Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9308, del 29-03-2022 (2022/2326)

RESOLUCIÓ de 25 de novembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte de connexió de l'EDAR Vora Riu a l'EDAR d'Almassora, terme municipal de Vila-real, Almassora (Castelló) (expedient 4/2021/AIA).
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9308

Data del DOGV
:   29-03-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/2326


Data del document
:   25-11-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Almassora
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 25 de novembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte de connexió de l'EDAR Vora Riu a l'EDAR d'Almassora, terme municipal de Vila-real, Almassora (Castelló) (expedient 4/2021/AIA). [2022/2326]  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 4-2021-AIA  
Títol: connexió de l'EDAR Vora Riu a l'EDAR d'Almassora (Castelló)  
Promotor: Generalitat Valenciana  
Òrgan substantiu: EPSAR  
Localització: Vila-real, Almassora (Castelló)  
  
Antecedents i descripció del projecte  
El 12 d'abril de 1996 la Direcció General de Qualitat Ambiental emet la declaració d'impacte ambiental en l'àmbit de l'expedient 36/96-AIA al Projecte de col·lectors generals i plec de bases de l'estació depuradora d'aigües residuals del terme municipal d'Almassora (Castelló).  
  
Posteriorment, va tindre entrada en aquest òrgan ambiental el projecte d'obres de reforma de l'EDAR de Vora Riu i col·lector general de Vila-real, i es va procedir a obrir l'expedient 37-2010-AIA, expedient que va ser objecte de desistiment.  
El 15 de novembre de 2011 va tindre entrada en aquest òrgan ambiental la documentació del projecte actualment en valoració ambiental, i es va procedir a l'obertura d'expedient de consulta 249/11-CON.  
En data de 26 de febrer de 2019 va tindre entrada a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'inici de procediment ambiental. L'òrgan ambiental va considerar que no procedia l'inici d'una avaluació d'impacte ambiental.  
La modificació de l'article 3.2 de la Llei 2/1992, del Govern Valencià, de sanejament d'aigües residuals de la Comunitat Valenciana, per la Llei 3/2020, de 30 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, va possibilitar l'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, i es va procedir a l'obertura de l'expedient actual.  
La proposta realitzada per l'òrgan promotor és la següent:  
Per a la depuració de les aigües residuals de Vila-real, actualment es compta amb l'EDAR Vora Riu, situada al costat del riu Millars, i l'EDAR mancomunada Onda'Betxí'Vila-real'Alqueries (OBVA). Les instal·lacions de l'EDAR Vora Riu han quedat obsoletes i és impossible establir un tractament efectiu que garantisca el compliment dels requisits d'abocament.  
Per a millorar la depuració de les aigües residuals es proposa portar l'aigua residual urbana tractada en l'EDAR Vora Riu a l'EDAR mancomunada OBVA (Onda, Betxí, Vila-real, Almassora) i a l'EDAR d'Almassora.  
Les actuacions que caldrà dur a terme són:  
- Reforma parcial del col·lector general Vora Riu en el tram inicial (col·lector de capçalera): nou tram de 170 m de PRFV DN 800 SN 5.000 que permetrà transportar els cabals a l'EBAR Primer Sedeny.  
  
- Nova EBAR Primer Sedeny: es construirà en la parcel·la 56 del polígon 17 de Vila-real. Comptarà amb les infraestructures necessàries per a impulsar l'aigua residual a l'EDAR OBVA, així com els elements necessaris per a poder gestionar adequadament la destinació de les aigües residuals. Les arquetes que es construiran permetran enviar les aigües residuals a l'EDAR OBVA o a l'EDAR Almassora, segons les necessitats.  
Perquè funcione serà necessari realitzar una línia aèria de mitjana tensió i el corresponent entroncament aeri subterrani i CT.  
- Nova impulsió a l'EDAR OBVA (impulsió OBVA): la connexió entre l'estació de bombament Primer Sedeny i l'EDAR OBVA s'aconseguirà mitjançant una conducció d'impulsió de 2.057 m de PEAD de PN 10 i 500 mm de diàmetre.  
- Reforma parcial del col·lector general Vora Riu en el gir del camí 4t Sedeny (col·lector reforma): es col·locarà una conducció de PRFV SN 5.000 de diàmetre 800 mm.  
- Nova EBAR Vora Riu que es construirà en els terrenys de l'actual EDAR.  
- Nova impulsió al col·lector industrial d'Almassora (impulsió Vora Riu): aquesta impulsió parteix de l'EBAR Vora Riu i porta les aigües residuals fins a una arqueta del col·lector industrial d'Almassora. La longitud total de la impulsió és de 393 m i s'executarà mitjançant una canonada de polietilé d'alta densitat (PN 10), de diàmetre nominal 355 mm.  
En l'encreuament sota el llit del riu Millars, la canonada portarà la protecció adequada enfront de la soscavació, mitjançant la col·locació d'una escullera en la capa superior més exposada al flux, i s'atendran els requisits que s'establisquen per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Col·lector d'alleujament al Barranquet: el col·lector d'alleujament al canal Barranquet partirà de l'estació de bombament Primer Sedeny i s'executarà pel camí Primer Sedeny fins a entroncar amb el canal del Barranquet, que abocarà en aquest a una cota superior a la màxima cota de disseny calculada per a aquesta canalització.  
Es tracta d'un tram de 195 m que s'executarà amb un marc prefabricat de formigó armat.  
- Demolició de l'EDAR Vora Riu: després de la posada en funcionament de les noves infraestructures es desmuntaran els equips existents i es procedirà a la demolició de l'obra civil dels elements. Es conservarà l'actual edifici d'explotació, que serà reformat per a usar-lo com a edifici en l'EBAR Vora Riu i per a les estructures de bombament d'aigües als regants. S'emplenaran els buits que queden després de la demolició dels elements i es procedirà a l'esplanació i el condicionament de la parcel·la.  
- Instal·lació d'elements d'automatització i control.  
La instal·lació de les conduccions suposarà una amplària d'afecció temporal de 5 m i una amplària d'afecció permanent de 5 m.  
- Instal·lacions elèctriques: el subministrament d'energia elèctrica a l'EBAR Primer Sedeny es realitza a través d'una línia aèria de mitjana tensió de 20 kV i 50 Hz de freqüència, propietat d'Iberdrola. A partir d'aquesta línia aèria es realitzarà un entroncament aeri subterrani i una línia subterrània que discorrerà fins al centre de seccionament independent situat en el límit de la parcel·la. D'allí eixirà una línia en mitjana tensió fins al centre de transformació de client de 160 kVA a instal·lar en l'edifici de l'EBAR.  
  
Tramitació administrativa  
En data de 8 de febrer de 2021 va tindre entrada en aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte procedent de l'EPSAR en la qualitat que té d'òrgan substantiu.  
Mitjançant la Resolució de 23 de decembre de 2020, de la Secretaria Autonòmica de Transició Ecològica i Emergència Climàtica, es designen la Direcció General de l'Aigua i l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR) com a òrgans substantius en el procediment d'avaluació ambiental de projectes promoguts per la Generalitat en matèria d'infraestructures hidràuliques.  
La informació pública del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'integració paisatgística va tindre lloc mitjançant la publicació d'anunci en el DOGV de 25 de setembre de 2018 i taulons d'anunci electrònics dels municipis afectats.  
Segons els certificats emesos per l'òrgan substantiu i els ajuntaments d'Almassora i Vila-real, durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
En data de 23 de febrer de 2021 aquest òrgan ambiental va sol·licitar a l'òrgan substantiu l'esmena del tràmit de consultes.  
El 8 de juny de 2021 l'òrgan substantiu va remetre la justificació de l'esmena del tràmit d'informació pública mitjançant la còpia de la sol·licitud d'informe als següents òrgans afectats pel projecte:  
  
- Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental en relació amb les afeccions a espais naturals protegits i Xarxa Natura 2000 (zona humida desembocadura del Millars, paisatge protegit de la desembocadura del riu Millars, LIC/ZEPA riu Millars).  
- Direcció general de política territorial i paisatge competent en riscos (inundabilitat) i paisatge.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer en relació amb les afeccions al llit, i les seues zones de servitud i policia.  
- Direcció Territorial de Castelló referent a l'afecció a vies pecuàries (canyada reial de la Rambla de la Vídua, colada de l'Últim Sedeny) i sòl forestal.  
El dia 14 d'octubre de 2021 aquest òrgan ambiental sol·licita un informe al Consorci del Paisatge Protegit del Riu Millars, en relació amb l'afecció al PRUG del paisatge protegit del mateix nom.  
En el tràmit d'informació pública i consultes es van emetre els informes següents:  
- Informe tècnic de l'Ajuntament d'Almassora de 2 d'octubre de 2017 en què s'indica que el traçat de la impulsió al terme municipal d'Almassora discorre per sòl classificat com a sòl no urbanitzable de protecció especial de llits en el qual són compatibles les obres i instal·lacions necessàries dels serveis públics o activitats d'utilitat pública i interés general.  
Indica, així mateix, l'informe que després de l'execució de les obres l'EDAR d'Almassora aconseguirà el 90 % de la capacitat de disseny, que resulta la capacitat insuficient en un futur quan es desenvolupen les noves zones residencials previstes al municipi.  
- Certificat de compatibilitat urbanística de 28 d'agost de 2017 de l'Ajuntament de Vila-real en el qual s'exposa la qualificació urbanística de les següents infraestructures previstes:  
- EBAR Vora Riu (actual EDAR Vora Riu): sòl no urbanitzable qualificat de sistema general d'infraestructures i serveis. Depuració d'aigües residuals GIS-3.  
- Estació de bombament EBAR fins a EDAR mancomunada: sòl no urbanitzable Sistema General d'Equipament Comunitari. Esportiu (GEC-2).  
- Canonada d'impulsió: sòl no urbanitzable comú sòl urbà, riu Millars.  
L'informe conclou: «Les canalitzacions d'infraestructures públiques de sanejament d'aigües residuals, així com els elements necessaris perquè funcionen, com ara pous, estacions de bombament, etc., poden localitzar-se en qualsevol classe de sòl, ja que són necessàries per a la implantació dels usos permesos, amb les característiques resultants de la seua funció pròpia i de la seua legislació específica. Conforme amb les NU del Pla general de Vila-real, els usos previstos són compatibles».  
  
- Informe de 10 de gener de 2012, de la Direcció Territorial de Cultura que autoritza la prospecció arqueològica.  
- Informe de 22 d'abril del 2021 de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, del qual es destaca el següent: una part del projecte està en zona de policia de llit i afecta el riu Millars i el Barranquet. Per això, hauran de reposar-se la servitud de pas d'aigua sense modificar les existents i garantint la inexistència de risc d'inundació o entollament a les zones pròximes a les obres, es garantirà el drenatge superficial de les aigües cap als llits, hauran de reduir-se la plataforma de treball i els accessos, s'evitarà l'afecció als cursos d'aigua superficials i subterranis per abocaments contaminants durant la fase de construcció i funcionament i haurà de procedir-se a la reposició dels llits i les seues zones de servitud. Es garantirà la no afecció a les formacions vegetals de la ribera.  
L'informe continua indicant que, d'acord amb el que disposen els articles 9 i següents del Reglament del domini públic hidràulic, en la zona de flux preferent dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables enfront de les avingudes ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desguàs de la zona de flux preferent esmentada. Les actuacions previstes hauran de complir la legislació d'aigües vigent i hauran de sol·licitar-se les autoritzacions administratives corresponents.  
- Informe de 8 d'abril de 2021, del Servei d'Espais Naturals Protegits, del qual es destaca el següent: s'ha detectat a la zona humida catalogada «desembocadura del Millars» que els efluents de l'EDAR de Vila-real i Almassora provoquen concentracions d'amoni a la zona humida per damunt d'1 mg/l, i la qualitat de l'aigua és molt dolenta. L'alta concentració de nutrients provoca el desenvolupament de vegetació invasora com l'Arundo, per la qual cosa seria adequat incorporar-hi un pla de recuperació del llit després dels abocaments.  
L'informe incideix en la importància de valorar els impactes dels abocaments de pluvials, pluvials i residuals i punt final d'abocament de les EDAR, corregint l'impacte dels abocaments sobre les aigües, així com sobre la recuperació del bon estat del llit, incloent-hi un control de les espècies invasores.  
Si bé l'informe considera que les mesures adoptades en el projecte milloraran la situació actual, seria necessari l'ús d'aigües tractades per a ús agrícola que allibere aigües per al llit natural per a millorar l'estat d'aquests ecosistemes.  
- Informe de valoració de repercussions a espais naturals protegits i espais Xarxa Natura 2000 de 8 d'octubre de 2021, del qual s'extrau el següent:  
«La zona d'actuació es troba dins de la zona humida catalogada «desembocadura del Millars», zona que és, al seu torn, un espai de la Xarxa Natura 6910 FYI i ZEPA ES 0000211 desembocadura del riu Millars».  
Aquest espai ocupa el tram final del riu Millars, en la desembocadura del qual es va formar un xicotet delta. El llit circula dins d'uns dics elevats artificialment amb materials propis de la zona (cudols), i la major part de la superfície restant està coberta per àmplies extensions de grava amb vegetació anual. En l'últim quilòmetre de riu es desenvolupen canyissars on la làmina d'aigua és més constant.  
  
Alberga poblacions nidificants de 5 espècies d'aus aquàtiques incloses de l'annex I, i hi hivernen de manera regular fins a 5 espècies del mateix annex. Ha tingut importància regional per al corriol camanegre i la camallonga, encara que canvis recents en la morfologia del llit han minvat les característiques de l'entorn per a la nidificació d'aquestes aus des de 2003. Zona de pas i hivernada per a diverses espècies d'aus aquàtiques, si bé les seues poblacions són poc rellevants respecte als totals nacionals.  
L'informe indica que, consultat el Banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana, no s'hi han trobat espècies prioritàries que puguen veure's afectades negativament per l'actuació.  
L'informe considera, a més, que el projecte recull actuacions de gestió de l'espai (considerant la zona humida i la Xarxa Natura 2000), que milloraran el conjunt de l'ecosistema humit en aquesta zona de la desembocadura i la qualitat de l'aigua a través de la millora en la depuració i, amb això, establirà les bases per al desenvolupament d'hàbitats d'interés, per la qual cosa el projecte no produirà afeccions significatives en la zona humida catalogada ni en els espais de la Xarxa Natura 2000.  
L'informe considera, no obstant això, que el projecte ha de ser millorat en diversos aspectes que s'inclouran en els condicionants ambientals d'aquesta resolució.  
- Informe de 27 de juliol de 2021, del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló. En matèria de vies pecuàries s'indica que el projecte afecta la via pecuària colada de l'Últim Sedeny, de 5 metres d'amplària, i en una longitud de 2.850 ml, i la canyada reial de la Rambla de la Vídua, de 75 m d'amplària, en una longitud de 445 metres.  
  
D'acord amb l'article 34 de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, haurà de tramitar-se com a concessió demanial l'ocupació del subsol de les vies pecuàries en els supòsits d'infraestructures o obres públiques declarades d'interés general i es requerirà una resolució de la conselleria competent per raó de la matèria.  
Les actuacions plantejades afecten parcialment sòl classificat com a terreny forestal ordinari en els voltants del riu Millars. No hi ha afecció a arbres monumentals, hàbitats o muntanyes gestionats per la GVA, per tant s'ha de complir el que disposa el Decret 7/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els voltants. Amb caràcter general, quan s'establisca el nivell 3 de perillositat d'incendis, se suspendran tots els treballs.  
- Informe de 17 de novembre de 2021, del Consorci del Riu Millars:  
Indica l'informe que, realitzada la inspecció a la zona d'obres, s'observa que afectarà el paisatge protegit del riu Millars i la zona de protecció ecològica general i la zona de restauració i recuperació general segons el Decret 169/2012, del Consell, pel qual s'aprova el Pla rector d'ús i gestió del paisatge protegit. S'observa, així mateix, que enfront de l'EBAR Vora Riu, en el talús del marge dret, hi ha una formació de bosc de ribera en galeria formada per Populus alba, Ulmus minor i altres espècies no llenyoses que ocupen uns 200 m de llarg per 25 m d'ample. Assenyala que la presència de formacions de ribera són escasses en el paisatge protegit. Dins del riu i al voltant de la zona d'obres s'han localitzat exemplars aïllats de xops, Tamarix sp.  
  
L'anàlisi del Decret 169/2012 es realitza mitjançant enumeració dels articles d'aplicació segons la zona d'afecció del projecte. En l'àrea de protecció ecològica assenyala com a usos específicament prohibits l'obertura de camins, excepte les sendes, sempre que complisquen unes condicions determinades. En l'àrea de restauració i recuperació es consideren com a usos específicament prohibits les noves edificacions i estructures, excepte les vinculades directament a les instal·lacions científiques, educatives i de prevenció d'incendis.  
Finalment, l'informe enumera les mesures per a minimitzar les afeccions al paisatge protegit i considera que aquestes han de matisar-se adaptant la vegetació que cal emprar en la restauració a la vegetació existent i augmentant la vigilància de les obres i de l'àmbit temporal de la comprovació de l'eficàcia de les mesures de restauració.  
  
Consideracions ambientals  
La instal·lació de la conducció de la canonada d'impulsió en el llit del riu Millars serà l'afecció ambiental més rellevant de l'actuació perquè confluiran en aquesta zona diverses figures de protecció ambiental (zona humida protegida, paisatge protegit/PRUG, LIC/ZEPA de la desembocadura del Millars, terreny forestal). La resta d'infraestructures previstes se situaran o bé en un entorn ja afectat (EBAR Vora Riu), en sòl urbà o urbanitzable (part de la impulsió OBVA) o en l'àmbit de sòl agrícola.  
La unitat de paisatge més rellevant existent en l'àmbit d'obres i afectada per l'actuació és la unitat de paisatge del riu Millars, flux d'aigua amb caràcter propi d'una rambla mediterrània i en els marges de la qual pot trobar-se vegetació invasora (Arundo donax), al costat de punts on predominen els baladrars.  
En la fase de construcció, l'obertura de rases amb les seues excavacions i moviments de terra corresponents, els moviments de terra necessaris per a la construcció de les noves EBAR i la demolició de l'EDAR Vora Riu generaran els impactes ambientals següents:  
- Atmosfera: augment del nivell de pols en l'atmosfera i augment dels nivells de CO2 i sorolls a causa del trànsit de la maquinària d'obra. L'impacte es valora com a recuperable.  
- Hidrologia/hidrogeologia: en la fase d'obres podran produir-se arrossegaments de sòlids en cas de pluges i contaminació d'aqüífers a causa de successos accidentals. A causa del caràcter de rambla del riu Millars, que no porta cabals continus, l'impacte directe es considera baix. No obstant això, hi ha un risc puntual de contaminació per abocaments accidentals. Els impactes es consideren compatibles si es procedeix a aplicar les mesures correctores.  
- Geologia/geomorfologia: l'obertura de rases pot induir l'aparició de fenòmens d'erosió, pot produirse pèrdua de sòl i de fertilitat i compactació del terreny, havent-hi risc de generació d'impactes moderats.  
  
- Vegetació: els impactes es produiran en la fase d'obres a causa de la necessitat d'eliminar la vegetació per a realitzar les obres previstes. Un efecte secundari es generarà a causa del depòsit de partícules sobre la vegetació.  
- Fauna: durant la fase d'obres es produirà una alteració del comportament, caigudes a rases, atropellaments. L'impacte es pot recuperar.  
- Paisatge: durant la fase d'obres es produirà un impacte visual a causa dels moviments de terra. En la fase de funcionament, l'impacte més rellevant serà causat per la presència d'estructures superficials.  
  
- Patrimoni cultural: no s'han localitzat elements del patrimoni cultural que puguen ser afectats per les obres. No obstant això, s'ha sol·licitat permís de prospecció i, com a mesura preventiva durant els moviments de terra, la zona serà inspeccionada per un tècnic en la matèria.  
  
- Espais naturals protegits: el desenvolupament de les obres produirà un impacte directe i moderat sobre els espais afectats, per la qual cosa hauran d'aplicar-s'hi mesures preventives i correctores.  
- Riscos: els trams de conduccions que cal executar es troben allunyats d'àrees inundables, a excepció de la impulsió Vora Riu, que en l'encreuament del riu Millars travessa una zona de risc 1 i risc 2 segons el Pla d'acció territorial per a prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). El Sistema de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI), del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic, mostra que les actuacions (excepte la conducció d'encreuament del Millars) no se situen en zones de flux preferent. La nova EBAR Vora Riu se situa en una zona amb probabilitat d'inundació baixa o excepcional.  
En tot l'àmbit del projecte hi ha risc mitjà de contaminació d'aqüífers i risc de baix a moderat d'erosió potencial.  
Condicions que hagen d'establir-se i les mesures que permeten previndre, corregir i, si és el cas, compensar els efectes adversos sobre el medi ambient:  
Es realitza un resum de les mesures proposades:  
- Atmosfera: limitació de la velocitat dels vehicles, transport de materials en camions coberts amb lones, reg periòdic de les pistes i apilaments amb aigua en condicions de sequedat o en els voltants dels nuclis urbans, control de l'emissió de gasos i fums de la maquinària a través dels controls tècnics reglamentaris, planificació de les accions del projecte per a reduir l'ús de maquinària, realització de les obres en període diürn.  
- Medi hidrològic i sòl: les instal·lacions d'obra se situaran fora de zones on un abocament imprevist afecte el llit; s'hi instal·larà un contenidor específic per a la neteja de formigoneres. Una vegada depositada la fase sòlida, la part líquida o bé s'evaporarà o bé es buidarà mitjançant una bomba. En les zones d'intersecció de la conducció d'impulsió amb el riu Millars s'habilitaran barreres antisediment. Els parcs de maquinària i les instal·lacions d'obra tindran previstos sistemes de control d'abocaments; s'evitarà el depòsit de residus en llit o en la seua zona de servitud. S'establirà una coberta vegetal en les zones afectades per a evitar l'erosió i la generació d'arrossegaments que puguen arribar als cursos d'aigua.  
- Vegetació: es realitzarà una prospecció prèvia de la zona d'obres i es jalonaran les zones on hi haja vegetació d'interés. Les zones amb vegetació d'interés que hagen sigut afectades es restauraran restituint la topografia i plantant vegetació pròpia de l'entorn.  
- Fauna: es realitzarà un reconeixement previ per un tècnic competent per a detectar si hi ha, en les zones afectades, fauna catalogada; s'allunyaran, en la mesura que siga possible, d'aquestes zones, les operacions més molestes o nocives, i s'evitarà realitzar la fase més sorollosa de les obres en el període comprés entre l'1 de març i l'1 de setembre, sempre que aquesta mesura no interferisca en el desenvolupament normal de les obres.  
- Vies pecuàries: durant la fase de construcció es procurarà la permeabilitat de la via pecuària, garantint el pas del bestiar i la maquinària agrícola. Se sol·licitarà l'ocupació de les vies pecuàries afectades.  
  
- Paisatge: es restaurarà la topografia i coberta vegetal de les zones afectades pel projecte i de les zones ocupades per les instal·lacions auxiliars, zones de préstecs i zona de depòsit provisional de residus mitjançant la descompactació del terreny, l'aportació de terra vegetal i la sembra d'espècies herbàcies.  
Per a evitar afeccions innecessàries es jalonarà prèviament la zona d'obres senyalitzant i abalisant de manera específica les zones en què apareguen elements d'interés arqueològic.  
En les estacions de bombament Primer Sedeny i Vora Riu es proposa integrar-les mitjançant plantacions que reproduïsquen la vegetació natural. Les espècies a emprar en l'EBAR Primer Sedeny seran: morera, arboç, magraner, llentiscle, margalló i murta. En l'EBAR Vora Riu s'emprarà: taronger, llentiscle, margalló, baladre, buguenvíl·lea, ontina, espígol, ginesta.  
En el llit del riu Millars es proposa un tractament específic dels talussos per a aconseguir la integració en el paisatge i evitar l'erosió. Es proposa la plantació de llentiscle, coscolla, romer, argilaga, aranyoner i mare-selva.  
L'èxit de les mesures d'integració s'aconseguirà amb l'apilament, el maneig i la conservació adequats de la terra vegetal que haja d'extraure's en la realització de les obres per a usar-la posteriorment en els treballs de restauració del terreny.  
- Patrimoni cultural: es durà a terme una prospecció superficial en la fase prèvia a les obres i en la fase d'obres es durà a terme un seguiment arqueològic consistent en el seguiment de les remocions del terreny per un equip d'arqueòlegs que, a peu d'obra, controlaran les labors de fer rases, desbrossar i qualsevol operació que comporte remoció de terres. En el cas que hi apareguen indicis o troballes de restes arqueològiques, se suspendran les obres i es posarà en marxa el protocol d'intervenció arqueològica en coordinació amb l'òrgan competent en cultura.  
  
- Riscos: amb la finalitat d'evitar l'afecció del risc d'inundació existent, es protegirà la rasa en el llit i els marges del riu Millars amb la col·locació d'una escullera en la capa superior més exposada al flux.  
  
Programa de vigilància ambiental  
L'objectiu principal és verificar el compliment de les mesures protectores i correctores durant la fase d'obres amb vigilància específica de la qualitat de l'aire, qualitat de l'aigua, conservació de la terra vegetal, l'estat adequat del sòl quant a l'alteració de les seues condicions físiques, el control de l'efectivitat de les mesures de prevenció de l'erosió, el control de la correcta estesa de la terra vegetal, de les sembres, control de l'operativitat dels camins afectats (permeabilitat territorial). A la finalització de les obres es vigilarà la reposició correcta dels serveis afectats i la restauració correcta de la zona d'obres.  
  
El programa preveu la periodicitat i els paràmetres de control de la vigilància que s'efectuarà i estableix els llindars que determinen la implementació de mesures complementàries de correcció d'impactes. Finalment, es faran informes que indiquen els resultats dels controls o les inspeccions realitzats.  
Com a valoració final de l'anàlisi tècnica realitzada, cal indicar que la finalitat del projecte generarà efectes favorables sobre la Xarxa Natura 2000, ja que incideix positivament sobre la qualitat de les aigües abocades al Millars. Hi ha aspectes assenyalats per l'òrgan competent en espais Xarxa Natura 2000 que no formen part de l'actual projecte, però que el promotor haurà de tindre en compte per a qualsevol altra actuació que afecte el punt d'abocament de les aigües depurades i tenint en compte que les aigües pluvials que puguen abocar-se al Millars han de tindre la màxima qualitat possible.  
Referent als riscos, les conduccions previstes s'han dissenyat per a un període de retorn de 500 anys. La nova EBAR, tenint en compte que se situarà en una zona ja afectada per les infraestructures de depuració, pot considerar-se com una modificació de les estructures existents, la qual cosa no eximeix el promotor d'adoptar mesures per a reduir la vulnerabilitat davant d'avingudes.  
El bosc de galeria del paisatge protegit del Millars pot ser afectat per les obres, per la qual cosa les mesures de correcció i vigilància han de modificar-se i aquestes modificacions s'inclouran en els condicionants ambientals d'aquesta resolució.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a una avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'annex I.7 del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2, de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que s'hi poden aplicar.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que s'hi puguen aplicar, el projecte de «Connexió de l'EDAR Vora Riu a l'EDAR d'Almassora» a Vila-real i Almassora (Castelló), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i l'altra documentació que es troba en l'expedient, i de conformitat amb els condicionants següents:  
1. Es complirà la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, obtenint l'informe de conformitat del projecte amb la protecció del patrimoni cultural regulat en l'article 11 de la llei esmentada.  
En qualsevol cas, el jalonament proposat per a la preservació del patrimoni cultural es realitzarà per a qualsevol bé d'interés cultural que puga ser afectat per les obres.  
2. Obres previstes al llit del Millars:  
a) Amb caràcter previ a l'inici de les obres, es jalonarà el terreny que serà afectat a fi que puga ser inspeccionat per un expert en flora i fauna, que elaborarà un informe sobre les espècies afectades, el grau d'afecció i la proposta de mesures protectores.  
En el cas que en el jalonament es detecte una afecció al bosc de galeria, es replantejarà la zona d'obres de manera que, d'acord amb el que indique l'òrgan de conca, s'evite la seua afecció. Hauran d'abalisar-se i marcar-se els exemplars d'interés pròxims a la zona d'obres amb la finalitat d'evitar afeccions innecessàries sobre aquests.  
En el cas que es preveja una afecció a espècies exòtiques o invasores es compliran les mesures preventives i correctores establides en el Decret 213/2009, de 20 de novembre, del Consell, modificat per l'Ordre 10/2004, pel qual s'aproven les mesures per al control de les espècies exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana.  
b) S'emprarà una pista de treball reduïda en l'accés al llit del Millars i en les obres que es realitzen al mateix llit.  
c) Durant el període comprés entre l'1 de març i l'1 de setembre no es podran realitzar desbrossaments de vegetació ni moviments de terra.  
  
d) En la restauració del terreny haurà de substituir-se el 80 % dels exemplars de carrasca previstos per un 30 % d'exemplars de Populus alba i un 50 % d'exemplars d'Ulmus minor amb oms resistents a la grafiosi. En l'estrat arbustiu se substituirà almenys el 50 % dels exemplars de Nerium oleander per Tamarix canariensis.  
e) Es reposarà la servitud de pas de l'aigua del Millars i del Barranquet de manera que no es genere risc d'inundació o entollament en les zones pròximes a les obres, les zones de préstecs o d'afecció restaurant aquestes zones i evitant que en el transcurs de qualsevol fase dels treballs previstos es generen abocaments contaminants que puguen contaminar les aigües superficials i subterrànies.  
f) Es programaran i es pressupostaran les labors de manteniment previstes per als 3 anys posteriors a la plantació, especialment el reg amb la freqüència i la quantitat que estableix l'Estudi d'impacte ambiental.  
g) El programa de vigilància ambiental es prolongarà durant 3 anys amb la finalitat de realitzar-ne un seguiment efectiu, no sols de la fase d'obres, sinó de la restauració de la zona afectada.  
h) Amb una antelació de dues setmanes de l'inici de les obres en l'àmbit del paisatge protegit, s'avisarà el Consorci del Riu Millars perquè els treballs puguen ser supervisats per la guarderia del Consorci i pels agents mediambientals.  
3. Mesures d'integració en el paisatge: les mesures hauran de ser coherents amb les mitjanes de restauració i les dues amb el que s'ha exposat en els condicionants ambientals.  
En l'EBAR Vora Riu, les espècies emprades en la integració paisatgística hauran de ser pròpies del paisatge protegit del Millars i de l'àmbit fluvial, evitant l'ús de la buguenvíl·lea per ser espècie al·lòctona.  
4. El control de la pols inclòs en el programa de vigilància ambiental haurà de fer-se setmanalment i en cas de forts vents.  
5. Afecció a vies pecuàries i senderes:  
a) Es faran els tràmits que hi procedisquen per a la concessió demanial del subsol de les vies pecuàries colada de l'Últim Sedeny i canyada reial de la Rambla de la Vídua.  
b) Es reposarà la sendera PR-CV-438.  
6. Riscos:  
a) D'acord amb el que disposen els articles 9 i següents del Reglament del domini públic hidràulic, en la zona de flux preferent dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables enfront de les avingudes ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desguàs de l'esmentada zona de flux preferent.  
b) Les estructures afectades per perillositat d'inundació segons cartografia del PATRICOVA hauran d'adaptar-se al que estableix la seua normativa. En el cas de l'EBAR Vora Riu, situada en l'àmbit d'afecció de l'actual EDAR i, tenint en compte que es tracta d'un àmbit afectat amb anterioritat a la publicació del pla, es dissenyaran mesures per a reduir la vulnerabilitat davant del risc d'inundació.  
c) S'haurà de complir el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es facen en terreny forestal o en els voltants. Amb caràcter general, amb nivell de preemergència 3 per risc d'incendis forestals se suspendran tots els treballs.  
  
7. Protecció de la zona humida:  
a) Una vegada entren en funcionament les obres previstes, es procedirà a la millora del punt d'abocament mitjançant la seua restauració ambiental eliminant espècies invasores (com Arundo donax) i nitròfiles.  
b) En el moment que hi procedisca haurà de fer-se un estudi específic de característiques dels abocaments (pluvials, pluvials mesclats amb residuals, residuals), un estudi del punt d'abocament i mesures per a esmorteir l'impacte en el llit.  
8. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se per a acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes.La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
9. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 25 de novembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.