Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2858, del 29-10-1996 (1996/839704)

RESOLUCIÓ de 4 de desembre de 1995, de la directora general de Qualitat Ambiental, sobre declaració d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2858

Data del DOGV
:   29-10-1996

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1996/839704


Data del document
:   04-12-1995

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIó de 4 de desembre de 1995, de la directora general de Qualitat Ambiental, sobre declaració d'impacte ambiental.   
Vist l'expedient 192/95-AIA, referent al projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi de Sax (l'Alt Vinalopó), promogut per l'Ajuntament de Sax.  
Vist que, amb data de 20 de juny de 1995, l'Ajuntament de Sax va remetre a aquesta conselleria el projecte de revisió de les normes subsidiàries, juntament amb l'estudi d'impacte ambiental i la indicació de l'exposició pública i l'aprovació provisional dels dos documents, a l'efecte de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental prèvia a l'aprovació definitiva.  
Vist que, segons la documentació enviada, l'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic durant el termini d'un mes, per mitjà d'un anunci de l'Ajuntament de Sax, publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 2.415, de 28 de desembre de 1994, sense que es presentara cap reclamació o suggeriment.  
Vist que, segons el que es preveu en l'article 18 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, s'han efectuat consultes als següents organismes: Serveis Territorials d'Alacant i Servei d'Espais Naturals, de la Conselleria de Medi Ambient; Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura; i Servei de Protecció Civil, de la Conselleria d'Administració Pública, a fi que comunicaren les seues observacions sobre el projecte.  
Vist que els informes rebuts de les consultes realitzades es resumeixen en els següents apartats:  
a) Servei d'Espais Naturals  
De l'estudi d'impacte ambiental del projecte cal destacar el plantejament del problema del proveïment d'aigua, referent a la sobreexplotació actual dels aqüífers i a l'increment pròxim al 50 per cent de la demanda d'aigua en cas de desenvolupar-se el planejament proposat; aquesta argumentació hauria d'implicar la desestimació del projecte de planejament mentrestant no es garantisca el subministrament d'aigua quantitativament i qualitativament suficient. Pel que fa al sòl apte per a urbanitzar (SAU) La Torre, se n'haurien d'excloure els terrenys forestals. Les condicions que s'estableixen en el punt 9 de l'article 8.15 de les normes urbanístiques no s'estimen suficients per a la preservació d'aquest espai forestal. Quant a la protecció de jaciments arqueològics situats dins del SAU, caldria que la Conselleria de Cultura delimitara perímetres de protecció.  
b) Direcció General de Patrimoni Artístic   
La Inspecció Tècnica de Patrimoni d'Alacant informa favorablement el projecte, recomanant que els diferents elements arqueològics catalogats i béns immobles queden grafiats en els plans oportuns. Pel que fa al patrimoni etnològic, es comprova que al terme municipal es troba el Pocico de la Nieve i, per tant, se suggereix que l'Ajuntament de Sax adopte les mesures que s'estimen més adequades per a la seua protecció, mentre que la Direcció Territorial d'Alacant constata que, tot i que es recullen una sèrie de mesures per a protegir genèricament el patrimoni arqueològic, no es delimiten les àrees arqueològiques existents ni s'adopten mesures per a les àrees SUP 1, 2 i 3; per això proposa que s'aprove el projecte posant l'accent en el fet que els jaciments arqueològics siguen delimitats i grafiats en les planimetries adjuntes.   
c) Servei de Residus i Contaminació   
Actualment el municipi tracta els seus residus a l'abocador incontrolat de Las CaÑadas (Elda), tot i que es troben en estudi diferents alternatives per a l'execució d'una nova planta de tractament de residus sòlids urbans i un abocador de rebutjos a la zona del Vinalopó Mitjà. Se suggereixen diferents previsions que s'han d'incorporar a les normes subsidiàries, i s'estima convenient, igualment, considerar una reserva de sòl per a l'eventual instal·lació d'un sistema de tractament de residus sòlids urbans per al municipi, amb una superfície aproximada de 2 ha i en sòls aptes per a aquesta finalitat.  
d) Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant  
L'estudi d'impacte ambiental del projecte reconeix expressament l'important dèficit de recursos hídrics existent al municipi, com també l'elevat risc de salinització d'un dels aqüífers i, per tant, no s'hauria d'aprovar cap pla parcial mentrestant no es garantisca la disponibilitat d'aigua per al proveïment. No s'hi indica superfície destinada a l'estació depuradora d'aigües residuals prevista en l'estudi d'impacte ambiental. No hi apareixen descrites les característiques de l'àrea reservada per a abocador de residus sòlids urbans. Finalment, les vies pecuàries, indicades en el pla, no hi apareixen qualificades amb una figura de protecció.  
Vist que, davant la problemàtica específica relacionada amb la proposta del sòl apte per a urbanitzar residencial La Torre, els Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant hi van emetre un informe detallat, el qual es resumeix en els següents apartats:  
El sòl apte per a urbanitzar La Torre se situa entre les serres de la PeÑa Rubia al nord i l'Arguenya al sud, les quals presenten com a característica comuna, juntament amb la serra de Cabrera, la presència d'espadats rocosos i pinedes amb una major o menor capa arbòria o arbustiva d'acord amb l'orientació, de manera que es conforma un àrea d'alt valor paisatgístic i ecològic que alberga algunes de les espècies més emblemàtiques de la fauna alacantina.  
La situació estratègica de la finca La Torre la converteix en un paratge d'altíssim valor ecològic, ja que es tracta d'un important territori de campeig i alimentació d'espècies com ara l'àguila cuabarrada (Hieraetus fasciatus), àguila daurada o reial (Aquila chrysaetos), àguila marcenca (Circaetus gallicus), falcó pelegrí (Falco peregrinus), duc o gran duc (Bubo bubo) i mussol banyut (Asio otus), aquesta última de distribució extraordinàriament reduïda a la província. Totes aquestes espècies estan catalogades com a «sensibles a l'alteració de l'hàbitat» o «vulnerables» en el Decret 265/94, pel qual es crea i es regula el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna. En aquest decret s'estableix, en l'article 8.2, la prohibició de destruir o alterar l'hàbitat de les espècies catalogades i, en particular, el dels seus llocs de reproducció, repòs, campeig o alimentació. Cal destacar també la funció d'aquest paratge com a corredor de comunicació entre les serres esmentades; en aquest sentit s'han trobat restes d'activitat, tant a la zona de muntanya com a la de cultiu, de mamífers com ara la geneta o gat mesquer (Genetta genetta), la fagina (Martes foina) i el gat salvatge (Felis sylvestris). Una altra espècie d'excepcional importància que nidifica a les zones de cultiu és el torlit o sebel·lí (Burhinus oedicnemus), espècie que n'ha patit un fort retrocés de les poblacions a la Comunitat Valenciana i a tot Europa, per la qual cosa ha estat inclòs en el Llibre Roig dels Vertebrats d'Espanya. Un altre enclavament d'interés són les rambles que delimiten el paratge, les quals donen recer a dues espècies característiques dels seus talussos sorrencs, l'abellerol (Merops apiaster) i l'oroneta de ribera (Riparia riparia). Als elevats valors ambientals comentats, cal afegir l'interés social d'aquest paratge, on els habitants de Sax celebren dues romeries anuals, i l'interés com a àrea recreativa per al lleure i l'expansió de les pinedes de pi pinyer (Pinus pinea) que voregen les rambles de La Torre.  
Per tot això, i des d'un enfocament estrictament ambiental, s'informa desfavorablement la classificació del paratge en qüestió com a sòl apte per a urbanitzar residencial, i s'aconsella la qualificació de la zona forestal com a sòl no urbanitzable de protecció especial pels seus valors ecològics i paisatgístics, i de la zona de cultius com a sòl no urbanitzable pels seus valors agrícoles.  
Atés que el municipi de Sax compta actualment amb unes normes subsidiàries de planejament aprovades definitivament el 29 de març de 1984. Aquestes normes classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció una superfície de 83.200 m2 (entorn del castell), a més del sòl de protecció de comunicacions. El règim de protecció, com s'indica en la memòria de les normes, és molt succint, amb una parcel·lació de 5.000 m2 per a qualsevol activitat permesa.  
Atés que la classificació del sòl proposada en el projecte de revisió de les normes subsidiàries resulta a grans trets coherent amb la situació ambiental actual del terme municipal. En aquest sentit, es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció la major part de les zones del terme ocupades actualment per vegetació natural, amb les excepcions que s'indiquen més endavant. El sòl no urbanitzable del terme municipal es classifica en les següents categories:  
- SNU de protecció especial valors ecològics i paisatgístics (VEP)  
- SNU comú valors agrícoles (VA)  
- SNU comú règim general (RG)  
- SNU de protecció d'infrastructures.  
En l'article 2.14 de la normativa urbanística s'inclou, a més, un sòl no urbanitzable comú de protecció pel seu interés arqueològic, l'àmbit del qual no s'ha reflectit en la informació gràfica. D'altra banda, en el sòl no urbanitzable comú de règim general es delimita un àrea subjecta a pla especial de millora del medi rural (article 8.11 de la normativa urbanística); aquest pla es redactarà en el termini de sis mesos des de l'aprovació definitiva de les normes, i té la finalitat de sotmetre a normes urbanístiques l'acoblament de les edificacions, i d'establir el viari corresponent, les àrees de sòl no edificable protegides i els usos aptes i prohibits en aquest tipus de sòl.  
Atés que, segons la documentació examinada, el projecte de revisió de les normes subsidiàries té com un dels objectius la reducció del sòl apte per a urbanitzar al municipi. Segons això, es classifiquen els següents sectors: SUP núm. 1, el castell (industrial); SUP núm. 2, riu Vinalopó (industrial), SUP núm. 3, La Torre (residencial), SUP núm. 4, lloma del Sombrero (industrial-terciari) i SUP núm. 5, ampliació castell (industrial-terciari), amb una superfície total de 198,80 ha, davant de les 224,79 classificades en el planejament vigent.  
Atés que la població actual de Sax, segons la memòria de les normes, és de 8.314 h. Es preveu una població de 9.300 habitants per a l'any 2000. No obstant, sembla que aquesta població es refereix únicament al sòl urbà (pàg. 27 de la memòria), sense que s'hi hagen comptabilitzat els habitants previstos per al sòl urbanitzable de La Torre.  
Atés que l'article 7.23 de les normes urbanístiques incorpora un catàleg de 25 elements protegits, i s'hi estableixen les condicions de protecció per a cadascun d'ells d'acord amb tres graus. D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental incorpora un pla amb els jaciments arqueològics coneguts al terme municipal, com també l'àrea prospectada en detall per la Universitat d'Alacant. Aquests jaciments són els següents:  
1, 2 i 3. La Torre (I, II y III)  
4. Casa Belda  
5. La Parada  
6. Rincón del Moro  
7. Pla SW de PeÑa Rubia  
8. Botay  
9. Casita Vieja  
10. Villacaete  
11. Lloma del Sello  
12. La Cofradía  
13. Lloma de las Cuatro Rosas  
14. La Conejera del Chau  
15. Cabeç el Cuco  
16. Penya de Sax  
D'aquests jaciments, es qualifiquen com a importants els núms. 1, 2, 3, 12, 13, 15 i 16, mentre que la resta corresponen a troballes aïllades. D'altra banda, en l'article 8.12.bis de la normativa urbanística s'estableixen les ordenances referides al sòl no urbanitzable de protecció per l'interés arqueològic; per a aquest tipus de sòl, es permeten els usos, edificacions i instal·lacions permesos en la categoria de sòl no urbanitzable que l'envolta, i es condiciona qualsevol sol·licitud de llicència d'edificació, infrastructura o activitat que s'hi haja d'instal·lar a l'obtenció de l'informe previ de l'òrgan competent de la Conselleria de Cultura. Finalment, s'indica que aquestes normes s'aplicaran al sòl urbà d'interés arqueològic. No obstant, no s'ha grafiat en els plans d'ordenació la ubicació i delimitació de les àrees a las quals es refereix aquest apartat, com s'indica en l'informe emés sobre això per la Direcció General de Patrimoni Artístic.  
Atés que, amb data de 6 de març de 1995, es va emetre una declaració d'impacte ambiental referent al projecte d'autovia Alacant-Alcoi i Ibi-Villena (exp. 260/94-AIA); aquesta declaració considera acceptable el projecte únicament a l'efecte ambiental, després del compliment d'una sèrie de condicionants. El projecte en qüestió afecta el terme municipal de Sax en el branc Ibi-Villena, entre els punts quilomètrics 0+000 i 5+500, aproximadament. Pel que fa a aquest aspecte, cal fer constar el que segueix:  
- El projecte de revisió de les normes subsidiàries no reflecteix el traçat previst per a l'autovia com a sòl no urbanitzable de protecció d'infrastructures.  
- La major part del traçat previst, segons la documentació que forma part de l'expedient d'impacte ambiental del projecte, afectaria sòl classificat en la revisió de les normes subsidiàries com a no urbanitzable comú (règim general i valors agrícoles), tot i que puntualment s'afecta a sòl no urbanitzable de protecció especial, com també a una petita àrea del sòl apte per a urbanitzar La Torre.  
- L'estudi d'impacte ambiental del projecte d'autovia valora, per al tram descrit, diferents variants de traçat; finalment, s'opta per l'alternativa que se sustenta majoritàriament en l'actual traçat de la carretera A-211, entre altres raons pels escassos moviments de terra necessaris, ja que s'evita afectar l'aflorament calcari de la lloa de la Torre.  
- En la declaració d'impacte ambiental s'estableixen diferents mesures correctores per a disminuir l'impacte de la infrastructura, entre les quals cal esmentar la necessitat de mantenir el paper de corredor ambiental de les valls per les quals transcorren per mitjà de l'adequació de les obres de fàbrica que travessen la traça com a punts de pas per a la fauna.  
Atés que les vies pecuàries existents al municipi es grafien en els plans de classificació del sòl (2.1 a 2.7), amb indicació de l'amplària legal. No obstant això, no s'han incorporat a la normativa urbanística llevat de l'article 8.12.2 d'aquesta normativa, en el qual s'estableix, dins del sòl no urbanitzable infrastructura i sistemes generals, la distància mínima de separació d'edificacions als camins ramaders, en les categories de carrerada, camí carreter i sendera.  
Atés que, segons es justifica en la documentació examinada, el tractament dels residus sòlids urbans el realitza l'empresa SELESA, la qual tracta aquests residus fora del terme municipal i, concretament, a l'abocador incontrolat de Las CaÑadas (Elda). A pesar d'això, les normes subsidiàries reserven sòl per a la instal·lació de sengles abocadors de residus sòlids urbans i inerts. Segons l'estudi d'impacte ambiental (pàg. 159), la reserva per a l'abocament de residus sòlids inerts s'ubica en un relleu deteriorat per una antiga extracció d'argiles, considerat adequat amb l'adopció d'algunes mesures correctores, les quals no s'especifiquen; pel que fa a l'àrea reservada per a la ubicació d'un abocador de residus sòlids urbans, es determina el grau d'adequació de la zona sobre la base de diverses variables, i es considera l'emplaçament com a favorable amb mesures correctores. De fet, la situació d'aquesta reserva en un dels vessants del cabeç del Regatillo exigeix l'adopció de mesures correctores estrictes que, en qualsevol cas, hauran de ser valorades en el preceptiu procediment d'avaluació d'impacte ambiental al qual es troben sotmeses les instal·lacions de tractament i/o eliminació de residus sòlids urbans.  
Atés que, pel que fa al tractament de les aigües residuals produïdes al municipi, l'estudi d'impacte ambiental es limita a indicar que es té prevista la construcció d'una depuradora d'aigües residuals. D'altra banda, el Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana inclou Sax en el sistema Elda-Petrer, a més de preveure la construcció d'una depuradora mancomunada amb capacitat per a tractar 4,35 Hm3 anuals i a instal·lar en el terme municipal d'Elda. En relació amb això, amb data de 17 de gener de 1995 es va emetre una declaració d'impacte ambiental favorable, amb diversos condicionants, al projecte «Estació depuradora d'aigües residuals per a Elda, Petrer, Monòver i Sax», promogut per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el qual es contempla la construcció d'un col·lector general per a conduir les aigües residuals de Sax a l'EDAR; aquest col·lector va provocar la presentació de diferents al·legacions, atesa l'eventual afecció sobre el pantà d'Elda i el bosc de tamarius immediat. Finalment, l'Ajuntament d'Elda, en sessió plenària de 30 de març de 1995, va acordar no autoritzar la utilització dels terrenys previstos per a l'ampliació, i també iniciar les converses necessàries per a modificar el projecte de depuradora sobre la base d'una nova ubicació.   
Atés que, tot i que l'Ajuntament de Sax és en gran mesura estrany a la problemàtica suscitada per la ubicació de l'estació depuradora mancomunada, la situació actual de fet no permet establir amb precisió els terminis ni les condicions en las quals podria completar-se el tractament mancomunat de les aigües residuals produïdes al municipi. Davant d'això, i atesa la problemàtica relacionada amb els abocaments d'aigües residuals d'origen urbà i industrial al municipi, resulta imprescindible preveure un termini temporal per al tractament d'aquests abocaments, amb independència de la solució definitiva per la qual s'opte en el futur.  
Atés que l'estudi d'impacte ambiental conté una valoració detallada de l'estat del subministrament d'aigua per als diferents usos previstos; segons aquest estudi, els aqüífers amb possibilitats de proveïment al municipi presenten un desequilibri conjunt en els balanços de 3,4 Hm3/any, cosa que representa una limitació al desenvolupament econòmic. El desenvolupament urbanístic previst representa un increment de 305.281 m3/any respecte de la demanda actual (629.430 m3/any), EIA pàg. 170. Es proposa la «reordenació del règim concessional i d'explotació, o la incorporació de cabals externs». La concessió administrativa per a proveïment és, segons l'estudi d'impacte ambiental, de 769.500 m3.  
Atés que es troben en tramitació en aquesta conselleria dos expedients d'impacte ambiental referits a projectes d'activitats extractives al terme municipal, les quals afectarien terrenys adjacents al barranc del Boquerón (pedrera El Cantalar, exp. 279/94-AIA) i el cabeç Gordo (VYESA-III, exp. 187/95-AIA). Segons la informació disponible, els dos projectes afecten sòls classificats en el projecte de revisió de les normes subsidiàries com a no urbanitzables d'especial protecció, en el qual aquestes activitats extractives resulten incompatibles. Per tant, i independentment del que determinen les preceptives declaracions d'impacte ambiental, l'Ajuntament hauria de valorar la viabilitat i la conveniència de les esmentades explotacions, per harmonitzar, si escau, la classificació dels sòls afectats per aquests projectes amb l'activitat que s'ha de desplegar.  
Atés que el sector de sòl apte per a urbanitzar La Torre ocupa una superfície de 91,10 ha, i segons la memòria de les normes, la seua classificació naix en el període d'al·legacions, a instància de particulars. Segons l'article 8.15 de les normes, es preveu un ús majoritari d'habitatge unifamiliar aïllada o en filera, mentre que un 20 per cent podran ser habitatges plurifamiliars; igualment, es preveu un ús d'equipament i serveis públics. La densitat màxima és de 5,46 habitatges per hectàrea. En l'esmentat article s'estableixen les condicions per a la urbanització del sector, entre les quals s'indica que si la promotora presentara davant l'Ajuntament i la Conselleria de Medi Ambient tota la documentació necessària que acredite la suficient disponibiliat d'aigua, a la zona esportiva i d'esbargiment podrà realitzar-se un camp de golf de 9 clots. Igualment, s'estableix la protecció especial a les àrees d'interés arqueològic, com també la necessitat de mantenir exempta d'edificació la zona de muntanya, llevat dels vessants vora al camí actual existent.   
Atés que prop de la meitat del sector en qüestió ocupa una zona -el cabeç de la Torre- coberta majoritàriament per vegetació de matollar i pineda, envoltada per terrenys de cultiu i en la qual apareixen diferents jaciments arqueològics; el valor ambiental d'aquesta zona es posa de manifest en l'informe emés sobre el tema pels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant. L'estudi d'impacte ambiental considera per a aquest sector, amb mesures correctores, un impacte admissible; es relaciona aquest sòl apte per a urbanitzar amb la unitat ambiental «plana cultivada» la idoneïtat de la qual per a la urbanització és «bona», i s'obvia l'ocupació d'un sector important de muntanya; posteriorment es refereix al sector com «un àrea ocupada per cultius de vinya i fruiters de secà, amb alguna resta forestal. La qualitat ambiental de l'àrea és mitjana-baixa, i no s'identifiquen limitacions d'interés llevat del respecte als jaciments arqueològics». La informació gràfica de l'estudi (fotografies 5 a 8) referida a aquest sector n'impedeix una visió completa i realista de l'estat actual, i s'evita, en tot cas, que aparega la lloma situada a l'est del sector i, en qualsevol cas, no s'ha trobat en l'estudi cap al·lusió a la possible construcció d'un camp de golf a la zona.  
Atés que, a pesar de les condicions i limitacions per a la urbanització del sector La Torre, incorporades a l'esmentat article 8.15 de la normativa urbanística, la magnitud dels impactes que es produirien si es desenvolupara l'actuació fan inviable, des d'una perspectiva ambiental, l'execució. D'una banda, el simple canvi de l'ús del sòl derivat de la urbanització de la zona representa per si mateix un impacte que arriba a ser crític en el cas de la lloma, tenint en compte les característiques ambientals actuals no sols d'aquesta sinó de la totalitat del sector. A més a més, l'eventual instal·lació d'un camp de golf a la zona, encara que puga comptar amb subministrament d'aigua localment acceptable, representaria un agreujament de la problemàtica hidrològica en el context del municipi i també de la comarca, en dirigir a aquest ús cabals que resulten, com justifica l'estudi d'impacte ambiental, vitals per al desenvolupament del municipi.   
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament que la desenvolupa.  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en d'altres disposicions que hi són aplicables.  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan mediambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, únicament a l'efecte ambiental, el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi de Sax (l'Alt Vinalopó), llevat del que s'indica en el punt segon d'aquesta declaració, en els termes que s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, i sempre que es complisquen, de manera prèvia a l'aprovació definitiva, els següents condicionants:  
\* Les vies pecuàries existents al municipi i recollides en els plans de 2-1 a 2-7 de classificació del sòl s'hauran d'incloure en l'article 2.9 de les Normes, amb la indicació de les característiques i l'amplària legal. Igualment, es farà menció en l'apartat 2.9.3 de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries.  
\* L'article 2.13, referit al sistema general de zones verdes, incorporarà per a la zona de la penya del Castell les mesures correctores previstes sobre això en l'estudi d'impacte ambiental; aquestes mesures són, entre altres, les següents:  
- Es prohibirà qualsevol tipus d'edificació, fins i tot de caràcter esportiu o recreatiu, i es reduiran les possibles actuacions al manteniment de la vegetació i el mobiliari.  
- No s'introduiran espècies ornamentals joves.  
- Els accessos i viaris interiors seran senderes per a vianants d'una amplària màxima d'1 m i amb paviment de terra, i es prohibeix l'accés i la circulació de qualsevol tipus de vehicle.  
- El mobiliari que s'ha d'instal·lar s'adequarà a l'entorn on s'ubique, de manera que no trenque les línies estètiques o provoque discordància amb aquest entorn.  
\* Pel que fa als usos permesos en el sòl no urbanitzable d'especial protecció pels seus valors ecològics i paisatgístics, s'haurà de puntualitzar que les instal·lacions necessàries per a l'explotació agrícola (D) només seran autoritzables en cas que no impliquen l'alteració de la coberta vegetal existent ni la retolació de noves àrees.   
\* El sòl no urbanitzable de protecció per l'interés arqueològic tindrà la consideració de sòl no urbanitzable de protecció especial i, per tant, caldrà modificar l'article 2.14 de les Normes. La normativa d'usos per a aquesta categoria de sòl serà tal que es garantirà en qualsevol cas la preservació efectiva de les restes existents.  
\* D'acord amb el que indica la Direcció General de Patrimoni Artístic, els jaciments arqueològics existents al terme municipal hauran de delimitar-se i grafiar-se en els plans de classificació del sòl. Aquests jaciments tindran la consideració de sòl no urbanitzable d'especial protecció per l'interés arqueològic, d'acord amb el que s'indica en l'apartat anterior. En cas de jaciments enclavats en sòl urbà, es delimitarà la zona afectada, i s'establirà si escau la necessitat de realitzar prospeccions prèvies per a qualsevol obra que es realitze, com també les mesures necessàries per garantir-ne la protecció d'acord amb la naturalesa de les troballes. Si els jaciments afectaren sòl apte per a urbanitzar, s'exclourà del sector del qual es tracte l'àrea afectada, la qual tindrà en qualsevol cas la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció.   
\* S'incorporarà al catàleg d'elements protegits l'anomenat Pocico de la Nieve, d'acord amb l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.  
\* S'incorporarà en l'article 3.4, per a plans especials en sòl no urbanitzable, la necessitat d'avaluació d'impacte ambiental prèvia, d'acord amb el que es preveu en l'annex II del Decret 162/1990. Igualment, en l'article 3.5 s'incoporarà aquest requisit per als projectes d'urbanització dels plans parcials d'ús industrial.  
\* Els límits per a les emissions i les recepcions sonores i abocaments industrials, que s'estableixen en els articles 4.8, 6.5, 7.5 i 7.7 de la normativa urbanística, s'adaptaran, si escau, als corresponents models d'ordenança confeccionats per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i la Conselleria de Medi Ambient.  
\* Els plans parcials que desenvolupen els sectors de sòl apte per a urbanitzar SUP núm. 1, el castell (industrial); SUP núm. 2, riu Vinalopó (industrial), SUP núm. 4, lloma del Sombrero (industrial-terciari) i SUP núm. 5, ampliació castell (industrial-terciari) hauran d'incorporar de manera prèvia a l'aprovació definitiva les següents determinacions:  
- Es justificarà per mitjà de certificat acreditat de l'organisme competent la disponibilitat d'aigua per als usos industrials i/o terciaris previstos.  
- Igualment, s'especificarà el destí previst per a les aigües residuals d'origen industrial que es produïsquen; aquest destí serà en qualsevol cas el tractament en estació depuradora, i no es permetrà en cap cas l'abocament sense depuració prèvia.  
- En cas que s'opte pel tractament en una estació depuradora pròpia, el pla o plans parcials hauran d'efectuar la corresponent reserva de sòl, qualificada com a sistema general, per a la ubicació d'aquesta depuradora. Si s'opta per la connexió a la depuradora mancomunada, s'acompanyarà de certificat de l'organisme responsable d'aquesta, en el qual s'indicarà que la depuradora compta amb la capacitat i el tractament adequats per a tractar les aigües que es produïsquen.  
- En qualsevol cas, els límits màxims permissibles per a l'abocament d'aigües residuals a la xarxa de clavegueram s'adaptaran als valors previstos en el model d'ordenança d'abocaments confeccionat per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i la Conselleria de Medi Ambient, llevat que l'organisme responsable establisca altres límits d'acord amb les característiques de l'estació depuradora on es produïsca el tractament.  
- Si les característiques fisicoquímiques de les aigües residuals produïdes requeriren la depuració prèvia al tractament en la depuradora, l'Ajuntament de Sax exigirà a les indústries que s'hi ubiquen la depuració prèvia de les aigües produïdes fins nivells admissibles per al tractament i/o abocament. El sistema de depuració previ (individual o conjunt) que s'adopte es trobarà d'acord amb les característiques de les aigües produïdes i de les especificacions tècniques de la depuradora on vaja a efectuar-se el tractament.  
- Els edificis destinats en més del 10 per cent de la seua superfície edificable a ús d'oficina, comercial, industrial, tallers o emmagatzematge, comptaran amb serveis que permetran una recollida dels diferents tipus de residus que es generen. Aquests serveis seran contenidors o dipòsits, dotats amb les mesures de seguretat necessàries per a evitar contaminacions, emanacions, accidents i molèsties.  
- En els viaris de nova construcció es reservarà sòl per a la instal·lació de contenidors que permetran la recollida selectiva de tres tipus de residus, com a mínim.  
\* Si en el termini de sis mesos des de l'aprovació definitiva de les Normes Subsidiàries no s'haguera establert una solució definitiva per al tractament mancomunat de les aigües residuals produïdes al municipi, l'Ajuntament de Sax efectuarà una reserva de sòl per a l'eventual ubicació d'una estació depuradora d'aigües residuals que done servei al municipi. Igualment, finalitzat aquest termini, l'Ajuntament de Sax iniciarà les gestions necessàries per a l'execució d'una depuradora municipal, la qual tindrà en qualsevol cas les dimensions i les característiques apropiades per a permetre el tractament efectiu de les aigües residuals urbanes i industrials produïdes al municipi.  
\* Pel que fa a les activitats extractives que s'han d'ubicar a les zones del cabeç Gordo i del barranc del Boquerón, la declaració d'impacte ambiental de les quals es troba en tramitació en aquesta direcció general, l'Ajuntament de Sax podrà delimitar, de manera prèvia a l'aprovació definitiva de les normes, les àrees susceptibles de ser ocupades per aquestes explotacions d'acord amb els projectes i/o autoritzacions que es troben vigents, les quals s'incorporaran a sòl no urbanitzable comú; en el cas contrari, la ubicació d'aquestes activitats resultarà incompatible amb la classificació proposada.  
\* Sense menyscapte de la necessitat de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental les instal·lacions de tractament i/o eliminació de residus sòlids urbans, la reserva per a l'eventual ubicació d'un abocador de residus sòlids urbans efectuada en el projecte s'ampliarà almenys al buit miner existent immediatament al nord del que ocupa la reserva, de manera que, en conjunt, s'assolisca una superfície adequada per a la població i l'horitzó temporal previst en les normes.  
\* Durant el període de vigència de les normes subsidiàries, l'Ajuntament de Sax presentarà, amb una periodicitat anual i davant la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, un informe ambiental en el qual es donarà compte del compliment del programa de vigilància descrit en l'apartat 8 de l'estudi d'impacte ambiental, dels efectes derivat de l'aplicació de les normes i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que es preveuen en l'estudi d'impacte ambiental. A més dels controls especificats en l'esmentat apartat, s'analitzaran els següents:  
- Aparició d'edificacions disperses fora d'ordenació.  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans i inerts.  
- Grau d'execució de les obres infrastructura i actuacions previstes per garantir el correcte tractament de les aigües residuals i el proveïment d'aigua per al consum humà.  
\* Les determinacions anteriors s'incorporaran a la documentació de les normes subsidiàries.   
Segon  
No estimar acceptable, únicament a l'efecte ambientals, la classificació prevista per al sector de sòl apte per a urbanitzar La Torre, ateses les consideracions incorporades a aquesta declaració i als diferents informes emesos durant la fase de consultes.  
L'àmbit ocupat per aquest sector es classificarà com a sòl no urbanitzable d'especial protecció pels seus valors ecològics i paisatgístics mentrestant afecte la zona de la lloma ocupada per vegetació natural, i com a sòl no urbanitzable comú en la resta.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per tractar-se d'un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no pertoca cap recurs; sense perjudici de l'ús dels mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 4 de desembre de 1995. La directora general de Qualitat Ambiental: Gloria Arnandis Boix.