Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6815, del 10-07-2012 (2012/6541)

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2012, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Villena, Atzeneta del Maestrat, Dos Aguas, Ludiente i Alacant. Expedient 64/07 i altres.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6815

Data del DOGV
:   10-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6541


Data del document
:   15-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Atzeneta del Maestrat
    * Ludiente
    * Villena
    * Dos Aguas
    * Alacant
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2012, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Villena, Atzeneta del Maestrat, Dos Aguas, Ludiente i Alacant. Expedient 64/07 i altres. [2012/6541]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 64/07 i 233/08 AIA Villena; 79/07 AIA Atzeneta del Maestrat;182/07 AIA Dos Aguas, 250/05 AIA Ludiente i 357/02-AIA Alacant.  
  
València, 15 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 64/07-AIA  
Títol: explotació d'encebar corders.  
Promotor: Juan David Galvañ, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Villena.  
Localització: polígon 64, parcel·la 134, partida Cascante, terme municipal de Villena (Alacant).  
Descripció del projecte  
L'explotació s'ubicarà dins d'una parcel·la de 38.808 m², amb una superfície edificada de 1.455,41 m².  
La capacitat de l'explotació està prevista per a 1.800 places d'enceball. Entraran animals que tenen entre 30-50 dies i estaran en enceball fins a un màxim de 120 dies.   
La instal·lació ramadera estarà constituïda per una nau de 1.248,91 m² de superfície construïda. Dins d'esta estaran els allotjaments d'animals, un magatzem de pinso i un vestuari i un lavabo per al personal. Adossat a esta nau està un moll per a la càrrega i descàrrega d'animals i l'emmagatzematge de palla. La solera de totes les instal·lacions serà impermeable. L'allotjament d'animals es realitzarà en llit de palla.  
  
Per al proveïment d'aigua es disposarà d'una connexió de la xarxa d'aigua a pressió propietat de la comunitat de regants San Cristóbal. S'ha estimat un consum anual de 1.400 m³ per a beguda i de 200 m³ per a la neteja dels locals. Addicionalment, es disposarà d'una dotació d'aigua potable de la xarxa municipal de Cañada. Es disposarà d'un grup electrogen per al proveïment d'energia elèctrica que s'emprarà per al sistema d'il·luminació i el d'alimentació. Al costat del grup electrogen es disposarà un depòsit de gasoil per al seu proveïment.   
  
Per a l'emmagatzematge del fem es disposarà d'un femer obert i impermeable de 70 m³ amb arqueta impermeable per a l'emmagatzematge de lixiviats i murs laterals de formigó armat. Se situarà al costat de la nau d'enceball en la façana nord. S'ha estimat que es generaran anualment 394 tones de fem, format per les defecacions dels animals i el llit. Este serà retirat de l'explotació per una empresa gestora autoritzada.  
Les aigües fecals provinents del lavabo seran emmagatzemades en un depòsit estanc soterrat que es buidarà periòdicament. Es disposarà també d'un sistema d'arreplega de pluvials que seran conduïts fins a la cuneta del camí. Totes les canonades de la xarxa de pluvials i de fecals seran soterrades i estaran disposades en rasa sobre llit de formigó de 10 cm de grossària i reforç superior.  
La distància al municipi de Cañada, el nucli urbà més pròxim a l'explotació, és d'aproximadament 1.300 m.  
Tramitació administrativa  
L'expedient es va iniciar el 9 de març de 2007, amb la remissió per part de l'Ajuntament de Villena del projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública del projecte s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5.400, d'1 de desembre de 2006, i amb la comunicació als veïns limítrofs. Durant el període d'informació pública es van presentar al·legacions al projecte.   
Consideracions sobre les al·legacions presentades  
A més de les al·legacions presentades per part dels propietaris de les parcel·les limítrofs, segons el certificat remés per la Junta de Govern, en la sessió realitzada el 12 de febrer de 2007 i a proposta del regidor de Medi Ambient i Ordenació del Territori de l'Ajuntament de Villena, va acordar per unanimitat:  
Valorar com a desfavorable la implantació de l'activitat ramadera per considerar-la incompatible amb els usos actuals i futurs de la zona.  
  
Manifestar el suport a les al·legacions presentades.  
Posar èmfasi en el risc de contaminació de les aigües subterrànies pels possibles lixiviats que es puguen generar.  
Manifestar la necessitat del promotor de proposar alternatives viables a la localització triada.  
Les al·legacions presentades fan referència als aspectes següents.  
  
1. Incompliment de la distància de l'explotació ramadera respecte al nucli urbà de Cañada. Així mateix es fa referència a l'existència en les proximitats de la parcel·la d'habitatges aïllats que poden veure's afectats per l'exercici de l'activitat.   
- Indicar que el projecte disposa d'informe de compatibilitat urbanística favorable.   
- Pel que fa a la distància a respectar quant als nuclis de població. Indicar que segons la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, la distància mínima de 500 m de les explotacions respecte a nuclis urbans es mantindrà en el cas de nuclis urbans entre 500 i 1.999 habitants. En este cas, el municipi de Cañada té al voltant de 1.200 habitants i la distància a la qual es pretén ubicar l'explotació respecte al dit nucli de població és aproximadament de 1.300 m.  
  
2. Quant a la documentació presentada. S'indica que l'estudi d'impacte ambiental no s'ha ajustat als continguts mínims que arreplega l'Orde 3 de gener de 2005, que l'inventari ambiental presentat és incomplet i no s'ha presentat un estudi acústic.  
- En la documentació complementària remesa amb data 2 d'agost de 2007, s'indica que es realitzarà un estudi acústic. En la dita documentació es conclou que no se superaran els valors límits establits en la Llei 7/2002. A més s'indica que es realitzaran auditories acústiques si així ho establix l'administració competent.  
3. Per l'afectació a les aigües subterrànies pels lixiviats provinents del fem i per la contaminació de les aigües pluvials. Es justifica esta possible afectació per la proximitat de dos pous i per la vulnerabilitat d'aqüífers classificada com a alta en la zona nord de la parcel·la on s'ubicarà l'explotació.   
- El projecte té l'informe de compatibilitat urbanística favorable.   
  
- Segons la documentació presentada, les soleres de la nau d'enceball, la fossa per a l'emmagatzematge de les aigües fecals i la zona d'emmagatzematge de les defecacions al costat del llit estaran impermeabilitzades. El femer comptarà també amb una basseta per a l'arreplega dels lixiviats. S'ha presentat un certificat d'impermeabilitat de les soleres de l'explotació subscrit pel tècnic redactor del projecte.  
  
- El sistema d'evacuació d'aigües pluvials serà cobert el que impedirà el contacte amb els residus orgànics emmagatzemats.   
Indicar que en la visita realitzada a la zona de l'actuació no es va poder localitzar cap captació en els punts que s'indicaven en les al·legacions, encara que sí que es va comprovar l'existència d'un aljub situat als voltants de la parcel·la, denominat en les al·legacions com a Pozo de la Vereda.  
4. Possible afectació al camí ramader ja que l'actuació fita amb el Cordel de Cabreras per Peñarrubia.  
- Vista la documentació tècnica presentada, no està prevista cap actuació que afecte el dit traçat, i la nau està reculada 40 m respecte al límit de la via.  
- La tanca perimetral de l'explotació haurà de respectar en tot el seu traçat l'amplària legal d'este camí ramader.  
5. S'han infravalorat les possibles afectacions que l'exercici de l'activitat ramadera puga produir quant a l'emissió de sorolls i d'olors.   
  
Hi haurà emissió d'olors per l'exercici de l'activitat la magnitud de les quals està influïda per múltiples factors (edat dels animals, tipus d'alimentació, condicions atmosfèriques, etc.).  
Per a l'estudi de la possible afectació s'ha presentat un estudi de dispersió d'olors. Amb les dades de partida de què es disposa i atés que es tracta d'un model matemàtic els resultats obtinguts només es poden interpretar com una estimació.   
Es considera per tant que en el desenrotllament del procés productiu, com a mesura de gestió ambiental de l'activitat, haurien d'adoptar-se una sèrie de mesures preventives per a la reducció d'este tipus d'emissions:   
Control de l'alimentació.   
Control higiènic de la nau.  
Correcta gestió dels residus. Retirada del fem de la nau en els dies sense vent, o en els dies en què les condicions atmosfèriques afavorisquen la dispersió cap a les zones no poblades.  
Instal·lació d'una pantalla vegetal, la orientació i la composició d'espècies de la qual, servisquen de barrera davant dels vents que puguen fer arribar estes olors a les zones habitades.   
En el cas de l'emmagatzematge de fem es podrien emprar cobertes naturals com ara palla, crostes o terres de granulometria fina. Hi ha a més altres mesures que podrien adoptar-se en el cas de situacions greus com són l'ús d'additius per al fem, cobertes artificials.   
  
6. L'estudi no ha tingut en compte el Catàleg Municipal d'Elements, Edificis i Conjunts d'Interés Històric Artístic. En el qual s'inclouen Casas de Cascante i Casa Balaguer, pròximes al lloc de l'actuació.   
  
- S'haurà d'obtindre l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del Patrimoni Cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Informes sectorials i documentació complementària.  
En la documentació remesa s'inclou, amb data 20 d'octubre de 2005, l'autorització prèvia per a l'explotació ramadera concedida per la Direcció Territorial d'Alacant, de la Conselleria de Territori i Habitatge.   
En este informe es fa referència a l'existència d'un informe favorable emés per part de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, que permet eximir els paràmetres de parcel·la mínima i ocupació.   
  
Amb data 18 de març de 2007, còpia de l'informe urbanístic en què s'informa de manera favorable no existint inconvenient urbanístic per a la concessió de la llicència municipal d'instal·lació i obertura.   
  
Sol·licitud de documentació   
Amb data 27 d'octubre de 2007 se sol·licita ampliació de la documentació presentada. Se sol·licita:   
contestació per part del promotor a les al·legacions de caràcter mediambiental presentades al projecte.  
Còpia de l'informe de compatibilitat urbanística del projecte amb el PGOMU de Villena.  
Còpia de l'informe previ de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació d'Alacant, d'acord amb l'Orde 17 d'octubre de 2005 de la CAPA, per la qual es regula l'emissió dels informes de caràcter urbanístic i territorial.  
Informe favorable de la comunitat de regants sobre la disponibilitat de recursos suficients per a proveir les necessitats d'aigua de l'explotació. Haurà d'especificar-se el volum anual d'aigua sol·licitat.  
Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Localització del femer dins de l'explotació, dimensions, capacitat d'emmagatzematge, característiques constructives i capacitat de la basseta d'arreplega o del sistema triat per a l'emmagatzematge dels lixiviats.   
Certificat d'impermeabilitat de la solera de la nau, del femer i del depòsit d'emmagatzematge de les aigües sanitàries. Haurà d'estar firmat per un tècnic competent.  
Estimació de la producció de fem per cicle d'engreixament. Es detallarà la proporció d'excrements i palla del llit que formen el fem. Composició química estimada.   
Superfície agrícola de la qual es disposa per a la distribució del fem. Situació de les parcel·les, dosi d'adobat, cultius i pla d'adobat que es durà a terme.  
Estimació del volum d'aigua anual que es consumirà en l'explotació. S'especificarà el volum per a la beguda del bestiar i per a la neteja dels locals.   
Inventari ambiental que arreplegue la localització de pous, rambles i camins ramaders.  
Règim de vents de la zona.  
Mesures protectores i correctores encaminades a la reducció o l'eliminació dels efectes negatius sobre l'aire, les aigües subterrànies i el paisatge.   
Pla de vigilància ambiental. S'haurà d'especificar el sistema per a garantir el compliment de les mesures correctores, amb la periodicitat prevista per als dits controls. Inclourà el compromís de presentació d'un informe anual sobre el desenrotllament i l'avanç de l'activitat, els controls realitzats, etc.  
Amb data 11 de juny de 2008, vist que l'Ajuntament dóna suport a les al·legacions presentades, des de l'Àrea d'Avaluació Ambiental se sol·licita a l'Ajuntament l'informe sobre la postura municipal que s'adoptaria en última instància, com a òrgan substantiu, respecte a la concessió o denegació de la llicència ambiental per a la dita activitat.  
Amb data 24 de juliol de 2008, es remet el certificat de l'Ajuntament relatiu a la sessió ordinària realitzada amb data 7 de juliol de 2008 en la qual es va acordar informar favorablement el projecte de construcció.   
Afectacions legals  
El sòl on s'ubica l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable comú segons el PGMOU de Villena aprovat definitivament el 16 d'octubre de 1992 per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
  
La distància al nucli urbà de Cañada segons la documentació remesa és aproximadament de 1.300 m. Segons la Llei 6/2003, de Ramaderia, de la Comunitat Valenciana, la distància mínima de 500 m de les explotacions respecte a nuclis urbans es mantindrà en el cas de nuclis urbans entre 500 i 1.999 habitants. En este cas, el municipi de Cañada té al voltant de 1.200 habitants.  
El municipi de Villena no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
Segons la cartografia disponible, l'extrem est de la parcel·la és limítrof al camí ramader denominat Cordel de Cascante l'amplària legal de la qual està establida en 18,75 m, d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, de modificació o reposició de pas de camins ramaders.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes.  
Consideracions ambientals  
La fisiografia de la parcel·la on es pretén dur a terme l'actuació és ondulada i presenta un pendent general descendent de nord a sud. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers està valorada com a baixa en la major part de la parcel·la. En la zona on se situarà la nau d'enceball esta vulnerabilitat està valorada com a alta per la qual cosa s'han d'aplicar mesures adequades d'impermeabilització que eviten la contaminació.  
Es tracta d'una zona agrícola majoritàriament dedicada al cultiu d'oliveres, vinya i ametlers. La parcel·la on es pretén ubicar l'explotació estava dedicada a cultiu de secà i mostra signes de l'abandó de l'activitat. Es localitzen en la zona diversos habitatges tradicionals disseminats. Segons les al·legacions presentades, algunes d'eixes cases són la residència habitual dels propietaris.   
Donada la proximitat de l'explotació a estos habitatges s'hauran de prendre mesures adequades per a minimitzar les molèsties produïdes pels olors que es generen pel desenrotllament del procés productiu i la gestió dels residus. Es considera que un bon disseny de l'explotació així com l'adopció d'una sèrie de mesures en el maneig de l'explotació poden minimitzar les molèsties causades per este tipus d'activitats. La col·locació d'una pantalla vegetal convenientment ubicada pot resultar útil com a barrera de protecció davant dels vents que puguen portar olors desagradables a les zones habitades, per a la integració paisatgística de l'explotació així com aïllament tèrmic per a la nau. A més una gestió adequada del fem, el control higiènic de les naus i de la dieta poden contribuir també de forma positiva.  
Mesures protectores, correctores. Programa de vigilància ambiental.  
Es proposen mesures preventives, protectores i correctores i es diferencia entre la fase de construcció de les instal·lacions i la fase d'explotació.  
Els moviments de terra per a l'adequació dels terrenys s'adaptaran a les condicions de l'entorn i s'evitarà l'excés de talls i desnivells destacats. S'establiran zones de trànsit preferent per al pas de vehicles.  
  
S'aplicaran regs controlats previs a les labors d'esplanació dels terrenys.  
Els residus generats seran traslladats fins a un abocador autoritzat.  
  
Les restes vegetals es portaran a un abocador autoritzat o seran soterrades.  
Es disposarà d'una pantalla vegetal en el perímetre de la parcel·la.  
No es disposaran anuncis, cartells o tanques publicitàries.  
Durant la fase d'explotació  
Es realitzarà un manteniment de les canalitzacions i conduccions de la xarxa de sanejament, de la zona del femer.   
En l'emmagatzematge de fem: el femer serà obert, s'afegiran materials absorbents al fem emmagatzemat per a reduir el volum de lixiviats, s'evitarà la seua acumulació amb alçàries superiors a dos metres i es realitzaran voltejos periòdics.  
Es disposarà de recipients adequats per a l'emmagatzematge dels diferents tipus de residus.  
Se subscriurà una pòlissa d'assegurança ramadera que incloga l'arreplega, el transport i l'eliminació d'animals morts.  
Es disposarà d'un sistema de ventilació estàtica en l'interior de les naus.  
Quant a la pantalla vegetal prevista:  
- Esta barrera haurà d'estar composta per espècies autòctones de la zona. Les espècies es triaran en funció de la seua talla i del port de manera que proporcionen a la pantalla una protecció adequada davant dels vents.  
- La ubicació es triarà en funció de la intensitat, la direcció i la freqüència dels vents de la zona.  
- El criteri per a la ubicació haurà de ser també el de la integració paisatgística de la construcció.   
El programa de vigilància ambiental preveu tant la fase de construcció com d'explotació de les instal·lacions. S'inclou el compromís de presentar informes relatius al desenrotllament de les obres i l'activitat així com de les mesures protectores i correctores aplicades durant la fase de construcció i explotació.  
Consideracions jurídiques  
El projecte està sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 1 h del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la construcció de l'encebador de corders, situat al polígon 64, parcel·la 134 al terme municipal Villena (Alacant) promoguda per Juan David Galvañ, SL, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el pla de vigilància i les condicions i modificacions establides a continuació:   
  
Segon  
1. Es dotarà l'explotació d'una pantalla vegetal. Junt amb la primera memòria ambiental que es presente en compliment del programa de vigilància ambiental s'aportarà memòria tècnica en què es descriga les espècies empleades en esta, i es justifique la ubicació triada.   
  
2. A l'inici de l'activitat s'haurà d'acreditar que l'explotació disposa dels servicis d'arreplega de residus ramaders i de gestió de les aigües residuals i fangs procedents de la fossa instal·lada.  
3. Haurà d'obtindre's l'informe vinculant de conformitat amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny del Patrimoni Cultural Valencià.  
4. Tots els residus que es generen en l'explotació hauran de ser emmagatzemats i gestionats de forma adequada d'acord amb la seua naturalesa i perillositat.  
5. Es comunicarà qualsevol variació que es produïsca en el destí i el tractament dels residus.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 26 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 79/07-AIA.  
Promotor: Juan Manuel Vidal Pitarch.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat.  
Objecte del projecte: legalització granja avícola d'engreixament.  
Localització: polígon 15, parcel·la 275 Atzeneta del Maestrat (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'explotació té una capacitat per a albergar 32.000 aus. La parcel·la on s'ubica l'explotació té una superfície de 11.819 m². Disposarà de dos naus de cria. Una nau d'una sola planta de 1040 m² i una de 780 m² amb dos plantes. Adossada a cada una de les naus es troba una zona de magatzem i vestuari. Les naus tenen generadors d'aire calent i panells humidificadors per al control de temperatura i humitat interior. El combustible utilitzat per als generadors és corfa d'ametla que s'emmagatzema en una sitja en el local tècnic annex.  
  
El procés productiu consistix en la recepció de pollets d'un dia per a la posterior cria i engreixament. La duració del cicle és entre 40 i 55 dies. Es duen a terme 5 criances a l'any. Després de cada cicle d'engreixament s'efectua un buit sanitari de 20 dies.   
La producció de gallinassa s'ha estimat en 6,5 kg per plaça i any, la qual cosa suposa un total de 208 tones de gallinassa anuals. La gallinassa serà utilitzada per a l'adobat de parcel·les agrícoles. Es retira de les naus després de cada cicle d'engreixament i es transporta per mitjà de remolc fins a les parcel·les. Les naus disposen de solera de formigó armat de 15 cm de grossària.   
Els cadàvers que es generen són retirats de l'explotació i transportats al centre municipal d'arreplega. Com a mesures de bioseguretat es disposa de: tanca perimetral de 2 m d'alçària, finestres amb tela mosquitera, bassetes amb solució desinfectant a l'entrada de les naus i gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
Per al proveïment d'aigua es disposa dins de l'explotació d'un pou autoritzat per a l'extracció d'un volum màxim anual de 3.000 m³/any. El consum segons s'indica en la documentació és de 1.000 m³ per any per a beguda i 15 m³ per any per a la neteja dels locals. L'aigua empleada en els servicis prové de la xarxa municipal encara que no s'especifica el volum consumit. Es transporta per mitjà de camió cisterna i s'emmagatzema en un depòsit en la coberta de les naus.   
La distància al nucli urbà supera els 500 m.  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Amb data 12 d'abril de 2007 l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat remet l'expedient administratiu, el projecte i l'estudi d'impacte ambiental.  
La informació pública del projecte es va realitzar amb la publicació en el BOP de Castelló núm. 137, de 16 de novembre de 2006, la comunicació als veïns de les parcel·les limítrofs i mitjançant un edicte.   
  
Durant el període d'informació pública no es presentaren al·legacions.  
Informes sectorials i documentació complementària.  
Amb data 25 de maig de 2007 es requerix l'ampliació de documentació remesa i se sol·licita: l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, l'ampliació de l'estudi amb l'establiment de les mesures protectora i correctores i el programa de vigilància ambiental, justificació de la disponibilitat d'autorització per al pou i justificació de la disponibilitat de parcel·les agrícoles suficients per a la distribució de la gallinassa.   
  
Amb data 26 d'octubre de 2007 es remet la documentació sol·licitada a falta de presentar l'informe de conformitat amb la normativa de patrimoni.  
L'expedient administratiu consta de la documentació següent:   
  
Amb data d'eixida, 9 de març de 2007, resolució sobre la qualificació i l'informe segons l'acord adoptat per la Comissió Territorial d'Anàlisi Ambiental Integrat de Castelló. En el qual s'estima suficient la garantia i l'eficàcia dels sistemes correctors proposats i el seu grau de seguretat, d'acord amb la classificació molesta índex baix, insalubre índex baix, nociva índex baix i perillosa índex baix. I condiciona l'activitat al compliment de la Llei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, que no sobrepasse els nivells sonors de recepció establits en la Llei 7/2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica, i dotar l'explotació d'un sistema de cloració d'aigua.  
L'expedient municipal també conté els documents següents:  
  
Decret de l'Alcaldia en què es resol admetre a tràmit la sol·licitud presentada, demanar els informes dels tècnics municipals, sotmetre el projecte a informació pública.  
Informe favorable del tècnic municipal.  
Informe favorable del veterinari de l'àrea.   
Còpia dels documents d'informació pública del projecte i l'estudi d'impacte ambiental.  
Amb data d'eixida 2 d'agost de 2004, autorització prèvia, per a la legalització de la granja, per part de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló.   
Afectacions legals  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú.   
La distància al nucli urbà supera els 500 m. Segons la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, la distància mínima de 500 m respecte a nuclis urbans es mantindrà en el cas de nuclis urbans entre 500 i 1.999 habitants. En este cas el nombre d'habitants està entorn dels 1.500 habitants.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit dels plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Atzeneta del Maestrat no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, a l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
L'activitat s'emplaça en una zona de relleu pla constituïda per materials quaternaris fonamentalment, encara que en determinats punts també per terciari calcari i margós. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers segons la cartografia disponible està valorada com a mitjana.   
L'explotació es troba situada pròxima al nucli de població. La zona correspon a un paisatge rural dedicat a cultius agrícoles de secà, fonamentalment olivera i ametler. Es localitzen també explotacions ramaderes.  
En l'estudi d'impacte només s'han identificat els possibles impactes que es poden produir en l'exercici de l'activitat ramadera com a conseqüència de la generació i gestió dels residus. S'han analitzat les possibles afectacions sobre el sòl i l'aigua. No s'ha utilitzat cap metodologia per a la seua valoració.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Les mesures adoptades són les següents:  
- Impermeabilització de les naus.   
- El fem és retirat després de cada cicle d'engreixament i transportats fins a les parcel·les agrícoles on seran distribuït.  
No s'ha previst un emmagatzematge del fem. A este respecte es considera que pot haver-hi situacions en què la finalització del cicle d'engreixament es produïsca en èpoques en què resulte desaconsellable l'aplicació de fem en camp i este haja de ser emmagatzemat. Fet pel qual s'hauria de disposar d'una zona degudament preparada per a l'emmagatzematge i la ubicació del qual assegurara que no es produiran molèsties a tercers. Quant a les parcel·les de què es disposa per a la distribució de fem es troben terrenys considerats no aptes, com és el cas de les parcel·les improductives i les ocupades per bosc baix o matoll. La distribució de gallinassa sobre estes podria ocasionar un desplaçament de la vegetació natural existent per la proliferació d'espècies nitròfiles.   
  
- Eliminació de cadàvers de l'explotació i transport al centre municipal.  
- Aplicació d'alimentació per fases.  
- Quant a les mesures de bioseguretat l'explotació disposa de tela ocellaire en finestres, tanca perimetral, es realitza un programa de desinfecció i neteja.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 1 h del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la granja avícola d'engreixament, situada al terme municipal d'Atzeneta del Maestat (Castelló), promogut per Juan Manuel Vidal Pitarch sempre que esta es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:  
  
  
Segon  
1. S'haurà de disposar de l'informe definitiu vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. S'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu.  
2. Es mantindran les infraestructures necessàries per a garantir el bon estat sanitari en l'explotació: tanca perimetral, gual sanitari a l'entrada de l'explotació o equips de pressió, teles ocellaires, depòsit de cadàvers.  
3. Quant a la gestió de la gallinassa, l'explotació disposarà d'una zona habilitada per a l'emmagatzematge temporal de gallinassa. Esta superfície haurà de ser impermeable i estanca i disposar d'un sistema per a la canalització i emmagatzematge dels lixiviats.   
Només es distribuirà la gallinassa sobre aquelles parcel·les de les quals es dispose autorització del propietari i estiguen explotades agrícolament, i es descartaran les zones improductives i ocupades per vegetació forestal.   
S'haurà de desenrotllar un programa d'adobat calculant la dosi d'aplicació en funció de la zona i característiques del cultiu. En cap cas se superarà la dosi de 170 kg N per hectàrea i any.   
4. La resta dels residus que es generen en l'explotació hauran de ser emmagatzemats i gestionats de forma adequada.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 29 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 182/2144-HVU.  
Títol: instal·lació d'eliminació de residus sòlids urbans Matrona 2. Instal·lació 2 del Pla Zonal de Residus de la Comunitat Valenciana. Zones III i VIII del PIR.  
Promotor: Entitat Metropolitana de Tractament de Residus (EMTRE).   
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Localització: parcel·les 87, 88, 89, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 114, 177, 178, 179, 107, 108, 109, 111, 110, 112, i 131 del polígon 3 del terme municipal de Dos Aguas.   
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte té com a objecte la construcció d'un vas d'abocament on eliminar el rebuig dels residus sòlids urbans tractats en la Planta de Valorització de Residus Sòlids Urbans (FERVASA) ubicada als termes municipals d'Aldaia i de Quart de Poblet (València).   
  
La construcció del vas d'abocament suposarà l'ampliació de l'actual abocador de Dos Aguas denominat la Matrona, i que es troba al límit de la seua capacitat.  
L'abocador proposat en este projecte (Instal·lació 2) pertany al conjunt d'instal·lacions previstes per a l'Àrea de Gestió 1 del Pla Zonal III i VIII, aprovat per l'Orde de 18 de gener de 2002, del conseller de Medi Ambient.   
El dit pla zonal específica que el projecte de gestió de l'Àrea de Gestió 1 haurà de considerar les infraestructures existents en el moment de la redacció, per a aprofitar-les o adequar-les a la nova capacitat i normativa actual. En conseqüència, s'ha projectat l'ampliació i la renovació de l'actual planta de valoració de FERVASA i la construcció d'un nou vas d'abocament, el qual és objecte d'esta DIA (Instal·lació 2) al costat de l'actual abocador de Dos Aguas.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
A més de la construcció i posada en funcionament del nou vas d'abocament, el projecte tramitat proposa la remodelació i l'ampliació de les actuals instal·lacions. Per a això, es realitzaran les actuacions següents:  
- Obertura d'un nou accés al vas d'abocament.  
- Reubicació del control d'accés i bàscula de pesada. Tanca perimetral instal·lacions.  
- Construcció d'un taller de reparacions, llavador i vestuaris.  
- Construcció d'un nou edifici d'oficines i aparcament.  
- Construcció d'aula ambiental.   
- Obertura d'una senda de vianants, construcció de passarel·la i mirador. Aparcament per al mirador.  
- Revegetacions i restauració paisatgística.  
- Execució d'una línia de mitjana tensió, centre de transformació i xarxa de baixa tensió.   
La construcció del vas d'abocament comporta les obres següents:  
- Retirada de la coberta vegetal.  
- Excavació del vas d'abocament.  
- Moviment i arreplega d'un gran volum de terres.  
- Tanca perimetral del vas, basses de pluvials i lixiviats.  
- Cunetes de drenatge.   
- Vial perimetral al vas.   
- Impermeabilització del vas d'abocament.  
- Construcció de la xarxa d'arreplega de lixiviats.  
- Excavació i impermeabilització de la bassa de lixiviats.  
- Construcció depuradora.   
- Construcció d'una xarxa d'arreplega i tractament de gasos.  
La construcció, l'explotació i el segellat del vas d'abocament es realitzarà de la manera següent:  
El vas d'abocament s'explota inicialment en dos àrees. La primera situada a l'est, se sobreexcava fins a aconseguir la cota 342 m i es construïx un dic de tancament de tàlveg en la zona nord realitzat amb escullera i nucli impermeable d'argila.  
A mesura que recreix el vas amb l'abocament dels residus en la zona est, es procedix a l'excavació de la zona oest i al posterior abocament de residus en la dita zona. A partir de la cota dels camins perimetrals, les dos zones van recreixent conjuntament fins a arribar a la cota final d'abocament.   
Les terres excavades es retiren i arrepleguen per al seu ús posterior en el recreixement i segellat del vas. Es desconeix el volum exacte i el lloc d'arreplega.  
El fons del vas té un lleuger pendent cap al nord (cota 342 msnm) des d'ací els lixiviats són bombats fins a la bassa d'arreplega de lixiviats situada al nord del vas d'abocament i des d'ací es bomben fins a l'estació depuradora.  
Per al condicionament del vas d'abocament es realitzarà una impermeabilització del fons i de les parets del vas d'acord amb el que establix el Reial Decret 1.481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.  
La impermeabilització de les parets del vas es farà de forma progressiva a mesura que vaja recreixent la massa de residus.   
Junt amb la impermeabilització del vas, es construirà una xarxa de drenatge i arreplega de lixiviats que els conduirà cap a la bassa de lixiviats.   
Les operacions d'abocament es realitzaran en capes progressives de 5 m d'alçària des del fons cap a la superfície del vas. Estes capes estan formades per 4,4 m de residus i 0,6 m de terres d'excavació.  
  
El recreixement del vas es farà per mitjà de la construcció de dics de tancament de 5 m d'alçària amb una amplària de 3 m de coronació i amb talussos de 3H: 2 V separats per bermes intermèdies de 7,5 m.  
La cota màxima que tindrà l'abocador una vegada segellat i clausurat serà de 418 msnm. La potència màxima de la massa de residus serà de 70 m amb una capacitat total estimada de 5.620.000 m³ i una vida útil segons el projecte aproximadament de 23 anys.  
El projecte, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'afectació a la Xarxa Natura 2000 indiquen que l'explotació del vas es realitzarà per mitjà de fases d'explotació. No obstant això, revisada la documentació es comprova que en uns documents són 15 les fases i en altres en són 9. De tota manera estes fases es referixen únicament a les etapes d'abocament i no a superfícies d'explotació.   
La desgasificació del vas es projecta una vegada s'haja segellat tot el vas d'abocament, és a dir al final de la vida útil d'este.  
3. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada.  
L'estudi d'impacte ambiental no té un estudi d'alternatives. L'emplaçament proposat per a albergar el vas d'abocament es justifica perquè els sòls són considerats com a aptes en el Pla Zonal de Residus, Zones III i VIII. S'indica que l'estudi d'alternatives es va realitzar en el pla zonal.  
Respecte al nou accés i al nou traçat de la línia elèctrica no s'ha plantejat en l'estudi la possibilitat d'estudiar diferents alternatives. Tampoc s'han avaluat els possibles impactes derivats de la construcció de les dites infraestructures.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit i informació pública.  
Amb data 31 de juny de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria, remet l'expedient de referència, i indica que el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental van ser exposats al públic, en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Dos Aguas i en el DOCV núm. 5405, de 12 de desembre de 2006.  
Durant el període d'informació pública es van rebre les al·legacions següents:  
El Sr. Ximo Zanón Moliner, en nom i representació del Grup Ecologista Tamus.  
El Sr. Carlos García Dolz, representant legal de Casa Río Mijares COOP. V.  
La senyora María Villar Gómez, secretària general de la comarca de la Foia de Bunyol, Plana Utiel-Requena i en representació de CCOO.  
El Sr. Joan Martínez Pérez, secretari de Salut Laboral i Medi Ambient de la Confederació Sindical CCOO del País Valencià.  
Antonio del Valle, secretari general del PSPV-PSOE Foia de Bunyol Xiva i en la seua representació.  
El Sr. José Antonio Garcerán Albuixech en qualitat de president i la senyora Jorgina Gil Pellín en qualitat de secretària de l'Associació núm. Registre AU-40-690152-M.  
- Juan Bautista Cambres Cervera, en nom i representació de l'associació de veïns Hoya Limpia.  
Les al·legacions presentades han sigut tingudes en compte en l'avaluació ambiental del projecte i basant-se en estes, en la documentació tècnica aportada (projecte i estudi d'impacte ambiental) i en la visita de camp realitzada pels tècnics del servici d'avaluació d'impacte ambiental, s'ha sol·licitat l'aplicació d'un nombre més gran de mesures correctores i una sèrie d'informes sectorials que es detallen en el punt següent.  
  
Ampliació de documentació.  
A l'octubre de 2007, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita a l'empresa promotora a través de l'Àrea de Qualitat Ambiental, complementar la documentació inicialment tramitada:  
- Projecte definitiu (abocador, accessos i la resta d'instal·lacions auxiliars).  
- Estudi d'impacte ambiental complet.  
- Informes sectorials emesos pel Servici de Residus Urbans, el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i aquells que s'estimen oportuns per a emetre la declaració d'impacte ambiental corresponent.  
  
Se sol·liciten a més, els informes següents:  
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que haurà de versar sobre els aspectes següents:  
- Afectació de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia.  
- Disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda d'aigua que implique l'actuació informada.  
  
- Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
Al febrer de 2008, el servici d'avaluació d'impacte ambiental sol·licita a l'empresa promotora a través de l'Àrea de Qualitat Ambiental una nova ampliació de documentació (resultat dels informes sectorials rebuts):   
- Còpia del projecte constructiu de l'abocador i de les instal·lacions auxiliars.  
- Aportar un nou estudi d'impacte ambiental que preveja allò que s'ha indicat en els informes sectorials del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi i de la Direcció Territorial d'esta Conselleria així com, les possibles afectacions derivades de les obres d'excavació del vas d'abocament i les derivades dels moviments de terra i del recreixement del vas. També es valorarà el possible risc de contaminar les aigües superficials i subterrànies així com l'impacte sobre el paisatge ja que la construcció de l'abocador generarà importants canvis geomorfològics (creació d'un relleu positiu de 60 m) i és necessari adoptar importants mesures d'integració paisatgística. Es requerix aclariment sobre la cota final d'excavació.  
- Es reitera la falta dels informes sectorials sol·licitats en l'escrit anterior (informe Patrimoni Cultural Valencià i informe Confederació Hidrogràfica del Xúquer).  
Al setembre de 2008, l'Àrea d'Avaluació Ambiental sol·licita una nova ampliació de documentació:  
- S'indica que l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental sol·licitat en l'anterior escrit no s'ha remés i que com a mínim per a poder interpretar la documentació presentada és necessari disposar de plans topogràfics que permeten avaluar els diferents impactes que generarà la construcció del vas. Se sol·liciten plans topogràfics que disposen cotes topogràfiques i representen tant el vas d'abocament com el seu entorn més immediat.  
- Es reitera la sol·licitud d'informe a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
2. Informes sectorials:  
- Informes sol·licitats a diferents servicis de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge: Direcció Territorial de Medi Ambient, Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, Servici de Gestió Forestal, Servici de Residus Urbans, Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià. Conselleria de Cultura i Esport.  
- Informe sol·licitat a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Informe sobre la possible afectació a les aigües subterrànies. Institut Geològic i Miner d'Espanya.  
Amb data 27.02.08, la Direcció Territorial de Medi Ambient, remet informe del cap de la secció forestal. De l'esmentat informe s'extracta el següent:  
«-vist el contingut de l'expedient administratiu  
- vista la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana  
- vist l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana  
es comprova que les parcel·les 92, 178, 93, 94, 95, 96, 97, 100, 99, 98, 101, 102, 103, 104, 105, 106 i 107 no són terreny forestal, la resta de parcel·les si que tenen la condició de ser terreny forestal...   
La vegetació forestal actual que cobrix les parcel·les amb caràcter forestal procedix de la regeneració natural després de l'incendi que va arrasar la zona l'any 1994....».  
Amb data 07.03.08, l'Àrea de Qualitat Ambiental ens remet una còpia de l'informe emés pel Servici de Residus Urbans en el qual conclou que:  
«el projecte es considera adequat quant a la gestió dels residus, d'acord amb la Llei 10/98, de Residus, la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, i el Reial Decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador».  
  
Amb data 10.03.08, la Direcció Territorial de Medi Ambient, remet l'informe sobre les observacions geològiques sobre el terreny. Entre altres aspectes assenyala:  
«El primer vas (corresponent a l'expedient 182/07-AAIA) se situa pràcticament cap al sud (més bé sud-sud-oest) de l'abocador actual i forma una foia natural d'uns 550 x 300 metres, amb un fons pràcticament pla i ocupat per materials quaternaris, sobre un substrat més o menys argilós que pertany a l'esmentat conjunt del Terciari. Esta depressió recorda l'aspecte d'una depressió càrstica (dolina?) capturada per un barranc en l'extrem nord-est. És precisament en este sector nord-est on comença a veure's la proximitat de roques carbonàtiques, que caldria estudiar amb un cert detall per tal de determinar l'edat, l'estructura interna i els trets geomorfològics.  
Encara que sobre el terreny sembla evident la presència de les lutites terciàries en tota la depressió, caldria comprovar-ho fent els sondejos d'investigació escaients, per tal de determinar no solament la presència i la potència mínima d'estos materials, sinó també el seu coeficient de permeabilitat i, fins i tot, la seua estructura i la naturalesa del seu basament geològic. Tanmateix, caldria esbrinar el perquè de la «forma paracàrstica» de la depressió, i veure si esta circumstància pot respondre bé a la proximitat de carbonats mesozoics (depressió no-càrstica però amb algun ponor lateral en carbonats cretàcics o terciaris de la sèrie superior) o bé a la possible existència d'un substrat carstificat, com ara els guixos triàsics, que afloren a l'oest d'esta àrea.  
La instal·lació de qualsevol abocador de residus requereix unes condicions ambientals i naturals adients que, entre altres requeriments, necessàriament passen per la selecció de terrenys de baixa o molt baixa permeabilitat, que puguen tindre la consideració de barrera geològica, per evitar tant el risc com els potencials efectes contaminants. En este sentit, a més de les argumentacions tècniques i del fonamental Principi Ambiental de la Prevenció, hi concorden tant la Directiva 1999/31/CE, relativa a l'abocament de residus, com la Llei 10/1998, de Residus, la Llei 10/2000, de la Generalitat Valenciana, també de Residus i, fins i tot, el Reial Decret 1481/2001, de 27 de desembre, que regula l'eliminació de residus en abocador.  
En el cas que ens ocupa sembla possible que poguera existir barrera geològica, ja que hi afloren formacions predominantment lutítiques (la sèrie del Terciari, més amunt esmentada, i l'aparent substrat Triàsic de tipus Keuper). No obstant això, no deixa de ser un mer indici o una simple aproximació i consideració inicial que, en tot cas caldrà esbrinar mitjançant estudis geològics de detall que ratifiquen o qüestionen si realment la suposada barrera geològica existeix i si és o no és adient i suficient».  
Amb data 17.07.08, l'Àrea d'Espais Naturals ens remet els informes emesos pel Servici d'Ordenació Sostenible del Medi. En estos s'indiquen entre altres aspectes el següent:   
1. Informe sobre l'anàlisi d'afectacions. Revisat l'estudi presentat s'indica que:  
«- Vista l'anàlisi d'alternatives la identificació i la selecció de la qual s'ha realitzat amb criteris de conservació de la naturalesa i en la qual es justifica documentalment l'absència d'alternatives d'ubicació per a la instal·lació 2 fora dels espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000.  
- Vista l'anàlisi d'afectació al lloc d'importància comunitària en què es conclou que es produïx una afectació negativa encara que no significativa, i afecta principalment l'hàbitat d'interés comunitari Matolls termomediterranis i preestèpics (5330) i en menor grau els hàbitats Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (\*6220) i Boscos de Quercus ilex i Quercus rotundifolia (9340).  
  
- Vist el Decret 317/1997, de 24 de desembre. Aprova el Pla Integral de Residus i l'Orde de 18 de gener de 2002, del conseller de Medi Ambient, pel qual s'aprova el Pla Zonal de Residus de la Zona III i VIII, i s'entén com a mostra del Consell de l'interés públic de l'actuació.   
  
- Vist el projecte de mesures compensatòries orientat a compensar l'efecte negatiu que les esmentades instal·lacions produïxen sobre els hàbitats d'interés comunitari i/o espècies prioritàries.  
S'emet un informe favorable al projecte d'eliminació de residus sòlids urbans Instal·lació 2 del Pla Zonal de Residus de les Zones III i VIII al terme municipal de Dos Aguas».  
2. Informe sobre mesures compensatòries. Vist el projecte de mesures compensatòries s'ha dut a terme una anàlisi d'estes, en la qual s'indica el següent:  
«... el conjunt de mesures compensatòries projectades disposa d'un pressupost de contracta de 144.525,17 €, destinades a compensar els efectes negatius que exercix el projecte sobre el LIC i ZEPA objecte d'este informe, així com als processos que fan possibles la seua existència.   
En el cas de les caixes nidificadores, creació d'una tolla temporal i la millora d'hàbitats i gestió de la fauna, el projecte presenta una sèrie d'actuacions que incidixen perquè l'hàbitat o les espècies afectades augmenten les seues superfícies de distribució o realitzen el seu cicle vital amb més èxit. En este últim sentit, les espècies d'avifauna que es descriuen en l'entorn de la ZEPA, com és el cas de l'àguila perdiuera (Hieraaetus fasciatus), l'àguila reial (Aquila chrysaetos), el falcó pelegrí (Falco peregrinus) i el brúfol (Bubo bubo), veuran augmentar la disponibilitat d'aliment per mitjà de la creació de clapers, vivers, creació de menjadors i abeuradors per a perdius i conills, etc.  
  
Per un altre costat es pretén la restauració d'aproximadament una superfície de 5 ha, que alberga dos dels hàbitats d'interés comunitari afectat pel projecte (Boscos de Quercus ilex i Quercus rotundifolia (9340) i Matolls termomediterranis i preestèpics (5330)). La dita superfície es troba actualment en un estat de conservació degradat i es realitzen cultius que no sols suposen una reposició del material vegetal que dóna forma a l'hàbitat, sinó que pretenen restaurar els processos i les relacions ecològiques que presenten i que són els que els mantindran en un bon estat de conservació.  
Una altra de les restauracions projectades en una superfície aproximada a les 6 ha, pretén restaurar un ambient fluvial en un entorn degradat pròxim a l'àmbit d'actuació, la qual cosa comportarà una considerable millora biològica de l'entorn, per mitjà de la introducció d'espècies pròpies d'este hàbitat, i constituïx un lloc de refugi i d'increment de la biodiversitat.  
Vist l'anterior i considerant l'anàlisi d'afectacions específiques efectuades sobre l'afectació del projecte al lloc d'importància comunitària serra de Martés i serra de l'Ave i la Zona d'Especial Conservació de les Aus Serra de Martés - Mola de Cortes, este Servici emet un informe favorable al projecte de mesures compensatòries del projecte d'Instal·lació 2 del Pla Zonal de Residus de les Zones III i VIII. Àrea de Gestió I.  
No obstant això s'especifica el següent:  
El projecte de mesures compensatòries haurà de sotmetre's a un període d'informació pública perquè les persones interessades puguen expressar qualsevol al·legació que consideren oportuna, i esta puga tindre's en consideració en el projecte de mesures compensatòries.  
El procediment d'informació pública podrà realitzar-se de manera conjunta a la realitzada per l'autorització ambiental integrada, o bé individualment, en el cas que esta ja s'haja realitzat».  
Amb data 16.07.08, l'Institut Geològic i Miner d'Espanya, remet l'informe sol·licitat. En este s'indica que des del punt de la protecció de les aigües subterrànies es fan les consideracions següents:   
«Els sediments margues-argiloses del Triàsic - Keuper, amb una grossària estimada molt superior als 100 m constituïxen una barrera geològica adequada per a la protecció de les aigües subterrànies en presentar permeabilitats de l'orde de 1x10-9 m/s.  
Els sediments paleògens, encara que presenten molt baixa permeabilitat, no arriben a la dita qualitat, ja que les proves realitzades els assignen a esta un valor d'1 x10-7 m/s. No obstant això, la permeabilitat real d'esta formació ha de ser un poc menor atés que els assajos tipus Lefranc estan calculats per a medi saturat, amb valors superiors de fins a un orde de magnitud segons autors, quan es realitzen al medi no saturat com és este cas. En este sentit l'assaig de laboratori d'estos materials presenta un valor molt menor, i igual o inferior a 1x10-10 m/s. En conseqüència, estos materials no són capaços de constituir un aqüífer pròpiament dit, sinó que es poden catalogar com a aqüífug o com aqüiclude, i no arriben a aconseguir en la pràctica tampoc la condició d'aqüitard. De fet configuren una de les formacions geològiques de comportament impermeable que separen els aqüífers de la serra de l'Ave i Las Muelas.  
D'altra banda, els materials paleògens es disposen de forma discordant sobre el Tries Keuper, per la qual cosa en qualsevol cas i donada la tectònica existent, es pot afirmar que els sondejos núm. 5 i 10 no arriben a la dita formació a causa de l'escassa longitud, i està esta, a major o menor profunditat, davall els sediments paleògens la grossària dels quals és sempre superior als 15 m.  
Des del punt de vista de la protecció de les aigües subterrànies és important ressaltar que es descarta l'existència d'aqüífers potencialment aprofitables subjacents a les formacions geològiques comentades, així com la gran grossària estimada per als sediments triàsics de caràcter netament impermeable, molt superior als 100 m.  
Com a resultat de l'anterior es conclou que l'ampliació de l'àrea d'abocament al sector denominat Instal·lació 2, no causarà cap efecte sobre la qualitat de les aigües subterrànies dels aqüífers existents en la zona. No obstant això, este dictamen queda supeditat a les exigències tècniques d'impermeabilització de zones d'abocament segons el Reial Decret 1481/2001, de 27 de desembre, i de les referides en el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana per al cas dels residus urbans i assimilables, atés que els assajos realitzats en els sediments paleògens, que ocupen una part del sector sud-oriental de l'àrea avaluada, presenten una molt baixa permeabilitat i no arriben a aconseguir el valor òptim de 1x10-9 m/s.  
D'altra banda, i com a element de seguretat, es considera també necessària la implantació d'un sistema de vigilància i control que corrobore en la pràctica les conclusions exposades i permeta detectar hipotètiques fugues que pogueren arribar als sediments paleògens de baixa permeabilitat. El dit sistema consistiria en l'execució de dos perforacions localitzades en la vora sud-oriental de la zona d'abocament, en l'entorn de les següents coordenades UTM X = 684.305 e I = 4.350.410, i X = 684.400 e I = 4.350.445, respectivament. El control d'estos dispositius tindria cadència trimestral, i si existira algun tipus de fluid s'establiria la profunditat d'este i es prendria mostra per a la seua determinació analítica. La profunditat de les dites perforacions, l'entubament de la qual estaria ranurada al llarg de tota la seua longitud, haurà de ser de 100 m. Independentment que s'arribara el substrat triàsic o no».  
  
Amb data 18.07.08, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, remet informe vinculant favorable i indica que:  
«qualsevol troballa d'índole arqueològica haurà de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment de la dita obligació pot ser objecte de sanció.  
Vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servicis territorials s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià l'annex III de l'Estudi d'Impacte Ambiental de l'Autorització Ambiental Integrada de la instal·lació d'eliminació del projecte de gestió de la Instal·lació 2».  
Amb data 19.09.08, l'Àrea de Qualitat Ambiental, remet informes del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric en matèria de contaminació atmosfèrica i acústica. Sengles informes estimen la documentació aportada suficient i en estos s'indica entre altres aspectes el següent:   
Informe contaminació acústica: d'acord amb l'article 18 del Decret 266/2004, els titulars de les activitats subjectes a autorització ambiental integrada, susceptibles de generar sorolls i vibracions, han de dur a terme un control de les emissions acústiques i dels nivells de recepció en l'entorn, per mitjà de la realització d'auditories acústiques a l'inici de l'exercici de l'activitat o posada en marxa i, almenys, cada cinc anys.   
  
L'auditoria acústica ha de ser realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica d'acord amb el Decret 229/2004, de 14 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i es crea i es regula el seu registre».  
Informe contaminació atmosfera. En l'informe es descriuen les característiques del projecte i es considera que: «les emissions difuses generades en l'abocador provenen de dos fonts principals. La primera correspon als gasos produïts per la biodegradació de la matèria orgànica i la segona correspon a les olors pròpies despreses pels residus. Mentre que els primers poden ser, en un alt percentatge, captats, conduïts i cremats en un focus d'emissió; els segons no, i formen la component major de les emissions difuses.   
  
A la vista de tot això, es proposen una sèrie de condicions de control de les possibles emissions a l'atmosfera tant a l'àmbit general en planta com a controls de caràcter específic: control de concentració d'AOX en el biogàs i control d'emissions de partícules i paràmetres associats en les torxes.  
Hauran de notificar-se a la Direcció General de Qualitat Ambiental, una vegada a l'any, les dades sobre les emissions a l'aire de la instal·lació, per mitjà del Registre d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER), d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002, i de la Decisió 2000/479/CE, de 17 de juliol de 2000».  
Consideracions ambientals   
La zona avaluada es localitza en diverses parcel·les del polígon 3, partida Fontanars dels Alforins del terme municipal de Dos Aguas junt amb l'actual abocador de residus sòlids urbans, a uns 5 km del nucli urbà.  
A la zona s'accedix des de la A-3, prenent l'eixida de Buñol en direcció a Macastre fins a arribar al punt en què la carretera es bifurca cap a Cortes de Pallás cap al sud-oest i cap a Dos Aguas a l'est. Des d'ací es pren el camí de la Presa del Naranjero que descendix cap al canó que forma el riu Xúquer. Recorreguts 5 km s'arriba al nou accés a les instal·lacions (500 m abans de l'actual camí d'accés).  
  
Les parcel·les amb caràcter agrícola que es troben en la zona d'estudi són les que seran ocupades pel nou vas d'abocament, mentre que la resta d'instal·lacions ocupen parcel·les amb caràcter forestal (el nou camí d'accés i les instal·lacions annexes: control d'accés, bàscula, oficines, pàrquing, aula mediambiental, depuradora, senda i mirador).  
  
La vegetació forestal actual que cobrix les parcel·les amb caràcter forestal procedix de la regeneració natural després de l'incendi que va arrasar la zona l'any 1994.   
El projecte tramitat es troba en l'interior del lloc d'interés comunitari (LIC) de la serra de Martés i serra de l'Ave i molt pròxim al lloc d'interés comunitari de la Mola de Cortes i el Caroig. Estes serres estan definides per la Conselleria, com una àrea muntanyosa que constituïx probablement la millor àrea de matolls litorals mediterranis en el conjunt valencià. L'abundància de penyals la convertixen a més en una àrea d'especial interés per a les aus rapaces, i en especial per a l'àguila de panxa blanca que presenta tres parelles nidificants en la zona. L'altitud mitjana d'este LIC és de 800 msnm.  
  
La serra de Martés presenta una gran riquesa faunística, si bé és una zona tradicionalment castigada pels incendis forestals.   
Vista l'anàlisia del LIC realitzada en l'estudi d'afectació a la Xarxa Natura 2000, en la zona apareixen principalment l'hàbitat d'interés comunitari Matolls termomediterranis i preestèpics (5330) i en menor grau els hàbitats Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (\*6220) i Boscos de Quercus ilex i Quercus rotundifolia (9340).  
El clima és típic del mediterrani, caracteritzat per hiverns suaus, estius calorosos, escasses precipitacions i intensa insolació.   
L'àrea estudiada pertany a la conca drenant del riu Xúquer, el llit de la qual discorre al sud de l'actuació proposada. La zona és drenada per dos barrancs, un afluent de l'altre, que drenen l'escolament al riu Xúquer, caracteritzats per la seua curta longitud i fort pendent.   
Geomorfològicament, hi ha una àrea ondulada de baix pendent on s'ubicarà el futur vas d'abocament ocupada per cultius de secà, una zona amb elevats pendents i ocupada per vegetació forestal i una zona de desaigüe d'orientació nord.  
L'erosió actual és molt alta en les zones de major pendent mentre que en els terrenys d'escàs pendent el risc d'erosió es considera de baix a molt baix.  
Des del punt de vista geològic, en la zona estudiada afloren sediments d'edat triàsica i terciària, en ambdós casos de marcat caràcter argilós. Els primers es presenten amb la típica fàcies del Keuper del Tries i estan compostos per margues i argiles versicolors amb algeps, que arriben a ser massius en alguns llocs, mentre que els segons corresponen a arenes llim-argiloses i argiles arenoses pertanyents al Paleogen. En la contornada de l'àrea apareixen també afloraments aïllats de dolomies i calcàries dolomítiques triàsiques en fàcies Muschelkalk englobades dins dels sediments margue-argiloses del Keuper.  
  
Des del punt de vista hidrogeològic l'emplaçament s'ubica entre els aqüífers de la serra de l'Ave i Las Muelas, pertanyents al Subsistema Aqüífer 52.3 denominat Caroig Nord, i sobre les formacions triàsiques i paleògenes de caràcter impermeable que establixen, junt amb altres formacions de semblant comportament hidràulic, la separació dels dos aqüífers mencionats.  
L'àrea s'ubica en una zona de risc sísmic baix-mitjà, amb risc de lliscament mitjà al nord de l'àmbit, alt en el sector central i sense risc en el sector meridional.  
El paisatge de l'àrea és una espècie de mosaic en què es combinen els cultius de secà amb els usos forestals, i predominen estos últims. Pel límit sud de l'abocador discorre el riu Xúquer que és embassat aigües avall en la presa del Naranjero.   
La zona està travessada per una línia d'alta tensió i hi ha abundant activitat humana a causa del trànsit de camions de residus i al trasbals de la maquinària en l'abocador actual.   
La qualitat paisatgística de la zona es considera mitjana i la seua conca visual és reduïda a causa de les característiques topogràfiques del terreny.  
En la zona on s'ubica el vas d'abocament, segons l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià no hi ha cap tipus de jaciment que puga veure's afectat pel projecte.  
  
No s'han detectat en la zona camins ramaders que puguen veure's afectats pel projecte.  
Identificació i valoració d'impactes ambientals.  
En l'estudi d'impacte ambiental tramitat únicament s'han citat les principals accions derivades de la construcció, l'explotació i l'abandó de les noves instal·lacions d'eliminació de residus sòlids urbans.  
  
Fase de construcció: condicionament de camins, desbrossaments i neteja, moviments de terra per al condicionament del vas, modificació del relleu, préstecs i abocadors de terres d'excavació, trasbals maquinària i circulació de vehicles, construcció del vas, construcció de xarxes de drenatge, tanca perimetral i pantalla vegetal i creació d'ocupació.  
  
El Servici d'Impacte Ambiental estima a més que hi ha altres accions que no han sigut tingudes en compte en l'estudi d'impacte i que generaran nous impactes sobre el medi (instal·lació línia elèctrica, transport de maquinària pesant, moviment de la maquinària, emissió de gasos, emissió sorolls, arrancada de la vegetació, esplanacions, excavació del vas d'abocament i de les basses de lixiviats i pluvials, impermeabilitzacions, construcció de vials i rases perimetrals, solera de formigó i construcció de naus, construcció de xarxa de sanejament, canvis de l'ús del sòl, generació de residus inerts i residus perillosos).  
  
Fase d'explotació: circulació diària de camions de residus, descàrrega i eliminació dels residus en el vas, impermeabilització del vas, recobriment diari dels residus, trasbals maquinària i creació d'ocupació.  
  
El Servici d'Impacte Ambiental estima a més que hi ha altres accions que no han sigut tingudes en compte en l'estudi d'impacte i que generaran nous impactes sobre el medi (recreixement del vas d'abocament, moviment de terres i maquinària, producció de lixiviats, estabilització de parets i segellat, biodegradació de la matèria orgànica, generació de residus perillosos, tractament de lixiviats, abocament pluvials, emissions de gasos contaminants, sorolls i olors, ús d'energia elèctrica, consum d'aigua, revegetacions i enjardinaments, canvis de l'ús del sòl i creació d'ocupació).  
Fase d'abandó: control i tractament del biogàs, controls analítics de: lixiviats, drenatges superficials, aigües subterrànies, segellat, moviments i assentaments, revegetacions.  
El Servici d'Impacte Ambiental estima a més que hi ha altres accions o obres que no han sigut tingudes en compte en l'estudi d'impacte i que generaran nous impactes sobre el medi (trànsit de maquinària pesant, demolició d'infraestructures, generació de residus, manteniment de les revegetacions, emissió de gasos i lixiviats procedents del vas d'abocament).  
No obstant això, algunes de les mesures correctores no considerades en l'estudi sí que s'han previst en el projecte constructiu. El conjunt d'accions anteriorment descrites poden generar sobre l'àrea d'estudi una sèrie d'impactes que es descriuen a continuació:  
Atmosfera: partícules en suspensió, emissió de gasos, olors, sorolls i vibracions.  
Geologia i geomorfologia del terreny: s'excava una part del terreny i es modifica la topografia de la zona en crear per mitjà de l'abocament de residus un relleu positiu entre 46 m en el talús sud i 58 m en el talús nord.  
Sòl: increment dels fenòmens erosius, alteració de la superfície de sòl agrícola i forestal, possible contaminació per abocaments accidentals.  
Hidrologia superficial i subterrània: alteració dels drenatges, possible contaminació de les aigües superficials i subterrànies.   
Vegetació i fauna associada: l'obertura d'un nou accés, el traçat d'una línia elèctrica de mitjana tensió, la maquinària i el trasbals de camions fins al complex (soroll, vibracions, emissió de partícules i gasos) afecta negativament el desenrotllament de la vegetació i la recuperació de l'hàbitat per a la fauna precedent. És possible a més, l'aparició de fauna oportunista en la zona.  
Paisatge: l'obertura d'un nou accés, el traçat d'una línia elèctrica de mitjana tensió, la presència d'abocaments, la modificació de la topografia, edificis, instal·lacions auxiliars i el trànsit constant de camions suposarà una alteració important durant la vida de les instal·lacions.  
  
Usos del sòl: el sòl del vas 2 passa de ser agrícola a industrial.  
  
Assossec públic: alteració de l'assossec per soroll, vibracions i olors a causa del trànsit de vehicles. Olors procedents de la fermentació dels residus.  
Infraestructures: pot suposar el deteriorament de les infraestructures de transport per l'increment de la circulació de camions, d'altra banda la instal·lació suposa una millora en la gestió dels residus urbans i un increment local en la demanda de servicis.   
Socioeconomia i població: l'increment de l'ocupació local directe i/o indirecte suposarà un efecte positiu en l'economia local i comarcal.  
  
Salut i seguretat pública: hi haurà un risc elevat a causa de l'alt nombre de camions que circulen a l'abocador i d'altra banda està la correcta gestió dels residus urbans.  
Dels impactes descrits, són els impactes sobre la hidrologia superficial l'atmosfera, el paisatge, la vegetació i la fauna, l'assossec públic i el canvi d'usos del sòl els que poden aconseguir valors negatius crítics i irreversibles si no es prenen les mesures preventives adequades.   
  
Els impactes derivats del condicionament de camins, la construcció de naus, les aules ambientals, la senda, el mirador, les excavacions i les arreplegues i la instal·lació de línia elèctrica no han sigut avaluats en l'estudi d'impacte ambiental a pesar d'haver-se-li requerit el dit estudi a l'empresa promotora per mitjà d'un escrit d'ampliació de data 15.10.07.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
La identificació del medi, la valoració i l'avaluació d'impactes duta a terme en l'estudi d'impacte ambiental no es considera adequada i les mesures correctores proposades en alguns casos no són eficaces. Es descriu a continuació la conclusió de l'estudi d'estes:  
  
1. Aquelles instal·lacions i infraestructures auxiliars o complementàries que formen part del projecte, situades en terreny forestal han d'ubicar-se en terrenys agrícoles, i preservar l'ocupació dels terrenys forestals, de conformitat amb allò que s'ha establit sobre la matèria en la Llei 10/2006,de modificació de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forest.  
2. Abocador de rebutjos.   
Una part del vas proposat i les instal·lacions auxiliars (camins perimetrals, tanca, bassa de pluvials, bassa de lixiviats...) es projecten sobre terrenys forestals.  
Quant a l'explotació del vas d'abocament, es considera que la superfície oberta per a la deposició dels residus en cada una de les etapes d'abocament és excessiva i que els impactes derivats per la gran superfície d'exposició dels residus: emissió de gasos, olors, lixiviats, volàtils... es veurien reduïts si es dissenyara l'abocament d'estos en cel·les de menor superfície. D'esta manera, s'aconseguiria menor contacte de la massa de residus amb l'atmosfera i millor gestió dels gasos i lixiviats. Açò també reduiria el volum de terres excavades i per tant disposar d'una superfície apta per a arreplegar-les.  
  
3. Excavacions i arreplegues de terres.  
Es desconeix si hi ha volum suficient de terres per al recreixement, cobriment dels residus i segellat de l'abocador i es desconeix la zona on s'ubiquen les arreplegues de terres excavades.   
És necessari tindre en compte que les terres excavades no podran arreplegar-se sobre terrenys naturals forestals, que les arreplegues han de mantindre's en òptimes condicions d'humitat i que el volum de materials excavats i els necessaris per al recreixement i segellat del vas d'abocament han d'estar compensats. En cas contrari, les terres que s'aporten al vas d'abocament han de procedir d'excavacions i/o pedreres degudament autoritzades.  
4. Segellat de l'abocador  
Es considera imprescindible dur-lo a terme de forma immediata al recreixement de la massa de residus i no esperar al final de la vida útil d'este. Les bermes intermèdies en els talussos de recreixement no poden quedar sense segellar atés que poden percolar en estes les aigües d'escolament i entrar en contacte amb la massa de residus i generar un major volum de lixiviats. També poden alliberar-se els gasos procedents de la biodegradació de la massa de residus i generar fugues de gas i males olors.  
5. Revegetació  
Per a la revegetació de tota la superfície es tindrà en compte l'àmbit i l'entorn de caràcter forestal en què se situa l'abocador; així com per trobar-nos dins de l'àmbit d'un lloc d'interés comunitari (LIC).  
  
6. Drenatge pluvials.  
A mesura que la massa de residus va recreixent han de dissenyar-se cunetes d'arreplega de pluvials, estes han d'ubicar-se en les bermes intermèdies al peu del talús. D'esta manera les aigües d'escolament queden canalitzades i dirigides cap als canals de drenatge perimetrals i s'evita l'erosió dels talussos de recreixement i s'afavorix a més la revegetació d'estos.  
7. Circulació de camions i trasbals de maquinària.  
Haurà de reduir-se la velocitat de circulació dels camions que transporten residus a l'abocador, netejar les rodes dels vehicles en eixir de les instal·lacions, mantindre amb una certa humitat els vials interns que estiguen sense asfaltar i mantindre la maquinària en òptimes condicions d'ús.   
8. Aplicació de mesures compensatòries.  
S'ha ampliat l'estudi d'impacte ambiental, realitzant un estudi d'afectacions a la xarxa Natura 2000. En el dit estudi s'han considerat una sèrie de mesures compensatòries encaminades a restaurar zones degradades i altres actuacions destinades a millorar l'hàbitat i que les espècies afectades augmenten les seues superfícies de distribució o realitzen el seu cicle vital amb més èxit.  
L'informe del Servici d'Ordenació Sostenible considera adequades les mesures compensatòries proposades. No obstant això, s'indica que el projecte de mesures compensatòries haurà de sotmetre's a un període d'informació pública perquè les persones interessades puguen expressar qualsevol al·legació que consideren oportuna, i esta puga tindre's en consideració en el projecte de mesures compensatòries.  
El procediment d'informació pública podrà realitzar-se de manera conjunta a la realitzada per l'Autorització Ambiental Integrada, o bé individualment, en el cas que esta ja s'haja realitzat.  
9. Pla de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte desplega un pla de vigilància ambiental que du a terme un control i seguiment des de l'inici de les obres fins a la seua fase d'abandó. Revisat el dit pla s'observen algunes carències que han de ser esmenades i ajustar-se al que establix l'annex III del Reial Decret 1481/2001, d'eliminació de residus en abocador tal com s'indica en l'informe emés pel Servici de Residus Urbans d'esta Conselleria.  
  
A més d'allò que s'ha indicat en els apartats anteriors cal tindre en compte els informes sectorials rebuts. A priori, estos estimen acceptable des del punt de vista ambiental les instal·lacions sempre que s'adopten certes mesures protectores i/o correctores que minimitzen els impactes derivats de la implantació de les instal·lacions.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada està inclosa en l'annex I, apartat 6 a del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
  
A la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer   
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la Instal·lació d'Eliminació de Residus Sòlids Urbans Matrona 2. Instal·lació 2 del Pla Zonal de Residus de la Comunitat Valenciana. Zones III i VIII del PIR i l'empresa promotora és l'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE), sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i les condicions establides en l'apartat següent, així com les modificacions introduïdes per estos.  
  
  
Segon  
1. El conjunt d'instal·lacions projectades ocuparan únicament les parcel·les agrícoles que figuren com a tals en l'Inventari Forestal (parcel·les 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 178, parcialment les parcel·les 106 i 107 del polígon 3).   
En conseqüència:  
El vas d'abocament s'adequarà a les parcel·les agrícoles.  
S'hauran de mantindre els actuals accessos a l'abocador.  
L'aula ambiental, sendes i mirador han d'ubicar-se en parcel·les agrícoles.  
En conseqüència, el traçat proposat per al subministrament elèctric de les dites instal·lació s'ha d'adequar a la nova situació.  
2. L'abocament dels residus es farà en cel·les més xicotetes, que seran habilitades i creixeran d'acord amb els paràmetres establits en el projecte. El recreixement del vas d'abocament per damunt de la cota natural del terreny es realitzarà per mitjà de bancs de restauració d'alçària no superior a 5 m i angle de talús 3H: 1V. Estos bancs estaran separats per bermes intermèdies d'amplària no inferior a 5 m, amb un contrapendent del 2%, i cuneta de drenatge al peu del talús que reconduiran les aigües de desaigüe de cada una de les terrasses fins al canal principal de desaigüe que les conduirà fins a les basses de pluvials.  
  
3. L'informe corresponent de l'organisme de conca es considerarà per l'òrgan substantiu, segons siga procedent, en el procediment d'autorització ambiental integrada, d'acord amb el que establix l'article 31 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, en relació amb l'article 19 de la Llei 16/2002, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació; així com pel que fa al que establix l'article 25.4 del text refós de la Llei d'Aigües (Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, modificat per la Llei 11/2005, de 22 de juny).  
  
4. Les arreplegues de material excavades s'ubicaran en terrenys agrícoles i es mantindran en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.  
5. Qualsevol aportació de terres per al recreixement i segellat del vas així com per al cobriment dels residus procediran de pedreres degudament legalitzades.  
6. El sistema de desgasificació s'ha de posar en marxa a mesura que vaja recreixent la massa de residus i no al final de la vida útil de l'abocador com s'indica en el projecte.  
7. Es realitzarà neteja periòdica del camí d'accés, de les instal·lacions i de la contornada. Els residus depositats en l'abocador seran coberts amb terres i s'evitarà la presència d'animals no desitjats, en especial aus.  
8. S'ha de dur a terme un control de les emissions acústiques i dels nivells de recepció en l'entorn, per mitjà de la realització d'auditories acústiques, a l'inici de l'exercici de l'activitat o posada en marxa i, almenys, cada cinc anys. L'auditoria acústica ha de ser realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica, d'acord amb el Decret 229/2004, de 14 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i es crea i es regula el seu registre.  
9. Quant a les emissions difuses provocades per l'emissió de material pulverulent, s'aplicaran totes les millors tècniques disponibles possibles en este tipus d'activitats incloent-hi aquelles orientades a reduir la suspensió de pols provocada pel trànsit de camions i maquinària pesant. Els límits d'emissió aplicables a este tipus d'activitats seran els establits en el Decret 127/2006, del Consell, que desplega la Llei 2/2006, de la Generalitat, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.   
  
10. Quant a l'emissió de gasos i olors es realitzaran controls de possibles emissions a l'atmosfera tant a nivell general en planta com a controls de caràcter específic: control de concentració d'AOX en el biogàs i control d'emissions de partícules i paràmetres associats en les torxes. Hauran de notificar-se a la Direcció General de Qualitat Ambiental, una vegada a l'any, les dades sobre les emissions a l'aire de la instal·lació, per mitjà del Registre d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER), d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002, i de la Decisió 2000/479/CE, de 17 de juliol de 2000.  
11. La restauració del vas d'abocament i de les instal·lacions auxiliars es realitzarà tenint en compte que el projecte s'ubica en l'àmbit del LIC de la serra de Martés i serra de l'Ave.  
12. El projecte de mesures compensatòries haurà de sotmetre's a un període d'informació pública perquè les persones interessades puguen expressar qualsevol al·legació que consideren oportuna, i esta puga tindre's en consideració en el projecte de mesures compensatòries. I s'efectuarà el procediment que corresponga d'acord amb la normativa sectorial específica.  
13. Per a permetre detectar hipotètiques fugues de lixiviats que pogueren arribar als sediments paleògens de baixa permeabilitat s'executaran dos perforacions localitzades en la vora sud-oriental de la zona d'abocament, a l'entorn de les següents coordenades UTM X = 684.305 e I = 4.350.410, i X = 684.400 e I = 4.350.445, respectivament. El control d'estos dispositius tindria cadència trimestral, i si existira algun tipus de fluid s'establiria la profunditat d'este i es prendria mostra per a la seua determinació analítica. La profunditat de les dites perforacions, l'entubament de la qual estaria ranurada al llarg de tota la seua longitud, haurà de ser de 100 m. Independentment que s'arribe o no al substrat triàsic.  
14. El pla de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental s'ajustarà al que establix l'annex III del Reial Decret 1481/2001, d'eliminació de residus en abocador tal com s'indica en l'informe emés pel Servici de Residus Urbans d'esta Conselleria; així com les condicions establides en esta DIA.  
  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 29 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 233/08-AIA.  
Títol: declaració d'interés comunitari per a un hort solar fotovoltaic.  
Promotor: Reciclados y Servicios del Mediterráneo, SLU.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: partida Los Cabezos, polígon 9, parcel·la 39, del terme municipal de Villena (Alacant)  
Descripció del projecte   
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'objecte del projecte és l'obtenció de la declaració d'interés comunitari per a la instal·lació d'un hort solar fotovoltaic en sòl classificat com a no urbanitzable comú, promogut per Reciclados y Servicios del Mediterráneo, SLU.  
La superfície total de la parcel·la és de 113.369 m², amb la distribució següent:  
Hort solar fotovoltaic: 62.348 m²  
Panells fotovoltaics: 24.395,58 m²  
Construccions auxiliars: 450,91m²  
Accessos, viari interior i aparcament: no s'especifica.  
L'alçària màxima dels panells solars serà de 4,5 m.  
Es preveu un tanca perimetral per mitjà de tanca metàl·lica galvanitzada de 2 m d'alçària, col·locada sobre bases de formigó per mitjà de suports metàl·lics galvanitzats.  
Es preveu instal·lar una potència total de 3,3 MWn (33 sistemes de 100 kWn amb 510 mòduls sistemàticament). Els mòduls es col·locaran sobre estructures metàl·liques d'alumini fixes. Es disposarà de 33 casetes transformadores de 13,42 m², i una caseta de connexió a la companyia de 8,05 m². Es mantindrà una distància a l'eix del camí de 8 m.  
Les actuacions a dur a terme per a la instal·lació són:  
Desbrossament i neteja del terreny. Moviment de terres.  
Fonamentacions i amarrament de plaques d'estructura.  
Construcció dels basaments de les estructures on s'ubiquen els panells solars.  
Execució projecte d'evacuació.  
Tanca perimetral exterior realitzada amb malla metàl·lica.  
Es preveu la instal·lació d'una línia elèctrica subterrània per a connectar el centre de connexió de la companyia amb la línia aèria de mitjana tensió. No es concreta el punt d'evacuació de l'energia produïda, condicionat a les especificacions de la companyia subministradora. Per això, no es coneix si es faran encreuaments, encara que s'indica que s'hauran d'ajustar al que preceptuen els articles 32, 33 i 34 del reglament Tècnic de Línies Elèctriques Aèries d'Alta Tensió.  
L'únic residu que es generarà és l'oli dels transformadors, i serà revisada periòdicament la instal·lació per empresa autoritzada.  
Es disposarà de proveïment d'aigua per al llavat dels panells fotovoltaics, per a un consum anual estimat de 2.019,6 m³, i es realitzarà el proveïment mensualment amb camions cisterna.  
S'inclou el pla de restauració per a aplicar després del cessament de l'activitat, consistent en les fases següents:  
Desmantellament dels panells fotovoltaics i gestionats per gestor autoritzat.  
Desmantellament de les estructures suport.  
Arreplega de cablejat.  
Eliminació de sabates.  
Desmantellament de centres de transformació i inversors.  
Demolició de casetes de CT i inversors.  
Aportació de terra vegetal a la parcel·la i llaurar.  
Replantació amb espècies autòctones.  
- Destí de materials desmantellats així com runes a abocador autoritzat.  
El projecte de la instal·lació presenta una adequada connexió amb el sistema viari.  
La distància al nucli urbà de Villena és superior a 4 km.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
Amb data 21 de juliol de 2008, la Direcció Territorial d'esta Conselleria a Alacant, remet l'avantprojecte, l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi d'integració paisatgístic i el certificat del resultat de la informació pública.   
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de publicació en el DOCV núm. 5.770, de 26 de maig de 2008, sense que s'haja presentat al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
Informes sectorials  
Amb data 4 de setembre de 2008 se sol·licita a la Direcció General de Paisatge, informe relatiu a l'actuació, sense que s'haja rebut fins al moment.  
Amb data 5 de setembre de 2008 se sol·licita informe a l'Àrea d'Espais Naturals, el qual es remet amb data 12 de setembre de 2008. L'informe emés indica que no hi ha afectació territorial a espais naturals protegits o que formen part de la Xarxa Natura 2000.  
Amb data 5 de setembre de 2008 se sol·licita informe al Servici de Biodiversitat el qual es remet amb data 9 de setembre de 2008. L'informe emés indica:  
El projecte no afecta microreserves de flora, reserves de fauna, però sí que afecta el Pla de Recuperació del Fartet: conca Alta del Vinalopó.  
  
El projecte no afecta ni LIC i ni ZEPA de la Xarxa Natura 2000 ni cap altre espai protegit.  
Amb data 9 de setembre de 2008 se sol·licita informe al Servici de Gestió Forestal, el qual es rep amb data 19 de setembre de 2008. L'informe emés en sentit favorable per a la ubicació de la instal·lació (que a més es podrà desmantellar al final de la seua vida útil), indica que la instal·lació afecta terrenys forestals en tota la seua extensió, amb una qualitat d'estos a primera vista, baixa. A més indica que l'emplaçament de la planta solar es troba rodejat d'instal·lacions com ara una EDAR al N amb una superfície d'ús de 810 m² i un abocador de residus al S, amb una superfície de 207.000 m².  
Amb data de Registre d'Entrada 8 de setembre de 2008 la Direcció Territorial d'esta Conselleria a Alacant remet la documentació següent:  
Informe de la Junta de Govern Local, en sessió d'11 d'agost de 2008, en relació amb l'actuació i l'informe emés pel director del Gabinet de Desenrotllament Econòmic i l'informe desfavorable emés per la tècnic municipal de medi ambient.  
Informe de l'arquitecta municipal emés amb data 9 de juliol de 2008, en el qual s'inclou la informació següent:  
- El terreny a ocupar es troba classificat com a sòl no urbanitzable comú, apte per a ubicar l'activitat que es pretén.  
Informe de la tècnica municipal de medi ambient emés en sentit desfavorable amb data 8 d'agost de 2008, a causa de les consideracions següents:  
- L'ordenació de les plaques solars projectades afecta a sòl forestal i hàbitats naturals comunitaris.  
S'ha pogut incórrer en infracció administrativa de la legislació vigent per l'execució total o parcial del projecte així com la destrucció d'espècies/hàbitats naturals amb protecció específica sense les preceptives autoritzacions.  
- Els estudis d'impacte ambiental i d'integració paisatgística han infravalorat l'àrea objecte del projecte. Com a conseqüència, no s'ha realitzat una adequada valoració d'impactes, ni proposta de mesures correctores.  
Informe del director del Gabinet de Desenrotllament Econòmic Municipal emés amb data 5 d'agost de 2008 en sentit favorable a l'actuació.  
Consideracions ambientals  
La superfície a ocupar fita per l'extrem S amb la planta de residus orgànics de Villena. Encara que segons la cartografia temàtica d'esta Conselleria la parcel·la està inserida entre sòl catalogat com a forestal, tant en els seus extrems OE com E, realment la zona està fortament antropitzada, i està una gran part d'este sòl catalogat com a forestal modificat per moviments de terres i actuacions associades a estos, així com infraestructures associades a l'ús agrícola.  
S'ha utilitzat un escàs grau de detall per a definir les unitats ambientals en l'estudi d'impacte ambiental, així es descriu la vegetació de la parcel·la com un terreny actualment convertit en un erm en el qual no hi ha cap tipus de vegetació, a excepció d'alguna espècie ruderal típica de parcel·les abandonades. Per la qual cosa no hi ha presència d'espècies endèmiques o amenaçades en la zona, per tractar-se d'un entorn molt modificat.  
Segons la cartografia temàtica d'esta Conselleria, la zona es correspon amb una fisiografia fortament ondulada. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és baixa o nul·la. El risc d'erosió actual és moderat en tota la zona d'actuació. El risc d'erosió potencial en la zona de la parcel·la a ocupar per la instal·lació és alt. El risc d'inundació segons el PATRICOVA és nul. No hi ha afectació a camí ramader.  
  
L'actuació proposada no afecta cap espai natural protegit de la província d'Alacant ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Les accions susceptibles de causar impacte considerat en l'estudi d'impacte ambiental, són:  
Fase construcció:  
Desbrossament i neteja del terreny.  
Moviment de terres en general.  
Trànsit de vehicles i maquinària.  
Moviment de terres en general.  
Aplec de materials.  
Esplanació i asfaltat de vials.  
Construcció d'edificis auxiliars.  
Consum d'aigua.  
Entre les mesures preventives i correctores arreplegades en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclouen les següents:  
Sobre atmosfera:  
Es procedirà al reg d'accessos, de camins d'obra i de plataformes de treball.  
Es minimitzarà l'emissió de sorolls amb la disminució de la velocitat de circulació del vehicles rodats associats a les obres, i s'ajustaran als nivells de soroll permesos per la legislació vigent.  
Sobre el sòl:  
S'intentarà adaptar l'actuació a la forma natural del terreny per a minimitzar l'impacte sobre el medi geològic i geomorfològic (no s'aporta informació respecte d'això).  
Es reutilitzarà la totalitat de les terres procedents d'excavació de rases i sabates.  
Per a evitar processos erosius, es desbrossarà el terreny estrictament necessari immediatament abans d'iniciar els treballs d'execució, per a evitar que el sòl romanga nu. En cas de quedar algun talús nu amb excessiu pendent, es cobrirà amb malla geotècnica, especial per a la subjecció d'estos.  
Sobre la hidrologia:  
S'haurà de destinar zones per a canvi d'oli de la maquinària, i s'establirà un sistema d'arreplega de residus tòxics que seran entregats a gestor autoritzat.  
S'ha dotat l'actuació d'una xarxa de canalització d'aigües pluvials.  
  
Alguna de les mesures correctores no tenen informació específica que aclarisca la seua justificació i la seua execució, com és triturar les restes vegetals procedents del desbrossament i la seua incorporació al terreny, de manera que augmente la matèria orgànica.  
No preveu les actuacions relacionades amb el desmantellament de l'activitat. No aporta informació detallada del moviment de terres a dur a terme ni de les mesures preventives i correctores associades. Tampoc s'ha tingut en compte l'afectació al patrimoni.  
En tot cas, i a pesar de les deficiències de la documentació, una vegada analitzada la naturalesa de la superfície on pretén ubicar-se l'activitat, i en vista dels informes tècnics demanats, es considera factible mediambientalment l'activitat, sempre que es desenrotlle d'acord amb les consideracions establides en esta declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
L'activitat s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en aplicació de l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.  
L'article 16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'activitat d'un hort solar fotovoltaic de 3,3 MWn en polígon 9, parcel·la 39 del terme municipal de Villena (Alacant), ubicada en sòl no urbanitzable comú, promogut per Reciclados y Servicios del Mediterráneo, SLU, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:   
1. S'haurà d'aportar informació detallada relativa al moviment de terres a realitzar, i adjuntar plans de perfils abans i després de l'actuació. S'haurà d'aportar informació detallada de tractament de talussos en cas que es generen, ja que el risc d'erosió potencial en la parcel·la és elevat. S'haurà d'informar a més de la gestió d'excedents si és que es generen, o la procedència de l'aplec de materials de reblert si és que són necessaris.   
2. S'haurà d'aportar informació relativa a la gestió de pluvials en la superfície afectada per la instal·lació, la seua canalització en la parcel·la i el seu destí. En el mateix sentit, haurà d'aportar-se informació relativa a la gestió de les aigües de llavat de les plaques fotovoltaiques.  
3. La il·luminació haurà de ser de baixa intensitat, de vapor de sodi de baixa pressió, a fi de no generar contaminació lumínica i no atraure els insectes.   
4. Finalitzada la vida útil de la instal·lació, es procedirà a la reposició del sòl al seu estat original, i s'ha de presentar projecte de restauració de la superfície afectada davant d'esta Direcció General i en termini no superior a tres anys.  
5. Haurà de disposar d'informe de la Direcció General de Paisatge d'esta Conselleria, basant-se en l'estudi d'integració paisatgística elaborat i en compliment de l'article 58 del Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana.  
6. Haurà de disposar de l'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
7. El programa de vigilància ambiental inclourà la comprovació documental de l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades, a més de la informació relativa a la gestió de les aigües resultants de la neteja dels panells solars. Haurà de comunicar-se l'adopció de mesures preventives encaminades a evitar el desenrotllament de processos erosius en la parcel·la a ocupar, així com la verificació de la seua efectivitat.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a esta Direcció General des d'on es preveurà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
9. D'acord amb l'article 14 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 29 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Angeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Ambiental Estratègica  
Expedient: 250/6218-HMO.  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana.  
Promotor: Ajuntament de Ludiente (Castelló).  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU.  
Localització: terme municipal de Ludiente.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Este Pla General té com a finalitat bàsica substituir el planejament vigent ja desfasat, i desenrotllar un nou model territorial que permeta l'evolució urbanística del terme municipal i done resposta a les conclusions extretes tant de l'anàlisi socioeconòmica com del medi físic, del terme municipal de Ludiente.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
a) Ludiente és un municipi situat en la part oest de la província de Castelló, a la comarca de l'Alt Millars, el nucli urbà de la qual es troba a una altitud sobre el nivell del mar de 431 m. A més del nucli urbà de Ludiente, al terme municipal hi ha els nuclis de Giraba de Abajo i Giraba de Arriba, a 380 m i 378 m sobre el nivell del mar respectivament, així com una sèrie de masies disperses de rellevància, a més d'alguns caserius i edificis disseminats.  
b) El terme municipal de Ludiente, molt muntanyós i amb una superfície de 3.140 ha, limita amb els termes de Castillo de Villamalefa, Lucena, Argelita, Toga, Torrechiva, Cirat, Arañuel i Zucaina.  
c) L'instrument de planejament vigent, regulat pel projecte de delimitació de sòl urbà aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 31 de gener de 1989, inclou les superfícies següents:  
  
Sòl urbà: 71.135,00 m²..  
Sòl no urbanitzable: 3.132,88 ha.  
d) El nou planejament proposa la següent distribució de sòls arreplegats en l'annex al Pla General de desembre de 2005:  
Sòl urbà 12,77 ha.  
Ludiente 8,973 ha.  
Giraba de Arriba 1,327 ha.  
Giraba de Abajo 2,474 ha.  
Sòl urbanitzable 1,643 ha.  
Ludiente 1,643 Ha.  
Sòl no urbanitzable comú 685,91 ha.   
Sòl no urbanitzable protegit 2.321,70 ha.  
SNU interés mediambiental 743,48 ha.  
SNU protecció forestal 1.221,15 ha.  
SNU interés natural i paisatgístic 256,28 ha.  
Zona de protecció d'infraestructures 45,20 ha.  
Zona de protecció de camins ramaders 144,70 ha.  
Zona de protecció de patrimoni 3,00 ha.  
Zona de protecció de cicle hidràulic 38,637 ha.  
e) De les dades anteriors, s'obté el quadro comparatiu següent:  
  
PDSU PGOU increment  
Sòl urbà (SU) 7,12 ha 12,77 ha.   
Sòl urbanitzable (SUble) 1,65 ha.  
Total SU + SUble 7,12 ha 14,42 ha 102%.  
Per tant, el nou planejament proposa un increment de la superfície de sòl classificada com a sòl urbà i sòl urbanitzable, aproximadament, del 102%, i l'ús predominant és el residencial.   
  
f) La documentació no arreplega cap estimació relativa a la quantitat d'habitatges existents ni a la quantitat de nous habitatges que podran desenrotllar amb el nou planejament.  
g) El sostre de població potencial proposat s'estima en 1.555 habitants, en funció, únicament, de les illes edificables de tipologia tancada, sense tindre's en compte els potencials habitatges de les masies proposades en el planejament com a assentaments històrics. Capacitat, que segons reconeix el redactor del projecte és difícilment abastable.  
  
h) El territori de Ludiente s'ha dividit, d'acord amb criteris tècnics, en tres zones d'actuació urbanística; A, B i C, i totes estes són d'ús predominant residencial. La A correspon al nucli antic, la B amb l'eixamplament tradicional i la C és una zona residencial de baixa densitat en què s'ha intentant respectar al màxim la topografia abrupta de terreny.  
  
A Ludiente es donen els tres tipus, mentre que en els nuclis de Giraba de Arriba i de Giraba de Abajo, únicament, s'arreplega la tipologia B.  
i) La delimitació del sòl urbà s'ha basat en la idea d'incorporar al sòl urbà totes les edificacions existents, amb el criteri de l'existència de servicis urbanístics, incloent-hi les zones a desenrotllar per mitjà d'actuacions aïllades, així com, la incorporació dels terrenys necessaris a fi d'establir els equipaments que resulten preceptius, especialment els destinats a parcs públics i zones verdes, els destinats a constituir les estructures generals de comunicació del sòl urbà i les restants dotacions de tipus públic i col·lectiu, docents, esportives, sanitàries...  
  
j) Únicament es classifica una zona de sòl urbanitzable amb ordenació detallada de baixa densitat, amb destinació a l'edificació d'habitatges aïllats, en la zona nord-est del nucli urbà de Ludiente, la urbanització de la qual està prevista per mitjà del desenrotllament d'una unitat integrada.  
k) Dins del sòl no urbanitzable es distingixen dos tipus el normal i el protegit, i s'inclou dins del protegit l'establiment de mesures de protecció destinades a la conservació de la seua naturalesa i a la defensa del paisatge.  
3. Alternatives  
No se n'han presentat.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 8 d'agost de 2002, l'Ajuntament de Ludiente remet documentació tècnica del projecte, estudi d'impacte ambiental (EIA), certificat de la informació al públic i certificat de l'acord d'aprovació provisional pel ple de la corporació, i va sol·licitar la corresponent declaració d'impacte ambiental. La dita documentació resulta incompleta fet pel qual no és procedent incoar el procés d'avaluació d'impacte ambiental.  
Amb data 9 de setembre de 2003, este Servici remet a l'Ajuntament de Ludiente, sol·licitud i ampliació de documentació, en el qual se li comunica el següent:  
- Que és necessària la remissió d'una còpia de les al·legacions presentades durant el tràmit d'exposició pública del document de planejament, que inclou l'estudi d'impacte ambiental.  
- Que la informació arreplegada en l'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant EIA) no permet obtindre elements de juí suficients, i és necessària l'ampliació dels seus continguts segons el que s'ha indicat en l'informe annex.  
- Es paralitza el procediment fins a la recepció de la nova documentació.  
Amb data 26 de setembre de 2005, este Servici emet Advertència de Caducitat, per veure's paralitzat el procediment per causa d'inactivitat imputable a l'interessat.  
Amb data 28 de setembre de 2005 té entrada en esta Direcció General documentació complementària, remesa per l'Ajuntament de Ludiente, integrada per còpia d'al·legacions presentades durant el tràmit d'exposició pública i ampliació de l'EIA, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública   
La documentació del Pla General d'Ordenació Urbana es va exposar al públic per un termini d'un mes, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterrani de data 2 d'agost de 2000 i en el DOCV núm. 3.795, de 18 de juliol de 2000, i es va ampliar el termini d'exposició per un nou termini d'un mes per mitjà d'anunci inserit en el BOP núm. 108 de 5 desembre de 2000, i l'anunci en el periòdic Mediterráneo de 6 de setembre de 2000.  
Durant el període d'informació pública es van presentar cinc al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari-interventor accidental de l'Ajuntament de Ludiente, acompanyat pel certificat d'aprovació provisional del Ple de 20 de desembre de 2001.  
  
3. Resum d'al·legacions  
Cap de les al·legacions presentades és de caràcter ambiental.  
4. Petició d'informació o documentació complementària   
Amb data 11 de desembre de 2006, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet requeriment de documentació a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, i va sol·licitar la documentació següent:  
1. Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
2. Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià relatiu al Catàleg de Béns i Espais Protegits.  
3. Informe, inicial o definitori en el sentit que resulte, evacuat per l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, de l'existència de suficients recursos hídrics per als usos previstos pel PGOU, segons les previsions dels plans hidrològics, així com de la no afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
4. Informe previ de la Unitat de Camins Ramaders.  
5. Certificat de l'entitat gestora de l'estació depuradora d'aigües residuals que justifique la capacitat de la dita infraestructura per a admetre les aigües residuals generades pel desenrotllament dels usos proposats en el nou PGOU.  
6. Certificats que justifiquen la capacitat de gestió dels residus sòlids, tant urbans com inerts, així com el destí final d'estos tenint en compte el Pla Zonal de la Zona IV del PIR que establix la gestió a dur a terme per a este tipus de residus.   
7. Documentació relativa a l'EIA:  
- Cartografia de tots els possibles riscos ambientals: avingudes i inundacions, contaminació d'aqüífers, incendis forestals, erosió, lliscaments i despreniments.  
- Cartografia que arreplegue les unitats ambientals definides.  
- Cartografia de les àrees forestals que hagen patit incendis.  
- Documentació que arreplegue: l'origen de l'aigua amb què s'atén la demanda existent i la nova demanda generada, així com la seua qualitat i quantitat, tant per als usos existents com per als previstos.  
- Dotar tots els barrancs existents al terme municipal d'una protecció especial, que integre tant la protecció corresponent al domini públic hidràulic com les zones de ribera que presenten major valor ambiental.  
  
- Incloure un pla en què es localitzen les diverses fonts existents al terme municipal, i s'establirà un perímetre de protecció adequat en cada cas.  
- Estudiar el risc que suposa la presència, al costat del nucli de la població de Ludiente, de vessants que presenten risc de lliscament baix i mitjà i una zona de despreniment puntual, al nord, definida com de danys que afecten béns i persones, i es justificaran els sectors urbanitzables proposats en estes zones.  
- El sòl afectat com a risc d'incendi es classificarà com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, de conformitat amb la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Ampliar el sòl no urbanitzable de protecció forestal, a fi d'arreplegar tot el sòl forestal classificat com a tal per l'inventari forestal. En cas de correspondre's amb zones de cultiu, es podrà canviar la dita classificació per la de sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
  
Es presentarà cartografia on es localitze amb major detall el sòl previst per a abocador, i s'especificarà, el tipus d'abocador que es pretén implantar al terme municipal. Així mateix, es localitzarà la reserva de sòl necessària per a la implantació d'un ecoparc, amb les dimensions i característiques que establix el dit pla zonal i amb les previsions poblacionals del PGOU.  
- Es proposarà un sistema adequat per al tractament de les aigües residuals de les poblacions de Giraba de Arriba i Giraba de Abajo, ja que en l'actualitat no tenen sistema de depuració i connectar les dites poblacions amb la depuradora de Ludiente és pràcticament inviable.  
  
- Per als nous sòls urbanitzables es disposarà d'una xarxa de sanejament separativa, que serà arreplegada en els corresponents plans de clavegueram.  
Amb data 31 d'octubre de 2007, s'advertix l'Ajuntament de Ludiente de la caducitat de l'expedient d'EIA per causa d'inactivitat imputable a l'interessat.  
Amb data 30 de maig de 2008, té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural, l'annex a l'estudi d'impacte ambiental, datat al febrer de 2008, remés per la Secció de Planejament Urbanístic del Servici de Territorial d'Ordenació del Territori.  
Amb data 18 de setembre de 2008, té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural, un exemplar de les normes urbanístiques modificades amb data setembre 2007, remés pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori.  
Informes sectorials  
Amb data 7 de febrer de 2007 es rep l'informe del Servici Territorial de Medi Ambient, de 30 de gener de 2007, el qual es va sol·licitar per este Servici amb data 23 de novembre de 2006, del qual s'extrau, literalment, el següent:  
- Sobre la delimitació del sòl no urbanitzable en el projecte del PGOU, haurà de tindre's en compte la zonificació establida en l'article 32 del Pla General d'Ordenació Forestal (d'ara en avant PGOF), segons el Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat.  
- Les zones qualificades com SNU de protecció forestal en el projecte de PGOU, i que segons la normativa del planejament es definixen com a àrees en què predominen les espècies forestals, no es correspon de manera clara amb la classificació del PGOF.  
- En general, el sòl qualificat en el PGOU com a sòl no urbanitzable comú afecta sòl classificat pel PGOF com a forestal arbratge natural i forestal matoll. Hauria de modificar-se esta qualificació en l'entorn del barranc Hondo (afectat per un incendi en 1993), de la zona oest de La Giraba, de la serra del Pozo i de la masia de Los Mores, en el sentit d'augmentar la superfície del SNU de protecció forestal.  
  
- Es considera, que la vegetació de la ribera del riu Villahermosa i els diferents barrancs del terme municipal estan en bon estat de conservació. A més el riu Villahermosa alberga espècies faunístiques d'interés per a la conservació de la biodiversitat. Es considera que haurien d'incloure's com SNU de protecció d'infraestructures de cicle hidràulic els llits de la rambla de Santa Ana, el barranc Hondo, el barranc de Los Arboles, el barranc de la Hoya Blanca, el barranc del Jaqués, el barranc de Milano, el barranc Crevada, el barranc Simón i el barranc del Hostal.  
- Respecte al proveïment d'aigua potable al nucli urbà, haurien de classificar-se com a equipaments de la xarxa primària, el Pozo Giraba, que proveïx el nucli urbà de La Giraba, el brollador La Valentina, que proveïx el nucli urbà de Ludiente, i la font de Ludiente. D'altra banda seria necessari protegir les fonts no connectades al proveïment públic com la font de Juan Moya, la font El Piojo i la font La Rulla.  
  
- Es representarà de manera més clara, el traçat dels camins ramaders en el pla del PGOU.  
Durant el procediment d'avaluació ambiental el promotor ha aportat els informes següents:  
1. Informe de la Unitat Tècnica de Patrimoni, de 6 de juny de 2002, en el qual s'informa el següent:  
«1. Respecte al patrimoni immoble, en el document anomenat memòria informativa es fa referència a una ermita existent a la plaça de Giraba de Abajo, una torre àrab anomenada de Giraba i als castells de Bou Negre i Ludiente, i no s'hi inclouen després en les Normes Urbanístiques, article 145 catàleg, ni es definix el seu grau de protecció. Tampoc estan els dits immobles ubicats en els plans corresponents.  
  
2. Respecte al patrimoni arqueològic el pla arreplega tots els jaciments inventariats que quedaran subjectes al que establix el títol III de la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià.  
3. Tal com es diu en la memòria informativa és possible que existisquen més jaciments al terme municipal, però com no estan inventariats no és possible situar-los en planimetria i protegir-los, per la qual cosa el pla haurà d'incloure la possibilitat d'incrementar automàticament el catàleg quan des de la Direcció General de Patrimoni Artístic així se li notifique.  
4. D'acord amb la Llei del Patrimoni Cultural Valencià hauran de definir-se els Béns d'Interés Cultural (els declarats pel decret genèric de protecció de castells), així com els Béns de Rellevància Local».  
  
2. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 28 de gener de 1988, en el qual es resol: autoritzar a l'Ajuntament de Ludiente (Castelló) la captació i derivació de 0,74 l/s de cabal continu durant els mesos de gener a maig i d'octubre a desembre, ambdós inclosos, de la font de Ludiente en el riu Villahermosa i la seua elevació al depòsit, per un termini de 75 anys.  
3. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 28 de gener de 1988, en el qual es resol: autoritzar a l'Ajuntament de Ludiente (Castelló) la captació i derivació de 2,54 l/s de cabal continu durant els mesos de juny a agost, de la font de La Valentina, i la seua elevació al depòsit, amb destinació al proveïment d'aigua a la població de Ludiente (Castelló), per un termini de 75 anys.  
4. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Ludiente per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Ludiente (Castelló), de 17 de gener de 2008, del qual s'extrau literalment el següent:  
«1. L'EDAR de Ludiente dóna servici al municipi del mateix nom i està dissenyada per a tractar 160 m³/dia. En l'actualitat el cabal influent és de 66 m³/dia.  
2. En el II Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana no es preveuen actuacions per les quals s'amplie la capacitat del sistema.  
3. Segons els dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 139 m³/dia».  
Conclusió. En el cas en què l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals generades per les seues actuacions per mitjà de la construcció d'una EDAR pròpia i vaja a sol·licitar en un futur la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, esta Entitat de Sanejament d'Aigües informa de la viabilitat del tractament sempre que es complisquen, entre altres, les condicions següents:  
1. Es plasme en el corresponent instrument de planejament, la zonificació i l'ordenació de l'àmbit afectat a la infraestructura de sanejament objecte de l'actuació projectada. A estos efectes, i en funció de les característiques tècniques de la instal·lació, es determinaran dos zones indispensables per al correcte desenrotllament d'esta infraestructura de xarxa primària: una àrea de reserva contigua a la instal·lació per a futures ampliacions o millores i una zona de servitud de protecció en què s'excloga la implantació d'usos residencials, sanitaris, culturals i recreatius, de conformitat amb l'article 23.4 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, i en les Directrius referides als sistemes de tractament, apartat 6.3.2. del vigent Pla director de Sanejament de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 197/2003, de 3 d'octubre, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En tot cas, l'abocament generat pels desenrotllaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en el Model d'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament.  
3. Es coordinarà l'ampliació de la planta amb els desenrotllaments urbanístics segons tinguen lloc estos, ja que per a executar la connexió efectiva dels desenrotllaments, hauran d'estar executades les obres de construcció d'una planta depuradora amb capacitat suficient per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la població de Ludiente.  
  
Afectacions legals   
1. Al terme municipal de Ludiente es distingixen dos zones en què hi ha hàbitats naturals, arreplegats en la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i la flora silvestres, d'una banda els associats al llit del riu Villahermosa i d'una altra a terrenys forestals, arreplegats.  
  
Els existents en el llit del riu Villahermosa, principalment, en el tram comprés entre els nuclis de Giraba de Abajo i el de Ludiente, són els següents:  
92A0 Salicetum discoloro-angustifoliae (20%)  
5110 Rubo ulmifolii-Coriarietum myrtifoliae (5%)  
92D0 Rubo ulmifolii-Nerietum oleandri (50%)  
Els associats amb els terrenys forestals, que es localitzen a l'est del terme municipal, són els següents:  
5210 Quercetum cocciferae (25-50%)  
9560 Rhamno lycioidis-Quercion cocciferae (25-50%)  
La documentació presentada no conté cap pla que arreplegue els dits hàbitats. A pesar d'esta falta d'informació, es pot establir, a priori, que cap d'estos hàbitats resulta afectat pel planejament presentat. No obstant això, s'hauria d'establir que en el moment que es proposara la implantació d'algun ús o activitat en el sòl classificat com a SNU comú que afecta els dits hàbitats, haurà de fer-se un estudi detallat de la possible afectació als dits hàbitats.  
2. Rambles i barrancs. El riu Villahermosa, principal tributari del Millars, creua el terme municipal de Ludiente de nord a sud, i arreplega les aigües dels nombrosos barrancs existents al terme municipal.   
  
En el pla de gener de 2008 es grafia una franja de 25 metres a cada costat del llit, entorn de cada un dels barrancs i del riu, a la qual se li dóna la classificació de sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures cicle hidràulic. No obstant això, en alguns punts esta franja hauria d'augmentar-se fins a integrar en la dita protecció la vegetació de ribera, la qual, tal com es desprén de l'informe del Servici Tècnic de Medi Ambient, presenta un bon estat de conservació i que a més, el riu Villahermosa alberga espècies faunístiques d'interés per a la conservació de la biodiversitat.  
A fi de garantir la biodiversitat existent, s'haurien de preveure com a usos prohibits, en este tipus de sòl, els d'explotació agrícola, ramadera o forestal i la transformació a cultiu.  
D'altra banda, s'observa que no s'ha grafiat ni la zona de servitud (5 metres) ni la de policia (100 metres); zones en què els usos queden condicionats, d'acord amb la Llei d'Aigües.   
S'observa que el sector S-1 situat al nord del nucli urbà de Ludiente afecta una barranquera, la qual no apareix grafiada i, a més, es classifica com a sòl urbà, quan es tracta de domini públic hidràulic, segons la definició continguda en la Llei d'Aigües. Per tant, es modificarà, i es classifica, almenys, el llit i la zona de servitud com a sòl no urbanitzable de protecció de llits i es deixarà una franja de 25 metres lliure d'edificació, dedicada a zona verda.  
Al terme municipal hi ha gran nombre de fonts i pous, que han sigut arreplegades en el Pla de Classificació del Sòl de gener 2008 i que s'han considerat com a dotació pertanyent a xarxa primària, amb la qual cosa es garantix la seua protecció.  
3. Forestal. La major part del terme municipal és forestal i presenta, en general, un adequat estat de conservació. D'altra banda, hi ha zones d'antics cultius que a causa del seu abandó, hui en dia presenten un avançat estat de regeneració, i poden considerar-se ja com a sòl forestal, d'acord amb la Llei Forestal.   
Cal destacar les zones situades al nord del terme municipal just en el límit amb els termes d'Argelita, Toga i Cirat, afectades pels incendis de 1993 i 1994, les quals hauran de regir-se pel que establix l'article 53 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, així com de la resta de legislació sectorial vigent.   
  
Respecte d'això, el Pla de Classificació del Sòl datat al gener de 2008 crea confusió ja que, únicament, arreplega el contorn dels sòls incendiats, i se superposa una àrea que hauria de ser de protecció a sòls classificats com a no urbanitzable comú, la protecció dels quals és menor a la que correspon a estos tipus de sòl, la qual cosa pot portar a errors d'interpretació i a una minorització de la seua protecció.  
D'altra banda, s'observa que s'han classificat com a sòl no urbanitzable comú un gran nombre de xicotets enclavaments dins del sòl forestal, bé perquè en la zona hi ha algun tipus d'edificació o bé perquè antany van ser zones de cultiu. Estos enclavaments, en general són terrenys l'activitat dels quals ha sigut abandonada fa anys, i que han adquirit signes inequívocs d'una incipient regeneració forestal, de tal forma que en la cartografia del Corine Land Cover del SIG, del la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, es cataloguen com a «espais de vegetació arbustiva i/o herbàcia; matoll boscós de transició», per la qual cosa el que s'ha adequat per a estes zones seria la seua classificació com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, de conformitat amb l'article 2.c de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
4. Camins ramaders. Pel terme municipal de Ludiente discorren 40 camins ramaders, que han sigut grafiats amb una línia en el Pla de Classificació del Sòl datat al gener de 2008. No obstant això, estes s'haurien de grafiar de forma més clara, d'acord amb l'informe emés pel Servici Territorial de Medi Ambient, a partir de la cartografia de l'Inventari de la Xarxa de Camins Ramaders de la Comunitat Valenciana.  
  
L'amplària legal, així com la longitud de cada un dels camins, s'arrepleguen per escrit, tant en el pla de gener de 2008, com en la memòria informativa de juny de 2000.  
Així mateix, al terme municipal hi ha els següents elements ramaders; 7 abeuradors (mas de Mate, font de La Valentina, font de Lazaroyo, bassot de l'Ermita de Sta. Rosa, riu Villahermosa, rambla de Sta. Ana i Hoya del Agua) i un descansador, el de Benachera, els quals, apareixen indicats amb una A o una D, en el pla de classificació del sòl datat al gener de 2008. No obstant això, no hi ha documentació que arreplegue ni els noms ni la superfície de protecció corresponent a estos.  
  
D'altra banda, s'observa que algun dels camins ramaders, es podria veure afectat pels nous sectors proposats, tant de sòl urbà, com de sòl urbanitzable, no obstant això, a causa de l'escala dels plans presentats, i la falta de detall, no es pot entrar a avaluar estes possibles afectacions, per la qual cosa no es pot concloure que no es produïsquen possibles impactes sobre estes.  
Vista la quantitat i la importància dels elements ramaders i dels camins ramaders existents al terme municipal, s'entén que per a una adequada valoració respecte d'això, s'hauria d'obtindre l'informe favorable dels tècnics competents en camins ramaders.  
5. Jaciments arqueològics. La memòria informativa arreplega les fitxes de l'inventari de jaciments arqueològics realitzades per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de la Generalitat Valenciana, corresponents al castell de Ludiente, la torre La Giraba, el castell del Bou Negre, jaciment El Molar i jaciment El Molar II.   
El pla del projecte arreplega la situació dels jaciments esmentats anteriorment i altres proposats pel tècnic redactor. No obstant això, estos últims no disposen de fitxa ni es presenta cap documentació que servisca per a la seua identificació.  
La documentació presentada, únicament oferix una descripció d'estos jaciments, no s'establixen mesures protectors ni correctores, ni es definixen els possibles impactes que el planejament podria ocasionar en estos.   
Revisat el Catàleg de Béns Immobles de la Comunitat Valenciana de l'Àrea de Patrimoni Cultural, s'observa que hi ha catalogats una sèrie d'elements etnològics que no s'han arreplegat en la documentació presentada.  
L'ermita del Pilar, bé de rellevància local, de conformitat amb la disposició addicional quinta de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, hauria de presentar un perímetre adequat de protecció en el seu entorn. En no arreplegar-se esta protecció, no es pot avaluar el possible impacte que sobre esta figura podria produir el desenrotllament de les tres illes plantejades en el seu entorn.   
Per tant, l'afectació del planejament al patrimoni no es pot valorar adequadament, ja que no es disposa de la documentació suficient, i tampoc es disposa de l'informe de patrimoni d'acord amb el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, que garantisca que el projecte està d'acord amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
  
6. Carreteres. La CV-194 creua el terme municipal de Ludiente de nord a sud, travessa el nucli urbà de Ludiente. Als nuclis de Giraba de Arriba i Giraba de Abajo, s'accedix per la CV-1970, una xicoteta bifurcació de la CV-194.  
Per tant s'hauran de respectar les zones d'afectació establides per la legislació vigent corresponent, i s'haurà de sol·licitar, respecte d'això, informe a la Conselleria d'Infraestructures i Transport, a fi de garantir la seguretat viària i protegir els usos circumdants de l'impacte negatiu d'estes vies.  
Consideracions ambientals  
1. El terme municipal de Ludiente presenta una morfologia molt abrupta, amb blocs realçats i depressions, amb un paisatge agrest i de difícil accés en què els pendents solen superar el 30%, i abunden les zones amb un cert risc de lliscament.  
Els nuclis de Giraba de Arriba i Giraba de Abajo se situen en un entorn amb una fisiografia catalogada com de vessants accentuats, el més suau del terme municipal, que no presenta riscos de lliscament i on predominen els terrenys de cultiu.   
El nucli de Ludiente, no obstant això, té part en una zona catalogada com de vessants accentuats, coincident amb la part més antiga, i una altra part, l'eixamplament se situa als peus d'un vessant amb pendents entre el 30% i el 50% que presenten un risc de lliscament mitjà i baix, amb algun punt amb risc puntual definit com a zona de danys que afecten béns i persones, coincident amb el barranc La Sita.  
Per tant, s'observa que la redelimitació proposada per als nuclis de Giraba de Arriba i Giraba de Abajo no afecta cap sòl amb risc de lliscament, mentre que els nous sòls proposats en el nucli de Ludiente afecten, excepte el sector situat al costat de l'ermita del Pilar, a sòls que presenten algun tipus de lliscament.   
Analitzada, l'orografia i l'entorn del nucli de Ludiente, s'observa que esta afectació és difícil d'evitar, per la qual cosa es troba a faltar un estudi més detallat respecte d'això, i que el planejament haguera proposat els nous sòls en les zones menys conflictives, en funció del resultat del dit estudi, així com que l'EIA arreplegara mesures preventives i/o correctores destinades a garantir la minimització d'estos riscos, com ara la realització d'assajos i estudis geotècnic, i un adequat pla de vigilància.   
No obstant això, en l'últim annex presentat de febrer 2008, el tècnic redactor afirma que una gran part del Sector S-1 urbanitzable se situa sobre roques de calcàries dolomítiques típiques de Muschelkalk superior que no presenten possibilitats de lliscament, encara que no s'acompanya de cap tipus d'estudi que avale la no existència d'estos riscos.  
Per tant, a falta d'eixe estudi més detallat, s'entén que el sector de sòl urbanitzable proposat podria augmentar el risc de lliscament existent, per la qual cosa des d'un punt de vista ambiental no és viable.  
  
2. En este terme municipal els sòls, en general, presenten una capacitat agrícola baixa o molt baixa, per la qual cosa predominen els sòls forestals sobre els cultivats, i se situen els primers en les zones més abruptes i els segons en les planes i llomes suaus.  
L'activitat agrícola se centra, majoritàriament, en el cultiu de secà, localitzat sobre una àrea pròxima al riu Villahermosa amb uns pendents que no superen el 15%. Predomina el cultiu de garrofers fins als 500 m, i fins als 800 m l'olivera. No obstant això, en l'actualitat s'ha introduït el cultiu de l'ametler.  
El regadiu és fonamentalment arbori, format per fruiters entre els quals se solen cultivar hortalisses, i es localitza entorn al riu Villahermosa.  
Després de girar visita de camp, amb data 17 de febrer de 2008, s'observa que la zona de regadiu està en perfecte estat de producció, i és el cultiu de secà el que patix un major abandó, excepte en zones concretes com en l'entorn de la Masia de Benachera.  
A priori, els nous sectors afectarien en major grau els cultius de regadiu, en concret, els situats en l'entorn de l'ermita del Pilar, els quals produiran un impacte negatiu i irreversible, ja que el seu desenrotllament suposaria la completa eliminació d'un sòl, que en l'actualitat es troba en producció. No obstant això, la resta de desenrotllaments, afecten cultius de secà abandonats, i produïx un impacte moderat, excepte en aquelles zones que a causa de l'abandó de les labors de cultiu la vegetació forestal s'està regenerant, per la qual cosa es poden considerar sòls forestals, d'acord amb l'article 2.c de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa en estos casos els impactes que es produirien serien negatius i irreversibles.  
  
3. La descripció de la vegetació, encara que sensiblement correcta, resulta molt generalista, i per tant fora d'escala i falta de relació amb el document de planejament proposat, ja que no s'han identificat correctament les unitats ambientals, ni s'ha presentat una adequada identificació, ni valoració d'impactes, que determine quines són les zones més adequades per a acollir els nous creixements.  
  
Cal destacar el predomini del sòl forestal, format fonamentalment per elements escleròfils perennifolis adaptats al clima mediterrani (carrasques, sureres, coscolls, arços, llentiscles...) davant de la resta de vegetació. Encara que, així mateix, és de rellevància la vegetació de ribera associada al llit del riu Villahermosa i als seus barrancs tributaris que, tal com apareix en l'Informe emés pel Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló, presenten un bon estat de conservació.  
  
La protecció del patrimoni natural queda assegurada per mitjà de la classificació de sòl no urbanitzable de protecció d'interés mediambiental, forestal i natural paisatgístic.   
D'acord amb les normes urbanístiques de setembre de 2007:  
a) El sòl no urbanitzable de protecció d'interés mediambiental inclou la major part de forest formada, fonamentalment, per matolls amb clara vocació forestal, junt amb les pinedes de repoblació, i establix com a ús principal l'activitat forestal, l'activitat agrícola ja existent sense desenrotllar transformacions que impliquen moviments de terres i en general, qualsevol ús destinat a afavorir la regeneració natural. El que entra en contradicció d'establir com a ús permés els abocadors de residus sòlids.  
b) El sòl no urbanitzable de protecció forestal, presenta uns usos més restrictius que la categoria anterior, i establix com a usos bàsics la protecció forestal, no obstant això, permet l'ús ramader, i en alguns casos les labors agrícoles. Estes dos últimes activitats sense majors especificacions podrien generar algunes incerteses que suposarien una degradació del medi i una pèrdua de la protecció buscada, per la qual cosa s'haurien d'establir unes limitacions concretes als dits usos.  
  
c) El sòl no urbanitzable de protecció natural paisatgístic, correspon a zones de riberes i rambles, en general, a aquelles zones associades a cursos d'aigua de gran valor i biodiversitat, i els usos permesos són els dirigits a una efectiva conservació i potenciació dels recursos naturals, per la qual cosa des del punt de vista ambiental no es considera adequat l'ús ramader en esta zona.  
En la visita de camp realitzada amb data 17 de setembre de 2008, s'identifica que el sector S-1 en la seua part més oriental, en el marge esquerre de la barranquera que travessa el sector, i al nord de la pista existent, afecta vegetació clarament forestal, tal com es desprén de la cartografia del SIG del la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. El mateix ocorre en la zona C2 situada al costat de la carretera als afores del nucli de Ludiente. No s'han estudiat detalladament estes afectacions.  
4. La descripció de la fauna existent, com succeïx amb la vegetació, resulta molt generalista, establix unes llistes que pareixen simples recopilacions d'altres publicacions, i no estudia la possible existència d'alguna espècie de rellevància o amb algun grau de protecció, quan, en la Base de Dades de Biodiversitat de la Comunitat es tenen catalogades per al terme municipal de Ludiente, les espècies de fauna següents:  
  
Anas platyrhynchos (ànec collverd)  
Bufo bufo (renoc comú)   
Capra pyrenaica (cabra salvatge)   
Cinclus cinclus (merla d'aigua)   
Lutra lutra (llúdria comuna)   
Rana perezi (granota vulgar)   
Turdus merula (merla o merla negra)   
No obstant això, estudiat el planejament i els desenrotllaments proposats s'entén que no hi haurà impactes significatius sobre estes espècies, excepte en aquells casos en què no se solucionaren de manera adequada els sistemes de depuració d'aigües residuals, i afecten d'alguna manera la qualitat de les aigües i per tant, les espècies protegides lligades a l'àmbit fluvial.  
5. Respecte al proveïment d'aigua potable, el tècnic redactor establix, en l'annex al PGOU de desembre de 2005, que el pou de la Giraba va obtindre concessió administrativa, 1993CP0026, el 16 d'abril de 2002, per a un volum anual de 14.832 m³ i un cabal instantani de 3,33 l/s, per a proveïment de 114 habitants fixos i 259 habitants esporàdics.  
  
D'altra banda en l'annex a l'EIA de febrer 2008, el tècnic redactor diu que l'Ajuntament és el concessionari del subministrament de l'aigua potable a la població de Ludiente i als nuclis de La Giraba de Arriba i Giraba de Abajo, i que té concessions administratives per al subministrament d'aigua de la Valentina de 2,54 l/s, i 3,33 l/s del pou de la Giraba. Així mateix, aporta els documents relatius a les concessions d'aigua del riu Villahermosa de la font Ludiente i de la font La Valentina.  
De la documentació aportada en l'annex a l'EIA de febrer de 2008 es pot extraure, que amb les concessions de què disposen en l'actualitat, queda justificada la disposició de suficient recursos hídrics per a respondre a la demanda actual i futura d'aigua potable tant per a la població fixa com per a l'estacional, de Ludiente i els nuclis de Giraba de Arriba i Giraba de Abajo, tal com establix el tècnic, que assenyala:  
  
L'aigua concedida suposa :  
La Valentina: 9 x 0,74 x 24 x 60 = 9.590,00 litres = 9,590 m³  
Ludiente: 3 x 2,54 x 24 x 60 = 10.972,80 litres = 10,9720 m³  
Pou Girava: 14.832,000 m³  
Total: 35.394,800 m³  
Si dividim 35.394,80 m³ / 64,97 m³ (per a 178/l/hab./dia, per a 365 dies, suposen un consum de 64,97 m³/any) tindrem un consum total per a 545 persones.  
Les característiques de la població actual són de caràcter estacional o de segona residència, majoritàriament, la qual cosa suposa una ocupació màxima els caps de setmana i el mes d'agost.  
Si considerem que l'ocupació temporal és de quatre mesos, el consum d'aigua actual serviria per a una població de 1.635 habitants, superior al sostre màxim previst en el PGOU que és de 1.555.  
No obstant això, en el càlcul només s'ha tingut en compte la demanda per a ús residencial, sense tindre en compte futurs usos diferents del residencial que preveu el PGOU, per la qual cosa no queda justificada l'existència de recursos hídrics suficients per a la implantació d'usos diferents del residencial, com l'agrícola, el ramader i l'industrial.  
Respecte al sanejament, el municipi de Ludiente disposa d'una xarxa unitària que aboca a una depuradora situada a uns 200 metres del pont, mentre que els nuclis de Giraba, aboquen a una bassa de decantació, actualment reblides, i està prevista la prolongació de la xarxa de sanejament i connexió a la de Ludiente, encara que presenta grans dificultats orogràfiques. No obstant això, segons s'extrau de l'annex a l'EIA de febrer de 2008, la Diputació Provincial ha redactat el projecte de conducció per gravetat i impulsió d'estos nuclis fins al frontó de Ludiente, lloc on comença la xarxa de clavegueram d'este municipi. Este projecte està en fase de contractació.  
En la documentació tècnica s'establix que els nous sòls urbanitzables disposaran d'una xarxa de sanejament separativa. No s'especifica per a estes zones, el destí final de les aigües pluvials, per tant, no es pot avaluar el possible impacte dels dits abocaments.  
Vist l'informe de l'EPSAR, s'observa que l'EDAR està dissenyada per a tractar 160 m³/dia i en l'actualitat l'efluent és de 66 m³/dia, i que segons els dades aportades el cabal generat previst és de 139 m³/dia, per la qual cosa l'EDAR té la capacitat suficient per a absorbir les aigües residuals produïdes pels nous creixements. No s'especifica si en les dades aportades s'ha tingut en compte les aigües residuals que generaran els nuclis de les Girabes.  
No s'aporta cap documentació sobre el tractament de les aigües residuals que rebran les aigües generades en les diferents masies. Respecte d'això, s'establix en les normes urbanístiques que els habitatges familiars o agrícoles que es disposen en sòl no urbanitzable comú adoptaran un sistema de depuració adequat, sense especificar res més, per la qual cosa no es pot avaluar, els possibles impactes que podria produir un inadequat tractament de les aigües residuals produïdes per l'ocupació de les masies existents al terme municipal, concretament en aquelles que es consideren com a assentaments històrics.  
Respecte a la gestió de residus, la memòria informativa de data juny 2000 establix una previsió de generació de residus entorn de les 55 t/any  
En l'annex a l'EIA de febrer de 2008, el tècnic redactor establix que Ludiente està inclòs en el Pla Zonal de la Diputació Àrea 8 de la Zona IV i aporta la liquidació corresponent a la gestió de residus de 2006. No obstant això, no s'establix la gestió que se'ls està donant ni el destí final d'estos.  
D'altra banda, l'annex a l'EIA de febrer de 2008 establix la possibilitat de reutilitzar una antiga zona d'abocament clausurada per a convertir-la en un espai tancat per a l'arreplega d'efectes voluminosos i inerts.   
No obstant això, encara que la zona d'abocament va ser clausurada en el seu moment, s'observa que es continuen produint els dits abocaments, la qual cosa incomplix la legalitat, a més de produir un impacte negatiu i irreversible en la zona, ja que no és un abocament controlat, i se situa pròxim al llit del riu Villahermosa en un vessant de pronunciat pendent.  
Respecte als usos del sòl, en el seu conjunt presenta una capacitat d'ús de sòl molt baixa, classe E, excepte en zones més concretes que presenta una capacitat baixa, classe D, les quals se situen en enclavaments on la topografia és més suau, coincidint, a més, amb els llocs on se situen les masies de major importància, i que el planejament proposa com a nucli històric sobre sòl no urbanitzable comú, d'acord amb l'article 23 de la Llei 10/2004, de la Generalitat del Sòl No Urbanitzable, que són: Hostal, Mores, Benachera i Mas de Majó.  
Per la seua banda, la cartografia del Corine Land Cover, classifica com a zones agrícoles heterogènies, de mosaic de cultius permanents anuals, els entorns dels principals nuclis, i dels nuclis dispersos que en l'actualitat seguixen habitats, com el cas de Benachera. No obstant això, els enclavaments dels masos de Los Mores i de Majó, es cataloguen com a grans formacions de matoll dens o mitjanament dens, la qual cosa implica que en estes zones els cultius s'han perdut i el bosc s'està regenerant.  
El tipus de sòl, la topografia i el clima ha fet que l'agricultura dominant en la zona siga la del cultiu de secà, excepte en l'entorn del riu Villahermosa, en el qual apareixen cultius d'horta i algun arbre fruiter.  
  
Altres ocupacions en la zona, són les granges, encara que no són abundants, mentre que al terme municipal l'activitat industrial és pràcticament nul·la.  
Vista la multitud de xicotetes taques classificades com a sòl no urbanitzable comú en un entorn forestal, o que el Corine Land Cover, classifica ja, des de la seua versió de 1999 com a sòl de grans formacions de matoll dens o mitjanament dens, hauria de plantejar-se la possibilitat de reduir el nombre de les dites taques a les estrictament necessàries, a fi d'obtindre un planejament més uniforme i més coincident, des del punt de vista ambiental, al tipus de sòl que cataloga.  
  
D'altra banda, veient la dispersió dels diferents taques de sòl no urbanitzable comú, s'hauria d'avançar un poc més en la seua definició, i establir una zonificació dels dits sòls, d'acord amb la vocació d'estos, de conformitat amb l'article 18 de la Llei 10/2004, de la Generalitat del Sòl No Urbanitzable, i establir una distinció entre aquells sòls amb una clara vocació forestal (antigues zones de cultiu que en l'actualitat s'estan regenerant, i presenten grans formacions de matoll amb el que adquirixen una clara vocació forestal), altres amb vocació agrícola (els situats entorn dels nuclis històrics, que continuaran sent les zones de cultiu) i altres, que a causa de la seua proximitat amb les vies de comunicació poden admetre un altre tipus d'ús, per mitjà de la figura de DIC.  
  
6. El tècnic redactor dividix el territori de Ludiente en les unitats homogènies següents: paisatge agrícola, forestal, zones de matoll, zones de ribera, zona urbana i paisatge d'infraestructures.  
Cal destacar el caràcter rural d'este nucli d'interior de Castelló, el qual no es veurà afectat, a priori, per cap dels desenrotllaments proposats, excepte, per l'ampliació proposada al nord del nucli urbà de Ludiente, en ambdós accessos al nucli. L'estudi no té una valoració dels possibles impactes que els nous desenrotllaments plantejats en l'entorn del nucli de Ludiente pogueren ocasionar tant sobre la imatge urbana, com sobre el paisatge clarament rural que presenta este nucli.  
  
Analitzada la documentació i girada visita de camp, s'entén que les noves zones de desenrotllament proposades en ambdós accessos al nucli de Ludiente, podrien produir impactes negatius sobre el paisatge, a causa de:  
D'una part, l'ampliació C2 proposada al nord-oest del nucli urbà, està completament deslligada del nucli, i desvirtua la imatge compacta que el nucli ha presentat fins al moment. A més, en ser una zona amb clara vocació forestal, la seua desaparició implicaria una minva de la qualitat paisatgística de l'entorn del nucli de Ludiente. El més apropiat des del punt de vista ambiental, seria desplaçar estes edificacions a l'espai situat entre el frontó i la construcció existent, i desplaçar la reserva de zona verda, amb la qual cosa els nous desenrotllaments serien continus al nucli, i reforçarien la imatge de nucli compacte.  
Així mateix, s'intuïx que el desenrotllament de la zona situada al nord-est C1 i en concret, la situada al marge esquerre de la barranquera existent, afectarà la imatge compacta del nucli i, a més, en situar-se en un dels principals accessos distorsionarà en major grau la imatge característica del nucli de Ludiente, ja que en estar en una cota superior al nucli actual, predominarà sobre l'edificació existent.   
S'hauria d'haver estudiat la possibilitat de plantejar un creixement entorn al viari que puja al cementeri, partint d'un viari ja existent, sense necessitat de realitzar cap desmunt, i que suposa un creixement més compacte i de major continuïtat amb l'existent.   
L'existència de l'abocament incontrolat al costat del riu Villahermosa produïx un impacte negatiu sobre la qualitat del paisatge que s'ha pretés protegir per mitjà de la figura de sòl no urbanitzable de protecció natural paisatgístic, tal com es va observar en la visita de camp realitzada.  
7. Durant els últims 30 anys, l'evolució de la població de Ludiente presenta una tendència clarament regressiva, habitual de les zones rurals on s'ha produït un progressiu abandó de les activitats agrícoles i ramaderes, sense preveure's futurs desenrotllaments industrials significatius.  
Vist que el creixement és negatiu, s'entén que l'increment poblacional proposat de 740%, que es produirà en passar dels 185 habitants censats en 2006 (segons fonts de l'IVE), a 1.555 habitants, resulta excessiu davant de la tendència natural de la població, i no queda justificada la dita població per la demanda real, ni tan sols per respondre a un sector, el turístic, que es proposa com el motor per al desenrotllament socioeconòmic del terme municipal.  
D'altra banda, pareix que s'aposta per promocionar el turisme per mitjà de la creació d'un sector residencial d'edificació aïllada, sense estudiar altres propostes que no implicaren un increment d'habitatge que no respon a una demanda real i que ajudaria a impedir que es desvirtue la imatge de nucli rural per la qual es caracteritza i per la qual resulta atractiva la població de Ludiente, així com la de tindre un nombre important d'habitatges buits durant la major part de l'any.  
8. L'EIA presentat és una mera recopilació de dades que ajuda, de manera molt genèrica a conéixer els valors de la zona, però no s'identifiquen, ni es valoren els possibles impactes que es deriven del planejament proposat. Així mateix, la documentació no té mesures correctores ni de pla de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
  
4. Amb data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE).  
De conformitat amb el que establix la disposició transitòria primera, apartat 2n de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, el pla està inclòs en el supòsit regulat en esta, ja que el seu primer acte preparatori formal va ser anterior al 21 de juliol de 2004 i, la seua aprovació definitiva encara no s'ha produït.  
El procediment d'avaluació ambiental relatiu al Pla General d'Ordenació Urbana de Ludiente s'inicia amb data 28 de setembre de 2005, de conformitat amb la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental.  
El dit procediment, amb data d'entrada en vigor de la LEAE, 30 d'abril de 2006, està en una fase avançada i s'ha realitzat:  
  
- El tràmit d'informació pública, i no és, en este cas, d'aplicació la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets a la informació, de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient. Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions de caràcter ambiental.  
- Consulta a les administracions afectades, i el resultat d'estes és favorable, i s'ha tingut en compte en el tràmit d'avaluació ambiental.  
  
- Sol·licitud a l'òrgan promotor d'ampliació i/o aclariment de la documentació remesa, ha sigut contestat amb l'amplitud i el nivell de detall necessaris per a un pronunciament ambiental.  
D'altra banda, vist que el model territorial presentat proposa una ocupació del sòl per als creixements urbans, una utilització racional dels recursos naturals i proporciona una adequada protecció als espais naturals existents, s'entén que el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental poden aconseguir-se a través del procediment d'avaluació ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
Per tot l'anteriorment exposat, i, actuant segons el principi d'eficàcia procedimental i el criteri d'eficiència, establits en l'article 3 de la Llei 30/92, es resol concloure el procediment ambiental iniciat d'acord amb Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Analitzada la documentació presentada, vistos els informes presentats pels distints servicis, establides les afectacions legals, així com les consideracions ambientals i realitzada la visita de camp, s'informa com a acceptable, només als efectes ambientals, el projecte del Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal de Ludiente (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i les condicions següents:  
  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, haurà d'obtindre's informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.   
  
En el supòsit que el dit informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també esta declaració d'impacte ambiental.  
2. Informe definitiu, en el sentit que resulte, evacuat per l'organisme de conca corresponent (confederació hidrogràfica), sobre l'afectació de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia, la disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda d'aigua que implique l'actuació informada i la incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
  
3. La presentació de la següent documentació, serà motiu d'una resolució complementària que emetrà la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge:  
a) Pla d'ordenació estructural que arreplegue l'àmbit afectat per la infraestructura de sanejament, i determinarà en funció de les característiques tècniques de la instal·lació dos zones indispensables per al correcte desenrotllament d'esta infraestructura de xarxa primària: una àrea de reserva contigua a la instal·lació per a futures ampliacions o millores i una zona de servitud de protecció en què s'excloga la implantació d'usos residencials, sanitaris, culturals i recreatius  
b) Un nou pla d'ordenació estructural, en el qual s'establisca una zonificació d'usos per als sòls classificats com a no urbanitzables comuns, en el qual s'establiran com a mínim els tipus següents:  
  
Zones d'ús forestal.  
Zones d'ús forestal, agrícola i/o ramader.  
Zones en què siga possible l'explotació de pedreres, extraccions d'àrids o de terres, o amb recursos geològics o hidrològics.  
Zones en què siga possible l'ús d'habitatge, diferenciant les àrees en què siga possible l'habitatge aïllat i familiar, aquelles en què siga possible l'habitatge rural vinculat a l'explotació agrícola i aquelles en què es delimiten els assentaments rurals tradicionals i històrics existents.  
  
Zones en què, excepcionalment i en les condicions establides en esta Llei del Sòl No Urbanitzable, pogueren implantar-se activitats industrials, productives, terciàries o de servicis, sempre que siga en aquelles zones que ja tenen unes infraestructures d'accés adequades i se situen pròximes a nuclis urbans.  
c) Un pla de cada nucli de població, a major escala i detall que els presentats, en la qual s'arrepleguen adequadament les afectacions tant a llits públics com a camins ramaders.  
d) Un nou pla que arreplegue les modificacions relatives a la disposició dels nous sectors, resultat de l'avaluació ambiental, i estes són les següents:  
Eliminar les dos illes disposades a partir del frontó, al nord-oest del nucli de Ludiente.  
Substitució de la zona verda situada entre el frontó i l'edificació existent, per sòl residencial.  
Eliminar la zona de sòl urbanitzable situada en el sector SU-1, a partir del marge esquerre de la barranquera existent.  
Disposar, si es demostrara la seua necessitat, d'un nou sector que done suport al vial que puja al cementeri.  
Eliminar la reserva de sòl destinada a abocador, que en l'actualitat presenta un abocament incontrolat  
Establir una nova reserva de sòl destinada a ecoparc i/o instal·lacions de valoració, en un sòl no urbanitzable comú.  
e) Un pla en què s'indique els punts d'abocament de les aigües pluvials pertanyents a la xarxa separativa establida per als nous sectors.   
  
Un document en què s'arreplegue unes mesures correctores adequades i un pla de vigilància destinats a:  
Minimitzar el risc de lliscament que pot implicar l'edificació dels nous sectors en zones d'elevat pendent i sòls poc consolidats.  
  
Minimitzar els riscos per contaminació del riu Villahermosa a causa de la falta o a l'inadequat funcionament de sistemes de depuració de les aigües residuals en els diferents nuclis.  
El control d'abocaments incontrolats de residus inerts en tot el terme municipal.  
Mesures de prevenció i protecció contra incendis tant dels sòls urbans i urbanitzables situats al costat de sòl forestal, com dels assentaments rurals-històrics.  
f) Per a cada nucli de població (assentaments rurals-històrics) en sòl no urbanitzable comú proposat es presentarà una fitxa de gestió per cada nucli, en la qual es detalla: delimitació detallada de l'assentament, nombre d'habitatges existents i nombre d'habitatges permesos, increment d'edificació màxim permés, superfície màxima permesa per habitatge, descripció de les dotacions de sanejament, aigua potable, llum i arreplega de residus, i usos i aprofitaments.  
4. Certificat emés per l'empresa gestora de la instal·lació d'eliminació de residus sòlids i inerts que justifique la capacitat d'absorció per part d'esta de l'increment de RSU i RSI que el desenrotllament del PGOU produirà.  
5. L'abocador incontrolat inert existent al costat de la carretera CV-194 a uns 500 m de la població de Ludiente, que es pretén reconvertir en un espai per a l'arreplega d'efectes voluminosos i inerts, haurà de ser clausurat, segellat i restaurat.  
6. En les Normes Urbanístiques de setembre de 2007 s'haurà d'arreplegar les qüestions següents:  
a) S'introduirà un article en què s'indique que en aquelles zones en què se superposen distintes proteccions prevaldrà la de major rang davant de totes les altres.  
b) S'introduirà un article en què s'indique que en el cas d'existir discrepàncies entre els documents escrits i la documentació gràfica prevaldrà el que establix la documentació gràfica.  
c) En l'article 5 s'introduirà com a supòsit de revisió aquell que supose la modificació de l'ordenació estructural vigent.  
d) S'establirà un orde lògic per al desenrotllament dels nous sectors, i es permetran únicament les reclassificacions, sempre que el municipi tinga el 90% del sòl disponible, ja reblit. Les dites reclassificacions, només, es podran admetre en sòls limítrofs a nucli urbà consolidat.  
  
e) En l'article 80 se substituirà el valor de 20 metres de les franges laterals des de l'aresta exterior del llit, per una banda de 25 metres. Així mateix, s'especificaran com a usos prohibits, a part dels establits en la Llei d'Aigües, els d'explotació agrícola, ramadera o forestal i la transformació a cultiu.  
f) L'article 61 s'haurà d'adaptar en matèria de granges a la legislació sectorial vigent, i eliminar per tant, coses, com la implantació de fosses de cadàvers.  
g) L'article 66 es modificarà i s'eliminarà la possibilitat de disposar d'abocadors de residus sòlids sobre sòl no urbanitzable de protecció, ja que este tipus d'activitats es permetran únicament en sòl no urbanitzable comú.  
h) En sòl no urbanitzable comú serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats, no connectades a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibix l'ocupació de fosses sèptiques i pous cegos.  
i) Per al sòl no urbanitzable de protecció forestal s'haurà de modificar l'article 70 i establir que només es permetran en este tipus de sòl el desenrotllament d'activitat ramadera ja existents i sense possibilitats d'ampliació. Així mateix, l'activitat agrícola es permetrà per a sòls que ja estigueren en explotació, sempre que siga cultiu tradicional, principalment, secà, i es mantinga l'estructura tradicional abancalada.   
  
j) En l'article 71 quedarà com a ús prohibit l'activitat ramadera.  
  
k) Per al sòl no urbanitzable de protecció d'interés natural o paisatgístic es modificarà l'article 74 i apareixerà l'ús ramader com a ús prohibit.  
l) Pel que fa al Catàleg de Béns i Espais Protegits s'introduirà un article en què s'establisca que es podrà incrementar el catàleg a requeriment de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
7. Els nous sectors, tant urbans com urbanitzables, han de quedar supeditats al següent:  
a) Que els sistemes de depuració estiguen en funcionament i amb capacitat suficient per a admetre els dits creixements.  
b) Que s'obtinga l'informe de la Unitat de Camins Ramaders per a aquells sectors que afecten alguna de les VVPP existents en el terme municipal.  
c) Que s'obtinga la corresponent autorització d'abocament d'aigües pluvials.  
d) Que quan s'implante una activitat que implique un increment del consum dels recursos hídrics, ja que no ha sigut previst en el PGOU, haurà de sol·licitar-se l'informe a l'organisme de conca corresponent.  
  
8. Totes les mesures preventives i correctores proposades així com aquelles derivades de les condicions exposades hauran de ser arreplegades per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé allò relatiu a la modificació en si com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i de funcionament.  
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 3 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 357/02-AIA.  
Títol: Reparació del dic de Tabarca (Alacant).   
Promotor: Direcció General de Ports i Costes. Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: dic-moll del port de l'illa de Tabarca (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
L'objectiu principal del projecte és la definició de les obres necessàries per a dur a terme la reparació i el reforç del dic del port de Tabarca, a causa dels nombrosos desperfectes patits en la secció estructural arran dels successius temporals ocorreguts, en especial els succeïts al novembre de 2001.  
El projecte presentat inicialment englobava, a més de la reparació i el reforç del mantell exterior de protecció del dic del port, la reconstrucció del moll interior i l'ampliació d'este en un tram aproximadament de 100 metres des de l'arrancada del dic, la recuperació del calat en l'interior de la dàrsena portuària i l'execució d'una plataforma i rampa d'encallat per a embarcacions de pesca.   
  
Com a conseqüència del gran valor ecològic de la zona d'actuació, de les reunions mantingudes amb diversos organismes, i el caràcter d'emergència de les obres davant de la possibilitat de ruptura del dic, la Direcció General de Ports, Aeroports i Costes va remetre al juny de 2008 nova documentació tècnica en què s'incloïa únicament les obres per al reforç del dic i una xicoteta rampa per a embarcacions pesqueres.  
Per al reforç de l'obra marítima d'abric s'ha projectat una tipologia de dic en talús semblant a l'actual i les principals característiques de la qual es resumixen a continuació:  
- Característiques geomètriques: pendent de 2H/1V des del terreny de suport fins a la isòbata -5m i pendent de 2.5H/1V fins a la coronació de l'espigó existent a la cota 4.45 m. La berma del mantell superior és de 2.5 m aproximadament.  
- Escullera del mantell: 6 tones en les dos alineacions existents, exceptuant el primer tram més pròxim a la costa que s'ha optat per escullera de 2 tones i el morro del dic per al qual es projecten esculleres de 7.5 tones.   
- Com a mesura addicional es projecten uns tubs metàl·lics perforats, per a alleugeriment de sobrepressions, que es clavaran en l'espigó del dic, de 150 mm de diàmetre i disposats cada 2 metres.   
Quant a la rampa de pescadors, consistix en una plataforma inclinada de formigó armat de 27x10 metres situada a altura de l'escala del dic.   
Alternatives  
En l'anàlisi d'alternatives per al reforç del dic s'ha tingut en compte com a condició principal ambiental la distància a les praderies de posidònia (Posidonia oceanica), a més de la integració paisatgística de l'obra. El projecte ha previst per al mantell principal diferents talussos i materials (escullera o acròpodes) i incorpora una cartografia dels fons pròxims que delimita les zones a protegir. S'ha triat com a material del mantell escullera per la seua major integració paisatgístic i pendent del talús 2.5H/1V que garantix una absència d'afectació a les praderies de fanerògames.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 10 d'octubre de 2002 la Direcció General de Ports i Costes va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental relatiu a les obres d'emergència de reparació del dic de Tabarca, s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte Reparació del Port de Tabarca, ha sigut sotmés a informació pública conjunta, per mitjà d'anunci publicat en el DOCV núm. 4307 de 5 d'agost de 2002, i no s'han presentat al·legacions segons consta en el certificat emés per l'encarregada del Registre del Servici d'Explotació i Conservació de Ports.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 16 de juliol de 2008 se sol·licita informe a l'Àrea d'Espais Naturals en relació amb la nova documentació presentada per la Direcció General de Ports, Aeroports i Costes.  
Informes sectorials  
Amb data 28 de juliol de 2008 es rep l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi pertanyent a l'Àrea d'Espais Naturals. Este, després d'analitzar les característiques principals del projecte i les figures de protecció existents en l'àmbit de l'actuació, emet informe favorable a l'actuació projectada en la nova documentació en no implicar cap ampliació del port i considerant que s'ha previst que les actuacions proposades no suposen afectació a les praderies de posidònia (Posidonia oceanica). Finalment afig que s'haurà de comunicar l'inici de les obres al personal de la Reserva Marina.   
Amb data 13 d'agost de 2008 la Subdirecció General de Conservació dels Recursos Litorals i Aqüicultura pertanyent al Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí reitera la seua posició expressada respecte d'això tant en la Comissió de Gestió i Seguiment de la Reserva Marina com en l'última reunió de la Comissió Tècnica de la Reserva Marina de l'Illa de Tabarca, i emet un informe favorable a la realització de les obres de reparació del dic d'abric del port de l'Illa de Tabarca, i exclou d'estes l'execució de nous equipaments, com la rampa per a embarcacions pesqueres.   
Amb data 9 de juny de 2008 la Direcció General d'Empreses Agroalimentàries i Desenrotllament del Medi Rural, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, emet informe favorable al projecte de reparació del dic d'abric del port de Tabarca, a la qual cosa afig les recomanacions següents:   
- Que es procedisca al llavat dels blocs de pedra abans de la seua immersió, en llocs que no afecten la penetració de la llum a les praderies de fanerògames marines.  
- Que s'informe la Confraria de Pescadors de Tabarca per la possible incidència de les obres en el calament de les morunes xirreteres de l'illa.  
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les cartografies temàtiques i els estudis integrants dels sistemes d'informació territorial, cal assenyalar que existix per part de les obres projectades, afectació a:  
- Reserva Marina de l'Illa de Tabarca. Aprovada per l'Orde de 4 d'abril de 1986, per la Conselleria d'Agricultura i Pesca (DOGV núm. 397, de 27 de juny de 1986) i pel Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació (BOE núm. 112, de 10 de maig de 1986), que establix una reserva marina en l'Illa de Tabarca.  
- Lloc d'importància comunitària (LIC) l'Illa de Tabarca, codi núm. ES5213024 que figura en la llista actualitzada de llocs d'importància comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània, publicada en el Diari Oficial de la Unió Europea amb data 8 de maig de 2008, per decisió de la Comissió de 28 de març de 2008, de conformitat amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres.   
- Praderies de posidònia (Posidonia oceanica), hàbitat protegit d'acord amb la Directiva 92/43/CEE del Consell i la seua transposició a l'ordenament jurídic espanyol a través del Decret 1997/1995, de 7 de desembre.  
- Patrimoni cultural.   
En relació amb l'afectació al patrimoni cultural consta en l'expedient l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de 4 de juny de 2008 que autoritza l'actuació de reparació del dic d'abric del port de Tabarca, de conformitat amb els articles 35 i 36 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Consideracions ambientals  
Prèviament al desenrotllament d'este apartat, convé tindre en consideració que en esta declaració d'impacte ambiental s'avaluen únicament els efectes ambientals derivats de l'execució de les obres de reforç del dic i de la rampa per a embarcacions pesqueres.  
  
El port de Tabarca es localitza en l'illa Plana o Nova Tabarca, única illa habitada del xicotet arxipèleg de Tabarca, situada davant del cap de Santa Pola i a una distància aproximada de 4 milles nàutiques del port de Santa Pola i a 10 del port d'Alacant.   
El port a més de ser el punt d'avituallament de l'illa i permetre la comunicació dels habitants insulars amb la costa més pròxima, servix d'abric a la reduïda flota pesquera de l'illa i estacionalment a embarcacions turístiques.   
El sector cap de Santa Pola, l'illa de Tabarca i les seues xicotetes illes i farallons, constituïxen un conjunt geològic i biològic de gran interés en la península Ibèrica. El cap de Santa Pola representa un escull coral·lí fòssil del Miocé i l'arxipèlag de Tabarca un aflorament de roques basàltiques del mateix període.   
Els fons marins de l'illa de Tabarca estan considerats com una àrea marina que alberga les que probablement són les praderies de posidònia (Posidonia oceanica) millor conservades de tot el litoral valencià, per la qual cosa la possible afectació a estes durant l'execució del reforç del dic es considera com l'impacte de major rellevància de les actuacions proposades, atés que podria suposar la pèrdua de superfície d'esta per afectació directa, causada per l'emplaçament de l'escullera de protecció. Esta circumstància ha originat que s'hagen realitzat diverses cartografies dels fons marins més pròxims al dic amb l'objectiu de conéixer la composició d'estos. L'última cartografia de fons realitzada per mitjà d'un agranat de sonar lateral ha permés delimitar una banda de protecció prou àmplia al voltant de les praderies que evita l'afectació directa i minimitza el risc d'afectació en cas de futurs desplaçaments del talús.   
  
Un altre dels possibles impactes durant la fase de construcció, encara que de magnitud baixa i de curt període de duració, és l'afectació a una zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) denominada Illots de Tabarca, localitzada a uns 600 m aproximadament al nord de l'actuació.   
Les necessitats d'aportació de materials s'han quantificat en el projecte en 20.000 tones aproximadament d'esculleres de 2,6 i 7,5 tones. Les afectacions derivades per l'explotació dels recursos naturals necessaris per a l'execució de les obres poden ser considerables i dependran en gran manera del lloc triat per a l'extracció d'estos, i és necessari un estudi previ detallat de les alternatives d'ubicació i idoneïtat dels materials, i en qualsevol cas s'haurà d'evitar l'obertura de noves pedreres.   
  
Quant a l'impacte paisatgístic, les obres de reforç previstes presenten una bona inserció en el medi litoral, ja que no se sobrepassada l'altura de coronació de l'espigó del dic actual i per la similitud entre el material actual i el seleccionat en el projecte.   
Consideracions jurídiques  
1. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
2. L'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de Reparació del dic de Tabarca, promogut per la Direcció General de Ports, Aeroports i Costes, de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que este es desenrotlle amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions establides en l'apartat segon.  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. De les actuacions previstes en el projecte, s'haurà d'excloure l'execució de la rampa per a embarcacions pesqueres.  
2. Els materials necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades.   
  
3. D'acord amb l'informe de la Direcció General d'Empreses Agroalimentàries i Desenrotllament del Medi Rural, de la Conselleria Agricultura, Pesca i Alimentació, s'atendran les recomanacions efectuades en l'esmentat informe, les quals s'assumiran com a condicions d'esta declaració d'impacte ambiental.  
4. D'acord amb l'informe rebut del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, s'haurà de comunicar amb suficient antelació la data prevista d'inici de les obres al personal de la Reserva Marina.  
5. La Direcció General de Ports, Aeroports i Costes realitzarà les labors de seguiment i vigilància contingudes en el programa de vigilància ambiental. S'haurà de remetre a esta Direcció General en el termini de 30 dies des de la finalització de les obres l'informe final d'obra, amb reportatge fotogràfic complementari, en el qual s'inclouran les mesures aplicades de caràcter ambiental així com les incidències que hagueren pogut sorgir durant el transcurs d'execució de les obres.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 3 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.