Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8875, del 06-08-2020 (2020/6444)

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 58/19-EAE Artana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8875

Data del DOGV
:   06-08-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/6444


Data del document
:   27-07-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Artana
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 58/19-EAE Artana. [2020/6444]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'Informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 58/19-EAE Artana  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
Promotor: Ajuntament  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: Artana (Castelló)  
Expedient: 58/7760-AAU  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 31 d'octubre de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Artana, en els termes següents:  
  
A) Documentació aportada  
En data 3 de maig de 2019 va tindre entrada, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament d'Artana per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Artana, acompanyada del Document inicial estratègic (DIE) i de l'esborrany del PMUS.  
La documentació aportada és conforme al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), pel qual s'inicia el procediment d'avaluació ambiental estratègica.  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible  
3. Notificació de l'Ajuntament d'Artana, de 15.10.2019, sobre les propostes de recomanació de zones d'aparcament (pàrquing) fora del nucli urbà, en què s'indica que, per tractar-se de meres propostes, no han de recollir-se en l'avaluació ambiental del PMUS.  
  
B) Planejament vigent  
El planejament vigent el constitueix la revisió de les normes subsidiàries aprovada definitivament en data 6 de maig de 1993.   
La revisió de les normes subsidiàries es va sotmetre a avaluació ambiental (expedient 58/94-AIA) i es va emetre la Declaració d'impacte ambiental positiva amb condicionants, en data 1 de setembre de 1994.  
  
C) Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
Tal com es recull en la documentació aportada, l'objectiu principal d'un PMUS és millorar l'accessibilitat de les zones urbanes i oferir una mobilitat i transport d'alta qualitat i sostenible, a través de l'àrea urbana i dins d'aquesta.  
El Document inicial estratègic (DIE) indica que cal destacar que l'Ajuntament d'Artana defensa els objectius generals de mobilitat sostenible continguts en l'article 101 de la Llei 2/2011 d'economia sostenible.   
Així, s'hi indica que l'objectiu final serà actuar sobre el repartiment modal amb la finalitat de millorar l'impacte social, econòmic i mediambiental del sistema de mobilitat.  
Els objectius principals d'aquest canvi són:  
1. Potenciar els desplaçaments no motoritzats, creació de zones per als vianants i la potenciació de la bicicleta.  
2. Millorar els accessos a la població.  
3. Potenciar de manera important els serveis interurbans de transport públic col·lectiu.  
4. Fomentar i millorar les rutes turístiques.  
5. Potenciar el vehicle elèctric.  
El municipi d'Artana pertany a la comarca de la Plana Baixa, al sud de la província de Castelló, i dista uns 28 quilòmetres de la capital de província. Té una població de 1.958 habitants (MLP 0710) i una extensió de 36,35 km².   
Artana presenta un nucli urbà principal i un segon nucli residencial al sud, a uns 200 metres (urbanització Zorear). A l'est se situa un àmbit industrial (a escassos 100 metres).  
D'acord amb la documentació aportada, la proposta aportada respon a la necessitat d'abordar la millora mediambiental de la població d'Artana, millorar l'accessibilitat de les zones urbanes i oferir una mobilitat i transport d'alta qualitat i sostenible, a través de l'àrea urbana i dins d'aquesta, tenint en compte les necessitats de la població.  
  
En concret, els problemes detectats quant a mobilitat urbana són els següents:  
- Mobilitat basada en el vehicle privat.  
- Escassa participació del vehicle elèctric i els biocarburants.  
- Repartiment modal molt desequilibrat a favor de la carretera.  
- Un nombre elevat de vehicles per habitant.  
- Ús molt baix de la bicicleta. La trama urbana de l'àrea d'incidència és favorable al vehicle privat.  
- No hi ha una oferta adequada que permeta deixar les bicicletes en estacionaments habilitats en els principals enclavaments urbans o centres de serveis/dotacions.  
- El viari públic per als vianants és inferior al 75 % requerit en els índexs de sostenibilitat.  
- Presència de nuclis de població dispersos en relació amb l'oferta de transport públic.  
- Absència d'elements per a l'accessibilitat per a persones amb mobilitat reduïda en les parades.  
- Parades d'autobús no massa visibles i senyalitzades.  
- Concentració d'un gran nombre de vehicles en una mateixa destinació. Tendència excessiva de penetració en el centre de la ciutat.  
  
D) Característiques del Pla de mobilitat urbana sostenible  
D.1. Àmbit de la proposta  
Tal com recull el DIE, l'àmbit d'aquest document «és l'urbà i afecta únicament l'ordenació detallada o determinats aspectes de l'estructura d'àmbit local».   
En aquest sentit, i tal com recull la notificació rebuda de l'Ajuntament d'Artana en data 15 d'octubre de 2019, «les zones d'aparcament (pàrquing) previstes fora del nucli urbà, al voltant del municipi, per a compensar l'eliminació d'aparcaments a l'interior del nucli urbà, són meres propostes de recomanació, per la qual cosa no se n'ha de recollir l'estudi en l'avaluació ambiental del PMUS».  
D.2. Estudi d'alternatives  
Segons recull el DIE, s'analitzen dos possibles escenaris (alternatives) que es resumeixen en la realització del PMUS o en la no realització d'aquest.   
Amb aquestes premisses, el DIE indica:  
- Escenari actual 2019:  
Indica que el repartiment modal en la situació actual és el següent:  
· Vehicle privat: 54 %  
· A peu: 41 %  
· Bicicleta: 4 %  
· Transport públic: 1 %  
- Escenari PMUS:  
Després de la implantació de les mesures formulades en el PMUS es pretén arribar a un municipi més respectuós amb el medi ambient i amb els ciutadans mateixos; el repartiment modal esperat seria el següent (any 2025):  
· Vehicle privat: 38 %  
· A peu: 52 %  
· Bicicleta: 7 %  
· Transport públic: 3 %  
  
D.3. Característiques de la proposta  
Després de realitzar el diagnòstic de la mobilitat a Artana, el Pla de mobilitat urbana sostenible d'Artana s'estructura en un total de 4 línies estratègiques, amb un total de 8 propostes d'actuació per a aconseguir els fins plantejats de cara al fet que el municipi d'Artana progresse cap a formes més sostenibles de mobilitat.  
Atés l'horitzó temporal plantejat, les propostes són:  
  
Línia estratègica Propostes d'actuació Termini Inici Final  
1. Propostes per als vianants 1.1 Conversió del centre del poble en zona de vianants Llarg 2019 2026  
 1.2 Conversió de la plaça de la Generalitat (col·legi) en zona de vianants   
2. Fomentar l'ús de la bicicleta 2.1 Senyalització de noves sendes per a bicicletes Llarg 2019 2026  
 2.2 Ampliació del nombre de places d'estacionament de bicicletes   
3. Propostes de transport públic 3.1 Condicionament de l'accessibilitat i el mobiliari urbà Curt 2019 2021  
 3.2 Establiment de la freqüència de pas   
4. Propostes de mobilitat elèctrica 4.1 Substitució de vehicles municipals de  
combustibles fòssils a vehicles elèctrics Llarg 2019 2027  
 4.2 Instal·lació de punts de recàrrega   
  
  
Las mesures proposades tenen dos horitzons temporals:  
- Mesures a curt termini: període 2019-2021  
€ Mesures a llarg termini: període 2019-2027  
El PMUS recull per a cada una de les propostes d'actuació el fet de definir quin n'és l'objectiu, la descripció i el pla o croquis. El pressupost estimat, els indicadors i la prioritat temporal d'aquestes propostes s'indiquen en els apartats respectius de l'esborrany del PMUS.  
  
D.4. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient  
En l'apartat 12, «Escenari energètic de l'esborrany del PMUS», es recull el resultat dels efectes de la implantació de les mesures del PMUS sobre el medi ambient en aspectes com ara la contaminació atmosfèrica i el consum energètic.  
Les emissions contaminants produïdes pel trànsit urbà a Artana s'han calculat mitjançant el programari Copert, i se n'ha obtingut la reducció de les emissions respecte a l'estat actual.  
  
  
Taula núm. 1. Resum del percentatge de millora per contaminació atmosfèrica. Font: esborrany PMUS  
  
De manera similar, l'esborrany del PMUS recull el càlcul de l'estalvi energètic de les actuacions proposades, considerant l'estalvi generat per la disminució dels desplaçaments en vehicles privats. El resum de les dades obtingudes per als desplaçaments dins del municipi es mostren en la taula següent:  
  
  
Taula núm. 2. Comparativa del consum energètic en estat inicial/final. Font: esborrany PMUS  
  
En l'apartat e del DIE s'indica que, atesa la natura del PMUS i la formulació dels seus objectius, així com la natura de les línies estratègiques indicades en aquest i les mesures derivades d'aquestes últimes, l'impacte ambiental derivat de la seua aplicació serà, per vocació pròpia, positiu.  
En aquest sentit, considera que «la posada en marxa d'actuacions encaminades a reduir l'ús de vehicles privats suposarà una reducció de la contaminació atmosfèrica, no sols quant a emissions, sinó de soroll, ja que el transport és considerat un dels principals focus de contaminació acústica en les zones urbanes».  
D'altra banda, l'estalvi en el consum de combustibles fòssils i la substitució d'aquests per altres modalitats de transport (a peu, bicicleta, etc.) permetran reduir l'impacte negatiu que suposa l'ús d'aquest recurs no renovable.  
De manera global, tots aquests impactes positius repercuteixen en la qualitat de vida de la població, no sols per la millora de la qualitat atmosfèrica, sinó pel foment d'hàbits de vida més saludables entre la població, com és caminar o anar amb bicicleta.  
  
E) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les administracions públiques afectades següents.  
  
Administració pública consultada Consulta Informe  
C. POLÍTICA TERRITORIAL, OB. PÚB. i MOBILITAT - SDG MOBILITAT - Serv. de Mobilitat Urbana 31.07.2019 27.09.2019  
C. POLÍTICA TERRITORIAL, OB. PÚB. i MOBILITAT - SDG MOBILITAT - Serv. de Planificació 31.07.2019 04.10.2019  
C. AGRICULTURA, DR, EC i ET - SDG CANVI CLIMÀTIC i QUALITAT AMBIENTAL - Serv. de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera 31.07.2019 17.10.2019  
C. AGRICULTURA, DR, EC i ET -   
SDG CANVI CLIMÀTIC i QUALITAT AMBIENTAL - Serv. d'Ordenació i Gestió Forestal 31.07.2019   
C. AGRICULTURA, DR, EC i ET -   
SDG CANVI CLIMÀTIC i QUALITAT AMBIENTAL - Serv. de Gestió d'Espais Naturals Protegits 31.07.2019   
C. AGRICULTURA, DR, EC i ET - SDG CANVI CLIMÀTIC i QUALITAT AMBIENTAL - Serv. de Vida Silvestre 31.07.2019 19/9/2019  
SERVEI TERRITORIAL URBANISME - CASTELLÓ 31.07.2019 26.08.2019  
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ DEL TERRITORI i PAISATGE - Serv. Ordenació del Territori - PATRICOVA 31.07.2019 28.10.2019  
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ DEL TERRITORI i PAISATGE - Serv. Ordenació del Territori - PAT's 31.07.2019   
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ DEL TERRITORI i PAISATGE - Serv. Infraestructura Verda i Paisatge 31.07.2019 01.10.2019  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en el web d'aquesta conselleria, adreça electrònica http://www.agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients (entrant en la finestra «Seguiment d'expedients d'avaluació ambiental» i triant província, Castelló; municipi, Artana, i després, PMUS) juntament amb l'Informe ambiental i territorial estratègic.  
  
F) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial haurà de determinar, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
- Un nou equilibri de les formes de transport que aposta, fonamentalment, per aquelles amb més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap a les noves maneres de transport com mesures dissuasives. Per a fer-ho s'ha d'actuar tant sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diverses formes de transport).  
  
- La planificació urbana i model de ciutat, disminuint la necessitat de mobilitat urbana, tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal prioritzant les formes més sostenibles, a la reducció de la necessitat de desplaçaments, tant en nombre com en distància, que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) i que contribuïsca, al seu torn, a la disminució de les emissions originades pel sector transport, com són les que es refereixen a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'haurà d'acompanyar dels indicadors que es consideren pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el repartiment modal d'aquests, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, i particularitzar les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atesos els criteris anteriors i la notificació rebuda en data 15.10.2019 de l'Ajuntament d'Artana, es du a terme l'avaluació ambiental estratègica del PMUS d'Artana en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració que, en vista de la descripció i contingut de les que es recullen en l'esborrany del PMUS, la gran majoria de les propostes es plantegen en sòl urbà o urbanitzable del municipi, si bé algunes de les propostes, com la referida a la creació d'itineraris de carril bici en sòl no urbanitzable amb traçat paral·lel a infraestructures viàries existents (CV-223, de titularitat autonòmica). Tenint en consideració la notificació de l'Ajuntament d'Artana, rebuda en data 15 d'octubre de 2019, no es recullen en l'avaluació ambiental estratègica les propostes de creació de pàrquings dissuasius al voltant del nucli urbà que se situen en sòl no urbanitzable.  
  
El PMUS d'Artana atén el que, quant a competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011 de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS d'Artana es durà a terme sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
Analitzem, a continuació, les línies estratègiques que es proposen en el PMUS d'Artana:  
1. Propostes per als vianants  
Es concreten en dues propostes:  
- La conversió en zona de vianants del centre del poble (carrers estrets): es tractaria d'evitar l'accés de vehicles (només es permetria l'accés exclusiu als veïns i autoritzats), amb això s'aconseguiria recuperar un espai cultural i d'oci per a la població.  
- La conversió en zona de vianants de la plaça de la Generalitat a fi d'afavorir l'accés per als vianants al col·legi d'Artana i la creació d'un aparcament adequat.  
Aquestes propostes comprenen mesures com ara l'eliminació de barreres arquitectòniques, reordenament del trànsit, actuacions de calmat del trànsit i d'accessibilitat.  
Per a compensar la pèrdua de places d'estacionament en via pública que pot suposar la primera proposta (conversió en zona de vianants centre del poble) es proposa la creació de «tres pàrquings situats estratègicament al voltant del municipi».   
En la imatge següent pot observar-se la ubicació proposada per als pàrquings esmentats. El pàrquing situat al nord del nucli i el pàrquing de l'est s'emplacen sobre sòl no urbanitzable, mentre que el pàrquing oest queda situat en sòl urbà.  
  
Imatge núm. 1: Ubicació de pàrquings al voltant del nucli d'Artana.  
En color roig: sòl urbà  
  
  
Atenent la notificació rebuda en data 15 d'octubre de 2019 de l'Ajuntament d'Artana, les zones d'aparcament (pàrquing) previstes fora del nucli urbà, al voltant del municipi, són meres propostes de recomanació, per la qual cosa no se n'ha de recollir l'estudi en l'avaluació ambiental del PMUS.   
Així doncs, aquestes propostes comprenen, per tant, actuacions que tendeixen a millorar el viari i espais públics a fi de millorar la seguretat del vianant, i amb aquestes es promouen els desplaçaments per als vianants atenent criteris de seguretat, comoditat i accessibilitat, i propicien la connexió entre els diversos espais dotacionals i la recuperació de l'espai públic urbà per al vianant.  
  
2. Fomentar l'ús de la bicicleta  
Per a fomentar l'ús de la bicicleta com a manera de transport urbà es proposa:  
1. Ampliació del nombre de places d'estacionament per a bicicletes. Es proposa la implantació d'aparcabicicletes en els punts de més afluència del municipi.  
2. Senyalització de sendes per a bicicletes. S'indica en l'esborrany del PMUS que «Es podrien senyalitzar noves senderes per a facilitar l'accés a bicicletes. Una d'aquestes seria la que uneix el poble amb l'ermita de Santa Cristina».  
3. Carril bici. «Es proposa un nou carril bici que enllace el col·legi (situat en la plaça de la Generalitat, la qual s'ha proposat convertir en zona de vianants), tant amb el camp de futbol com amb la piscina municipal. Es mostra, a continuació, el plànol del carril bici a construir, indicat en color verd». S'hi adjunta, a continuació, la imatge aportada en l'esborrany del PMUS comparada amb l'obtinguda de Google Earth.  
  
Imatge núm. 2: Proposta de carril bici de la plaça de la Generalitat a la piscina. Comparativa d'imatges  
  
  
Les propostes van encaminades a afavorir l'ús de la bicicleta com a manera de transport, aportant les infraestructures necessàries (aparcaments, carrils) que permeten vertebrar l'espai urbà i comunicar aquestes amb els principals centres d'atracció, així com dotar-les de la senyalització, la seguretat i l'accessibilitat adequades, la qual cosa contribuirà a fomentar l'ús de la bicicleta en els desplaçaments més quotidians.  
  
Ateses les propostes de l'esborrany, cal remarcar les consideracions següents:  
1. En relació amb la senyalització de noves senderes ciclistes, no es preveu cap afecció ambiental si aquesta senyalització es realitza sobre sendes ciclistes existents. Ara bé, tal com apunta l'esborrany del PMUS, es proposa la senyalització de «noves senderes per a facilitar l'accés a bicicletes», en concret la que «uneix el poble amb l'ermita de Santa Cristina». Sobre aquest tema cal indicar que, amb la documentació aportada, es desconeix quina és aquesta sendera (si és existent o és de nova creació) o la d'altres possibles itineraris ciclistes, per la qual cosa no és possible dur a terme cap avaluació ambiental sobre propostes no definides en l'esborrany del PMUS.  
D'altra banda, s'hi observa que l'accés des del nucli d'Artana a l'ermita de Santa Cristina es pot realitzar per la carretera CV-223, de titularitat autonòmica. L'ermita de Santa Cristina es localitza a un quilòmetre del nucli d'Artana, seguint la CV-223 cap al municipi d'Eslida. Aquesta carretera no queda afectada per sòl forestal, amb l'excepció de la zona d'accés a l'ermita (es travessa sòl forestal). No obstant això, sí que queda emplaçat aquest itinerari (per la CV-223) en l'àmbit de la ZEPA «Serra d'Espadà».  
2. En relació amb la creació d'un nou carril bici entre el col·legi d'Artana i la piscina, cal indicar-hi que part d'aquest, el que discorre en paral·lel a la CV-223 pel seu marge esquerre, ja és existent i que el tram pendent d'execució afectaria un xicotet tram d'uns 65 metres de vial existent en sòl no urbanitzable (en l'accés al camp de futbol), i la resta del carril bici quedaria en sòl urbà de la urbanització Zorear.  
  
3. Afavorir l'ús del transport públic-privat  
L'esborrany del PMUS ofereix propostes que van encaminades a sol·licitar una nombre més gran de parades en el municipi i al condicionament de l'accessibilitat i el mobiliari urbà.  
4. Millora de la mobilitat elèctrica  
Es proposa la substitució de vehicles municipals de combustibles fòssils a vehicles elèctrics, així com la instal·lació de punts de recàrrega.  
Amb aquestes actuacions s'afavorirà la descarbonització del sistema de transport i la reducció de la contaminació atmosfèrica i acústica.  
Vegem, a continuació, altres consideracions contingudes en les consultes realitzades:  
Pel Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat es remet l'Informe rebut en data 27 de setembre de 2019, en el qual, entre altres aspectes, s'indica:  
- El municipi d'Artana no compleix amb l'obligació d'elaborar un pla municipal de mobilitat (PMUS), d'acord amb l'article 10.4 de la Llei 6/2011 de mobilitat de la Comunitat Valenciana.  
- L'àmbit i contingut del PMUS es consideren molt adequats en relació amb les determinacions de la Llei 6/2011.  
No obstant això, el Servei de Mobilitat Urbana remarca una sèrie de consideracions en matèria de mobilitat que incideixen en la informació a aportar i analitzar en la redacció definitiva del PMUS. Entre aquestes consideracions es destaca:  
- Convé distingir entre desplaçaments interns i externs, la qual cosa permetrà justificar els percentatges modals que es pretenen aconseguir en l'escenari (del PMUS).  
- És important comprovar que els aparcaments dissuasius no estan situats en sòl no urbanitzable. En cas contrari, és possible que la tramitació ambiental exigida siga l'ordinària i no la simplificada, i que això vaja en contradicció amb els terminis exigits per al finançament Feder del PMUS.  
- Convindria reflectir el nou mapa concessional del servei públic de transport de viatgers per carretera.  
- Hauria de definir-se la ubicació dels punts de càrrega i la natura d'aquests. Potser no té massa sentit que els punts de recàrrega proposats siguen de càrrega ultraràpida, ja que Artana no és un municipi de pas en el qual es necessite una càrrega ràpida per a prosseguir el viatge, sinó que previsiblement seran utilitzades per residents en el municipi que no tinguen tanta pressa; per la qual cosa, apostar per punts de càrrega més lents, però també més econòmics, té més sentit.  
- Convindria realitzar una reflexió sobre l'horitzó temporal del pla, ja que el pressupost pot ser elevat per a un municipi xicotet com Artana. Potser un horitzó de 12-15 anys per a les propostes definides a llarg termini és més convenient i més còmode de complir per a l'Ajuntament, ja que la inversió per any es reduiria. També seria interessant conéixer quin percentatge d'inversió correspon a l'Ajuntament i quin a altres entitats públiques i privades, ja que serà determinant per a conéixer quin horitzó temporal pot permetre's el consistori perquè el pla siga viable econòmicament.  
Es requereix, pel Servei de Mobilitat Urbana, que el pla de mobilitat completat amb els aspectes indicats en el seu informe haurà de ser remés a aquest servei per a l'emissió de l'informe prèviament a l'aprovació del pla per l'Ajuntament d'Artana, segons el que s'ha previst en l'article 10 de la Llei 6/2011 de mobilitat.  
L'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat, rebut en data 4 d'octubre de 2019, indica, entre altres, les consideracions següents:  
- La documentació aportada en el PMUS és compatible amb la legislació sectorial vigent de carreteres.  
- Quant a les propostes per als vianants i, concretament, respecte a la proposta d'ubicació de tres aparcaments al voltant del nucli urbà, s'hi indica que haurà de definir-se l'accés als aparcaments des de la xarxa viària estructural existent en el municipi.  
- Quant a les propostes per a fomentar l'ús de la bicicleta:  
1. No s'hi indica el recorregut de les senderes a senyalitzar per a facilitar l'accés a bicicletes. En relació amb la sendera que uneix el poble amb l'ermita de Santa Cristina, s'hi indica que qualsevol actuació que afecte la carretera de titularitat autonòmica o la zona de protecció d'aquesta necessitarà autorització per part del Servei Territorial d'Obres Públiques de Castelló.  
2. Es proposa un nou carril bici que enllace el col·legi amb el camp de futbol i amb la piscina municipal. Part d'aquest recorregut es realitza al costat de la CV-223. Aquesta actuació, si afecta la carretera de titularitat autonòmica o la zona de protecció d'aquesta, necessitarà autorització per part del Servei Territorial d'Obres Públiques de Castelló.  
- Quant a les propostes per a afavorir l'ús del transport públic, el Servei de Planificació indica que «qualsevol proposta de canvi que afecte el recorregut o la freqüència aprovats en el recentment aprovat Projecte de servei públic de transport de viatgers per carretera CV-007, haurà de ser comunicat al Servei de Gestió de Transport de la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible d'aquesta conselleria».  
Conclou el Servei de Planificació, en relació amb el PMUS d'Artana, que s'han identificat els estudis necessaris, pel que fa a les competències d'aquest servei (afecció a infraestructures de titularitat autonòmica i xarxa estructural viària), per a considerar-los en la redacció d'aquest.  
Es rep, de la Subdirecció General de Medi Natural, un informe de data 19 de setembre de 2019, del director del Parc Natural de la Serra d'Espadà, adscrit al Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, en el qual s'informa en relació amb:  
- Afecció a espais naturals protegits: el terme d'Artana es troba situat en l'àmbit territorial constituït per l'espai natural regulat pel Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la Serra d'Espadà. El PMUS analitzat es desenvolupa sobre una àrea qualificada com a àrea d'influència antròpica, i afecta el nucli urbà. La normativa per a aquesta àrea recull com a permeses, en general, les activitats compatibles amb el que s'estableix en el planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola i zona urbana. Per tant, es considera que el PMUS d'Artana és compatible amb la normativa establida pel Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el PORN de la Serra d'Espadà.  
  
- Afecció a espais de la Xarxa Natura 2000 afectats, i hàbitats i espècies que van motivar-ne la declaració: el PMUS es desenvolupa en l'àmbit territorial de l'espai natural protegit de l'RN 2000, denominat Zona d'Especial Protecció per als Ocells (ZEPA) Serra d'Espadà. Analitzat el PMUS, s'hi indica que, en general, les parcel·les i el nucli urbà en el qual es desenvolupa el projecte no presenta valors ambientals d'interés, no es troba present cap comunitat botànica ni faunística catalogada per la Directiva d'hàbitats o la normativa que la desenvolupa. En conseqüència, i als efectes apreciables en la legislació vigent, es considera que el PMUS no tindrà efectes apreciables sobre l'RN 2000.  
  
- Afecció a espècies dels catàlegs de fauna i flora amenaçada: no es té constància de la presència d'espècies amenaçades, protegides o vulnerables, en l'àmbit territorial d'afecció de l'actuació a executar o en l'àrea pròxima a aquesta, per la qual cosa no s'observa cap inconvenient per a l'execució d'aquesta.  
Conclou l'Informe del director del Parc Natural de la Serra d'Espadà indicant que el PMUS:  
- És compatible amb els objectius i les directrius que assenyala el Decret 218/1997, que aprova el PORN de la Serra d'Espadà, i amb la normativa derivada de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres.  
- L'actuació no tindrà efectes apreciables sobre l'RN 2000 i no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge remet l'Informe, rebut en data 1 d'octubre de 2019, en el qual se sol·licita la incorporació al PMUS d'un capítol dedicat a la infraestructura amb el contingut que s'especifica en aquest informe.  
L'informe de data 28 d'octubre de 2019, del Servei d'Ordenació del Territori, en matèria de risc d'inundació (PATRICOVA), posa de manifest que, segons la cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI), el terme municipal d'Artana es troba afectat per diversos nivells de perillositat d'inundació. El pla de mobilitat no fa cap referència a l'afecció de la cartografia de l'SNCZI, que hauria de ser tinguda en compte en les diverses actuacions que es pretenen desenvolupar; en particular, en les que tenen per objecte modificar la morfologia urbana.  
Des del punt de vista de la vulnerabilitat, les actuacions previstes en el pla de mobilitat que puguen veure's afectades per la inundabilitat seran les que suposen la construcció de vies ciclistes i per als vianants, nous traçats de vies ciclistes, la millora del disseny urbà mitjançant la reordenació d'aquest o els projectes de conversió de zones preferents per als vianants. Aquest tipus d'actuacions seran infraestructures a les quals serà aplicable l'article 21 de la normativa del PATRICOVA, que estableix que qualsevol element superficial que se situe en una zona inundable a una cota superior a 30 cm no ha de provocar un increment del risc d'inundació en els usos urbans actuals o planificats. En aquest sentit, les actuacions que suposen una modificació de la rasant actual del viari superior a 30 cm requeriran l'avaluació dels projectes i plans que les desenvolupen amb motiu de l'aprovació del pla de mobilitat. Aquests projectes i plans seran objecte d'informe pel departament autonòmic competent en matèria d'inundabilitat, prèviament a l'aprovació definitiva d'aquests.  
L'informe del Servei d'Ordenació del Territori recull, entre altres, les consideracions següents:  
- El Pla de mobilitat urbana sostenible d'Artana està afectat per perillositat d'inundació; no obstant això, hauran de ser concretades, en els projectes que aquest desenvolupe, les actuacions que comporten l'alteració de la rasant i les afeccions d'aquestes, així com, en cas que siga procedent, les mesures que es prevegen per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el PMUS serà compatible amb la Normativa del PATRICOVA, sempre que incorpore en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21.  
- Les actuacions previstes en el PMUS, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i de reduït impacte, no es preveu que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
  
Conclou l'Informe del Servei d'Ordenació del Territori que el PMUS d'Artana es troba afectat per perillositat d'inundació i és compatible, tenint en compte les consideracions exposades en el seu informe, amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundabilitat a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, de la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, remet l'Informe, rebut en data 17 d'octubre de 2019, en què s'indica:  
  
- El PMUS d'Artana ha de ser coherent amb l'Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat el 22 de febrer de 2013, i la revisió d'aquesta (pendent d'aprovació), en la qual s'inclouen els aspectes d?«Energia» amb la nova «Estratègia valenciana d'energia i canvi climàtic 2030».  
- Els municipis amb menys de 20.000 habitants (com és el cas d'Artana, amb 1.958 habitants, dades INE de 2018), no tenen l'obligació d'elaborar un pla acústic municipal, però sí que han de dur a terme estudis acústics associats als instruments de planejament, amb el contingut mínim especificat en l'apartat b de l'annex del Decret 104/2005, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
- El municipi d'Artana queda inclòs en el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona ES1003 Millars-Penyagolosa (àrea costanera). S'informa que, en relació amb els registres dels paràmetres de qualitat de l'aire en els últims anys, s'han registrat superacions dels valors normatius establits en el Reial decret 102/2001 per a l'ozó en el període 2013-2017. Aquestes superacions del valor objectiu d'ozó per a la protecció de la vegetació s'han registrat en les estacions de Castelló-Penyeta, l'Alcora i Onda.  
Pel que s'ha indicat en l'informe esmentat del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, en relació amb les propostes realitzades pel PMUS d'Artana, cal deduir que hi ha coherència amb els objectius de l'Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020 i amb el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona ES1003.  
El Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló remet l'Informe, rebut en data 26 d'agost de 2019, en què s'indica que no té cap observació a fer dins del tràmit previst en l'article 51 de la LOTUP. Informa que, com que no es tracta d'un instrument de planejament urbanístic, l'aprovació definitiva del pla no correspon a aquest servei territorial d'urbanisme.  
  
Valoració:  
Tenint en compte el que s'ha dit amb anterioritat, i analitzades les propostes del PMUS d'Artana, s'entén que, en conjunt, aquestes mesures:  
1. Col·laboren a un ús més racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap al tipus de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la reducció de consum energètic consegüent.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats a les formes motoritzades: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
  
La majoria de les actuacions proposades pel PMUS d'Artana, en les seues quatre línies estratègiques, se circumscriuen al sòl urbà o urbanitzable, per la qual cosa l'afecció ambiental es limita a aquest àmbit, i es considera que la repercussió d'aquestes tindrà efectes positius sobre la qualitat de vida dels ciutadans i reduiran els efectes negatius que el sistema de transport produeix sobre el medi ambient.  
Ara bé, en relació amb la línia estratègica de «Foment de l'ús de la bicicleta» i, en particular, amb les propostes d'actuació que afecten sòl no urbanitzable, cal remarcar les consideracions següents:  
  
1. Atesa la notificació de l'Ajuntament d'Artana de data 15.10.2019, hauran d'eliminar-se del PMUS les propostes de creació de pàrquings al voltant del nucli urbà que queden emplaçats en sòl no urbanitzable; en concret, ens referim als pàrquings nord i est, per no ser objecte d'avaluació ambiental estratègica. No obstant això, es podran substituir les parcel·les proposades en l'esborrany del PMUS per unes altres situades en sòl urbà o urbanitzable d'Artana.  
Si la ubicació d'aquestes parcel·les (estacionament dissuasiu) queda emplaçada en sòl urbà o sòl urbanitzable del pla general vigent d'Artana, no es requerirà l'avaluació ambiental d'aquestes propostes, perquè el pla general ja va ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental.  
  
2. Atés que l'esborrany del PMUS no defineix les propostes relacionades amb la senyalització de «noves senderes per a facilitar l'accés a bicicletes», en concret la que «uneix el poble amb l'ermita de Santa Cristina», no és possible dur a terme l'avaluació ambiental d'aquestes, per la qual cosa hauran d'eliminar-se de la redacció definitiva del PMUS.  
3. Es considera que no tindrà efectes negatius la implantació del tram del nou carril bici entre el col·legi d'Artana i la piscina, encara que un tram d'aproximadament 65 metres s'implante sobre el vial d'accés al camp de futbol en sòl no urbanitzable.  
En l'apartat 12, «Escenari energètic de l'esborrany del PMUS», es recullen els resultats dels càlculs estimats d'emissions de gasos d'efectes d'hivernacle (GEI) i contaminants, així com dels càlculs estimats d'estalvi energètic a conseqüència de la implantació de les mesures del PMUS. Ara bé, no s'hi aporta informació sobre l'afecció acústica del sistema de transport i mobilitat en la situació actual i futura després de la implantació del PMUS.  
En l'apartat 11 de l'esborrany del PMUS es proposen els indicadors per a dur a terme l'avaluació i seguiment del pla de mobilitat. Aquests indicadors s'agrupen en quatre tipus: indicadors modals, indicadors energètics (consums), indicadors ambientals (emissions GEI i contaminants) i indicadors socials i econòmics. Aquests indicadors es corresponen, com s'indica en l'esborrany del PMUS, amb els recomanats en el document «Implantació dels plans de mobilitat urbana sostenible» que publica el Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí en col·laboració amb la Xarxa Espanyola de Ciutats pel Clima.  
No obstant això, es considera convenient incorporar als indicadors ambientals els que permeten avaluar el nivell de soroll derivat del trànsit en els nuclis residencials. Caldria, per tant, incloure-hi i indicar-hi el nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diversos localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.  
  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental. En concordança, l'article 46 de la LOTUP especifica els plans i programes que seran objecte de l'avaluació ambiental i territorial estratègica. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
  
H) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Artana, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament.  
Per això, segons el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i en considerar que, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, la proposta del «Pla de mobilitat urbana sostenible d'Artana» no té incidència significativa negativa en el model territorial del municipi d'Artana, és compatible amb la normativa derivada del PORN de la Serra d'Espadà i dels espais protegits RN 2000, no té efectes apreciables sobre l'RN 2000 esmentada, i havent tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Artana no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Artana, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius negatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació del programa de conformitat amb la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
1. El PMUS s'haurà de completar amb la documentació requerida pel Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat en el seu informe rebut en data 27.09.2019, i se sol·licitarà un informe prèviament a l'aprovació definitiva per l'Ajuntament, en què s'haurà d'incorporar, en el seu cas, les determinacions que s'hi indiquen.  
2. El PMUS haurà d'atendre les consideracions realitzades per l'Informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat rebut en data 04.10.2019.  
3. El PMUS haurà d'atendre els requeriments recollits en l'Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge rebut en data 26 de setembre de 2019, per a la qual cosa haurà d'incorporar-hi un capítol dedicat a la infraestructura verda, amb el contingut que s'indica en aquest informe.  
4. Eliminar la proposta de creació de pàrquings al voltant del nucli urbà que queden emplaçats en sòl no urbanitzable, perquè el PMUS no és l'instrument adequat per a la implantació d'aquestes propostes en el planejament.  
5. Eliminar de la redacció definitiva del PMUS les propostes relacionades amb la senyalització «noves senderes per a facilitar l'accés a bicicletes», perquè no n'és possible l'avaluació ambiental.  
6. Els projectes que desenvolupen les actuacions del PMUS i que estiguen situats en àmbits afectats pel risc d'inundabilitat, que puguen suposar una alteració morfològica de la rasant en més de 30 centímetres, requeriran un informe del servei d'ordenació del territori competent en matèria d'inundabilitat.  
7. La redacció definitiva del PMUS d'Artana haurà de concretar i aplicar els aspectes següents en el pla de seguiment del PMUS:  
- Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
- Incorporar la metodologia i el càlcul dels diversos indicadors proposats, la font d'informació, els valors inicials i els valors objectiu a aconseguir.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Artana en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d'aquest. En aquest cas, el promotor/a haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
En vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Artana, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
I cal notificar als interessats que contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que, en el seu dret, consideren pertinents.  
Informació que notifique perquè se'n tinga coneixement i als efectes oportuns.  
Informació que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 11 de novembre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas»  
  
València, 27 de juliol de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.