquests.
  
- Afeccions a la zona LIC de la Sierra de Salinas i fauna associada, concretant sobre l'avifauna catalogada.
  
- Afeccions per l'existència de cursos d'aigua en els terrenys de l'actuació.
  
- Afeccions paisatgístiques al sòl no urbanitzable de protecció paisatgística confrontant a la parcel·la del projecte.
  
- Afeccions derivades de l'aplicació de la normativa forestal per rompuda de terrenys forestals realitzada sense autorització.
  
- Contradiccions i imprecisions de l'estudi d'impacte ambiental.
  
S'aporta un informe ambiental a manera d'estudi dels impactes ambientals (en el qual s'indica entre altres qüestions que la Sierra de Salinas és zona ZEPA i se cita l'afecció a avifauna protegida), així com còpia d'un informe del Departament de Sanitat Animal de la Facultat de Veterinària de la Universitat de Còrdova sobre zoonosi transmesa per animals d'experimentació.
  
Per la part promotora es contesta a les al·legacions i s'indica en les de caràcter ambiental que:
  
- L'informe del Departament de sanitat animal, segons l'autora d'aquest, s'ha utilitzat sense el seu consentiment i que no n'escau l'extrapolació a aquest projecte ja que va ser escrit i dirigit únicament a animals albergats en laboratoris biomèdics utilitzats en experimentació.
  
- Respecte a què els corrents d'aigua circulants per les rambles existents en la finca puguen contaminar-se traslladant l'esmentada contaminació als aqüífers per filtració, els abocaments procedents del centre van directament a fosses sèptiques impermeables en què se'n procedirà periòdicament al buidatge i trasllat a la depuradora municipal més pròxima per una empresa gestora (posteriorment el promotor presenta un escrit on indica que la depuració d'aigües es realitzarà per mitjà d'una depuradora biològica d'oxidació total).
  
- Respecte al subministrament d'aigua potable, indica que s'adjunta com a document annex núm. 2 el justificant d'ingrés per a un punt de xicotet subministrament per la Comunitat de Regants, que serà tractada i potabilitzada.
  
- Del plans d'evacuació de residus dels animals i el tractament d'aquests, indica que les aigües residuals es rocolliran com s'ha indicat anteriorment i que els excrements dels animals de les instal·lacions exteriors seran recollits diàriament.
  
- Respecte a la referència i valoració dels riscos per als animals de la Sierra de Salinas, indica que els fils de pastor elèctric és una mesura de seguretat usada habitualment per a animals domèstics, granges etc. I que a més es localitzen en la part interna de l'estructura de l'encerclat que tanca cada un dels recintes per als primats, sense estar en contacte amb la tela metàl·lica exterior. La tanca perimetral que envolta el centre no conté pastor elèctric.
  
- Respecte a l'existència d'habitatges pròxims, en l'al·legació no s'acredita la localització d'aquests, i s'indica així mateix que en el centre d'Almere que es troba funcionant des de fa 30 anys, i que està rodejat per nombrosos habitatges, no ha existit cap incident ni per als habitants d'aquests habitatges ni per a la fauna autòctona que existeix en la mateixa zona forestal on es troba situada la Fundació AAP a Holanda.
  
- Es contesta en els annexos núm. 4 i núm. 5 a les al·legacions formulades relatives al contingut de l'estudi d'impacte ambiental sobre els impactes sobre atmosfera, edafologia i hidrologia superficial i subterrània, flora, fauna, paisatge i visibilitat de la zona, relacions ecològiques, ocupació de terreny i sobre zones verdes.
  
Es contesta així mateix sobre les al·legacions relatives al procediment administratiu i l'adequació a normativa urbanística per mitjà de la sol·licitud de declaració d'interés comunitari d'acord amb el que establix la Llei10/2004, del sòl no urbanitzable.
  
3. Informes obrants en l'expedient:
  
- Dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant informen:
  
L'enginyer forestal: S'emet informe favorable que indica que les obres projectades no afecten camins ramaders ni forests d'utilitat pública, afectant 23 has de finca forestal particular, per la qual cosa no s'observen en l'activitat proposada afeccions a les propietats abans mencionades i sobre el terreny forestal particular afectat no es preveuen danys de consideració.
  
Del tècnic de protecció d'espècies: S'indica que en el lloc actualment hi ha un matoll propi de terrenys arenosos amb un estrat arbori de pi blanc i pinyoner amb bona cobertura, aquesta singularitat botànica no se cita en l'estudi d'impacte ambiental, tampoc s'inclou l'avifauna d'interés.
  
- De la Secció de qualitat ambiental s'informa sobre:
  
1. El proveïment d'aigua de consum humà que només es podrà realitzar a través d'un gestor autoritzat, i no serà possible a través d'una comunitat de regants. L'opció proposada per a realitzar sondejos d'aqüífers subterranis amb la preceptiva autorització de l'organisme de conca i informat positivament per l'autoritat sanitària, havent de complir les especificacions previstes en el RD 140/03, de 7 febrer, pel qual s'establixen els criteris sanitaris de la qualitat d'aigua de consum humà.
  
2. Els residus sòlids urbans produïts, seran retirats pel servei municipal de recollida de residus, o un gestor autoritzat, en les condicions que establisca la normativa municipal.
  
3.El fem generat en les instal·lacions s'emmagatzemaran en una superfície impermeable amb recollida dels lixiviats en un depòsit estanc, de manera que s'eviten abocaments al medi natural.
  
4. La retirada del fem es realitzarà a través d'una empresa gestora autoritzada o per mitjà d'aplicació com a fertilitzant agrícola, sempre que aquesta s'ajuste al que estableix el Reial decret 261/96, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries.
  
5. Pel que fa a la producció de residus sanitaris, es tindrà en compte les obligacions establides en el Decret 240/94, de 22 de novembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la Gestió dels residus sanitaris.
  
6. L'abocament i/o utilització de l'aigua residual tractada, procedent del sistema de tractament proposat, per mitjà d'una sèrie de fosses sèptiques, haurà de disposar de l'autorització de l'organisme de conca.
  
- Del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial: S'informa en relació amb les possibles afeccions a espais proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 com a Llocs d'interés comunitari (LIC) i Zones d'especial protecció per a les aus (ZEPAS). S'indica que la LIC Sierra de Salinas es caracteritza per albergar hàbitats inclosos en la Directiva 92/43/CEE, com prats(\*6220) naturals, matolls arborescents de Juniperus (5210), la vegetació gipsófila (\*1520), els penyals silicis (8230), els coscollars (9340), els bruguerars oromediterranis amb argilaga (4090), destacant les coves(8310) i les dunes amb Pinus pinea(\*2270) i l'existència de fauna, sobretot de rapaços d'interés comunitari així com les diverses espècies lligades a l'hàbitat forestal i agrícola de secà. Indica així mateix que en aquesta part dels terrenys adquirits no s'hi va actuarà pel que fa a noves construccions ni un altre tipus d'actuació.
  
Es conclou que es preveu que el projecte, en la fase actual de desenvolupament d'aquest, no tindrà una afecció negativa sobre el LIC Sierra de Salinas, però s'estima que s'hauria d'observar una sèrie de consideracions:
  
No realitzar cap nova connexió elèctrica dins de l'àmbit de la finca amb desenvolupament aeri, amb l'objecte de minimitzar els riscos d'electrocució i impacte d'aus.
  
Estudiar la tipologia de les tanques (color, protecció, risc d'electrocució), encara que hagen sigut aprovades amb èxit a Holanda, ja que la presència d'aus catalogades en la zona obliga a adoptar totes les mesures de precaució possibles.
  
Garantir uns paràmetres de depuració d'aigües acords amb la normativa actual, així com uns controls ambientals que garantisquen un impacte nul sobre l'entorn.
  
- Del Servei de Conservació de la Biodiversitat d'aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural:
  
En un primer informe s'indica que la vegetació de la zona es correspon en gran part amb dos hàbitats d'interés comunitari: 7230 Thymo piperellae-Hypericetum ericoidis i el prioritari 2270 dunes amb boscos de Pinus pinea i Pinus pinaster, sent aquest un hàbitat poc comú en l'interior i que apareix esguitat en algunes zones de la Sierra de Salinas.
  
Formula així mateix una sèrie de consideracions relatives a la falta d'alternatives d'ubicació, basant-se únicament en el caràcter no protegit del sòl urbanísticament, que no es correspon amb la vegetació existent, i que tampoc queda definit el subministrament d'aigua potable, distribució d'energia elèctrica ni la gestió dels residus.
  
En un informe complementari relatiu al contingut de l'informe ambiental presentat pels al·legants en què s'afirma que el projecte afecta zona ZEPA de la Sierra de Salinas, informa el següent:
  
«Quant a designació com ZEPA de la Sierra de Salinas, l'al·legant ha d'haver-se confós, ja que la Sierra de Salinas ha sigut designada com a Lloc d'interés comunitari, però no Zona d'especial protecció per a les aus. Respecte al llistat de fauna que proporciona, provinent de l'estudi publicat per la Diputació Provincial d'Alacant, cal informar que la parella d'àguila de panxa blanca que antigament nidificava en la Sierra de Salinas fa més de cinc anys que no cria en la zona, i s'ha desplaçat a una serra pròxima. Quant a l'àguila reial, hi ha dos parelles en la Sierra de Salinas, de les quals només es va reproduir una el passat any, i es troba la més pròxima a més de 6 km. del Rincón. Fora de la serra hi ha una altra parella però també nidifica a més de 4 km. del Rincón. No tenim constància que s'haja produït en els últims anys la nidificació de rapaços forestals o de mussol reial en les proximitats d'àrea, si bé no es descarta la possible nidificació d'aquest últim en algun penyal pròxim. No obstant això, aquesta espècie, com l'àguila marcenca, rapaç forestal més probable en la zona, són espècies relativament abundants a la Comunitat Valenciana i no molt sensibles a la presència humana.».
  
L'informe conclou que, les mesures ja proposades pels promotors i altres serveis d'aquesta Conselleria relatives al tipus de tanca i al soterrament de la línia elèctrica es consideren suficients com a protecció per a les aus. Pel qual no es considera que la instal·lació del projecte de residència de primats haja de causar un greu impacte sobre l'avifauna de la zona i de la Sierra de Salinas, havent de concentrar-se l'avaluació d'impacte sobre la minimització de l'afecció a l'ecosistema de la pineda.
  
Afeccions legals:
  
L'actuació es troba situada en una parcel·la en què part del sòl està classificat com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, i en la part en què es desenvoluparà l'actuació com a sòl no urbanitzable comú.
  
La ubicació es troba confrontant al Lloc d'interés comunitari (LIC) de la Sierra de Salinas, coincidint en uns metres (en els quals no es realitzarà cap actuació) amb la mateixa delimitació de la LIC.
  
La parcel·la es troba travessada per diversos barrancs, per la qual cosa s'haurà de complir a l'establit per al domini públic hidràulic en la legislació sectorial. Així mateix si es té previst realitzar captacions d'aigua subterrània, s'haurà d'obtenir autorització de l'organisme de conca, així com per a l'abocament o reutilització de l'aigua residual depurada.
  
Consideracions ambientals
  
La parcel·la de l'actuació que es projecta és confrontant a la LIC de la Sierra de Salinas, incloent a penes uns metres de la mateixa dins dels límits de la LIC.
  
La LIC es caracteritza per albergar una sèrie d'hàbitats que ja s'han reflectit anteriorment en els informes emesos, aquests hàbitats inclouen fauna i flora d'interés per a la conservació, per la qual cosa en l'execució i funcionament de l'actuació s'hauran de tenir en compte una sèrie de consideracions que es reflecteixen en aquesta resolució.
  
Respecte als riscos existents en la zona, en la informació disponible en el sistema d'informació geogràfica i cartografia temàtica, s'observa que la zona no presenta risc d'inundació segons el PATRICOVA (Plans d'acció territorial enfront del risc d'Inundació de la Comunitat Valenciana). La zona presenta un risc mitjà de vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers.
  
Respecte als elements ambientals que poden veure's afectats de forma significativa per l'activitat que es projecta:
  
En la fase de construcció els principals elements que poden resultar afectats es deriven de les operacions de moviment de terres, canvi de l'orografia del terreny, modificacions en l'escorriment, tala i desbrossament de la vegetació natural existent en la part en què s'ha de desenvolupar l'actuació. En l'estudi s'indica que les construccions a realitzar s'adaptaran a l'orografia del terreny, per la qual cosa no s'esperen afeccions significatives a la flora, la fauna, el paisatge i l'escorriment del terreny. Així mateix s'indica que no s'efectuaran actuacions pròximes al barranc del Rincón del Moro.
  
En la fase de funcionament els principals impactes previsibles es deriven de:
  
- Afeccions a fauna: En els informes anteriorment exposats s'indica que no és previsible que es produïsquen afeccions directes a la fauna, en concret a avifauna catalogada, ja que l'actuació es troba a suficient distància dels llocs de nidificació. En previsió d'afeccions indirectes a aquesta per xoc o electrocució amb la línia elèctrica, és pel qual s'adopta la mesura que aquesta discórrega soterrada en l'àmbit de la parcel·la. Qpel que fa a la tanca, no és previsible l'afecció pel fil de pastor elèctric, no obstant això hauran d'adoptar-se mesures perquè el tancat resulte visible per a les aus, tal com s'estableix en el condicionat d'aquesta declaració. Atesa l'àmplia zona de campege de terrenys forestals i agrícoles, i l'escassa ocupació de terreny per les construccions previstes, la superfície a ocupar no resulta significativa per a l'etologia de l'avifauna.
  
- Afeccions a la vegetació: Les afeccions es deriven de l'eliminació d'exemplars per l'execució ja siga dels camins interiors (sembla que s'aprofitaran els existents, excepte algun tram de nova execució) ja siga per la construcció de les casetes annexes a les gàbies la disposició de les quals s'haurà d'estudiar de manera que no resulte afectada vegetació significativa, en especial els exemplars de carrasca, Pinus pinea i matolls arborescents de Juniperus.
  
- Afeccions al paisatge: en trobar-se en un entorn agrícola i forestal per a evitar l'impacte visual de les instal·lacions, s'haurà d'estudiar la tipologia constructiva tant de les casetes per als primats, com dels edificis de serveis, etc.
  
En aquest sentit s'haurà de compaginar la visualització de les gàbies per a evitar els xocs de l'avifauna, amb la minimització de l'impacte visual d'aquestes des del punt de vista paisatgístic. En aquest sentit es podria incorporar com a mesura d'integració les consideracions formulades en les al·legacions en què s'indica que es pot integrar la instal·lació per mitjà de la creació d'una zona de pretanca amb espècies autòctones amb diferents estrats en alçària que oculten l'actuació i actue com a barrera de sorolls i olors.
  
- Efectes de contaminació: per la possibilitat de contaminació si no s'efectua una adequada gestió tant dels residus sòlids com dels residus líquids que genere l'activitat.
  
Per a evitar aquests efectes de contaminació, en concret per a les aigües residuals, es considera imprescindible que es dispose d'una instal·lació de tractament per a l'aigua residual tal com es compromet a realitzar la part promotora, gestionant l'abocament de l'aigua residual depurada d'acord amb les autoritzacions preceptives.
  
D'altra banda, es considera especialment important per a evitar efectes ambientals negatius derivats de l'execució del projecte, efectuar el seguiment de les mesures correctores que s'establisquen tant en l'estudi d'impacte ambiental com les que s'incorporen en aquesta resolució per mitjà del Programa de vigilància ambiental.
  
Consideracions jurídiques:
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta (annex I apartat 1.F del Decret 162/1990).
  
2.En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'Òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.
  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només als efectes ambientals, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica el Projecte per a residència de primats a situar en la partida Rincón del Moro, del terme municipal de Villena (Alacant), projecte promogut per la Fundació AAP per a acollida d'animals exòtics, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte en les parcel·les admeses, al compliment dels següents condicionants:
  
1) El proveïment d'aigua de consum humà només es podrà realitzar a través d'un gestor autoritzat. L'opció proposada per a realitzar sondejos d'aqüífers subterranis haurà de disposar de la preceptiva autorització de l'organisme de conca i informat positivament per l'autoritat sanitària, havent de complir les especificacions previstes en el RD 140/03, de 7 febrer, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de la qualitat d'aigua de consum humà.
  
2) La gestió dels residus sòlids generats es realitzarà d'acord amb la tipologia d'aquests, de manera que els residus sòlids urbans produïts, seran retirats pel servei municipal de recollida de residus, o gestor autoritzat, en les condicions que establisca la normativa municipal.
  
El fem generat en les instal·lacions s'emmagatzemarà en una superfície impermeable amb recollidda dels lixiviats en un depòsit estanc, de manera que s'eviten abocaments al medi natural. La retirada del fem es realitzarà a través d'una empresa gestora autoritzada o per mitjà d'aplicació com a fertilitzant agrícola, sempre que aquesta s'ajuste al que establsix el Reial decret 261/96, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries.
  
Pel que fa a la producció de residus sanitaris, es tindrà en compte les obligacions establides en el Decret 240/94, de 22 de novembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió dels residus sanitaris.
  
3) Les aigües residuals generades disposaran d'un sistema de tractament propi, i hauran de disposar de les autoritzacions preceptives de l'organisme de conca, tant per a l'abocament com per a la reutilització d'aquestes.
  
4) Es distribuiran les casetes de primats i la resta de construccions o execucions de camins de manera que no resulte afectada vegetació significativa, en especial els exemplars de carrasca, Pinus pinea i matolls arborescents de Juniperus.
  
5) No s'haurà de realitzar cap nova connexió elèctrica dins de l'àmbit de la finca amb desenvolupament aeri, amb l'objecte de minimitzar els riscos d'electrocució i impacte d'aus.
  
6) S'haurà d'estudiar la tipologia dels tanques (color, protecció, risc d'electrocució), ja que la presència d'aus catalogades en la zona obliga a adoptar totes les mesures de precaució possibles, al seu torn les mesures de visualització per a les aus hauran de ser compatibles amb la minimització de l'impacte paisatgístic.
  
7) Es disposaran les mesures necessàries per a prevenir el risc d'incendis forestals, per mitjà de la instal·lació dels dispositius antiincendis pertinents (xarxes d'aigua per a extinció, depòsits, etc.), i evitar les activitats de risc d'incendi en les zones pròximes.
  
8) Els animals que ingressen en les instal·lacions hauran de passar el període de quarantena que garantisca la innocuïtat d'aquests. Es garantirà que en el centre no alberguen animals que es troben malalts o infectats per malalties des de laboratoris d'investigació o amb malalties contagioses amb risc per a la resta d'animals o per a les persones.
  
9) S'haurà d'efectuar una prospecció prèvia per a detectar la presència de restes fòssils d'interés per a la conservació.
  
10) S'adoptarà com a mesura d'integració paisatgística de les instal·lacions l'execució de murs de pedra, utilitzant una tipologia constructiva d'acord amb el medi rural evitant la utilització d'elements brillants, adaptant a l'entorn els acabats de fatxades, ocultació de tanca amb espècies autòctones, etc.,
  
11) Amb la finalitat d'aconseguir un major coneixement del funcionament de la residència i dins de l'activitat educativa que planteja el centre, s'hauran d'establir campanyes d'informació a la població sobre les activitats del centre i controls de les garanties sanitàries dels animals allotjats, procedència, etc. Així mateix s'informarà sobre les mesures adoptades en relació amb la preservació dels valors ambientals de la zona: Restauració de vegetació, minimització impacte sobre el paisatge, eliminació de fonts de contaminació per residus líquids o sòlids, mesures compensatòries de repoblació d'espècies vegetals autòctones en zones degradades, etc.
  
12) El Programa de vigilància ambiental inclourà la gestió realitzada amb els distints tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades, indicació del sistema d'aigua potable finalment adoptat, sistema de depuració d'aigües residuals, qualitat obtinguda i destinació de les aigües depurades.
  
Remetent un informe a aquesta Direcció General amb periodicitat anual amb el resultat de l'esmentat Programa reflectint les incidències que s'hagen produït en el seguiment de les mesures correctores previstes, incloent documentació fotogràfica de les mesures de revegetació i minimització de l'impacte visual.
  
13) S'haurà d'efectuar una prospecció prèvia per a detectar la presència de restes fòssils d'interés per a la conservació, i en tot cas si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià. En tot cas, s'haurà d'obtenir informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de patrimoni cultural, establit en l'article 11 de l'esmentada Llei.
  
14) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivades de l'aplicació de les ordenances municipals, autoritzacions preceptives i la resta de normativa sectorial que hi siga d'aplicació, tant per a la residència de primats com per a la clínica veterinària associada a l'activitat.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 de juny de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepció Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 423/03-AIA
  
Títol: Projecte de construcció de millora de la seguretat vial de la carretera CV-660, entre els PK 16+250 i 19+250. Ontinyent - Fontanars dels Aforins.
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transports.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports.
  
Objecte: Eixamplament i millora del traçat en la CV-660, entre els PK 16+250 i 19+250
  
Localització: Ontinyent i Fontanars dels Alforins. València.
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és l'eixamplament i millora del traçat de la CV-660 entre els PK 16+250 i el 19+250, d'Ontinyent a Fontanars dels Alforins, que suporta actualment un fort percentatge de vehicles pesants.
  
Amb aquest fi la secció tipus de la infraestructura projectada consta de dos carrils de 3,25 m, voreres d'emergència d'1 m i bermes d'1 m, només en els marges on apareix el terraplé.
  
El ferm està compost per:
  
- Capa de rodament de mescla bituminosa en calent tipus S-12, de 6 cm de grossària amb àrid porfíric.
  
- Capa intermèdia de mescla bituminosa en calent tipus G-20, de 6 cm de grossària.
  
- Capa de base de mescla bituminosa en calent tipus G-20, de 8 cm de grossària.
  
- Dues capes de llast artificial, de 50 cm de grossària total.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 24 d'octubre de 2003 la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte de construcció de millora de la seguretat vial de la carretera CV-660, entre els PK 16+250 i 19+250. Ontinyent - Fontanars dels Aforins.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte de construcció de millora de la seguretat vial de la carretera CV-660, entre els PK 16+250 i 19+250. Ontinyent - Fontanars dels Aforins, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant sengles anuncis publicats en el BOE núm. 267 de data 7 de novembre de 2003, i en el DOGV núm. 4625 de data 7 de novembre de 2003, i no s'hi han presentat al·legacions de caràcter ambiental.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 4 de juny de 2002 es va efectuar consulta als organismes següents:
  
- Direcció General de Conservació del Medi de la Conselleria de Medi Ambient.
  
- Direcció General de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient.
  
- Direcció General per al Desenvolupament Sostenible de la Conselleria de Medi Ambient.
  
- Direcció General de Conservació de la Naturalesa del Ministeri de Medi Ambient.
  
- Direcció General del Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
- Servei d'Arqueologia de l'Ajuntament d'Ontinyent.
  
En data 8 d'octubre, la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transports va efectuar consulta a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.
  
Informes sectorials
  
Es passa a continuació a fer un breu resum de la informació obtinguda dels informes que s'assenyalaven en el punt anterior.
  
- L'informe de l'Ajuntament d'Ontinyent assenyala que:
  
«... En tota la zona afectada per les obres no hi ha jaciments fitxats o catalogats, ni detectats.
  
No obstant això, atés el caràcter transformatiu de les obres, com l'existència d'algun sector en principi apte i amb possibilitats de contenir algun vestigi ?per exemple, zona entre els PK 1+000 i 1+100 o, menys probable, entre PK 1+500 i PK 1+750 aprox. on no s'han fet comprovacions, ha de considerar-se la realització d'una prospecció superficial intensiva en tots els sectors que han de ser transformats, amb reconeixement detallat del terreny, recollida de materials, si n'hi haguera, i observació dels talls, al llarg del recorregut».
  
- La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià assenyala que:
  
«No es té documentat cap jaciment arqueològic que puga veure's afectat directament per l'obra de referència, no obstant això es localitza en una àrea amb forta presència de jaciments arqueològics.
  
L'estudi d'impacte ambiental no preveu l'afecció al patrimoni paleontològic .
  
En l'estudi es preveu la realització d'un seguiment arqueològic dels moviments de terra (excavacions), a fi de documentar les dades no observades durant la fase de redacció del projecte de construcció.
  
Seria convenient aplicar aquesta vigilància, des d'un punt de vista paleontològic, en aquells punts en què es realitzaren moviments de terra que afectaren els materials lacustre carbonatats (unitat M3).
  
Cal recordar que qualsevulla troballa paleontològica d'interés rellevant que es realitzara durant l'execució del projecte haurà de ser comunicada a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, o als ajuntaments implicats, segons el que disposa l'article 63 de la Llei 4/198, del patrimoni cultural valencià.
  
Pel qual, de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'informa favorablement els efectes patrimonials el referit projecte sempre que es duga a terme en la seua integritat el Programa de vigilància ambiental que haurà necessàriament d'estendre's als aspectes relacionats amb la salvaguarda del patrimoni paleontològic ressenyats en el cos d'aquest informe».
  
Afeccions legals
  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a:
  
?Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, hi ha afecció al:
  
- Barranc de Lloma.
  
- El tram de carretera objecte d'aquest estudi travessa una forest d'utilitat pública (serra Grossa)
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La zona està caracteritzada per un relleu abrupte de pendents acusades, en tractar-se d'un port, on el punt més alt és el Cabezo de Tiriran amb 653,5 m.
  
Respecte a la hidrologia superficial, el tram en estudi discorre sensiblement en direcció oest-est, al sud de la serra Grossa, actuant com una barrera enfront de la xarxa natural de drenatge, ja que creua uns tàlvegs naturals que arrepleguen les aigües de conca relativament gran (vessant sud del Llano del Collado Blanco, Alto de la Cruz, Alto del Colmenar, Altet dels Maradors, Alt de la Collada de los Abuelos), i les drenen cap al barranc de Golgorrubio i d'allí, a través del barranc de Lloma-Rasa, al riu Clariano.
  
Quant a la vegetació, la forta pressió antròpica i els incendis forestals que ha patit aquesta zona al llarg de la història, ha donat lloc, al desplaçament del carrascar termòfil (Rubio-Quercetum rotundifoliae) pels coscollars, llentisclars i matolls de timonedes i romerars.
  
Encara que hi ha exemplars de conill i perdiu roja, són les aus rapaces l'espècie existent més vulnerable a l'acció de l'home, per l'alteració dels seus hàbitats. Podem destacar una parella d'àguiles calçades (Hieraetus pennatus), que utilitza la zona d'afecció i els seus voltants com a zona de campeig, no per a la seua nidificació, i la presència de ducs (Bubo bubo), on disposa de zones de refugi i nidificació (barrancs, fonamentalment).
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
A més de les alteracions que es produiran sobre la vegetació per desbrossament, provocant al seu torn el desplaçament de la fauna afectada cap a espais confrontants, l'impacte més rellevant serà sobre la geomorfologia, a causa de la realització de desmunts i terraplens necessaris per a poder salvar les revoltes en forca que existeixen al llarg del traçat.
  
Com a conseqüència, es produirà una modificació del paisatge, que podrà ser corregida mitjançant la revegetació dels talussos amb espècies autòctones, i la integració paisatgística dels trams abandonats, com es descriu en el punt següent de mesures correctores.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.
  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.
  
- Atés que en el procés d'inventari ambiental s'han localitzat una parella d'àguiles calçades (Hieraetus pennatus), s'haurà de disposar, abans de l'inici de les obres dels serveis d'un tècnic especialista qualificat amb el propòsit de localitzar l'assentament d'àguiles, com també el de qualsevol altra espècie protegida, i determinar mitjançant informe la necessitat adoptar mesures addicionals.
  
Si no es localitza el niu dins de l'àmbit de l'obra, s'establirà un procés de vigilància ornitològica a fi de comprovar l'estat de les aus durant la fase d'ampliació de la carretera. Si el niu es localitza pròxim a les obres s'evitaran les tasques de voladura mentre dure el període de reproducció d'aquestes aus, que generalment es produeix entre els mesos d'abril a setembre.
  
- En els desmunts que s'excaven en argiles i depòsits de vessant, es recomana un talús general de 2H:3V.
  
- En les zones en què se superen els 10 m d'alçària o en talussos que presenten un elevat grau de descomposició, es col·locarà una malla galvanitzada de triple torsió per a la recollida de materials.
  
- Creació de bermes de protecció en els talussos de majors dimensions que permetran la instauració d'espècies arbòries i arbustives que mitjançant el sistema radicular d'aquestes aportaran estabilitat als talussos on s'assenten.
  
- Creació de jardineres compostes per murets de maçoneria caravista als peus del talús per a facilitar l'arrelament de vegetació en el peu de talús i aconseguir una major estabilitat d'aquest.
  
- Plantació i hidrosembra segons corresponga de la superfície del talús destinat a la integració paisatgística i al control de l'erosió del talús.
  
- Les forques i revoltes abandonades que s'han seleccionat seran utilitzades com a zones de préstecs i abocador en el procés de moviment de terres. La recuperació i integració ambiental d'aquestes zones consistirà en la demolició del ferm i escarificació del terreny.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Seguiment del desenvolupament de les superfícies restaurades. Comprovar l'eficàcia de les mesures adoptades relatives a la prevenció de l'erosió, integració ambiental, estabilització, etc. En cas negatiu, determinar les causes que han ocasionat el fracàs i establir noves mesures.
  
- Seguiment i vigilància ornitològica de la parella d'àguiles calçades si es localitza el niu als voltants de les obres.
  
- Control de la procedència dels préstecs i destinació de l'abocament de materials sobrants que es troben en la traça.
  
- Control del desbrossament i tala d'arbratge.
  
- Control de les labors de vegetació.
  
- Supervisió del traçat de camins d'obra, si n'hi ha.
  
Finalment, el Programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals es farà constància del compliment del programa, com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de construcció de millora de la seguretat vial de la carretera CV-660, entre els PK 16+250 i 19+250. Ontinyent - Fontanars dels Aforins, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han complir s'estableixen les següents:
  
1. El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establits en aquest programa.
  
2. Els materials de farciment i les llasts que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
3. El Programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, incorporarà campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part d'aquest Programa de vigilància ambiental es presentarà, davant d'aquesta Direcció General, informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat dels primers mesuraments efectuats.
  
4. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en el seu apartat de mesures correctores, es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la seua posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es recolliran al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de manera que es garantisca el manteniment de les seues propietats naturals. En cap cas aquests abassegaments temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents de la mateixa manera, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subsolament de tots els terrenys que s'hagueren vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.
  
5. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocaments o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
6. Amb l'objecte de no augmentar la incidència negativa sobre la vegetació i el sòl, les instal·lacions auxiliars d'obra (oficines, tallers, parc de maquinària, magatzems, etc.) es construiran sobre terrenys desproveïts de vegetació. El mateix es farà respecte als accessos provisionals a aquestes instal·lacions; en aquest cas s'intentarà aprofitar en la mesura que es puga el traçat dels camins agrícoles existents.
  
7. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
8. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica o paleontològica, el fet es comunicarà a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents de cara a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
9. Igualment, si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet es comunicarà a la Conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 139/02-AIA
  
Títol: Indústria per a la fabricació de paviments i revestiments ceràmics
  
Promotor: CERÁMICA SALONI, SA
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana
  
Localització: km 17 de la ctra. de l'Alcora al pas d'aquesta pel terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
CERÁMICA SALONI, SA, és una indústria del sector ceràmic. Les seues instal·lacions del km 17 de la ctra. de l'Alcora al pas d'aquesta pel terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló), es dediquen específicament a la fabricació de paviments i revestiments ceràmics, amb una capacitat de producció tal, que es converteixen en un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.
  
Les activitats industrials de CERÁMICA SALONI, SA, açò és, la preparació d'argila, la preparació d'esmalts i la fabricació de revestiments i paviments ceràmics, s'efectuen desenvolupen en una parcel·la de 189.681 m2, amb 84.765 m2 construïts aproximadament, qualificada com a sòl urbà d'ús industrial. La parcel·la afronta al nord amb una altra activitat industrial, al sud i a l'est amb la carretera de l'Alcora, i a l'oest amb el pantà de Maria Cristina. La producció anual d'aquesta és de 20.509.689 m2 de bases i 277.609 m2 de peces especials. La capacitat de producció és de 25.000 t/mes.
  
Antecedents
  
Cal assenyalar que la factoria que se sotmet a avaluació d'impacte ambiental s'ubica sobre sòl industrial, el qual va ser avaluat ambientalment ?juntament amb la resta del municipi- en el marc del PGOU de Sant Joan de Moró, i disposa de declaració d'impacte ambiental amb condicions, de data 5 de desembre de 2003 sobre la qual, al seu torn, posteriorment en data 9 de juny de 2004, es va dur a terme una resolució.
  
Caràcter de la declaració
  
La declaració d'impacte ambiental que conforma aquesta resolució forma part del procés d'autorització ambiental integrada en tràmit, en aplicació de la Llei 16/2002, d'1 de juliol de prevenció i control integrats de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
Aquesta normativa determina el contingut i abast de l'autorització ambiental integrada, la finalitat del qual és integrar en una única resolució totes aquelles autoritzacions i pronunciaments sectorials en matèria d'abocaments d'aigües residuals, producció i gestió de residus i emissions a l'atmosfera competència de la conselleria competent en matèria de medi ambient de la Generalitat, preceptius per a la implantació i posada en marxa de les instal·lacions sotmeses al règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana. En aquesta resolució s'incorporarà, si és el cas, la declaració o estimació d'impacte ambiental.
  
En els casos en què així succeïsca i al mateix temps l'emplaçament ho permeta, procedeix per tant, excloure del contingut de la declaració d'impacte ambiental aquells aspectes que la Llei 16/2002, d'1 de juliol de prevenció i control integrats de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, reserven a la resolució administrativa que conté l'autorització ambiental integrada, a fi d'evitar duplicitats innecessàries en el procés d'anàlisi i valoració ambiental, com també en l'establiment de mesures correctores, protectores i la vigilància i control d'aquestes.
  
Cal considerar que l'avaluació d'impacte ambiental de les afeccions ambientals derivades de l'emissió de contaminants atmosfèrics, generació de residus, consum d'aigües i abocament d'aigües residuals, es realitza a través dels informes que emeten organismes i serveis competents en cada una de les matèries, els quals al seu torn són consultats pel departament que emet l'autorització ambiental integrada.
  
A la vista de l'article 22 del Decret 40/2004, l'autorització ambiental integrada contindrà, a banda de la declaració d'impacte ambiental, tota una sèrie d'apartats a través dels quals podran minimitzar-se els impactes directes sobre el medi abiòtic i la població. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives dels impactes indirectes sobre el medi natural biòtic, perceptual i social. I són les afeccions directes, les que durant el funcionament normal de les activitats IPPC poden donar-se sobre els treballadors i el medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua) i les indirectes, les que poden donar-se sobre el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics).
  
En conseqüència, la necessària coordinació administrativa entre els diversos departaments de la Conselleria de Territori i Habitatge, si més no exigeix que la declaració d'impacte ambiental, que és succeïda per una autorització ambiental integrada, limite l'àmbit de decisió d'aquesta als aspectes relacionats amb les afeccions directes a la fauna, flora, paisatge, espais naturals protegits, zones humides, formacions geomorfològiques, i altres.
  
Tramitació administrativa
  
En data 7 de gener de 2002, es rep en aquest Servei la memòria d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental, i els documents d'acceptació de residus perillosos, tot això remés per l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, i emmarcat dins de la sol·licitud d'autorització administrativa per a la producció de residus perillosos.
  
En data 13 de setembre de 2002, s'informa el promotor de la data d'entrada i número d'expedient d'avaluació d'impacte ambiental assignat a la documentació d'aquest.
  
En data 13 de setembre de 2002, se sol·licita informe l'Àrea d'educació i qualitat ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, de manera que ens donaren a conéixer les al·legacions, proposades i indicacions que consideraren oportunes respecte a l'impacte ambiental que suposaria el projecte de referència.
  
En data 14 de febrer de 2003, es rep l'informe sol·licitat (redactat sobre la documentació presentada per a la sol·licitud d'autorització per a la producció de residus perillosos), en el qual s'assenyala:
  
1. La mercantil CERÁMICA SALONI, SA, es dedica a la fabricació de paviments i revestiments ceràmics, i és la producció anual d'aquesta de 10.964.563 m2 de bases i 277.609 m2 de peces especials. La capacitat de producció és de 25.000 t/mes.
  
2. Les activitats industrials de CERÁMICA SALONI, SA, es poden sintetitzar en tres processos: la preparació d'argila, la preparació d'esmalts i la fabricació de revestiments i paviments ceràmics.
  
La preparació d'argila consta bàsicament de les etapes següents:
  
- Recepció
  
- Trituració
  
- Mòlta
  
- Atomització
  
La preparació d'esmalts consta de:
  
- Pesada
  
- Molturació via humida
  
I la fabricació de revestiments ceràmics, es basa en:
  
- Premsatge
  
- Assecament
  
- Esmaltada
  
- Cocció, amb possible polida
  
- Embalatge i paletització.
  
Les operacions auxiliars són les següents: càrrega i descàrrega de matèries primeres i granels, emmagatzematge de combustibles en depòsits, matèries primeres i productes de manteniment, manteniment d'equips i instal·lacions, laboratori de R+D, laboratori de disseny, laboratori de control, administració, neteja d'instal·lacions, cuina i menjador, refrigeració d'oficines, laboratoris i menjadors, transformació d'energia elèctrica, servei mèdic, extracció d'aigua de pou i producció d'energia elèctrica per cogeneració.
  
3. La mercantil CERÁMICA SALONI, SA, disposa d'un pou en funcionament, donat d'alta en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb el corresponent permís d'extracció.
  
4. Els sistemes de depuració que preveu són els següents: una depuradora biològica prefabricada per a depurar els abocaments d'aigües residuals procedents d'oficines, cuines i sanitaris, constituïda pels tractaments de desbast, desgreixatge, tractament biològic i decantació secundària; i una decantadora física per a depurar les aigües procedents de la neteja de les línies d'esmaltació i dels molins d'esmalts, com també les aigües procedents dels laboratoris, i de la resta de les línies de producció. Els fangs resultants d'aquesta decantació es recirculen, i s'introdueixen en la composició de la barbotina per a atomitzar, per a la qual cosa es té autorització per la Conselleria de Medi Ambient amb data 29 de juny de 2000.
  
5. En el projecte presentat es detallen les operacions que constitueixen el procés industrial i els residus perillosos generats en cadascuna d'aquestes. Els residus perillosos produïts en la totalitat del procés industrial són els següents: contenidors flexibles contaminats, plàstics contaminats, envasos metàl·lics contaminats, paper contaminat (bosses, sacs i altres residus de cel·lulosa), fotolits, filtres d'oli, olis usats, tèxtils contaminats, absorbents contaminats, pantalles serigràfiques, hidrocarburs de motor, aerosols, tubs fluorescents i llums de mercuri, piles de botó usades, piles alcalines, residus sanitaris tipus lll, transformadors amb PCB, sòlids contaminats, residu contaminat amb mercuri, greixos flotants i bateries d'automoció.
  
S'aporten els documents d'acceptació per part de gestor autoritzat dels residus perillosos produïts, excepte dels transformadors de PCB per no haver-se'n substituït cap fins a la data.
  
6. CERÁMICA SALONI, SA, disposa d'una zona d'emmagatzematge de residus perillosos amb una capacitat per a rebre com a màxim la producció de sis mesos per a cada tipus de residu. Aquesta zona està sota sostre i impermeabilitzada amb sòl de formigó. També disposa de cubetes on es depositen els envasos dels residus perillosos per a evitar vessaments i fugues. Es destina una zona per a transvasaments, dotada d'una cubeta o recipient semblant a fi que si es produeix un abocament, siga en l'interior d'aquesta.
  
7. En el projecte de sol·licitud de producció de residus perillosos l'empresa CERÁMICA SALONI, SA, assenyala que, com a productor de residus perillosos, desenvoluparà les activitats següents: segregació, emmagatzematge temporal, envasament i etiquetatge, recollida final i arxiu documental, compost per sol·licitud d'admissió de cada residu, documents d'acceptació, notificació de trasllat, document de control i seguiment, autorització de gestor i llibre de registre de residus perillosos.
  
8. CERÁMICA SALONI, SA, haurà de disposar d'un llibre de registre per a cada un dels focus emissors de contaminants, segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix, hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, adaptant-la a la nova situació. Aquesta enquesta es troba igualment disponible en els esmentats Serveis Territorials.
  
9. S'haurà de verificar que les emissions de contaminants són inferiors en tot moment a les establides en l'annex lV del Decret 833/75.
  
10. Pel que fa al programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera de cadascun dels focus existents, tenint en compte la classificació de l'activitat com a potencialment contaminant de l'atmosfera, haurà de constar de:
  
- Mesuraments de les emissions realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració cada tres anys.
  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada a l'any.
  
En data 25 de febrer de 2003, es rep un escrit de l'actual Servei de Control Integrat de la Contaminació en què assenyala:
  
En relació amb L'expedient 139/02-AIA, relatiu a l'empresa CERÁMICA SALONI, SA, els comuniquem que amb data 10 de febrer de 2003 l'esmentada empresa ha presentat en la Conselleria de Medi Ambient una sol·licitud per a l'autorització ambiental integrada, conforme la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació.
  
Es lliura còpia del projecte bàsic presentat, i se sol·licita que se sotmeta aquest projecte, juntament amb la documentació inclosa en l'expedient citat anteriorment, al tràmit preceptiu d'avaluació d'impacte ambiental.
  
Així mateix, els comuniquem que el tràmit d'informació pública referent a l'avaluació d'impacte ambiental integrada es realitzarà de forma conjunta per aquest servei.
  
En data 27 de febrer de 2004, es rep l'escrit en el qual l'Àrea de qualitat ambiental assenyala que una vegada finalitzat el termini d'informació pública del projecte de referència ?realitzada en el DOGV número 4588, de data 16 de setembre de 2003,- no s'hi van presentar al·legacions, al mateix temps que se sol·licita la declaració d'impacte ambiental.
  
En data 6 de maig de 2004, al mateix temps que es comunica al promotor l'estat del seu expedient, se li sol·licita l'ampliació de la documentació aportada relativa a:
  
1. Emmagatzemament d'argila per a atomitzar i atomitzada. Sistemes adoptats per a prevenir la dispersió de matèria particulada, tant en les zones de descàrrega i emmagatzematge d'argiles, com en el transport interior (tremuges i cintes carenades, etc.) i exterior d'aquesta (transport en camions d'argila sense atomitzar i atomitzada).
  
2. Xarxa de sanejament de la indústria que incloga la gestió de pluvials de cobertes, de vessament, de sanitàries i d'industrials. Incloent en cas necessari les autoritzacions d'abocament a clavegueram o a llit públic d'aquests corrents.
  
3. Sistemes adoptats per a prevenir la contaminació del sòl (basses, canalitzacions, canonades) en una parcel·la que es caracteritza per dur-se a terme la pràctica totalitat de les activitats industrials sobre sòl d'alta vulnerabilitat.
  
4. Autorització per a l'extracció d'aigua de pou per a ús industrial.
  
5. Pla de la totalitat de la parcel·la, a escala comprensible, en el qual es delimiten les diverses àrees, P1, P2, P3, d'emmagatzematge d'argila i de producte acabat, aclarint l'aparent contradicció entre la superfície de parcel·la expressada en la documentació presentada per a l'obtenció de l'autorització administrativa de la producció de residus perillosos (221.000 m2 i aproximadament 80.000 m2 edificats) i la presentada per a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada (189.681 m2, amb 84.765 m2 construïts que es projecten ampliar fins als 90.364 m2).
  
En data 26 de maig de 2004, el promotor remet la informació sol·licitada.
  
Afeccions legals
  
Els condicionants de la declaració d'impacte ambiental de data 5 de desembre de 2003, de resolució de l'expedient 330/02-AIA d'avaluació d'impacte ambiental de la PGOU de Sant Joan de Moró, l'apartat primer de la Resolució de data 9 de juny de 2004, com també les mesures protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental del mencionat Pla general.
  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
Les accions amb probable incidència ambiental durant la fase de funcionament seran bàsicament la generació d'emissions contaminants aigües residuals i, en menor grau, residus, sorolls i vibracions. Atesa la tipologia de l'activitat I l'antropitzat del lloc en què es projecta dur a terme (en una parcel·la d'un polígon industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte podrien ser els propis del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics), perceptual i social es veuran ?en principi- molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.
  
Vist que no s'afecta directament cap nucli residencial o cap àrea protegida, és a dir, qualssevol àrees que puguen estar subjectes a algun tipus de protecció administrativa, com ara ZEPA, LIC, microreserves, etc, només cap la reducció dels impactes directes sobre el medi abiòtic, que al seu torn suposarà la reducció dels fenòmens de transport que podrien arribar a afectar la població o a algun àrea protegida. S'entén que aquests impactes es reduiran a través del compliment de la legalitat vigent en matèria de residus, emissions i abocaments o, si és el cas, amb l'adopció de les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió de la legislació IPPC.
  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona sense risc d'inundació, d'alta vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i de mitjana accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, en particular, teules, rajoles, rajoles refractaris, taulellets, gres o porcellana, amb una capacitat de producció superior a 75 tones per dia o una capacitat d'enfornada de més de 4 metres cúbics i més de 300 quilograms per metre cúbic de densitat de càrrega per forn, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada promogut per l'empresa CERÁMICA SALONI, SA, situada al km 17 de la ctra. de l'Alcora al pas d'aquesta pel terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló), en els termes que estableix el Projecte d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental i annex al mateix, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
1. Per la ubicació d'aquesta, es considera que en matèria d'emissions atmosfèriques, soroll, abocament d'aigües residuals i generació de residus, serà suficient el compliment de la legalitat vigent o, si és el cas, l'adopció de les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió especificats en el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
2. La indústria haurà d'obtenir l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'extracció de la totalitat del volum d'aigües subterrànies que necessita per al funcionament d'aquesta, com també per a l'abocament de pluvials de cobertes i escorriment a llit públic. S'adoptaran les mesures preventives i correctores per a garantir la no-afecció del medi receptor amb aquest abocament (arqueta per a presa de mostres, elements per al desbast, elements per a evitar l'erosió aigües avall, etc.).
  
3. Els condicionants de la declaració d'impacte ambiental de data 5 de desembre de 2003, de resolució de l'expedient 330/02-AIA d'avaluació d'impacte ambiental de la PGOU de Sant Joan de Moró, l'apartat primer de la Resolució de data 9 de juny de 2004, com també les mesures protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental del Pla general esmentat.
  
4. La Direcció General de Qualitat Ambiental, com a òrgan competent en matèria de qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, el seguiment, control i gestió de residus i, a més, com a òrgan amb competència substantiva en matèria autorització ambiental integrada, haurà de constatar periòdicament que el funcionament de l'activitat objecte de referència s'ajusta al que reglamenta o, si és el cas, a les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió. A aquest efecte, anualment, la Direcció General de Qualitat Ambiental remetrà a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el certificat del compliment per part del promotor de tot l'anteriorment especificat en relació amb la producció i programes de minimització de residus, emissions, abocaments, seguiment i control de les activitats relacionades amb els recursos hidrològics de la Comunitat Valenciana i la resta d'aspectes que condicionen ambientalment el projecte.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, ni es pot interposar cap recurs; sense perjudici que utilitzen els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 1 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 420/6100-UVS
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana
  
Promotor: Ajuntament de la Pobla de Vallbona
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: El terme municipal
  
1. Objecte del projecte avaluat. Descripció de les característiques més rellevants d'aquest.
  
En data 30 d'octubre de 2003 els Serveis Territorials de València de la Conselleria de Territori i Habitatge van remetre documentació relativa a la revisió del Pla general d'ordenació urbana del municipi de la Pobla de Vallbona, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
La revisió del Pla va ser aprovada provisionalment per acord de l'Ajuntament en ple en sessió celebrada el dia 21 de maig de 2003. Amb posterioritat, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona, de data 16 de juny de 2004, la corporació municipal per majoria absoluta del nombre legal de membres que la integren, acorda aprovar provisionalment determinades modificacions al document inicialment aprovat, com a conseqüència de diversos informes sectorials, entre les quals s'inclouen les derivades de determinades proteccions ambientals traslladades a l'Ajuntament per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, com a conseqüència de l'anàlisi realitzada en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
  
La revisió del Pla general aprovada incorpora i articula, materialment i formalment, com a part integrant d'aquesta, les modificacions que es deriven de l'alternativa tècnica de programa formulada per la mercantil Polígon Sant Pau, denominada Golf'Pobla, en els termes que estableix l'aprovació provisional d'aquest programa, prevista en l'acord adoptat per l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona de 31 de març de 2003.
  
A través d'aquest acord l'Ajuntament determina que l'alternativa tècnica del programa referit, no podrà ser objecte d'aprovació definitiva amb caràcter independent del document de revisió del Pla general, llevat que per part de la Conselleria de Territori i Habitatge es considere que pot ser objecte d'aprovació autònoma respecte al Pla general.
  
En conseqüència, a l'efecte d'avaluació ambiental d'ambdós projectes s'ha considerat més adequat realitzar una única avaluació d'impacte ambiental que integre l'esmentada alternativa tècnica dins de la revisió del Pla en el conjunt d'aquest.
  
De fet, l'estudi d'impacte de la revisió del Pla general ha incorporat aquells continguts de l'estudi d'impacte ambiental realitzat amb motiu de la tramitació i posterior aprovació provisional i integració en la mateixa revisió, del programa del sector Golf- Pobla del sòl urbanitzable, que s'entenen d'abast territorial, com són, la discussió d'alternatives d'emplaçament, l'avaluació de les demandes de recursos hídrics tant per al reg com per al proveïment dels habitatges, la previsió de les gestió de residus, etc.
  
A través de la revisió del Pla general en la seua redacció inicial l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona proposa la següent distribució en la classificació urbanística del sòl en el terme municipal d'aquest :
  
Sòl urbà : 856,46 hectàrees.
  
Sòl urbanitzable amb ordenació detallada: 334,58 hectàrees.
  
Sòl urbanitzable sense ordenació detallada: 417,09 hectàrees.
  
Respecte al sòl no urbanitzable el Pla inclou 1647, 87 hectàrees. D'aqueste es distingeix com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola 367,5 hectàrees i com a sòl no urbanitzable de protecció forestal 28,12 hectàrees.
  
El Pla general d'ordenació urbana proposat per l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona projecta aconseguir els següents objectius urbanístics:
  
1. Dotar el municipi del sòl urbanitzable que requereix per a atendre la demanda de residència unifamiliar que es manifesta, alternativa als models d'eixamplament dens, en general.
  
2. No qualificar, a curt termini, llevat que es justifique la necessitat i no sols la conveniència, nou sòl industrial, fins i tot canviar la classificació, a residencial, d'aquell d'emplaçament inadequat.
  
3. Reduir la densitat d'ocupació del sòl urbanitzable que no haja sigut programat prèviament o ordenat detalladament en desenvolupament de planejaments anteriors. D'aquesta manera, la densitat del creixement que es projecte en l'àrea urbana principal no sobrepassarà els 50 habitatges/ha. mentre que per a la resta del territori aquest paràmetre no serà superior a 18 habitatges/ha.
  
4. Impedir, excepte operacions puntuals d'acabament, l'extensió de les àrees urbanes al nord de l'assagador de Llíria a Bétera, territori en el qual els terrenys van ser classificats com a sòl urbà amb la qualificació de sòl urbà extensiu pel PGOU de 1995. El desenvolupament urbanístic en aquestes zones (els Racons, la Lloma Llarga, Canyada Maquiva, el Barranc, el Tancat, la Casa Blanca i el Pouet) aïllades en el territori i alienes al model ideal de continuïtat espacial que es pretén en aquest pla s'entén per tant conclòs.
  
5. Permetre, això no obstant, mitjançant el desenvolupament d'actuacions integrades si això resulta necessari, la dotació dels serveis urbanístics més elementals que requereix la higiene pública en les zones del territori que, sense perjudici d'haver de classificar-se com a sòl no urbanitzable, es reconeix en aquestes major densitat d'ocupació residencial. Aquestes zones, en tot cas, s'identificaran amb tota precisió en la revisió del Pla.
  
6. Modificar el model de creixement de l'àrea urbana principal o nucli urbà, dissenyat en el PGOU de 1995, i desplaçar la part principal de l'eixamplament residencial de la població del nord al sud, de manera que s'ocupen els espais residuals que resten, a l'est, entre el sector IBM i el mateix nucli, i a l'oest de l'av. de Cervantes.
  
7. Abundar en la qualificació de terrenys al llarg del principal eix de desenvolupament urbanístic del municipi des de l'aprovació del PGOU de 1995, constituït per l'antic camí de Bétera, al nord-est de l'autovia, i procurar, això no obstant, que s'ocupen preferentment els espais residuals restants entre àrees urbanes consolidades o sectors desenvolupats a partir d'aquest pla.
  
8. Crear un nou eix de desenvolupament residencial en sentit nord - sud recolzat en la traça de la carretera que projecta construir la Generalitat entre la carretera de l'Eliana a Benaguasil i el baixador del ferrocarril de Llíria a València, situat a la Torre del Virrei.
  
9. Potenciar el desenvolupament de l'àrea urbana creada a partir del sector R-9 del sòl urbanitzable (masia Jiménez) a fi de dotar-la de l'entitat suficient que permeta la efectiva urbanització d'aquesta després de diverses temptatives fallides.
  
10. Dotar les diferents grans àrees del sòl urbanitzable sense ordenació detallada de reserves en el seu àmbit de terrenys de les xarxes estructurals de dotacions públiques, equipaments i espais lliures, amb independència del viari estructural que articula unes coses amb altres.
  
11. Adscriure inequívocament a la gestió del sòl urbanitzable terrenys exteriors als sectors de les xarxes estructurals de dotacions públiques, i singularment els constituents de l'element de la xarxa estructural viària denominat ronda Nord, amb l'objectiu final de ser posats a disposició de la Direcció General d'Obres Públiques que, mitjançant conveni, executarà l'esmentada obra.
  
12. Distingir amb claredat en l'àrea urbana principal el nucli històric tradicional, a l'efecte del que disposa l'article 17.3 de la Llei 6/1994.
  
13. Resoldre el dèficit de sòl dotacional públic d'ús docent que en l'actualitat es manifesta en el municipi.
  
Així mateix la revisió del Pla general proposada identifica una sèrie d'objectius ambientals concretament :
  
1. Valorar, a l'efecte de protecció, els terrenys de coneguda capacitat per a l'ús agrari intensiu que s'estenen al sud del nucli urbà sobre les terrasses al·luvials del riu Túria. Ha d'entendre's, en aquest sentit, que l'interés públic de l'acció urbanitzadora s'anteposa al de conservació, segons el criteri de l'Ajuntament en els casos següents:
  
- Quan haja d'afectar-se els grans espais residuals immediats al nucli urbà sobre els quals es projecta, després de raonar-se diferents alternatives, l'eixamplament principal d'aquest nucli o àrea urbana principal.
  
- En la zona que ha sigut objecte de la qualificació urbanística dels sectors del sòl urbanitzable denominats Gallipont i Golf-Pobla, conforme al Projecte d'homologació sectorial del PGOU de 1995, aprovat provisionalment el març de 2003 i incorporat a la revisió, que es refereix a aquests terrenys.
  
2. Protegir de l'acció urbanitzadora els enclavaments de pineda i matoll que emergeixen del pla dominant en la meitat nord del terme municipal, mitjançant les qualificacions específiques de protecció per existència de massa arborada si l'emplaçament d'aquesta és aïllat respecte a la urbanització o espais lliures de la xarxa estructural si el seu emplaçament és immediat a zones urbanitzades o en procés d'urbanització.
  
3. Protegir de l'acció urbanitzadora els terrenys constituents del domini públic, camins ramaders i barrancs catalogats, i aquells altres afectats per legislacions sectorials, com la zona de protecció de les carreteres, d'afecció del ferrocarril, etc.
  
4. Protegir i evitar la demolició dels béns immobles de rellevància cultural, històrica o arqueològica mitjançant la formació d'un catàleg de béns i espais protegits, coordinat amb els requeriments que deriven de la legislació sectorial en aquesta matèria.
  
Informació publica. Al·legacions
  
La documentació tècnica del Pla general de la Pobla ha estat sotmés al període d'informació pública, a través del DOGV núm. 4332, de 10 de setembre de 2002, i ha sigut exposat al seu torn segons anunci publicat en el diari Las Provincias, de data 9 de setembre de 2002.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar 218 al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.
  
La major part de les esmentades al·legacions tenen caràcter urbanístic i no s'observa en la lectura d'aquestes referències a l'estudi d'impacte ambiental, ni consideracions ambientals que puguen enriquir l'anàlisi que s'ha de realitzar en el procés d'avaluació ambiental.
  
Només en un cas es planteja una qüestió d'excepcional interés ambiental, concretament en l'al·legació núm. 92, formulada per la Sra. Julia García Correa, Sr. José Leonardo Llopis, Sra Julia Llopis i Sr. Juan Manuel Llopis, els qui a través de l'esmentada al·legació sol·liciten la requalificació com a zona urbana de la parcel·la situada a la Lloma Llarga, carrer 9, número 10, amb referència cadastral 4343798DJ9500W1594IP, inicialment qualificada com a zona verda.
  
Segons consta en l'informe emés respecte a l'esmentada al·legació, el qual accepta la sol·licitud formulada, aquests terrenys ja estaven qualificats com a zona verda des del Pla de 1995, com a conseqüència d'un informe de la Conselleria de Medi Ambient, en el qual es feia constar que s'havia localitzat en l'esmentada parcel·la un exemplar de l'espècie denominada estepa de Cartagena, considerada en aquell moment en perill d'extinció. Atés que aquesta espècie ja s'ha reproduït en laboratori i que el criteri de la revisió del Pla ha sigut atendre les peticions de xicotets propietaris afectats per aquella determinació, que des de l'any 1995 s'han succeït, a fi de que els terrenys deixaren de ser zona verda tenint en compte que la qualificació continguda en el Pla de 1995 s'estén, en la major part d'aquest, sobre sòl de titularitat municipal, l'arquitecte redactor de la revisió, considera que pot ser acceptada la qualificació de l'esmentada parcel·la com a sòl urbà.
  
Això no obstant com posteriorment s'explica en les consideracions ambientals, l'avaluació ambiental d'aquesta revisió no pot assumir aquesta consideració.
  
Per la seua banda en l'anàlisi de les al·legacions produïdes en el període d'informació pública de l'anteriorment referit Projecte d'homologació del sector Golf-Pobla, posteriorment incorporat a la revisió del Pla general, és destacable pel seu interés l'al·legació formulada per la mercantil DURCO SL, la qual entre altres consideracions al·lega que el desenvolupament d'aquest projecte ocasionarà un fort impacte en el territori, en concret desaparició de cultius tradicionals de l'horta valenciana, contaminació aqüífera conseqüència de la utilització de productes químics, risc per a la fauna específica de la zona amb presència de colònies d'eriçons, raboses, òlibes, rapaces, especialment el xoriguer i altres espècies protegides que veurien disminuït el seu hàbitat amb el consegüent risc d'extinció. Posteriorment, en un apartat específic relatiu a l'avaluació d'impacte ambiental DURCO SL, al·lega que l'estudi d'impacte ambiental del sector Golf-Pobla no respecta la legalitat vigent, que produeix un desconeixement important de la realitat, que la finca de la seua propietat posseeix en l'àmbit de l'actuació 176.902 m2 de cultius citrícoles en plena producció, més de 14.000 arbres i infraestructures a fi d'obtenir el màxim rendiment, i destaca la presència de 200 palmeres Phoenix Canariensis, 100 Phoenix dactilifera, ciques, iuques de 6 metres d'alçària, més de 2000 xiprers, garroferes, ametlers, figueres, oliveres etc, que s'integren en un paisatge singular ignorat en l'EIA, que el sòl de la seua propietat és susceptible de protecció directa en aplicació de la Llei d'espais naturals protegits, es qüestiona la competència de l'autor del projecte, document que pateix d'importants mancances perquè suposa alteració d'un sòl de protecció agrícola que provoca necessàriament la modificació del medi abiòtic, del medi biòtic i el paisatge. Argumenta igualment que ha de justificar-se aquest impacte, fins i tot la viabilitat de l'actuació respecte al medi existent, màximament quan les obres impliquen la construcció d'un camp de golf que requereix reg i adobat, i és aquest susceptible de contaminar els aqüífers existents. Finalment enumera el que a judici de l'al·legant són mancances de l'estudi d'impacte ambiental i efectes del desenvolupament urbanístic entre els quals inclou: mutació absoluta del paisatge, modificació del microclima, extinció de la fauna, alteració de nivells sonors, contaminació del sòl, destrucció de riquesa, generació de desocupació, no justificació de recursos hídrics per al reg. Com a conseqüència exposa finalment que el programa ha d'arxivar-se en evitació de danys irreparables al medi ambient que només beneficiaran l'urbanitzador.
  
Cal tenir en compte que l'Ajuntament ha estimat parcialment aquesta al·legació en el seu acord de 31 de març de 2003, considerant tal com exposa l'al·legant que el projecte d'homologació no és l'instrument adequat per a escometre l'actuació urbanística proposada de caràcter singular i de gran repercussió territorial, sinó que ha d'articular-se a través d'una modificació o revisió del Pla general i pel que fa al projecte d'urbanització ha de ser completat mitjançant la presentació de projectes o annexos específics en què es detalle minuciosament el tractament de les diverses zones verdes previstes en el pla parcial.
  
Consideracions ambientals
  
Resultat del treball realitzat en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental es conclou que la revisió del Pla general d'ordenació urbana, de la Pobla de Vallbona, en general, assumeix i integra adequadament la protecció dels principals factors naturals coneguts susceptibles de posseir major interés per a la conservació d'aquests, existents al terme municipal.
  
No obstant això, en el resultat de l'anàlisi del projecte s'ha observat la necessitat d'introduir una sèrie de correccions per tal d'establir majors nivells de protecció ambiental d'aquests factors.
  
Amb aquest objecte, en la tramitació en el marc del procediment d'avaluació ambiental s'ha requerit mitjançant escrit de 12 de maig de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural, a l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona, l'ampliació i nou anàlisi de determinats aspectes previstos en aquest pla, concretament:
  
- Aprofundir en la descripció de la flora i la fauna continguda en l'estudi d'impacte ambiental ja que no resulta d'acord amb l'envergadura del projecte presentat.
  
- Grafiament homogeni dels camins ramaders i que es recullen aquests béns en la normativa urbanística, amb indicació expressa dels noms i les amplàries legals i necessàries d'aquests.
  
- Indicació del sistema de tractament o destinació dels residus sòlids urbans i gestió de residus sòlids inerts.
  
- Representació cartogràfica de les unitats de paisatge que descriu l'estudi d'impacte ambiental.
  
- Informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià i llista dels béns etnològics catalogats.
  
- Major grau de definició de les unitats ambientals empleades, sorgint aquestes dels mapes geocientífics l'àmbit de les quals, intencionalitat i vigència no es correspon amb la precisió obtinguda de treballs més recents i de la mateixa labor de camp que es pressuposa a un estudi d'impacte ambiental.
  
. Indicació de la valoració relativa de la qualitat ambiental del terme municipal, i és necessari que s'extraguen aquelles àrees que mantenen un determinat caràcter natural i que, siga pel fet de resultar confrontants a zones amb alguna importància per a la conservació d'aquestes en termes municipals confrontants, siga per la seua capacitat per a la regeneració, resultarien a priori mereixedores d'una limitació d'usos d'acord amb el que expressa.
  
. Remissió de plànols de classificació i qualificació vigent.
  
. Resultat de la informació pública i còpia de les 218 al·legacions presentades, com també la contestació d'aquestes per part de l'equip redactor.
  
. Modificació de l'ordenança d'abocaments per a adoptar els valors establits en el model d'ordenances editat per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
. Pla d'adequació al planejament dels municipis confrontants.
  
En resposta a aquest requeriment l'Ajuntament ha introduït nous elements d'anàlisi justificant, d'una part, aquelles solucions o determinacions que es proposa mantenir, i d'una altra, les correccions que, al seu torn, es proposarà introduir en la documentació que va aprovar provisionalment l'Ajuntament per a esmenar les deficiències assenyalades.
  
D'aquesta manera incorpora les determinacions següents :
  
1. S'aprofundeix en l'anàlisi de la flora i fauna observades i potencials del terme municipal de la Pobla de Vallbona, i es destaca:
  
En línies generals, la vegetació natural existent en la zona és del tipus climatòfila, el creixement natural de la qual manifesta d les característiques pròpies de la muntanya sublitoral, sent l'etapa predominant la de pastiu amb matoll.
  
L'acció de l'home ha anat ocupant una bona part de la superfície amb cultius de secà tradicionals: ametlers, oliveres, garroferes, amb baix índex de rendiment econòmic; aquests cultius estaven situats a les zones menys accidentades de la topografia del terreny, corresponent la majoria de a parcel·les de dimensions molt variables i connectades per una xarxa de camins escassament desenvolupada.
  
La vegetació ruderal típica d'aquestes parcel·les presenta com a espècies característiques més abundants Diplotaxis eurocoides, Sisymbrium irio, Fumaria officinalis, Calendula arvensis, Hordeum murinum, Sonchus tenerrimus i Chenopodium album.
  
La disponibilitat d'aigua i les noves tècniques de reg localitzat han propiciat que una part d'aquests tradicionals aprofitaments canvien radicalment el seu aspecte amb la introducció de plantacions de cítrics. Els cultius de cítrics presenten una vegetació arvense de vegades semblant encara que es fa palesa la presència de l'espècies com Oxalis pescaprae durant l'hivern i Portulaca Oleracea en època estival.
  
En els llocs no cultivats i amb relleu més accidentat apareixen matolls en què predominen espècies com el romer, el bruc, l'argelaga, el llentiscle, el coscoll, etc., amb un estrat arbori compost quasi exclusivament pel pi blanc, aquest no obstant amb densitats molt baixes, llevat d'excepcions puntuals.
  
En les zones més degradades o amb major pressió antròpica hi apareixen pastius en què dominen Stipa tenacissima, espart, Brachypodium retussum, fenàs, i Ulex parviflorus, argelaga.
  
En resum, la vegetació natural de la zona apareix concentrada en els monticles de relleus suaus. L'inventari florístic característic inclou Pinus halepensis, Rosmarinus officinalis, Ulex praviflorus, Erica multiflora, Pistacia lentiscus, Juniperus oxycedrus, Chamaerops humilis, Rhamnus lycioides, Daphne gnidium, Globularia alypum, Stipa tenacissima, Brachypodium retussum i Thymus vulgaris.
  
En observacions de camp realitzades a mitjan dels anys noranta del segle passat es va localitzar a la partida de la Lloma Llarga, al nord del municipi, un exemplar aïllat de la llavors en perill d'extinció estepa de Cartagena (Cistus heterophyllus carthaginensis), que va motivar la qualificació d'una extensa zona verda pública als voltants de la localització d'aquesta. Afortunadament, en l'actualitat l'esmentada espècie ha pogut ser reproduïda en laboratori, per la qual cosa el perill d'extinció pot considerar-se superat.
  
Respecte a la fauna, es destaca la presència de poblacions de vertebrats pròpies de les àrees de matoll i de zones amb existència de cultius.
  
El llistat de les espècies faunístiques més típiques de vertebrats que es poden trobar en l'àmbit de l'estudi, inclou amfibis (Bufo caramida gripau corredor, Bufo bufo gripau comú); rèptils (Tarentola mauritanica dragó comú, Hemidactylus turcicus dragó rosat, Psammodromus algirus sargantana cuallarga, Psammodromus hispanicus, sargantana cendrosa, Lacerta lepida fardatxo, Podarcis hispanica sargantana ibèrica, Chalcides bedriagai bívia, Blanus cinereus colobreta cega, Malpolon monspessulanus colobra bastarda, Coluber hippocrepis colobra de ferradura); aus (Circus pygargus arpella cendrosa, Buteo buteo aligot, Hieraetus fasciatus àguila de panxa blanca, Columba palumbus tudó, Streptotelia tutur tórtora, Cuculus canorus cucut, Merops apiaster abellerol, Falco peregrinus falcó pelegrí, Falco tinnuculus xoriguer, Alectoris rufa perdiu, Cortunix cortunix guatla, Cisticola juncidis trist, Lullula arborea cotoliu, Luscinia megarhynchos rossinyol, Acrocephalus scirpaceus xitxarra de canyar, Parus major mallerengs carbonera, Parus ater mallerenga petita, Corvus monedula gralla, Phoenicurus ochruros cua-roja fumada, Hirundo rustica, oroneta, Sturnus unicolor estornell negre, Turdus merula merla, Carduelis chloris verderol, Carduelis carduelis cadernera, Serinus serinus gafarró, Lanius senator capsot, Galerida cristata cogullada, Muscicapa striata papamosques gris, Oenanthe hispanica còlbit ros, Jynx torquilla formiguer, Picus viridis picacarrasques, Tyto alba òliba, Otus scops xot, Athene noctua mussol comú), i mamífers (Erinaceus europaeus eriçó comú, Crocidura russula musaranya comuna, Pipistrellus pipistrellus rata penada comuna, Oryctolagus cuniculus conill, Eliomys quercinus rata cellarda, Apodemus sylvaticus ratolí de camp, Vulpes vulpes rabosa, Mustela nivalis mostela).
  
2. Es realitza una representació gràfica homogènia dels camins ramaders i es recullen aquests béns en la normativa urbanística amb la indicació expressa del nom i les amplàries legals d'aquests.
  
Els camins ramaders que han sigut ressenyats en l'estudi d'impacte ambiental aprovat, amb indicació expressa de la denominació i l'amplària legal d'aquests, són els següents :
  
. Sendera Bobal, de 20,89 m. d'amplada.
  
. Antiga sendera de Llíria a València, de la mateixa amplada.
  
. Assagador de Llíria a Bétera, de 37,61 m. d'amplada.
  
. Assagador reial d'Aragó, de la mateixa amplada.
  
La revisió del Pla general ha qualificat una zona d'ordenança especifica en l'àmbit del sòl no urbanitzable protegit, que comprén exclusivament els camins ramaders (zona UN vp, amb una superfície de 37,15 ha. a l'interior del terme municipal).
  
Conforme a aquesta determinació la secció tercera del capítol IV, que ordena les infraestructures i béns de domini públic no municipal de les normes d'ordenació estructural (articles 82 a 86), es refereix a aquesta zona d'ordenança establint el règim urbanístic d'aplicació a aquesta per remissió a la legislació sectorial d'aplicació.
  
En els plànols d'ordenació, finalment, a diferents escales, es grafia expressament l'àmbit d'aquesta zona d'ordenança, i fita l'ample d'aquesta en els d'ordenació detallada a escala 1 /2.000, i s'observa especial atenció en què la classificació del nou sòl urbanitzable en cap cas afecte els terrenys així qualificats.
  
Ara bé, certament en aquesta última sèrie de plànols es troba que s'ha interromput la traça del camí assagador de Llíria a Bétera en alguns segments en què sobre aquest se superposen edificacions o parcel·les associades a l'edificació (plànols OP/2-13, OP/2-14, i OP/2-19).
  
En conseqüència, atés al que es determina en l'informe de la Direcció General de Gestió del Medi s'han corregit aquests plànols d'ordenació de manera que la traça de l'assagador de Llíria a Bétera no resulte interrompuda en la trobada amb les zones d'ordenança del sòl urbà identificades amb les claus, r.9-118, r.9-120, r.9-140 i r.9-141.
  
3. Indicació del sistema de tractament o destinació dels residus sòlids urbans i gestió de residus sòlids inerts.
  
En l'apartat d'Estudi del medi, subapartat Serveis urbanístics de la memòria de l'estudi d'impacte (pàgina 49), es descriu el sistema de gestió dels residus sòlids urbans implantat al municipi, prestat per una empresa concessionària i amb abocament i tractament en abocadors i plantes autoritzades, tots ells exteriors al terme municipal. S'avalua la producció de residus sòlids mitjançant l'aplicació d'un estàndard de 0,45 t./hab./any proposat per l'empresa concessionària.
  
Els residus industrials, ateses les característiques del municipi, no són significatius, ni hauran de ser-ho tenint en compte el límit a la nova classificació de l'esmentada classe sòl que hi ha suposat la revisió del Pla general.
  
No hi ha abocadors autoritzats de residus inerts al terme municipal, ni, per la dimensió relativa d'aquest i les seues expectatives de desenvolupament residencial, és raonable suposar que hagen de qualificar-se en el futur. Així es té que aquesta classe de residus ha de ser traslladada a altres municipis en què es dispose de les instal·lacions adequades.
  
Sí que es disposa, això no obstant, d'una instal·lació d'Ecoparc al mateix municipi, gestionada per la Diputació Provincial.
  
Pel que fa al sector Golf del sòl urbanitzable, que aprovat provisionalment per l'Ajuntament amb anterioritat, ha sigut incorporat a la revisió del Pla general, l'estudi d'impacte reprodueix en la pàgina 30 les determinacions al respecte del realitzat pels seus promotors específicament per a aquest projecte.
  
En síntesi s'avaluen els diversos residus produïts segons l'estat de desenvolupament del projecte, es preveu que bona part d'aquests podran ser compostats en la mateixa zona i reutilitzats, determinant-se, finalment el trasllat a la planta de compostatge de carrers, gestionada per la Generalitat Valenciana, dels no reutilitzables en la restauració paisatgística del mateix camp de golf.
  
4. Tractament i representació d'unitats de paisatge que descriu l'estudi d'impacte ambiental.
  
S'aporta i perfecciona la cartografia de paisatge distingint-se les següents unitats de paisatge:
  
- unitat de paisatge, hortes
  
- unitat de paisatge, tarongerars
  
- unitat de paisatge, cultius de secà
  
- unitat de paisatge, matolls
  
- unitat de paisatge, pinedes
  
- unitat de paisatge, llits de barrancs i rambles
  
5. Informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, en relació amb els béns etnològics catalogats.
  
D'acord amb el departament tècnic responsable d'aquesta matèria en la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, i després de la corresponent anàlisi de camp, s'han identificat els següents elements d'interés etnològic al terme municipal de la Pobla de Vallbona, tots ells relacionats amb la cultura tradicional de reg, concretament :
  
- Abeurador de la Pobla
  
- Llavador de la séquia Primera
  
- Sifó de la séquia major
  
- Sifó de la séquia primera
  
- Sifó del Roll de Ginet
  
- Sifó del Rollet del mas de Barraxina.
  
De tots ells, entén la Direcció General, per la seua singularitat i possibilitat de recuperació, alhora que els sifons descrits són comuns a les comarques de regadiu del territori Valencià, fins i tot la major part dels ací considerats són de construcció contemporània, que haurien de ser inclosos en el Catàleg de béns i espais protegits que forma part del Pla, en la secció de béns de rellevància local, les restes del llavador i l'abeurador, públics, existents al nucli urbà.
  
Així es proposa que com a conseqüència de l'avaluació d'impacte ambiental de què ha sigut objecte el projecte de revisió del Pla general i en atenció a allò que ha expressat la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, s'incorporen a la relació de béns de rellevància local del Catàleg de béns i espais protegits, els ressenyats, llavador de la séquia Primera i abeurador de la Pobla de Vallbona, i s'aplique a aquests el règim urbanístic i de protecció específic que es determina en l'article 6.2 de la part normativa d'aquest document
  
6. Increment del grau de definició de les unitats ambientals empleades sorgint aquestes dels mapes geocientífics l'àmbit de les quals, intencionalitat i vigència no es correspon amb la precisió obtinguda de treballs més recents i de la mateixa labor de camp que es pressuposa a un estudi d'impacte ambiental.
  
Per a atendre a aquest apartat de l'informe de la Direcció General de Gestió del Medi s'ha completat l'anàlisi de camp que en el seu dia es va dur a terme per a la confecció de l'estudi i s'han consultat cartografies temàtiques a escala 1/50.000 i 1/25.000.
  
El resultat de tot això és el nou pla d'identificació d'unitats ambienta'ls que s'acompanya, en el qual s'ha ampliat la caracterització d'unitats ambientals sumant les 5 unitats prèviament identificades, S2 llims marrons fluvials de Llíria Benaguasil, S10 con al·luvial de Casinos Marines, C1 calcàries de Benisanó, C2 calcàries de Paterna- l'Eliana, i argiles de descalcificació del pla de la Cova), una nova unitat ambiental denominada al·luvial del barranc del Carraixet,- si bé la presència d'aquesta en l'àmbit municipal, és molt xicoteta en termes quantitatius. Igualment dins d'aquestes unitats s'han discriminat fins a cinquanta-set (57) subunitats en el si de les esmentades grans unitats ambientals ja identificades.
  
Ha de precisar-se, en tot cas, que l'anàlisi de les afeccions sobre el medi ja realitzada en res varia amb aquesta divisió més detallada del territori, si es té en compte que no s'han identificat unitats d'espacial valoració, o de valoració diferent de la de les de major extensió que les comprenen.
  
7. Indicació de la valoració relativa de la qualitat ambiental del terme municipal, sent necessari que s'extraguen aquelles àrees que mantenen un determinat caràcter natural i que, bé per resultar confrontants a zones amb algunes importància per a la seua conservació en termes municipals confrontants, bé per la capacitat d'aquestes per a la regeneració, resultarien, a priori, mereixedores d'una limitació d'usos d'acord amb el que expressa.
  
L'apartat Estudi del medi de la memòria de l'estudi d'impacte presentat inclou un estudi de valoració de la qualitat ambiental per a la conservació. El resultat d'aquesta anàlisi, en termes de comparació territorials, és que la valoració de la qualitat ambiental del terme municipal de la Pobla de Vallbona per a la conservació és clarament baixa, pel fet que l'alt grau d'antropització manifestat ha donat lloc a un territori molt uniforme respecte a les diferents variables utilitzades per a l'avaluació del medi.
  
No obstant això, la revisió del Pla general, a escala municipal, sí que ha observat nivells suficients d'interés, siga ambiental estricte, siga economicoambiental, per a determinar la protecció urbanística, respectivament, d'una banda, dels dos enclavaments de pineda que hi ha al terme municipal, al nord de l'autovia, (zones NU Pmf), i d'altra banda, dels terrenys de naturalesa al·luvial - col·luvial que s'estenen al sud del nucli urbà i que han constituït l'horta tradicional del municipi (zones NU P).
  
Amb independència de tot això, amb motiu de l'anàlisi del planejament dels termes municipals confrontants que s'ha demanat també en l'informe de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, i al qual més endavant ens referim, s'ha reparat en la qualificació de protecció paisatgística determinada pel Pla general de Llíria per a uns terrenys, tocant al terme municipal de la Pobla de Vallbona en l'extrem SO d'aquest, en els quals s'observa densitat d'arbratge (pineda) semblant a aquella que ha donat lloc a la qualificació NU Pmf en la nostra revisió.
  
Queda de manifest en observar el territori d'una manera global que les llomes calcàries que s'estenen per aquell extrem del terme, conegudes com, els Rincons, (o els Racons), són la prolongació natural de l'àrea protegida en el municipi de Llíria fora d'aquest i, encara que no presenten densitat d'arbratge comparable, sinó extensió de matoll, és evident que són susceptibles de recuperació forestal i paisatgística, precisament per la seua condició de continuïtat (no aïllament) respecte a una zona ja arborada i que s'ha pretés, almenys, conservar, en el Pla general del municipi veí.
  
Aquests terrenys, són els únics que ofereixen la requerida condició de continuïtat respecte a altres raonablement conservats d'entre tots els de característiques ambientals semblants que s'estenen pel terme municipal de la Pobla de Vallbona.
  
Així es proposa que com a conseqüència de l'avaluació d'impacte ambiental de què ha sigut objecte el projecte de revisió del Pla general i en atenció a allò que ha expressat la Direcció General de Gestió del Medi Natural, es qualifique com a sòl no urbanitzable protegit amb la categoria de NU Pmf (protecció per l'existència de massa forestal d'interés), l'àmbit de la partida dels Racons que es determina en el Pla CS-1, corregit, de la sèrie d'ordenació estructural del Pla general, classificació del sòl, a escala 1/5.000, que s'acompanya annex a aquesta memòria.
  
La superfície de l'esmentada nova zona de protecció, que és de titularitat patrimonial pública, excepte possibles excepcions puntuals, es xifra en, 790.783 m2 (79,07 ha), és a dir, aproximadament tres vegades superior a la que inicialment s'havia qualificat de la mateixa manera en la revisió, si bé això no altera el model territorial proposat alhora que es tracta de terrenys d'emplaçament marginal allunyats dels nuclis de desenvolupament del municipi.
  
En conclusió, cal dir que com a conseqüència del procés d'avaluació d'impacte ambiental a què ha sigut sotmés el projecte de revisió del Pla general de la Pobla de Vallbona, l'Ajuntament ha integrat en l'evolució del seu planejament un major nivell d'anàlisi i protecció dels valors naturals coneguts més destacats del terme municipal.
  
A pesar d'això, i independentment de les mesures correctores i protectores de caràcter ambiental que s'enumeren en el declaratiu posterior, és necessari afegir determinats elements a les correccions realitzades i aprovades per l'Ajuntament.
  
D'una banda, és necessari protegir i elevar a titularitat pública pel sistema que es considere més adequat, els terrenys on vegeta l'espècie botànica denominada estepa de Cartagena. La raó d'això és que es tracta d'una de les dues localitzacions conegudes fins a la data a nivell mundial, que aquesta espècie vegeta en estat natural. Per tant la singularitat botànica d'aquest enclavament és excepcional, només compartida amb un xicotet enclavament existent a Cartagena en el qual vegeten escassos individus. Es tracta d'una espècie clarament en perill d'extinció i com a tal es troba inclosa en l'annex 1.A del RD 439/1990, pel qual s'aprova el Catàleg nacional d'espècies amenaçades i la llista roja nacional de flora amenaçada.
  
Les raons argumentades pel redactor del projecte analitzat, sobre l'existència de reproducció en laboratori, no és acceptable, ja que aquest tipus de propagació in vitro és de caràcter vegetatiu, per la qual cosa no constitueix un sistema que permeta la variabilitat genètica suficient per a assegurar la supervivència de l'espècie com a tal.
  
Sent per tant, una de les espècies de flora més amenaçades que existeixen en l'actualitat, escau que el desenvolupament urbanístic que comporta l'actual revisió a nivell municipal empare, d'acord amb els propietaris afectats, la protecció estricta de la localització d'aquesta espècie i la incorporació d'aquesta al patrimoni públic municipal.
  
D'altra banda, les dificultats expressades per l'Ajuntament per a la representació grafica dels camins ramaders en determinats àmbits urbans i urbanitzable de l'actual document, no poden justificar la no-consideració de l'existència dels esmentats béns de domini públic. Per això si bé és comprensible l'esmentada dificultat i en conseqüència poden ser admesos els plànols que s'aporten, ha de tenir-se en compte la prevalència documental i gràfica dels projectes de classificació de camins ramaders, en els termes que estableix la legislació vigent en matèria de camins ramaders. D'aquesta manera la documentació aprovada en el marc de la revisió de planejament, no pot ser obstacle per a l'exercici de les potestats públiques en matèria de delimitació, recuperació, modificació de traçat i altres actes administratius que preveu la legislació sectorial.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte avaluat constitueix segons el que preveu l'annex 1 de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable a l'efecte ambiental la proposta tramitada per l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona corresponent al Pla general d'ordenació urbana, d'acord al projecte modificat que incorpora les modificacions conseqüència de les consideracions ambientals establides per la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Segon
  
S'estableixen les següents condicions per a l'aprovació definitiva del Pla general :
  
1. L'aprovació definitiva del Pla general sumarà a les 28,12 hectàrees de sòl no urbanitzable de protecció per la presència de massa forestal d'interés, proposades inicialment per l'Ajuntament, una superfície addicional de 79,07 hectàrees corresponents, als terrenys de la partida dels Racons que s'inclouen en la cartografia revisada en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
  
2. L'Ajuntament d'acord amb la Direcció General de Gestió del Medi Natural, establirà les mesures de protecció necessàries per a garantir la conservació estricta dels terrenys pertanyents al paratge Lloma Llarga, on vegeta l'espècie de flora denominada estepa de Cartagena, per tractar-se d'un enclavament d'excepcional interés natural i singularitat en tractar-se d'una de les dues localitzacions a nivell mundial, conegudes d'aquesta espècie catalogada en perill d'extinció, i excloure aquests terrenys del procés urbanitzador en arribar a acords amb els propietaris dels mateixos per a l'establiment d'una microreserva de flora o figura de protecció semblant.
  
3. L'aprovació definitiva inclourà les modificacions introduïdes en el procediment d'avaluació d'impacte en els plànols, OP/2-13, OP/2-14, i OP/2-19, de la sèrie d'ordenació detallada a escala 1/2.000, amb vista a la continuïtat del traçat del camí ramader assagador de Llíria a Bétera.
  
4. Els projectes d'ordenació dels sòls urbanitzables que siguen travessats o confronten amb els camins ramaders classificats inclouran com a condició prèvia de programació l'obligatorietat de respectar l'amplada legal dels camins ramaders afectats, segons el que preveu la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, per ser béns de domini públic no municipal.
  
5. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport obtenint l'informe favorable en relació amb el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.
  
En qualsevol cas l'aprovació definitiva inclourà en la secció de béns de rellevància local del Catàleg de béns i espais protegits que forma part de la revisió, com a elements del patrimoni etnològic del municipi: l'abeurador de la Pobla de Vallbona i el llavador de la séquia Primera, d'acord al criteri que hi ha establert el departament competent en patrimoni cultural de la Generalitat.
  
6. No podrà autoritzar-se l'inici de les obres corresponents al camp de golf, sense l'existència de concessió o autorització de l'organisme de conca, dels recursos hídrics necessaris per al reg del mateix. Amb aquest fi, una vegada s'obtinga l'esmentat dret, s'informarà la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual comprovada l'existència d'un cabal suficient autoritzat, emetrà una resolució vinculant i complementària a la declaració d'impacte ambiental, que permeta l'autorització de les obres.
  
7. L'aigua de reg del camp de golf, haurà de ser obtinguda a partir de la depuradora de Camp de Túria de les ampliacions que es realitzen en el futur, havent de ser objecte d'un tractament terciari, de manera que es garantisca una major qualitat a les aigües que s'utilitzen per al reg de la gespa, part de les quals passaran per infiltració als aqüífers per drenatge directe.
  
A aquest efecte l'Ajuntament o si és el cas el promotor, haurà d'obtenir informe favorable de l'entitat de sanejament de la Conselleria d'Infraestructures i Transports al sistema de depuració terciària que s'adopte o si és el cas el conveni amb l'entitat, que garantisca la gestió adequada de les aigües residuals depurades.
  
8. En el cas que els Serveis Tècnics de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, detecten la presència d'amfibis o espècies aquàtiques de flora o fauna en els llacs habilitats en el camp de golf, podran establir prescripcions d'ús dels propis llacs relacionades amb el règim de cabals d'entrada-eixida en aquests, tractaments de les aigües, accions per a la naturalització dels llacs, etc. En qualsevol cas les canonades d'eixida d'aigües estaran dotades de reixetes i tancaments de malla, de manera que s'evite l'absorció a través d'aquestes de la fauna aquàtica que es desenvolupe en aquests llacs.
  
9. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a abastir la població i els usos complementaris sense cap perjudici per als usos actuals.
  
10. L'Ajuntament adoptarà les mesures necessàries en garantir en els desenvolupaments urbanístics que s'incorporen en la revisió del Pla general la correcta evacuació de les aigües residuals que es generen a les estacions de depuració existents en l'actualitat o que es desenvolupen en el futur.
  
11. Els residus sòlids inerts hauran de gestionar-se en abocadors autoritzats. Concretament, haurà d'adoptar les mesures necessàries per a la clausura i restauració de l'abocador no autoritzat existent al nord del sector universitat.
  
Al mateix temps garantirà la capacitat de gestió municipal dels residus sòlids urbans, incorporant progressivament sistemes de recollida selectiva de paper/cartó, vidre i envasos lleugers en compliment del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 1 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 122/04-AIA
  
Títol: Fabricació de productes ceràmics
  
Promotor: AZULEJOS PLAZA SA
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Pda. Vinyals, s/n 12308-l'Alcora (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
AZULEJOS PLAZA SA. És una indústria radicada a l'Alcora (Castelló) que es dedica a la fabricació de productes ceràmics. Per necessitats de mercat, vol ampliar les instal·lacions mitjançant la posada en marxa d'un nou centre fabril (que es denominarà AZULEJOS PLAZA 3) i que es destinarà a la fabricació de productes ceràmics amb una capacitat de producció superior a les 75 tones per dia.
  
La indústria projecta l'ampliació de les seues actuals instal·lacions, i és considerada aquesta ampliació com a modificació substancial. L'objecte del projecte i estudi d'Impacte ambiental presentats és l'obtenció de l'autorització ambiental integrada de la totalitat de la factoria.
  
2. Antecedents
  
La indústria que es projecta ocuparà part d'un solar propietat de AZULEJOS PLAZA SA, amb una superfície total aproximada de 110.637 m2, on se situen les factories del grup industrial Azulejos Plaza-1, Azulejos Plaza-2 i Trento Cerámicas, totes sobre sòl urbà industrial.
  
La resta del solar, on pretén situar-se Plaza-3, està classificat actualment com a sòl no urbanitzable comú, no obstant això ha sigut realitzada una reclassificació urbanística i ha passat a ser sòl urbà industrial, basant-se en el Projecte de modificació puntual núm. 35 del Pla general d'ordenació urbana de l'Alcora, i disposa de declaració d'impacte ambiental de data 26 de febrer de 2004.
  
3. Caràcter de la declaració
  
La declaració d'impacte ambiental que conforma aquesta resolució forma part del procés d'autorització ambiental en tràmit, en aplicació de la Llei 16/2002, d'1 de juliol de prevenció i control integrat de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
Aquesta normativa determina el contingut i abast de l'autorització ambiental integrada, la finalitat del qual és integrar en una única resolució totes aquelles autoritzacions i pronunciaments sectorials en matèria d'abocaments d'aigües residuals, producció i gestió de residus i emissions a l'atmosfera competència de la Conselleria competent en matèria de medi ambient de la Generalitat, preceptius per a la implantació i posada en marxa de les instal·lacions sotmeses al règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana. En aquesta resolució s'incorporarà, si és el cas, la declaració o estimació d'impacte ambiental.
  
En els casos en què així succeïsca i al mateix temps l'emplaçament ho permeta, escau, per tant, excloure del contingut de la declaració d'impacte ambiental aquells aspectes que la Llei 16/2002, d'1 de juliol de prevenció i control integrat de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, reserven a la resolució administrativa que conté l'autorització ambiental integrada, a fi d'evitar duplicitats innecessàries en el procés d'anàlisi i valoració ambiental, com també en l'establiment de mesures correctores, protectores i la vigilància i control d'aquestes.
  
Cal considerar que l'avaluació d'impacte ambiental de les afeccions ambientals derivades de l'emissió de contaminants atmosfèrics, generació de residus, consum d'aigües i abocament d'aigües residuals, es realitza a través dels informes que emeten organismes i serveis competents en cada una de les matèries, els quals al seu torn són consultats pel departament que emet l'autorització ambiental integrada.
  
A la vista de l'article 22 del Decret 40/2004, l'autorització ambiental integrada contindrà, a part de la declaració d'impacte ambiental, tota una sèrie d'apartats a través dels quals podran minimitzar-se els impactes directes sobre el medi abiòtic i la població. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives dels impactes indirectes sobre el medi natural biòtic, perceptual i social. I són les afeccions directes, les que durant el funcionament normal de les activitats IPPC poden donar-se sobre els treballadors i el medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua) i les directes, les que poden donar-se sobre el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics).
  
En conseqüència, la necessària coordinació administrativa entre els distints departaments de la Conselleria de Territori i Habitatge, si més no exigeix que la declaració d'impacte ambiental, que és succeïda per una autorització ambiental integrada, limite l'àmbit de decisió d'aquesta als aspectes relacionats amb les afeccions indirectes a la fauna, flora, paisatge, espais naturals protegits, zones humides, formacions geomorfològiques, i altres.
  
Tramitació administrativa
  
En data 2 de febrer de 2004, l'Àrea de qualitat ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, junt amb l'informe favorable sobre la implantació de l'activitat, per part de l'Ajuntament de l'Alcora.
  
L'estudi d'impacte ambiental, ha sigut sotmés a informació pública durant el termini de trenta dies mitjançant un anunci en el DOGV núm. 4614, de 23 d'octubre de 2003, i no s'hi han presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
Els condicionants de la declaració d'impacte ambiental de data 26 de febrer, de resolució de l'expedient 179/03-AIA d'avaluació d'impacte ambiental de la modificació puntual núm. 35 del PGOU de l'Alcora, com les mesures protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental de la modificació esmentada.
  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que pertoque obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Les accions amb probable incidència ambiental durant la fase de funcionament seran bàsicament la generació d'emissions contaminants, aigües residuals i, en menor grau, residus, sorolls i vibracions. Atesa la tipologia de l'activitat i l'antropització del lloc en què es projecta dur a terme (en una parcel·la d'un polígon industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte podrien ser els propis del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics), perceptual i social es veuran ?en principi- molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.
  
Atés que no s'afecta directament cap nucli residencial o cap àrea protegida, açò és, qualssevol àrees que puguen estar subjectes a algun tipus de protecció administrativa, com ara ZEPA, LIC, microreserves, etc, només cap la reducció dels impactes directes sobre el medi abiòtic, que al seu torn implicarà la reducció dels fenòmens de transport que podrien arribar a afectar la població o alguna àrea protegida. S'entén que aquests impactes es reduiran a través del compliment de la legalitat vigent en matèria de residus, emissions i abocaments o, si és el cas, amb l'adopció de les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió de la legislació IPPC.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en el grup 4-l) de l'annex I de la Llei 6/2001, de 8 de maig, d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la fabricació de productes ceràmics, promogut per AZULEJOS PLAZA SA, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
1. Per la seua ubicació, es considera que en matèria d'emissions atmosfèriques, soroll, abocament d'aigües residuals i generació de residus, serà suficient el compliment de la legalitat vigent o, si és el cas, amb l'adopció de les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió especificats en el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
2. Altres condicionants de caràcter ambiental derivats de la modificació puntual núm. 35 del PGOU de l'Alcora.
  
3. La Direcció General de Qualitat Ambiental, com a òrgan competent en matèria de qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, el seguiment, control i gestió de residus i, a més, com a òrgan amb competència substantiva en matèria autorització ambiental integrada, haurà de constatar periòdicament que el funcionament de l'activitat objecte de referència s'ajusta al que reglamenta o, si és el cas, a les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió. Amb aquest efecte, anualment, la Direcció General de Qualitat Ambiental remetrà a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el certificat del compliment per part del promotor de tot l'anteriorment especificat en relació amb la producció i programes de minimització de residus, emissions, abocaments, seguiment i control de les activitats relacionades amb els recursos hidrològics de la Comunitat Valenciana i la resta d'aspectes que condicionen ambientalment el projecte.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 1 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 425/3177-CFH
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana
  
Promotor: Ajuntament de Castelló de Rugat
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: Terme municipal de Castelló de Rugat (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Es pretén adequar el vigent planejament del terme municipal de Castelló de Rugat, les normes subsidiàries aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 28 de gener de 1986, als canvis experimentats en les condicions socioeconòmiques i urbanístiques dels últims anys.
  
A manera de resum, es persegueixen els objectius següents:
  
?L'ordenació detallada dels usos dels terrenys i edificacions an la ciutat, amb l'objectiu d'assegurar la racionalitat i coherència del desenvolupament urbanístic d'aquesta.
  
- Definició dels elements fonamentals de l'estratègia d'evolució en el seu territori.
  
- Preservació i protecció del territori i paisatge.
  
El model territorial, és a dir, el model d'ocupació i gestió urbanística del territori que es projecta, ve estructurat per les xarxes principals de comunicacions supramunicipals que el travessen, tant les existents com les projectades, pels mateixos elements naturals del territori i per l'aptitud i idoneïtat dels terrenys que es qualifiquen per als diversos usos i la preservació d'aquells valors específics que s'han de mantenir o millorar; lligat a açò últim, tant la qualitat ambiental com un desenvolupament sostenible requereix realitzar un esforç d'identificació d'aquells elements que garantisquen la sostenibilitat del desenvolupament urbanístic. Per tot això, les directrius definitòries de l'estratègia de l'evolució urbana i ocupació del territori són:
  
- Potenciar la conservació i creixement dels recursos naturals, mitjançant la protecció efectiva dels espais adequats.
  
- Adaptació del que projecta i ordena el Pla a la topografia del territori del terme i del conjunt físic.
  
- Acceptació com a referent d'eixida, la realitat dual de la població de Castelló de Rugat, poble antic sobre el monticle de l'ermita i creixements urbans des del segle XIX i XX al sud, a l'altre costat el Camí reial - carretera.
  
- Potenciació des del Pla de tot el nucli històric assentat sota el monticle de l'ermita.
  
- Deslligar les indústries tradicionals, situades en promiscuïtat amb els usos residencials, d'aquests usos pel caràcter incompatible d'aquests, en afavorir i ordenar una substitució gradual dels usos industrials, i reubicar-los en nous polígons.
  
- Situar els creixements industrials en la zona oest de la població, zona que ha derivat en la verdadera àrea industrial de la població.
  
- Potenciació de la sostenibilitat ambiental, amb la consegüent protecció de calçades i barrancs que conformen el territori, els paratges emblemàtics del terme, com també les serres i muntanyes.
  
- Mantenir un equilibri orgànic i funcional de les aglomeracions urbanes, en ajustar a la dimensió humana el desenvolupament urbanístic i renovar-ne el patrimoni mitjançant programes de renovació urbana.
  
- Redacció d'ordenances reguladores d'activitats potencialment molestes per al medi ambient i qualitat de vida.
  
Finalment, considerar necessària la definició d'elements o zones que hauran de ser excloses del desenvolupament urbanístic i preservades per a les generacions futures:
  
- Tots els llits de barrancs i dels rius que formen la xarxa fluvial del territori, formant una gran unitat morfològica en el terme.
  
- Les àrees de protecció paisatgística i elements emblemàtics del territori. Les de protecció arqueològica i històrica i les grans àrees de protecció forestal de la serra del Benicadell i d'altres.
  
- Tot el sòl no urbanitzable sense cap protecció específica, que genèricament té una voluntat d'ús agrícola.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. El nou document de planejament classifica les següents superfícies en el terme municipal:
  
Sòl urbà: 517.508 m²
  
Sòl urbanitzable: 258.964 m²
  
Residencial: 113.910 m²
  
Industrial: 145.054 m²
  
Sòl no urbanitzable: 72.120.352 m²
  
Comú: 89.652.478 m²
  
Protegit: 5.681.969 m²
  
Xarxa estructural de dotacions públiques: 222.809 m²
  
II. Les normes subsidiàries de planejament, actualment vigents van classificar les superfícies següents:
  
Sòl urbà: 523.600 m²
  
Sòl urbanitzable: 83.900 m²
  
Sòl no urbanitzable: 99.689.666 m²
  
III. S'observa, per tant, una lleugera reducció del sòl urbà, estimada en 6.092 m² i una mesurada ampliació del sòl urbanitzable, que ascendeix als 175.064 m², a costa d'una reducció del mateix ordre del sòl no urbanitzable.
  
IV. El sòl no urbanitzable d'especial protecció adquireix una major profunditat en considerar-se dividit en cinc categories, amb les superfícies següents:
  
Forestal: 3.618.004 m²
  
Cultural / Arqueològica / Històrica: 68.000 m²
  
Viària: 914.057 m²
  
Paisatgística: 159.338 m²
  
Llits i barrancs: 922.570 m²
  
V. S'aprecia un increment de més del 100% en la superfície qualificada com d'especial protecció en relació amb el planejament anterior, que era de 268 ha. aproximadament.
  
VI. S'estima un potencial de 610 nous habitatges, als quals caldria afegir els que resulten de desenvolupar el sòl urbà residencial extensiu, no quantificats en la documentació avaluada. Això estableix el nou horitzó poblacional en més de 2100 nous habitants, als quals caldria sumar els 2254 que presenta l'últim cens. En resum, el Pla general d'ordenació urbana genera un nou marc sociourbanístic que doblarà l'actual població de Castelló de Rugat.
  
VII. En relació amb l'abastiment d'aigua potable a la població, el Pla general d'ordenació urbana persegueix obtenir una major uniformitat de pressions residuals en tot l'àmbit considerat i també augmentar la qualitat de l'aigua i l'homogeneïtzació d'aquesta. Es pretén, igualment, aconseguir una notable reducció de les fugues d'aigua en la xarxa i, escau, la utilització de les aigües superficials com a complement de l'actual sistema de captació d'aigües.
  
L'actual xarxa de proveïment comporta els elements següents:
  
Pou de Ratolí - Depòsit de regulació
  
Pou dels Racons
  
Depòsit Redó
  
Depòsit de l'Ermita
  
Depòsit del camí de la Serra
  
Col·lectors principals de la població des del pou de Ratolí i el depòsit Redó
  
VIII. Les xarxes de sanejament previstes en el Pla general es defineixen en la documentació gràfica d'aquest i en les normes urbanístiques, com també en la memòria descriptiva del pla. En concret, aquesta xarxa pot ser dividida en dos àmbits, el que funciona bàsicament per gravetat i dóna servei al nucli antic i el que proveeix la zona de la part nova de la població. Hi ha una sèrie d'estructures d'elevació, fonamentalment pensades per al pas dels efluents des de la zona del camí de Ràfol de Salem i pel camí del Molí a la part vella de la població, concretament fins al punt del carrer País Valencià des del qual circula per gravetat fins a la nova EDAR de Castelló de Rugat, juntament amb les aigües de la part vella de la població.
  
A pesar que la composició de les aigües residuals que arriben a l'EDAR de la població és pròxima a la de les aigües residuals d'origen urbà, comptant amb abocaments industrials, es troba en projecte la depuradora dels polígons industrials del Molí i de les voltants de Ràfol.
  
D'altra banda, hi ha una vall a cel obert per a arreplegar aigües pluvials en la zona del camí de la Serra.
  
IX. El municipi es proveeix d'energia elèctrica a través d'una línia de 676 KV que discorre pel terme de nord a sud, i disposa d'una subestació de transformació. Actualment el subministrament es considera suficient, però en qualsevol cas les ampliacions que puguen resultar necessàries hauran de ser respectuoses amb el medi ambient i el seu entorn, i causar el mínim impacte. Es considera oportuna la utilització dels actuals corredors per a les futures ampliacions del servei.
  
X. Les modificacions del planejament vigent introduïdes en el Pla general es recullen a continuació:
  
- En la zona sud del terme municipal, l'àmbit de protecció forestal s'incrementa per les recomanacions de la cartografia temàtica.
  
- De la mateixa manera, la protecció de llits i barrancs s'ha incrementat i s'ajusta amb gran precisió tenint en compte l'orografia de les esmentades conques.
  
- S'inclouen com a protecció paisatgística la microreserva del barranc de les Mallolades, la zona de la plaça de Bous, la pinada de la Torre, com també les vessants nord i oest del monticle de l'ermita de Sant Antoni i el paratge de la Buitrera.
  
- A la zona nord i oest del terme municipal se situa la zona de protecció genèrica, terrenys amb voluntat d'ús i protecció agrícola.
  
- Es redacta una llista dels edificis i conjunts agrícoles del terme que es protegeixen i s'identifiquen, i es completen així les proteccions específiques i les seues peculiaritats de caràcter historicoarqueològic.
  
- Inclusió d'una qualificació urbana industrial, pròxima a Ràfol de Salem, corresponent a una antiga implantació d'indústries ceràmiques que ja venia qualificada d'aquesta manera en el planejament vigent.
  
- Qualificació dels equipaments del terme municipal.
  
3. Alternatives
  
No s'hi presenten.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 26 de setembre de 2003 el Servei Territorial de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial va remetre projecte tècnic, relatiu al Pla general d'ordenació urbana. Amb caràcter posterior, en data 5 de febrer de 2004, el mateix servei territorial va remetre l'estudi d'impacte ambiental, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante-EMV, de data 10 de març de 2003, en el diari Las Provincias, de data 11 de març de 2003, i en el DOGV núm. 4464, de 21 de març de 2003. En haver-se detectat una sèrie de deficiències en la publicació del període d'exposició al públic aquest es va repetir segons anuncis publicats en el diari Levante-EMV, de data 10 d'abril de 2003, en el diari Las Provincias, de data 9 d'abril de 2003, i en el DOGV núm. 4472, de 2 d'abril de 2003.
  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar 12 al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari - interventor de l'Ajuntament de Castelló de Rugat, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i estimació o desestimació de les al·legacions presentades.
  
2. Resum de les al·legacions
  
Del total d'al·legacions presentades només una presenta continguts ambientals, dividits en tres parts. L'Ajuntament de Castelló de Rugat va acceptar la primera de les parts, i va desestimar la segona i la tercera.
  
La part estimada pretenia l'exclusió de la protecció paisatgística d'un tros de terreny propietat de l'al·legant, dins de la Pinada de la Torre, en correspondre's amb antics camps de vinya.
  
La part desestimada pretenia l'eliminació de la protecció arqueològica del denominat Camp de la Carrasqueta davant de l'absència d'informes arqueològics que avalen el que disposa el planejament, com també la desprotecció en el Catàleg d'edificacions protegides dels forns tradicionals de la fàbrica Boronat, per raons semblants.
  
Afeccions legals
  
1. Es pot trobar un gran nombre de restes arqueològiques que permeten conéixer els costums i forma de vida dels avantpassats al terme municipal de Castelló de Rugat.
  
Els jaciments catalogats es recullen i descriuen en la documentació avaluada, i es considera en la identificació de factors susceptibles de produir impacte ambiental que cap d'ells es veuran afectats en cap aspecte per la construcció i funcionament de les diverses infraestructures projectades, a excepció de la consolidació d'espais verds en els voltants de l'ermita i la Mesquita, que hauran de protegir-se convenientment per a minimitzar els possibles impactes.
  
2. A Castelló de Rugat es troben classificats quatre camins ramaders, coneguts com Carrerada d'Alacant a València, de 4 a 5 metres d'amplada legal, Carrerada del Camí Vell de Gandia, de 5 metres d'amplada legal, i Carrerada del Camí de Gandia i Assagador del Camí de la Pobla, també de 5 metres d'amplada legal cadascun d'ells.
  
3. La xarxa de barrancs és molt extensa i està descrita en aquest document en apartats posteriors. Tota ella s'ha considerat com a part d'un sòl no urbanitzable d'especial protecció.
  
4. Juntament amb l'esmentada xarxa es localitza una microreserva denominada Barranc de les Mallolades, degudament identificada en els plànols d'ordenació.
  
5. Consultats altres aspectes ambientals degudament reglats en les corresponents disposicions normatives, es considera que no hi ha afecció directa sobre aquests atesa la seua inexistència en l'àmbit municipal estudiat o en l'àmbit d'influència d'aquests.
  
Consideracions ambientals
  
1. La vegetació del terme municipal està constituïda per etapes serials de degradació de la vegetació potencial i cultius. Així, es poden distingir fins a tres sistemes morfodinàmics:
  
Serra de Benicadell: s'estén al sud del terme municipal, i forma el paisatge de fons del municipi. Es tracta d'un relleu carbonatat moderadament carstificat i de pendents mitjans - alts ocupat en l'actualitat per bosc baix amb pins dispersos i de vegades carrasques. S'identifica com una àrea d'elevada qualitat ambiental.
  
Zona de la vall: es tracta d'un sistema que s'estén majoritàriament en la zona nord, entre el nucli urbà i el límit municipal de la Pobla del Duc. Es correspon amb relleus suaus de fons de vall que es caracteritzen per l'aflorament de margues amb fàcies tap. La vegetació actual està formada per pins dispersos amb matolls i cultius de secà principalment. Es considera que la qualitat ambiental és molt de menor que la del cas anterior.
  
Riberes de rius i barrancs: És una àrea que s'estén principalment entre el sistema anterior i que es caracteritza per la presència de gran nombre de barrancs, tant amb llits permanents com esporàdics, en què es poden trobar espècies vegetals i animals d'elevat interés ambiental.
  
2. En relació amb les dades edafològiques, i seguint amb el mateix esquema del punt anterior, els sòls desenvolupats en els relleus amb pendents elevats estan conformats per margues, calcàries moderadament carstificades i conglomerats localitzats en les superfícies de les cimes de llomes i en crestes abruptes, i donen lloc a possibles despreniments de materials. Aquests sòls es complementen amb els associats a relleus terciaris formats per margues grises amb fàcies tap, generadors de sòls pesants, margues calcàries i conglomerats i margues amb superfícies fisurades.
  
Els materials col·luvials generen, d'altra banda, terrenys propicis per al cultiu sempre que es duguen a terme mesures de conservació en aquelles zones on els pendents són elevats i, per tant, més susceptibles a l'erosió.
  
Finalment, els sòls desenvolupats en els depòsits fluvials generen terrenys d'horta, fonamentalment terrasses fluvials situades en els marges dels barrancs i rius.
  
3. Els sòls espessos formats a partir de les fàcies tap existents en la zona nord del terme municipal generen sòls de gran importància agrícola. Les margues grises, amb elevats percentatges de carbonats donen lloc a sòls propicis per al cultiu de la vinya, amb les úniques limitacions associades a l'existència de pendents mitjans deguts a l'erosionabilitat d'aquests.
  
Al seu torn, en el terme municipal es donen uns altres tipus de sòls amb aptituds per a l'agricultura com són els que es desenvolupen en relleus amb pendents acusats formats per margues, calcàries, conglomerats, i en zones abruptes, sòls aptes per a l'agricultura però poc cultivats a causa de les dificultats que comporten tant la localització d'aquests com la dificultat de mecanitzar-los.
  
Els terrenys impermeables formats per argiles amb nivells de margues condicionen el seu ús per a l'agricultura a causa de la poca permeabilitat, la limitació d'ús de maquinària i elevada salinitat, en què per a dur a terme pràctiques de cultiu és necessari adoptar mesures correctores en pro de minimitzar aquestes limitacions.
  
Finalment, els fluvisòls presenten una capacitat d'ús agrari elevada si bé es troben molt limitats per la textura i l'escassa incorporació de material orgànic d'aquests.
  
4. La morfologia del relleu es caracteritza en la meitat nord del territori pel predomini de llomes suaus i un relleu ondulat amb pendents suaus en les seues llomes, i és la principal característica d'aquest una extensa xarxa de barrancs. En la meitat sud del terme municipal s'observa la predominança de cims que conformen l'alineació anticlinal Benicadell - Gallinera.
  
Principalment, la meitat nord està formada per materials de depòsits corresponents a l'era terciària, representats per depòsits de margues de color blanc de fàcies tap. Els materials més recents corresponen a materials procedents del quaternari, sent materials no consolidats, constituïts per depòsits al·luvials i col·luvials, llims i arenes, producte de l'acció dels innumerables barrancs que solquen aquesta part del municipi.
  
En els voltants del nucli urbà s'estenen dos bancs d'argiles plàstiques corresponents a l'era secundària explotats com a pedrera: el situat al nord que forma la base de la Buitrera, i el barranc argilós al sud de la carretera direcció Gandia.
  
En la meitat sud predominen les cimes muntanyoses pertanyents a l'alineació Benicadell - Gallinera, formades per calcàries amb intercalació d'argiles i dolomies plegades del cretaci pertanyents a l'era secundària.
  
5. L'explotació de pedreres en el terme municipal està orientada cap a un fi principal: matèria primera per a la fabricació de ceràmica. En l'actualitat hi ha dues pedreres en explotació als voltants del nucli urbà.
  
6. Des del punt de vista de la hidrologia superficial, el municipi pot dividir-se en tres zones determinades per la configuració del relleu:
  
- Els barrancs tributaris del riu Missena, que drenen la zona est i sud-est del terme municipal. Dins d'aquesta conca el barranc de Castellar és afluent de l'esmentat riu pel marge dret d'aquest limitant amb el terme municipal de Salem.
  
- La conca formada pel barranc de Castelló i per tots aquells barrancs que conflueixen en ell representen la major conca de drenatge del municipi, drenant tota la zona central i nord de Castelló de Rugat. La principal característica d'aquesta és la regularitat del seu cabal i l'elevat grau d'erosió que produeix el terreny.
  
- La tercera conca està formada pels barrancs denominats Llop i Llopis, amb un alt poder erosiu a causa de la intensitat de les pluges i als pendents però no així al cabal d'aquesta, molt intermitent.
  
El riu Missena es caracteritza per posseir uns llits amplis i profunds, on el cultiu ha aprofitat al màxim els depòsits fluvials amb abancalaments en el mateix llit. Aquest riu constitueix el límit del terme entre Castelló de Rugat i Ràfol de Salem.
  
7. Castelló de Rugat pot dividir-se també atenent a criteris de flora i vegetació segons el contingut de l'estudi d'impacte ambiental en relació amb aquest factor.
  
- Vegetació de la serra: com a etapa dinàmica regressiva, la desaparició de les grans masses boscoses de carrasques (Quercus ilex) provoca que es desenvolupen com a primera etapa de substitució les màquies, és a dir, formacions de matolls densos en què predominen espècies arbustives de gran port. El màxim desenvolupament l'aconsegueix en les àrees de solapament dels espais costaners del nord d'Alacant i sud de València, sobre calcàries i dolomies del cretaci de gran potència.
  
Hi destaquen el coscoll (Quercus coccifera), el matapoll (Daphne gnidium), el càdec (Juniperus oxycedrus), la savina (Juniperus phoenicea), i ja en les cotes més baixes, l'arboç (Arbutus unedo), el margalló (Chamaerops humilis) i el llentiscle (Pistacia lentiscus). En fons de barrancs apareix la ginesta (Cytisus heterochorus) o la noguerola (Pistacia terebinthus). No obstant l'anterior, les formacions vegetals més abundants en aquesta zona són els romerars i timonedes, comunitats que sobreviuen bé en sòls poc profunds però ben il·luminats.
  
A causa de la degradació patida per la vegetació causada fonamentalment pels incendis forestals, aquest tipus de vegetació és molt freqüent en tot el terme municipal, en formacions úniques o acompanyant masses arbòries de pi blanc (Pinus halepensis), amb presència de bruc d'hivern (Erica multiflora), romer (Rosmarinus officinalis), timó (Thymus vulgaris), cistàcies com les dels gèneres Helianthemum i Fumana i les cues de gat (Sideritis sp. pl.), entre d'altres.
  
En les proximitats de la zona de la vall, en sòls margosos i en les argiles roges del Keuper, aquests romerars i timonedes es veuen enriquits amb lleguminoses com l'albaida (Anthyllis cytisoides), juntament amb altres espècies com Dorycnium pentaphyllum, Astragalus monspessulanus, A. incanus i Hedysarum humile.
  
La degradació de les timonedes permet la implantació d'espècies pradenques perennes principalment, com pot ser el fenàs de marge (Brachypodium phoenicoides) acompanyat per Lathyrus tremolsianus, la cervellina (Catananche caerulea) o per margarida fina (Leucanthenum gracilicaule).
  
Els prats, dominats pel llistó (Brachypodium retusum), estant molt estesos per tots els paratges de la serra, acompanyades pel salvió blener (Phomis lychnitis), la gresolera (Phlomis crinita) i altres espècies herbàcies, a més de diverses umbel·líferes com la Thapsia villosa, Elaeoselinum asclepium o Ferula communis. Altres espècies d'interés les trobem en els esparts, caracteritzats per gramínies dures com la Stipa tenacissima, S. Ofneri, S. Parviflora, Avenula bromoides, Helictotrichon filifolium, etc. A més d'aquesta espècie, donant una nota de color, trobem les orquídies, principalment del gènere Ophrys. Finalment, els prats anuals, com a últim estadi de vegetació superior en la successió natural de la vegetació, formen comunitats efímeres en tots els paratges de la zona.
  
En les zones més abruptes de la serra de Benicadell, i allí on hi ha afloraments de roca, apareixen formacions vegetals de gran interés botànic com poden ser l'endèmic Teucrium thymifolium i sobretot el te de roca (Jasonia glutinosa) altres espècies que podem trobar són la valeriana vermella (Centranthus ruber) o el poliol blanc (Micromeria fructicosa). Quan la roca es troba permanentment humida, és la falzia (Adiantum capillus-veneris) acompanyada pel Trachelium caeruleum els que apareixen junt amb altres espècies de menor interés.
  
- Vegetació de la vall: la principal característicxa d'aquesta zona geogràfica, que ocupa la major part del terme, són els innumerables barrancs que solquen el territori. Açò, junt amb la presència humana, condiciona l'aparició d'unes o altres espècies.
  
Els cultius del terme municipal són fonamentalment de secà i hi destaquen l'ametler i la garrofera. Associats a aquests cultius, en els marges i camins es desenvolupa una vegetació nitròfila i d'escàs interés florístic.
  
La majoria de les espècies vegetals associades als camps de cultiu, bé siguen cultivats o incultes, tenen un escàs valor, a més de ser espècies molt comunes en tot l'àmbit de la província de València. No és aquest el cas d'aquelles formacions vegetals que apareixen associades als innumerables barrancs on, fins i tot, apareixen testimonis de carrasques (Quercus ilex) acompanyats de freixes (Fraxinus ornus) També és possible trobar màquies acompanyades de denses cobertes de pi blanc.
  
Les comunitats associades als barrancs apareixen clarament en bandes. Els bosc de ribera mantenen una bona representació en diversos trams de barrancs, fins al punt de constituir un dels elements ecològics més valuosos i interessants. Aquestes formacions estan dominades per l'om (Ulmus minor), acompanyat per xops (Populus sp.) i rarament per salzes o freixes.
  
La vegetació dels barrancs està formada també per associacions de baladres (Nerium oleander) en les zones menys antropitzades, substituint-se per canyes (Arundo donax) conformant associacions quasi impenetrables, acompanyades per Rubus ulmifolius i per cua de cavall (Equisetum ramosissimum).
  
8. Respecte a la fauna, cal destacar tres grans divisions en el terme municipal:
  
- Fauna associada a zones de muntanya: la zona de la serra posseeix un elevat grau de singularitat atesa la gran varietat d'espècies i el grau de raresa d'aquestes.
  
Destaca el mussol comú (Athene noctua), la rabosa (Vulpes vulpes) i el linx (Lynx pardina). Respecte a les aus destaca l'àguila reial (Aquila chrysaetos) i el falcó pelegrí (Falco Peregrinus), i nidifica a la primavera el pilot (Pernis apivorus) altres espècies importants són la geneta (Genetta genetta), l'escurçó ibèric (Vipera latastei), la fagina (Martes foina) i el teixó (Meles meles).
  
En la zona denominada cova de l'Esbarzer es detecten aus molt característiques com la busquereta cuallarga (Sylvia undata), la busquereta cap negra (Sylvia melanocephala) i la busquereta de casquet (Sylvia atricapilla), que nien en matolls sobre el sòl.
  
En les cotes més altes del terme municipal es poden trobar exemplars de la gralla de bec roig (Pyrrhocorax pyrrhocorax), a més de l'àguila de panxa blanca (Hieraetus fasciatus), el xoriguer (Falco tinnunculus) i l'àguila serpera (Circaetus gallicus)
  
És destacable la presència de llebres (Lepus capensis) i conills (Oryctolagus cuniculus), font d'alimentació de la majoria de les rapaces.
  
En els cultius de secà abandonats en la zona de la serra es poden trobar també mussols i xots (Otus scops).
  
Totes les espècies són ecològicament molt valuoses i d'alta sensibilitat a la presència humana, per la qual cosa es justifica i necessita l'adopció de mesures protectores.
  
- Fauna associada a cultius: la simplificació del medi, l'ús de maquinària i pesticides i la contínua presència de l'home imposa condicions excloents per a la majoria de les espècies silvestres.
  
Cal atendre la massiva presència de múrids, acompanyats per sargantanes i colobres, comunes en tots els altres mitjans.
  
- Fauna ripícola o de ribera: destaca la polla d'aigua (Gallinula chloropus), l'ànec xiulador de Xile (Anas sibilatrix), xitxarres (Acrocephalus spp.), oriols (Psarocolius spp.) i oronetes comunes (Hirundo rustica).
  
Entre els mamífers cal citar els rosegadors, a més de mosteles i porcs senglars (Sus scrofa). Completen el llistat amfibis i colobres d'aigua dolça.
  
9. Des del punt de vista del paisatge cal distingir novament entre el paisatge de la serra i el de la vall:
  
- Paisatge de la serra: ocupa el sector sud-est del terme municipal, i representa la continuació de la serra del Benicadell però de menor altitud i relleu respecte a aquesta, amb relleus molt més suaus però de semblants característiques geològiques.
  
- Paisatge de la vall: ocupa la part septentrional del terme, i és una zona de relleus més suaus en els quals es poden trobar constantment talls profunds produïts pels innumerables barrancs i valls existents. La vegetació està associada als cultius de secà i regadiu.
  
La uniformitat del paisatge de la vall es veu contrarestada pels forts pendents modelats pels barrancs en les imprevisibles riuades d'aquests. La disposició característica de la vegetació és en franges en funció del grau d'humitat del sòl proporcionada pels cabals dels barrancs.
  
10. La vulnerabilitat de les aigües subterrànies enfront de la contaminació és elevada en la zona d'aflorament de materials calcari-dolomítics del quaternari a causa de la gran permeabilitat per karstificació i fisuració de la zona no saturada.
  
La vulnerabilitat de les aigües subterrànies en la zona d'aflorament d'argiles del Keuper és molt baixa a causa de la impermeabilitat d'aquests materials.
  
Els materials margosos es comporten com a impermeables i en el subsòl d'aquests no es formen aqüífers d'interés, per la qual cosa la vulnerabilitat a les aigües subterrànies és baixa.
  
11. Hi ha risc de lliscament alt en les zones d'aflorament de margues i pendents superiors al 25%, disminuint a mitjà-baix quan el pendent descendeix de l'esmentat valor.
  
Hi ha cert risc de col·lapse en zones càrstiques de la serra, sobre materials calcaris i dolomítics del cretaci-terciari.
  
També s'ha detectat algun risc de subsidència en zones de predominança de depòsits fluvials i llims de vessant, especialment en la zona de la carretera de Ràfol de Salem a Castelló de Rugat, com també al barranc de Castelló al costat del nucli urbà, i s'ha classificat l'àrea a aquest efecte.
  
12. El PATRICOVA no detecta riscs d'inundació en el terme municipal.
  
13. La qualitat ambiental d'una porció del territori constitueix un límit als usos que poden realitzar-se en aquest territori. Per això s'ha realitzat una valoració qualitativa de la qualitat de les unitats ambientals basant-se en la presència de singularitats naturals o a l'estat de conservació dels ecosistemes.
  
Així, s'han establert deu unitats ambientals en el terme municipal, agrupades en dos ambients:
  
Ambient de la serra: engloba les unitats de l'1 a la 4, caracteritzat per l'aflorament de materials calcari dolomítics i conglomerats, amb pendents mitjans alts, i està el sòl ocupat per matolls i formacions de pins principalment.
  
Ambient de la vall: engloba les unitats 5 a 10, amb presència de materials margosos amb fàcies tap, llims de vessant i depòsits al·luvials, a més de les característiques argiles de Castelló de Rugat. Els pendents són suaus o moderats i estan ocupats per cultius de secà i algunes xicotetes formacions boscoses juntament amb matoll.
  
14. Després d'identificar els impactes ambientals derivats del projecte s'indica que les unitats ambientals afectades per les actuacions urbanístiques proposades són la 5, la 7 i la 10, totes elles en l'ambient de la vall.
  
15. La valoració efectuada sobre l'adequació ambiental és la següent:
  
- Sòl urbanitzable residencial: la unitat ambiental 5 presenta un elevat risc de lliscament, a més d'un risc d'erosió actual molt alt, com ocorre amb la unitat ambiental 7, per la qual cosa hauran d'adoptar-se mesures tendents a minimitzar aquest risc, el qual es veurà significativament reduït si es canvia l'ús agrari actual per l'ús residencial previst.
  
- Sòl urbanitzable industrial: són les ampliacions dels polígons industrials ja consolidats en el municipi. La normativa del sector restringeix al tipus d'indústria a instal·lar, i no és previsible la instal·lació de grans indústries altament contaminants. Les unitats ambientals afectades presenten una qualitat ambiental mitjana, i no s'afecten àrees d'elevat interés ambiental o singularitats per la qual cosa des del punt de vista d'aquesta variable l'àrea és adequada per a l'actuació prevista. No obstant això, serà necessari adoptar mesures encaminades a minimitzar el risc de lliscaments, sobretot en la unitat ambiental 5 en la que se situarà la zona industrial Eixample de la gasolinera.
  
- Sòl urbanitzable residencial D2 (sense ordenació detallada): la unitat ambiental afectada presenta una qualitat ambiental mitjana, per la qual cosa des del punt de vista d'aquesta variable són adequades per a la urbanització.
  
- Àrees lliures i equipament dotacional: es tracta de millores a realitzar bàsicament en els voltants o en el mateix nucli urbà. Així, no es veuran afectats elements naturals d'importància, sempre que s'arbitren les corresponents mesures correctores amb vista a minimitzar els possibles impactes ambientals que es produïsquen principalment durant la fase d'execució d'aquests. Menció especial mereix l'ampliació de la zona verda i accessos al parc forestal de l'Ermita, on s'haurà de tenir especial atenció en la forma d'actuació en trobar-se en les voltants d'una zona classificada com a protecció paisatgística. Les unitats ambientals afectades presenten una qualitat ambiental mitjana.
  
16. En síntesi, el Pla general parteix d'una situació inicial en què es detecten importants deficiències infraestructurals, i també problemes urbanístics i ambientals derivats d'una ocupació desordenada del territori.
  
Les infraestructures proposades tenen com a objectiu la correcció dels dèficits actuals existents. Aquestes infraestructures afecten unitats ambientals de qualitat ambiental mitjana o bé al sòl urbà o urbanitzable per la qual cosa s'integren en aquest tipus de sòl. D'altra banda, les actuacions urbanístiques previstes no afecten unitats de molt elevat interés ambiental o singularitats paisatgístiques.
  
Es considera, per tant, un Pla general acceptable des del punt de vista ambiental sempre que s'apliquen estrictament les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental.
  
17. Les mesures correctores es divideixen en generals i específiques per al sòl no urbanitzable i per al sòl urbanitzable residencial i industrial, tractant aspectes relacionats amb l'atmosfera, el sòl, l'aigua, la fauna i la flora, els abocaments contaminant accidentals, el paisatge i el medi socioeconòmic.
  
18. Respecte a les infraestructures dels sòls urbans i urbanitzable s'estableix la necessitat executar xarxes de sanejament de caràcter separatiu, es controlen els paràmetres d'emissió de contaminants a l'atmosfera per part de les activitats industrials, els nivells màxims de soroll i la gestió de residus de qualsevol tipus que compromet tant el promotor o propietari com a l'Ajuntament.
  
19. S'aporta programa de vigilància ambiental on s'estableixen criteris de control atmosfèric, del sòl, la vegetació, la fauna, l'aigua, el patrimoni historicoartístic i altres.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Castelló de Rugat (València), promogut per l'Ajuntament mateix, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Haurà d'acreditar-se davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport i obtenir l'informe favorable en relació amb el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.
  
II. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a proveir la població i els usos complementaris sense cap perjudici per als usos actuals. De la mateixa manera s'acreditarà la capacitat de depuració de l'EDAR actual i si no n'hi ha la reserva corresponent per a l'ampliació d'aquesta d'acord amb les expectatives del projecte presentat, segons informe i condicions de l'òrgan competent en la matèria.
  
III. Els camins ramaders hauran de grafiar-se degudament en els plànols d'ordenació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, i mantenir l'amplada legal corresponent i integrant-la en els nous desenvolupaments urbanístics, cas de veure's afectats, de manera que mai no computen a l'efecte d'aprofitament ni estàndards urbanístics en correspondre's amb béns de domini públic.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 2 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.