Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8896, del 02-09-2020 (2020/6864)

RESOLUCIÓ de 20 d'agost de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 64/19-EAE Dolores.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8896

Data del DOGV
:   02-09-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/6864


Data del document
:   20-08-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Dolores
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 d'agost de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 64/19-EAE Dolores. [2020/6864]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 64/19-EAE Dolores  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
Promotor: Ajuntament de Dolores  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Dolores  
Localització: Dolores (Alacant)  
Expedient: 64/6035-RQX  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 31 d'octubre de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'Informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Dolores, en els termes següents:  
  
A) Documentació aportada  
En data 28 de juny de 2019 va tindre entrada, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament de Dolores per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Dolores, acompanyada del seu corresponent Document inicial estratègic (DIE). La documentació aportada és conforme al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
B) Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi és un pla general aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme l'1 de desembre de 2001. El Pla general de Dolores va ser sotmés a avaluació ambiental, i es va emetre en data 22 de setembre de 2000 la Declaració d'impacte ambiental (exp. 356/7851 BUP).  
  
C) Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
Dolores es localitza en la comarca del Baix Segura, confronta amb el municipi d'Elx, al nord; Almoradí i Daya Nueva, al sud; San Fulgencio, a l'est, i amb Catral, a l'oest. Excepte amb Elx, la distància amb la resta de municipis és curta, menys de 7 quilòmetres. Té una població de 7.302 habitants (YWB 3454), si bé la capacitat del seu Pla general és de 21.777 h.  
Queda justificat l'objecte del PMUS per a fer front a la problemàtica associada als sistemes del transport, com són:  
- Problemes econòmics: despesa energètica i despesa excessiva del vehicle privat, que comporta un excés d'ocupació de la via pública i requereix una important inversió en conservació d'infraestructures.  
- Problemes socials: qualitat de vida inferior dels ciutadans per problemes derivats del trànsit i la falta de transport públic, les barreres arquitectòniques que dificulten l'accés de la població a la mobilitat universal, la baixa permeabilitat dels desplaçaments i la possibilitat de millora en la participació de la ciutadania en la presa de decisions del seu municipi.  
- Problemes ambientals: contaminació acústica i ambiental (emissions de gasos contaminants) provocada pels vehicles motoritzats, i agreujament dels efectes del canvi climàtic i la conscienciació de la població.  
En particular, en l'àmbit del municipi de Dolores, els objectius concrets del PMUS es resumeixen en els següents:  
- Apostar per la mobilitat sostenible, donant prioritat al vianant, la bicicleta i el transport públic.  
- Reduir la contaminació i el soroll.  
- Aconseguir una mobilitat inclusiva millorant-hi l'accessibilitat.  
- Afavorir la cohesió de la població, la convivència i la socialització.  
- Aconseguir que els carrers i places siguen més segurs.  
- Millorar la salut de la ciutadania fent-la menys dependent del desplaçament motoritzat.  
- Fer més atractiva la ciutat per a atraure un nombre més alt de visitants.  
L'Ajuntament pretén reduir el nivell d'emissions de CO2, i per a fer-ho s'ha adherit al Pacte d'Alcaldes (2010), al Pla d'acció d'energia sostenible i al Pacte dels Alcaldes pel Clima i l'Energia.  
  
  
D) Característiques del Pla de mobilitat urbana sostenible  
D.1. Àmbit de la proposta  
Les actuacions proposades pel PMUS de Dolores se circumscriuen al terme municipal, amb el seu nucli urbà, els camins municipals i les carreteres d'accés, tenint en compte la ubicació que té en el Baix Segura i la proximitat als nuclis urbans dels municipis confrontants.  
D.2. Estudi d'alternatives  
El DIE presenta dues alternatives:  
- Alternativa 0: situació actual. Absència de planificació de mobilitat sostenible, amb la qual cosa els documents de planificació urbana mancarien d'un pla director.  
- Alternativa a la realització del PMUS. Després d'estudiar i analitzar la situació en la qual es troba la mobilitat urbana de Dolores, es defineix un pla de propostes d'actuació. S'hi preveuen tres escenaris, l'actual, el tendencial a 2026 i l'escenari tendencial a 2026 amb el PMUS.  
  
D.3. Característiques de la proposta  
Els eixos d'actuació previstos són un total de 7, amb 33 mesures entre tots aquests:  
1. Organització de la mobilitat  
1.1. Creació de l'àrea de mobilitat  
1.2. Millora de la coordinació intramunicipal i extramunicipal  
1.3. Garantir la continuïtat i dinamisme de la mesa de la mobilitat  
  
1.4. Optimitzar els canals de gestió de suggeriments sobre mobilitat  
  
1.5. Revisió de l'Ordenança municipal de mobilitat  
1.6. Integració de la mobilitat sostenible en el planejament urbà  
  
2. Millora de l'espai públic per als desplaçaments per als vianants  
2.1. Xarxa d'itineraris principals per als vianants  
2.2. Millorar de l'accessibilitat  
2.3. Noves zones de prioritat per als vianants  
2.4. Millora de la permeabilitat per als vianants de les barreres de les infraestructures  
2.5. Millora de la qualitat arquitectònica de l'espai públic  
2.6. Millora dels entorns escolars  
3. Promoció de la mobilitat ciclista  
3.1. Xarxa d'itineraris ciclistes  
3.2. Millora de la pedalabilitat de la xarxa viària urbana  
3.3. Millora de l'aparcament ciclista  
3.4. Millora de la senyalització informativa  
4. Gestió i ordenació del viari, trànsit i aparcament  
4.1. Reorganització de l'esquema circulatori  
4.2. Programa de calmat de trànsit  
4.3. Millora dels eixos radials d'accés  
4.4. Regulació de l'aparcament  
5. Transport públic  
5.1. Condicionament de parades d'autobús  
5.2. Autobusos adaptats a persones amb problemes de mobilitat  
5.3. Adequar les parades de taxi  
6. Gestionar i ordenar la distribució urbana de mercaderies  
6.1. Incentivar la utilització de vehicles poc contaminants  
6.2. Microplataformes per al repartiment de proximitat  
7. Gestió de la demanda  
7.1. Campanyes sobre hàbits saludables de mobilitat  
7.2. Curs de formació tècnica sobre mobilitat sostenible  
7.3. Educació viària: innovar i avaluar  
7.4. Facilitar camins escolars als centres educatius  
7.5. Renovació de la flota municipal amb vehicles més eficients  
7.6. Fomentar incentius i facilitar l'obtenció d'ajudes per a vehicles menys contaminants  
7.7. Ampliar la xarxa de punts de recàrrega  
7.8. Implicar-se en la setmana de la mobilitat  
D.4. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient  
En l'apartat 3.4 del Document inicial estratègic s'analitzen els efectes previsibles sobre el medi ambient. L'impacte ambiental derivat de l'aplicació del PMUS serà, per pròpia vocació, positiu i pot preveure els següents efectes sobre aquest:  
- Reducció de la contaminació atmosfèrica, tant en emissions atmosfèriques com de soroll.  
- Pacificació i millora de l'eficiència del trànsit rodat.  
- Consecució d'hàbits saludables per a millorar el benestar de la població.  
En l'apartat 3.6 del DIE es descriu la relació que té amb l'ETCV i el seu objectiu 19.  
En l'apartat IX de l'esborrany del PMUS s'inclou el seguiment que es durà a terme. Per a fer-ho es defineixen dos tipus d'indicadors per als 7 eixos d'actuació:  
· Indicadors de seguiment del PMUS: vinculats a la programació temporal, els terminis d'execució i el finançament d'aquest. S'hi estableixen 63 indicadors.  
· Indicadors de seguiment de la mobilitat: per al seguiment dels efectes sobre la mobilitat i la qualitat de vida. S'hi estableixen 49 indicadors.  
Anualment s'haurà d'elaborar un informe sobre l'estat de la mobilitat en el municipi, que servirà per a determinar el grau de compliment de les determinacions del PMUS.  
  
E) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les administracions públiques afectades següents.  
  
ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA Consulta Informe  
Sub. DG Medi Natural (Vies Pecuàries, Espais Naturals) 16/7/2019   
Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat:  
Servei de Mobilitat 16/7/2019 30/9/2019  
Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat:  
Servei de Planificació 16/7/2019 2/8/2019  
D. General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental:  
Serv. de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera 16/7/2019 14.10.2019  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge 16/7/2019 25.10.2019  
Servei d'Ordenació del Territori   
(PATRICOVA) 16/7/2019 28.10.2019  
Sub. DG d'Ordenació del Territori i Paisatge (PAT, ETCV) 16/7/2019 28.10.2019  
Servei Territorial d'Urbanisme 16/7/2019 23/7/2019  
Ajuntaments confrontants (Elx, Catral, San Fulgencio, Almoradí) 6/8/2019   
  
  
Els informes rebuts es publicaran en http://www.agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients, juntament amb l'Informe ambiental i territorial estratègic.  
F) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial haurà de determinar, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
- Un nou equilibri de les formes de transport que aposta, fonamentalment, per aquelles amb més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap a les noves formes de transport com mesures dissuasives. Per a fer-ho s'ha d'actuar tant sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diverses formes de transport).  
- La planificació urbana i model de ciutat per a disminuir la necessitat de mobilitat urbana, tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal prioritzant les formes més sostenibles, a la reducció de la necessitat de desplaçaments, tant en nombre com en distància, que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) i que contribuïsca, al seu torn, a la disminució de les emissions originades pel sector transport, com són les que es refereixen a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'haurà d'acompanyar dels indicadors que es consideren pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, així com dels nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, i particularitzar les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que s'establisquen reglamentàriament en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atesos els criteris anteriors, es du a terme l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Dolores en funció de les propostes aportades, partint de la consideració que, tal com recull la documentació aportada, la majoria de les propostes es plantegen en sòl urbà del municipi, i la resta, sobre camins/carreteres existents, sense generar-hi modificació i sense perjudici de la incardinació ulterior del PMUS de Dolores amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal, com puga ser el Pla de mobilitat metropolitana d'Alacant-Elx, les previsions i les actuacions de la qual no són objecte d'aquesta avaluació.  
  
El PMUS de Dolores atén el que, quant a competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Dolores es durà a terme sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
1. Organització de la mobilitat  
Es pretén coordinar millor les diverses àrees del consistori i crear-hi, a més, una àrea específica de mobilitat. Es pretén, igualment, una transformació cultural i un canvi en els hàbits ciutadans, per això s'hi generaran plataformes i processos de participació. La normativa municipal de circulació és de 2016 i haurà d'adaptar-se als aspectes recollits en el PMUS, com ara els nous límits de velocitat i la jerarquia viària, amb les vies ciclistes, itineraris per als vianants, les noves formes de mobilitat, els criteris de l'accessibilitat universal, carrega-descàrrega o senyalització. Amb aquestes mesures es facilita la posada en marxa del pla i el seguiment d'aquest.  
2. Millora de l'espai públic per als desplaçaments per als vianants  
Es proposen itineraris al llarg del nucli urbà que unisquen els edificis públics principals o les zones verdes. Es donarà prioritat a la circulació per als vianants creant noves zones arquitectòniques o millorant l'entorn dels col·legis. Es posarà mobiliari urbà, enllumenat o arbratge en aquestes zones. Es generarà una xarxa emmallada per a millorar-ne l'accessibilitat i senyalització.   
Es crearan espais per als vianants al costat dels centres escolars i s'evitarà la presència de vehicles en les entrades. Les actuacions que es proposen contribuiran a diversos dels objectius ambientals: calmat de trànsit i menys emissió de gasos, reducció de la contaminació acústica i disminució de zones d'aparcament, amb la consegüent disminució del trànsit d'agitació.  
3. Promoció de la mobilitat ciclista  
S'hi crearà una xarxa ciclista que garantisca l'accés a les destinacions principals de forma segura, còmoda, atractiva i ràpida. Es definiran els estàndards tècnics de qualitat de les vies, s'hi instal·laran aparcaments segurs i es realitzarà el manteniment periòdic de la xarxa.   
La xarxa proposada suma uns 24,8 km, el 40 % dels quals és existent o en execució, i el 76 %, en zones periurbanes o rurals. El suport són, en un 23 %, vials urbans; un 45 %, carreteres, i un 32 %, camins d'ús agrícola.   
Amb aquesta proposta es propicia l'accés dels ciutadans a una forma de transport més saludable i sostenible, que s'ha de coordinar amb les mesures de reurbanització per als vianants.  
4. Gestió i ordenació del viari, trànsit i aparcament  
Es vol canviar el model per un altre en què predomine menys la utilització del cotxe. Es procedirà al calmat de trànsit moderant-ne la velocitat i la intensitat d'ús.   
Al municipi hi ha algunes vies en les quals s'acumula la majoria del trànsit de la ciutat, tant de pas com d'accés al nucli urbà. El pas dels vehicles continuat genera una sensació de falta de cohesió entre les diverses zones de la població, sobretot per als vianants i ciclistes, que són les persones que pateixen més problemes per a continuar el seu itinerari. Per aquest motiu es plantegen diverses accions per a millorar l'avinguda de Crevillent, la CV-855, la CV-859 i la CV-9206.  
  
Es proposa la implantació d'un sistema de regulació mitjançant un disc horari en el centre urbà. Es planteja l'adquisició, en cas que siga necessari, i el condicionament de 3 parcel·les com a zona d'aparcament dissuasiu.  
5. Transport públic  
Segons s'hi indica, en l'actualitat, el transport públic interurbà és ineficient i s'espera que se solucione amb noves concessions. Amb independència d'això, es milloraran les condicions de les parades d'autobús i s'adaptaran a les persones amb discapacitat. Igualment, es condicionarà l'única parada de taxi que hi ha.   
Es proposa millorar el mobiliari urbà de les parades i la informació que s'hi subministra. Igualment, es pretén arribar a acords amb l'empresa de transport sobre les condicions del servei.   
  
Qualsevol mesura que s'hi adopte i que siga efectiva i promoga l'ús del transport públic en detriment del privat suposarà un benefici ambiental per la reducció de contaminants i del soroll ambiental.  
6. Gestionar i ordenar la distribució urbana de mercaderies  
La mobilitat de mercaderies és un dels elements que més afecta la congestió i contaminació atmosfèrica. Per això, s'adoptaran mesures amb la finalitat de minimitzar-ne els efectes. Es proposa incentivar la utilització de vehicles poc contaminants o la creació d'àrees de repartiment de proximitat, des de la qual s'utilitzarien vehicles ecològics per al lliurament final.  
7. Gestió de la demanda  
Similar a l'actuació primera, en la qual es pretén una transformació cultural i un canvi en els hàbits ciutadans perquè utilitzen mitjans de transport sostenibles.  
  
Informes sectorials rebuts  
- L'Informe del Servei de Mobilitat indica una sèrie d'aspectes que han de ser introduïts en el PMUS amb la finalitat de completar-lo, i s'ha de remetre al servei esmentat, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'Informe prèviament a l'aprovació del pla per l'Ajuntament de Dolores.  
- En data 2 d'agost de 2019 s'emet l'informe del Servei de Planificació, en el qual s'assenyala que s'han identificat els estudis necessaris per a la seua consideració en l'elaboració d'aquest i que el PMUS és compatible amb la legislació en matèria de carreteres. No obstant això, també aporten una sèrie de consideracions pel que fa a la CV-855 (de titularitat autonòmica), relatives a la necessitat d'autorització i consens de les actuacions que es produïsquen sobre aquesta: no consideren adequat eliminar el vial de servei per a col·locar una zona verda i, així, disminuir l'afecció acústica (mesura 2.5), encara que es podria reduir l'ample de la via de servei.  
- El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, de la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, remet l'informe de 14 d'octubre de 2019, en què s'indica:  
· El PMUS de Dolores ha de ser coherent amb l'Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat el 22 de febrer de 2013, i la revisió d'aquesta (pendent d'aprovació).  
· El municipi de Dolores queda inclòs en el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona Aglomeració ES10, aprovat l'any 2013. S'hi informa que, en relació amb els registres dels paràmetres de qualitat de l'aire, durant el 2017 s'han superat els valors normatius de l'ozó en les estacions de Benidorm, Elx-Agroalimentari i Orihuela.  
  
Pel que s'ha indicat en l'informe esmentat del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, en relació amb les propostes aportades pel PMUS de Dolores, cal deduir que hi ha coherència amb els objectius de l'Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020 i amb el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona Aglomeració ES1013.  
- El Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant indica dues qüestions:  
· Que, com que no forma part d'un instrument urbanístic, l'aprovació d'aquest no correspon a la Comissió Territorial d'Urbanisme.  
· Que qualsevol desenvolupament urbanístic haurà de complir els requeriments d'estàndards dotacionals que estableix la legislació urbanística (annex IV, LOTUP), i s'haurà d'aclarir si la reserva per a aparcaments és en sòl públic o en parcel·la privada.  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyala que, en intervindre sobre la xarxa de comunicacions, s'incidirà sobre la infraestructura verda, per això s'ha de tindre en compte en l'elaboració del pla. S'indiquen els continguts que hauria de tindre aquest capítol dins del PMUS.  
- La Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge assenyala la relació amb el PAT del Baix Segura i amb el PAT Metropolità d'Alacant-Elx, que es troben en fase de tramitació. Conclou que la proposta és compatible amb l'ETCV.  
- El Servei d'Ordenació del Territori, en relació amb el risc d'inundació, assenyala que es troba afectat però que és compatible si els projectes d'execució que el desenvolupen tenen en compte l'article 21 del PATRICOVA i són compatibles amb la infraestructura verda.  
  
Valoració  
Si bé no s'indica en l'informe del Servei de Mobilitat, com que el desenvolupament complet del Pla general preveu una població superior a 20.000 h., en virtut de l'article 10.5 de la Llei 6/2011, el municipi té l'obligació legal d'elaborar el PMUS.  
Actualment es troben en tramitació el Pla de mobilitat de l'àrea metropolitana d'Alacant-Elx (PMoMe) i el Pla d'acció territorial del Baix Segura (que portarà el seu propi Pla de mobilitat), les mesures dels quals podrien incidir en la mobilitat intermunicipal.  
És necessari destacar que les condicions del municipi afavoreixen la mobilitat sostenible, ja que es tracta d'un nucli urbà reduït i amb una orografia totalment plana, on el desplaçament a peu o amb bici és de curta distància, i fàcilment pot implantar-se una estratègia de proximitat en els serveis a tota la població.  
  
Tenint en compte el que s'ha dit amb anterioritat, i analitzades les propostes del PMUS de Dolores, s'entén que, en conjunt, aquestes mesures:  
1. Col·laboren a un ús més racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap al tipus de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la reducció de consum energètic consegüent.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats a les formes motoritzades: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
A cada programa d'actuació s'han associat indicadors de seguiment amb la finalitat d'avaluar i quantificar el compliment dels objectius del PMUS, si bé es realitzen les consideracions següents:  
- En alguns d'aquests s'hauria de concretar el valor inicial dels indicadors i quantificar l'objectiu a aconseguir.  
- Es troben a faltar indicadors de caràcter més ambiental, entre els quals caldria incloure:  
· Els que permeteren calcular l'empremta de carboni de la mobilitat en el municipi de Dolores (sobre la base de les emissions CO2), un aspecte que requeriria l'adopció d'una determinada metodologia de càlcul de l'empremta de carboni en la mobilitat urbana de Dolores, i la periodicitat amb la qual calcular els indicadors.  
· Nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diverses localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.  
Cal indicar que les actuacions que es duguen a terme sobre vies i camins existents en cap cas comportaran l'ampliació d'aquests. Les actuacions no podran desenvolupar-se sobre espais naturals protegits.  
  
  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental. En concordança, l'article 46 de la LOTUP especifica els plans i programes que seran objecte de l'avaluació ambiental i territorial estratègica. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
  
H) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Dolores, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament.   
Per això, segons s'estableix en l'article 51.2.b de la LOTUP, i per considerar que, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Dolores no té incidència significativa negativa en el model territorial del municipi de Dolores, afecta sòl urbà, no afecta espais protegits ni forestals, i com que s'han tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Dolores no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Dolores, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, perquè no té efectes significatius negatius sobre el medi ambient; per tant, correspon continuar la tramitació del programa d'acord amb la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
1. La redacció definitiva del PMUS de Dolores haurà de concretar els aspectes següents:  
1) Incorporar-hi la metodologia i el càlcul de l'empremta de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que es consideren adequats, en concret, emissions CO2 equivalent.  
2) Incorporar-hi el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
3) Completar la proposta d'indicadors, relatius al seguiment de la mobilitat, amb els valors inicials i els valors objectius a aconseguir.  
  
2. El PMUS s'haurà de completar amb les determinacions que indica l'Informe del Servei de Mobilitat de 30 de setembre de 2019, i s'haurà de sol·licitar a aquest servei l'informe prèviament a l'aprovació definitiva municipal, així com incorporar-hi, en el seu cas, les determinacions s'indiquen en aquest.  
3. Tal com s'indica en l'Informe del Servei de Planificació, les actuacions que es produïsquen sobre carreteres la titularitat de les quals no siga municipal requeriran l'autorització i el consens amb el titular d'aquestes (Generalitat Valenciana, Diputació o l'Estat, segons els casos).  
4. El PMUS ha de contindre un capítol relatiu a la infraestructura verda amb els continguts assenyalats en l'informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
5. Per a previndre el risc d'inundació, els projectes d'execució que desenvolupen el PMUS hauran de tindre en compte l'article 21 del PATRICOVA.  
6. Les actuacions sobre camins municipals existents no podran suposar-ne l'ampliació de l'amplària.  
Segons s'estableix en l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible de Dolores en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d'aquest. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
En vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Dolores, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que, en el seu dret, consideren pertinents.  
Informació que notifique perquè se'n tinga coneixement i als efectes oportuns.  
Informació que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 11 de novembre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 20 d'agost de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher