Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 10489, del 19-02-2025 (2025/1122)

RESOLUCIÓ d'11 de gener de 2025, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte de les obres de reforma de l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) d'Algorós, en el terme municipal d'Elx. Expedient: (3590002) 201/2024/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   10347

Data del DOGV
:   19-02-2025

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2025/1122

CVE
:   HOFC-W-1777-4904

Data del document
:   11-01-2025

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Elx
    * impacte ambiental

«Informe d’impacte ambiental

Expedient: (3590002) 201/2024/AIA.

Títol: Projecte de les obres de reforma de l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) d'Algorós, Elx (Alacant).

Promotor i òrgan substantiu: Entitat de sanejament d’aigües (EPSAR).

Localització: Pedania d'Algorós, en terme municipal d'Elx (Alacant).

Antecedents i tramitació administrativa

El 29 de gener de 2024, l'Entitat de sanejament d'aigües (EPSAR) sol·licita l'informe sobre la necessitat de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental el projecte indicat. S'incoa l'expedient (3416002) 022/2024/CONI. D'acord amb la resolució de la Secretaria Autonòmica d'Emergència Climàtica i Transició Ecològica, de 23 de desembre de 2020, pel que fa a la identificació dels òrgans substantius en el procediment d'avaluació ambiental de projectes promoguts per la Generalitat Valenciana en matèria d'infraestructures hidràuliques, s'atribuïx la condició d'òrgan substantiu a l'EPSAR, a l'efecte de l'avaluació ambiental dels projectes que promoga.

El 19.02.2024, este òrgan ambiental emet l'informe (3416002) 022/2024/CONI en el qual indica que el projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, en els termes contemplats en l'article 7.2.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.

L'11 de juliol de 2024, l'EPSAR sol·licita a este òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte de construcció de les obres de reforma de l'EDAR d'Algorós, Elx (Alacant). La sol·licitud s'acompanya del projecte i l'estudi d'impacte ambiental.

En els termes de l'article 46 de l'LAA, es formula consulta el 27.09.2024 a l'Ajuntament d'Elx, al Servici de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües, a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, a l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta de les Emergències, al Servici de Residus i al Servici de Gestió de Riscos en el Territori.

El 16.10.2024, l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta de les Emergències remet informe, en el qual assenyala que una vegada consultada la documentació presentada i les normatives vigents aplicables a l'estudi dels diferents riscos a considerar, cal indicar que les actuacions que es desenrotllen hauran de tindre en compte els diferents tipus de riscos que s'han assenyalat en l'informe i adequar-se a estos, amb l'objectiu de no incrementar el nivell de risc existent i minimitzar-lo quan siga possible.

El 21.10.2024, la Direcció General de l'Aigua i Desenrotllament Rural remet un informe en què comunica que, en relació amb les possibles competències en matèria d'aigües d'esta Direcció General, no s'han trobat en el projecte aspectes significatius que afegir o ressenyar.

El 28.11.2024, remet un informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i indica que l'actuació suposa l'ocupació de zona de policia del riu Vinalopó respectant la zona de servitud per a ús públic a l'efecte dels fins previstos en l'article 7 del Reglament del domini públic hidràulic.

Este organisme es pronuncia sobre la viabilitat de l'activitat únicament dins de zona de policia de llit públic, sense perjuí de les competències d'altres administracions. Fora d'esta zona serà l'administració competent, bé siga la Comunitat autònoma bé siga l'Entitat local, qui haja de pronunciar-se sobre la conveniència de l'actuació.

Vist que l'actuació reforma unes instal·lacions ja existents i l'àmbit no es troba afectat ni per zona de flux preferent ni per zona inundable associada a un període de retorn de 500 anys, l'actuació serà viable i compatible amb el reglament del domini públic hidràulic, en relació amb els usos permesos en zones inundables.

Transcorregut el termini corresponent, no s'ha rebut cap contestació de l'Ajuntament d'Elx, del Servici de Residus ni del Servici de gestió de riscos en el territori.

Criteris ambientals

Per a l’emissió d’este informe d’impacte ambiental, de conformitat amb l’article 47 de la Llei 21/2013, s’han tingut en compte els criteris de l'apartat a de l’annex III d’esta llei.

Característiques del projecte

Antecedents

L'EDAR d'Algorós és una instal·lació de tractament d'aigües residuals construïda en la dècada dels huitanta amb capacitat per a 24.000 m³/dia, la qual es va ampliar l'any 2008 fins a arribar a la capacitat de 36.000 m³/dia. Consta de dos línies d'aigua (línia vella i línia nova) resoltes les dos mitjançant un procés de doble etapa, i una línia de fangs mitjançant la digestió anaeròbia i posterior deshidratació de fangs.

El cabal mitjà diari depurat en els últims anys ha sigut entorn de 22.000 m³/d, d'on es deduïx una estabilitat fruit de l'estancament del creixement del nucli urbà, per la qual cosa compta amb un resguard hidràulic de 14.000 m³/d, suficient com per a atendre un increment superior al 50 % del cabal actual. Els valors mitjans de contaminació influent també tenen una estabilitat significativa a excepció dels valors de nutrients.

L'EDAR va ser remodelada i posada en servici en 1993. El disseny inicial, de l'any 1980, era una aeració prolongada amb eres d'assecat. L'any 1993, després de la remodelació esmentada, es va transformar el concepte depurador i va passar a un procés de doble etapa biològica amb tractament anaerobi dels fangs i es va ampliar per a tractar 24.000 m³/d.

El creixement de la zona, juntament amb les noves demandes de qualitat de l'efluent (quant a la reducció de nutrients) i la necessitat de la seua reutilització van obligar a realitzar una ampliació d'aquelles instal·lacions per a donar cobertura a les noves demandes plantejades.

La instal·lació presenta una sèrie de problemàtiques com són:

– Part de les instal·lacions tenen una vida de més de 40 anys i presenten algunes patologies estructurals importants, per la qual cosa necessiten la seua reforma integral.

– L'autorització d'abocament atorgada per l'òrgan de conca (exp. 1973C-VS-00545) establix uns llindars quant a nutrients difícilment assolibles amb les instal·lacions de tractament actuals.

– La instal·lació presenta seriosos problemes de generació d'olors, tenint en compte el tipus de tractament existent tant en la línia d'aigua com en la línia de fangs, que provoquen molèsties en les vivendes pròximes a la instal·lació.

– La capacitat del tractament terciari és manifestament insuficient per a atendre el cabal influent actual (22.000 m³/d) sobretot en períodes de cabal punta, per la qual cosa este és clarament insuficient per al cabal nominal de la planta (36.000 m³/d). D'altra banda, el Reglament (UE) 2020/741 del Parlament Europeu i del Consell, de maig de 2020, relatiu als requisits mínims per a la reutilització de l'aigua, establix nous paràmetres de desinfecció en funció dels usos de l'aigua i també introduïx nous organismes a controlar.

En l'actualitat:

L'EDAR d'Algorós tracta les aigües del nucli urbà d'Elx (Alacant), amb les següents dades de funcionament de l'any 2023:

– Volum tractat (m³): 8.291.915.

– Cabal (m³/dia): 22.718.

– Rendiments (%):

– SS:97.

– DBO5: 99.

– DQO: 95.

– Fang evacuat (kg): 19.968.793.

– Matèria seca (kg): 2.122.074.

La depuradora dona servici d'aigua reutilitzada per a ús agrícola a la Comunitat de regants del Marchena, séquia major del pantà i l'assut dels moros.

Objectiu del projecte

És la construcció d'una nova EDAR sobre la que hi havia mitjançant fases, a fi de poder emprar parcialment les instal·lacions existents durant les obres, i permet la millor qualitat de l'efluent possible durant este període transitori.

Mitjançant les noves instal·lacions es pretén adaptar el procés de depuració a les noves exigències mediambientals, molt més exigents que les que van originar la planta existent, en particular, quant a l'eliminació de nutrients (nitrogen i fòsfor), així com d'un tractament terciari que complisca la nova normativa.

Es preveu la reforma integral de la planta amb, únicament, el recondicionament de les dos actuals basses de ventilació de 2a etapa de la línia nova existent com a tanc de laminació. Durant l'execució de l'ampliació sí que s'aprofitaran els diferents elements que hi ha per a garantir la qualitat de l'abocament en tot moment.

Un dels aspectes primordials del projecte de reforma de l'EDAR d'Algorós és la integració paisatgística. S'ha dissenyat la instal·lació en busca de mimetisme amb la ribera del riu Vinalopó, atesa la seua proximitat a l'EDAR.

En les cobertes dels edificis també s'ubicaran plaques solars fotovoltaiques per a buscar la transformació energètica de la instal·lació.

Es pretén dotar l'EDAR d'una instal·lació d'eliminació d'olors que evite afeccions al nucli urbà pròxim.

Les principals característiques de l'EDAR reformada són:

Cabal de projecte (m³/dia): 36.000.

Càrrega mitjana tractable (h-e): 420.000.

Potència total instal·lada (kW): 2.292.

Línia d'aigua:

– Fangs activats.

– Tractament terciari.

– Desinfecció.

Línia de fang:

– Digestió anaeròbia.

– Deshidratació.

Instal·lacions generals:

– Desodoració.

– Cogeneració.

– Plaques solars fotovoltaiques.

Línia d'efluent:

– Demarcació hidrogràfica: DHJ.

– DPH línia d'efluent.

Destí de llots:

– Aplicació agrícola.

– Compostatge.

Obres projectades

Es pretén mantindre les instal·lacions actuals en servici, ja que les demandes mediambientals així ho aconsellen, de manera que el volum d'abocament d'aigua residual sense depurar siga el mínim possible. La realització de les obres dins dels terrenys disponibles ha de ser compatible amb l'explotació de la planta existent. Es mantenen les instal·lacions actuals en funcionament, abans d'anul·lar-les i/o demolir-les parcialment o totalment, per a assegurar en tot moment que es complix la qualitat de l'efluent fixada en l'autorització d'abocament.

S'han establit diferents fases de construcció per a assegurar que el conjunt de les instal·lacions operatives, que estan en servici en cada etapa, són suficients per a evitar generar aigües residuals sense un tractament adequat.

El termini d'execució previst per a la realització de les obres serà de 36 mesos per a la realització de l'obra i de 6 mesos per a les proves de funcionament.

Ubicació del projecte

Les obres objecte del projecte se situen en la comarca del Baix Vinalopó en la província d'Alacant i es localitzen íntegrament en el terme municipal d'Elx, en la pedania d'Algorós.

Les actuacions de reforma de l'Estació depuradora d'aigües residuals d'Algorós es projecten sobre les instal·lacions actuals. L'EDAR d'Algorós se situa en la parcel·la de referència cadastral 5393956BD3519N8629FS, de classe urbana i ús principal industrial, que té una superfície gràfica de 52.175 m² i una superfície construïda de 43.396 m², en el polígon industrial Pinet, en què el resultat és una parcel·la de forma sensiblement rectangular.

El sòl on se situa l'EDAR d'Algorós està classificat com a sòl urbà de tipus infraestructures tècniques, en el Pla general d'ordenació urbana d'Elx de 1998, text refós de la normativa urbanística que arreplega les modificacions puntuals aprovades fins a març de 2023. L'àmbit de l'actuació està àmpliament antropitzat.

L'accés a l'EDAR d'Algorós té lloc per la via partida Algorós, situada en el polígon industrial Pinet, mateix accés que s'utilitzarà per a les obres de reforma de l'estació depuradora.

No s'identifiquen hàbitats d'interés prioritari en l'àmbit del projecte. No hi ha vies pecuàries, espais naturals protegits, zones de la Xarxa Natura 2000, ni zones d'influència d'estos espais que puguen estar afectats pel projecte.

S'identifica en la parcel·la de l'EDAR una zona de perillositat de nivell 1 associada al curs del riu Vinalopó delimitada pel pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Així mateix, troba parcialment afectada pel Sistema nacional de cartografia de zones inundables (SNCZI).

Segons la Norma de construcció sismoresistent de 2002 (NCSE-02), el terme municipal d'Elx, en el qual es troba l'EDAR, té una acceleració sísmica de 0,15 g.

D'acord amb el visor cartogràfic de la Generalitat, l'àmbit del projecte es troba a menys de 100 m de sòl forestal, per la qual cosa es considera zona d'influència forestal d'acord amb el que s'establix per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.

L'actual EDAR d'Algorós se situa sobre la zona de policia (ZP) del riu Vinalopó, que equival a 100 metres d'amplària mesurats horitzontalment a partir del llit.

No s'ha posat de manifest la presència pròxima a l'EDAR de cap dels béns materials reconeguts per la UNESCO en el municipi d'Elx, i tampoc béns culturals, restes arqueològiques ni altres elements del patrimoni cultural valencià.

Característiques de l’impacte potencial

Les principals actuacions susceptibles de produir impacte ambiental durant la fase d'execució del projecte seran el moviment de terres i l'obertura de rases, el trànsit de maquinària i vehicles, l'apilament i el transport de materials, la demolició d'edificacions i instal·lacions, i la formigonada i la construcció de noves edificacions de l'EDAR.

Una de les actuacions previstes en el projecte és pràcticament el desmantellament de l'EDAR existent. La demolició d'esta instal·lació suposarà la generació de residus, fonamentalment residus de construcció i demolició i llots de depuradora.

A conseqüència del moviment de terres i la circulació de maquinària pesant durant l'execució de les obres, es produirà la contaminació de l'aire degut a l'augment de partícules sòlides i emissions contaminants, així com un augment en el nivell de soroll, amb les consegüents molèsties a la població local i a la fauna.

La presència de maquinària pot provocar, en cas d'avaria o accident, la contaminació del sòl i de les aigües pel vessament d'hidrocarburs, olis i lubrificants. Igualment, podrà succeir amb els abocaments de restes de formigó procedents de la neteja de les cisternes formigoneres i les aigües residuals procedents de la rentada de la maquinària.

L'afecció al paisatge es produirà per l'obertura de rases per a les canalitzacions i la presència al voltant de maquinària pesant, apilament de materials, residus d'obres, etc.

Per a evitar o minimitzar l'emissió de pols per les obres, el promotor ha previst aplicar regs periòdics sobre camins i vials d'obra pels quals circula la maquinària. Com a mesures complementàries, hauran de considerar-se les següents: Els apilaments i les càrregues dels camions es cobriran amb lones o tendals protectors i s'evitarà el transport de terres durant els dies ventosos.

Per a minimitzar l'emissió de gasos contaminants produïts per la maquinària pesant, es realitzarà un control exhaustiu del seu reglatge i manteniment. Així mateix, per a atenuar el soroll produït, la maquinària disposarà de silenciadors homologats i s'adoptaran mesures com ara evitar donar accelerades o apagar el motor en fases d'espera.

Per a separar els residus, hi haurà contenidors específics la recollida dels quals es preveurà en el pla de gestió de residus. Per a situar estos contenidors es reservarà una zona amb un bon accés en el recinte de l'obra, que se senyalitzarà convenientment i s'indicarà en els plans del pla de gestió de residus.

Per a evitar la contaminació del sòl i de les aigües, el terreny en el qual se situe la maquinària i l'emmagatzematge de lubrificants i combustibles, així com la resta de residus perillosos que es generen durant les obres, s'haurà d'impermeabilitzar i senyalitzar prèviament. Esta àrea se situarà a més de 200 m del llit més pròxim.

Per a minimitzar les molèsties sobre la fauna derivades principalment de l'eliminació de la vegetació, el soroll i el tràfec de vehicles i maquinària, el promotor proposa adequar el calendari de les obres per evitar les actuacions més nivell sonor durant els períodes de reproducció o nidificació de les espècies de la zona, això és, entre els mesos d'abril i juliol, els dos inclusivament.

Tant la construcció de les noves instal·lacions com l'explotació del sistema de depuració necessitarà mà d'obra, que serà permanent en este últim cas, la qual cosa redundarà en efectes positius per a la població i l'economia de l'entorn.

Els impactes més significatius durant la fase d'explotació estaran produïts pel desplaçament de vehicles, la producció de residus (especialment fangs), l'emissió d'olors, la generació de soroll, el consum d'energia, l'impacte visual per la presència de noves edificacions i l'abocament de les aigües tractades al mig receptor.

La generació de fangs s'incrementarà de manera proporcional al cabal tractat en la nova línia d'ampliació i es gestionaran per un gestor autoritzat. S'estima una producció de fangs deshidratats (codi LER: 19 08 12) de 740,48 t/any, amb una sequedat mitjana del 20 %, a més d'altres residus procedents del desbast, el tamisatge i el desarenament-desgreixament de les aigües residuals. L'activitat està inclosa en la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl.

El funcionament de la depuradora pot comportar l'emissió d'agents causants de mala olor (compostos nitrogenats, mercaptans, sulfur d'hidrogen, components àcids, etc.), amb les consegüents molèsties a veïns confrontants. No obstant això, amb la implantació dels nous sistemes de depuració i desodoració, es preveu una millora respecte a la situació actual.

Conclusió

En relació amb els criteris de l’apartat a de l’annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requerix cap avaluació d’impacte ambiental ordinària.

Consideracions jurídiques

El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2.c de la Llei 21/2103, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.

L’expedient ha seguit el tràmit d’avaluació d’impacte ambiental simplificada que preveu la secció 2a, capítol 2, del títol II de la Llei 21/2013.

L’article 129 del Decret 173/2024, de 3 de desembre, del Consell, pel qual s’establix l’estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, establix que la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori exercix les funcions en matèria d’avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloses els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tot el que s’ha exposat, a proposta del Servici d’Avaluació d’Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general d’Avaluació Ambiental i Paisatge, fent ús de les atribucions que tinc, formule la següent

RESOLUCIÓ

*Primer*

Estimar que el projecte de construcció de les obres de reforma de l'EDAR d'Algorós, Elx (Alacant), sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no necessita una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes del present informe, en particular:

1. L’activitat es considera potencialment contaminadora de l’atmosfera, de conformitat amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, ja que s’inclou en el catàleg d’activitats potencialment contaminadores de l’atmosfera (annex IV de la llei mencionada, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener). La construcció, el muntatge, l’explotació, el trasllat o la modificació substancial, el cessament o la clausura de l’activitat estan subjectes al règim d’autorització o notificació que regula l’article 13 de la Llei 34/2007.

2. L'activitat es considera potencialment contaminant del sòl, de conformitat amb la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, perquè està inclosa en l'annex I del Reial decret 9/2005, de 14 de gener. El titular de l'activitat estarà obligat a remetre, a l'òrgan competent, informes de la situació, el contingut i la periodicitat de la qual serà determinat per l'òrgan competent de la comunitat autònoma, particularment en els supòsits d'establiment, ampliació i clausura de l'activitat.

3. Els residus procedents del desmantellament de les instal·lacions existents, així com els que es generen durant l'execució de les obres projectades, hauran de gestionar-se d'acord amb la seua naturalesa i la normativa sectorial que se'ls aplique. Si el destí dels llots fora l'aplicació en els sòls agrícoles, s'hauran d'analitzar tots els paràmetres establits en l'annex IV de l'Orde AAA/1072/2013, de 7 de juny, sobre utilització de llots de depuradora en el sector agrari, així com altres paràmetres que puguen ser necessaris per a realitzar una adequada dosificació.

4. Per a evitar que la utilització de maquinària i de les instal·lacions d'obres incrementen el risc de contaminació del sòl i de les aigües superficials i subterrànies per abocaments de substàncies potencialment contaminants (olis, lubrificants, combustibles, etc.), el reglatge i manteniment dels vehicles i maquinària d'obres es duran a terme en tallers autoritzats. Així mateix, el parc de maquinària i les instal·lacions auxiliars se situaran sobre soleres impermeables i amb bassa de decantació on s'arreplegaran els vessaments de productes perillosos líquids que puguen produir-se. Totes les superfícies ocupades pel parc de maquinària i les instal·lacions auxiliars seran restaurades quan acaben les obres i el sòl es restituirà al seu estat original.

5. Els abocaments que s'efectuen hauran de complir els requisits d'abocament de l'annex I del Reial decret 509/1996, de 15 de març, i pel que fa a la reutilització de les aigües depurades; els criteris de qualitat del Reial decret 1085/2024, de 22 d'octubre, i també les condicions establides en l'autorització de l'òrgan de conca corresponent.

6. Pel fet que el sòl on se situa l'EDAR té una acceleració sísmica de 0,15 g, en el desenrotllament del projecte s'hauran d'assumir les mesures establides a este efecte per la norma de construcció sismoresistent de 2002 (NCSE-02).

7. Durant l'execució dels treballs, s'aplicarà la normativa vigent en matèria de prevenció d'incendis forestals, en particular l'annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, que establix el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres, treballs i aprofitaments forestals, que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.

8. Si durant l’execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de l’òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, del patrimoni cultural valencià.

9. S’han de complir les mesures preventives i correctores que establix el document ambiental, sempre que no siguen contradictòries amb les d’esta resolució. Es farà la vigilància ambiental d’acord amb el pla de vigilància i seguiment ambiental inclòs en el document ambiental, i s’adaptarà i ampliarà a les determinacions d’este condicionat, de manera que es concrete el seguiment efectiu de totes les mesures preventives i correctores plantejades; es definisca el responsable, el mètode i la periodicitat dels controls i informes, així com el mètode i la forma per a corregir les desviacions produïdes.

*Segon*

D’acord amb el que preveu l’article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:

A. L’informe d’impacte ambiental es publicarà en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, sense perjuí de la seua publicació en la seu electrònica de l’òrgan ambiental.

B. L’informe d’impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha procedit a autoritzar el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d’este, llevat que s’acorde la pròrroga de la vigència de l’informe d’impacte ambiental.

C. L’informe d’impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l’acte, si és el cas, d’autorització del projecte.

*Tercer*

L’òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d’autoritzar o denegar el projecte, en els termes que preveu l’article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.»

  

València, 11 de gener de 2025

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental