Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4889, del 23-11-2004 (2004/11239)

RESOLUCIÓ de 24 de març de 2004, de la directora general de Justícia, de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual resol inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi d'Advocats de Castelló.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4889

Data del DOGV
:   23-11-2004

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2004/11526


Data del document
:   24-03-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Administracions Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * reglament intern
    * professió jurídica
    * col·legi professional
    * legislació

RESOLUCIÓ de 24 de març de 2004, de la directora general de Justícia, de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual resol inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi d'Advocats de Castelló. [2004/Q11489]
  
Vist l'expedient de modificació estatutària, instruït a instància de Juan José Pérez Macián, en nom i representació del Col·legi d'Advocats de Castelló, inscrit amb el número 24 de la Secció Primera del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en què sol·licita la inscripció i registre de la modificació dels seus estatuts, en l'esmentat Registre, fonamentant-se en els següents:
  
Fets
  
1. Que Manuel Badenes Franch, en nom i representació del Col·legi d'Advocats de Castelló, va presentar el 28 de novembre de 2003 el certificat de l'acord de modificació dels estatuts d'este Col·legi per a la seua inscripció en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals, en compliment d'allò previst per l'article 11.1 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.
  
2. Que segons el certificat presentat, lliurat el 5 de novembre de 2003, per Manuel Badenes Franch, degà del Col·legi d'Advocats de Castelló, la Junta General extraordinària, en reunió feta el 14 de març de 2003, acordà aprovar la modificació dels seus estatuts.
  
3. Que el nou text dels estatuts figura com a annex a la present resolució, i es dóna ací per reproduït.
  
Fonaments de dret
  
1. Que els estatuts contenen totes les determinacions exigides en l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.
  
2. Que els esmentats estatuts han sigut aprovats amb els requisits i les formalitats previstos en tal article i en els mateixos estatuts del Col·legi.
  
3. Que l'expedient ha sigut tramitat pel Servici d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Direcció General de Justícia de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, competent per així disposar-ho l'article 6.1 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, en virtut de les atribucions que té conferides pels decrets 3/2003, de 21 de juny, i 113/2003, de l'11 de juliol, sobre assignació de competències a les conselleries, i d'aprovació del Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, respectivament, i en relació amb el Decret 4/2002, de 4 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament de l'esmentada llei.
  
Vists:
  
L'article 36 de la Constitució i l'article 31.22 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els seus preceptes bàsics, i la resta de disposicions complementàries, resolc:
  
Primer
  
Inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi d'Advocats de Castelló.
  
Segona
  
Que es publique la present resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Contra esta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes, comptador des de l'endemà de la seua notificació, o bé, recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà de la notificació. Tot això de conformitat amb el que establixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i els articles 10, i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, sense perjudici que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.
  
València, 24 de març de 2004.- La directora general de Justícia: Patricia Montagud Alario.
  
Estatut del Col·legi d'Advocats de Castelló
  
El present estatut va ser definitivament aprovat en la Junta General extraordinària feta per este Col·legi d'Advocats, el 14 de març de 2003.
  
El Boletín Oficial del Estado, de 10 de juliol de 2001, va publicar el Reial Decret 658/2001, de 22 de juny, pel qual s'aprova un nou Estatut General de l'Advocacia.
  
La disposició transitòria primera de l'estatut establix que els col·legis d'advocats aplicaran el nou Estatut General de l'Advocacia des de la seua entrada en vigor, i que en un termini d'un any hauran d'adaptar els seus corresponents estatuts particulars en vigor.
  
Segons la disposició final primera del reial decret d'aprovació de l'Estatut General, el que disposa el mateix s'entendrà sense perjudici del que sobre esta matèria, d'acord amb la Constitució, la legislació estatal i els estatuts d'autonomia, dispose la legislació autonòmica.
  
La legislació estatal sobre col·legis professionals està recollida en la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les modificacions introduïdes per la Llei 74/1978, de 26 de desembre, i per la Llei 7/1997, de 14 d'abril, de Mesures Liberalitzadores en Matèria de Sòl i de Col·legis Professionals.
  
La legislació de la Comunitat Valenciana sobre col·legis professionals està recollida en la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, i el Decret 4/2002, de 8 de gener, pel qual s'aprova el seu reglament, la disposició transitòria primera del qual diu que els col·legis professionals adaptaran els seus estatuts, si cal, al que disposa el mateix, en el termini d'un any des de la seua entrada en vigor.
  
Títol I. Disposicions generals
  
Article 1. Denominació i naturalesa jurídica
  
Article 2. Àmbit territorial, seu i delegacions
  
Article 3. Integrants
  
Article 4. Tractament
  
Títol II. Fins i funcions del Col·legi
  
Article 5. Fins del Col·legi
  
Article 6. Funcions del Col·legi
  
Títol III. Col·legiació i exercici de la professió
  
Capítol I. Adquisició i pèrdua de la condició de col·legiat
  
Article 7. Obligatorietat de col·legiació
  
Article 8. Requisits de col·legiació.
  
Article 9. Causes d'incapacitat
  
Article 10. Advocats pertanyents a altres col·legis d'advocats
  
Article 11. Competència de la Junta de Govern per a tramitar les sol·licituds de col·legiació
  
Article 12. Suspensió de sol·licituds
  
Article 13. Pagament de quotes
  
Article 14. Jurament o promesa
  
Article 15. Habilitació per a defensar assumptes propis o de parents
  
Article 16. Advocats i altres col·legiats
  
Article 17. Justificació de la seua condició
  
Article 18. Targeta d'identitat i identificació
  
Article 19. Col·legiats d'honor
  
Article 20. Col·legiació única
  
Article 21. Deure de comunicació
  
Article 22. Pèrdua de la condició de col·legiat
  
Capítol II. Prohibicions i incompatibilitats
  
Article 23. Prohibicions
  
Article 24. Incompatibilitats
  
Article 25. Efectes
  
Capítol III. Exercici individual, col·lectiu i multiprofessional
  
Article 26. Exercici individual
  
Article 27. Exercici col·lectiu
  
Article 28. Règim de col·laboració multiprofessional
  
Capítol IV. Drets i deures dels col·legiats
  
Secció primera. De caràcter general
  
Article 29. Deure fonamental
  
Article 30. Compliment de normes
  
Article 31. Despatx professional
  
Article 32. Secret professional
  
Article 33. Llibertat i independència
  
Article 34. Exercici de la seua funció
  
Article 35. Consideracions honorífiques
  
Secció segona. En relació amb el Col·legi i amb els altres col·legiats
  
Article 36. Drets
  
Article 37. Deures
  
Article 38. Publicitat
  
Article 39. La vènia
  
Secció tercera. En relació amb els tribunals
  
Article 40. Normes per a actuar davant dels tribunals
  
Article 41. Independència i llibertat d'actuació i dret a la consideració professional
  
Article 42. Assistència a judicis i vistes públiques
  
Secció quarta. En relació amb les parts
  
Article 43. Respecte al seu client
  
Article 44. Respecte a la part contrària
  
Títol IV. Torn d'ofici i torn d'assistència a detinguts
  
Article 45. Competència
  
Article 46. Funcionament
  
Article 47. Requisits generals
  
Títol V. Honoraris professionals
  
Article 48. Dret a la seua percepció
  
Article 49. Facultats de la Junta de Govern
  
Article 50. Trasllat en condemnes en costes
  
Títol VI. Responsabilitat disciplinària
  
Article 51. Responsabilitat disciplinària
  
Article 52. Competència
  
Article 53. Expedients referits a membres de la Junta de Govern
  
Article 54. Classes d'infraccions.
  
Article 55. Infraccions molt greus
  
Article 56. Infraccions greus
  
Article 57. Infraccions lleus
  
Article 58. Sancions
  
Article 59. Procediment sancionador
  
Article 60. Efectes
  
Article 61. Caducitat del procediment sancionador
  
Article 62 . Extinció de la responsabilitat disciplinària
  
Article 63. Prescripció de les infraccions
  
Article 64. Prescripció de les sancions
  
Article 65. Cancel·lació de les sancions
  
Títol VII. Els òrgans de govern
  
Capítol I. Òrgans de govern
  
Article 66. Òrgans de govern
  
Capítol II. La Junta de govern
  
Secció primera. Composició, atribucions i funcionament
  
Article 67. Composició de la Junta de Govern
  
Article 68. Capacitat per a formar part de la Junta de Govern
  
Article 69. El degà
  
Article 70. El secretari
  
Article 71. El tresorer
  
Article 72. El bibliotecari
  
Article 73. Els diputats
  
Article 74. Atribucions de la Junta de Govern
  
Article 75. Reunions de la Junta de Govern
  
Article 76. Comissions, seccions i agrupacions
  
Secció segona. Elecció de càrrecs
  
Article 77. Forma de proveir-se
  
Article 78. Requisits per a optar a l'elecció
  
Article 79. Tramitació
  
Article 80. Celebració de l'elecció
  
Article 81. Escrutini i proclamació
  
Article 82. Presa de possessió
  
Article 83. Comunicació del resultat
  
Article 84. Recursos
  
Secció tercera. Cessament
  
Article 85. Cessament
  
Article 86. Vacants
  
Capítol III. La Junta General
  
Secció primera. Normes generals
  
Article 87. La Junta General
  
Article 88. Competència de la Junta General
  
Article 89. Convocatòria
  
Article 90. Celebració
  
Article 91. Acords
  
Secció Segona. Juntes generals ordinàries
  
Article 92. Primera Junta General.
  
Article 93. Segona Junta General.
  
Secció Tercera. Juntes generals extraordinàries
  
Article 94. Capacitat per a sol·licitar-les
  
Article 95. Estatuts
  
Article 96. Vot de censura
  
Títol VIII. Règim econòmic del col·legi
  
Article 97. Exercici econòmic i pressupost
  
Article 98. Recursos
  
Article 99. Administració
  
Títol IX. Règim jurídic
  
Article 100. Règim jurídic
  
Article 101. Llei aplicable
  
Article 102. Executivitat
  
Article 103. Terminis
  
Article 104. Recursos contra acords de la Junta de Govern
  
Article 105. Recursos contra acords de la Junta General
  
Article 106. Efectes del recurs d'alçada
  
Títol X. Fusió, absorció, segregació i dissolució
  
Article 107. Fusió, absorció, segregació i dissolució
  
Disposicions transitòries
  
TÍTOL I
  
Disposicions generals
  
Article 1. Denominació i naturalesa jurídica
  
1. El Col·legi d'Advocats de Castelló és una corporació de dret públic, emparada per la Constitució i l'ordenament jurídic estatal i autonòmic, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins.
  
2. La seua estructura interna i funcionament hauran de ser democràtics.
  
Article 2. Àmbit territorial, seu i delegacions
  
1. La seua competència territorial és la província de Castelló, i la seu està a la ciutat de Castelló de la Plana.
  
2. El domicili del Col·legi d'Advocats de Castelló està actualment al carrer de Temprado, número 15, de Castelló de la Plana.
  
3. Per acord de la Junta de Govern del Col·legi, i per al millor compliment dels fins i major eficàcia de les funcions col·legials, es podran establir delegacions amb les facultats i competències que es determinen.
  
Article 3. Integrants
  
El Col·legi s'integra, sense cap limitació pels que, reunint les condicions d'aptitud i no estant sotmesos en cap tipus d'impediment, i amb el compliment previ dels requisits de col·legiació, han sigut o siguen admesos per acord de la Junta de Govern.
  
Article 4. Tractament
  
El Col·legi d'Advocats de Castelló té el tractament d'il·lustre.
  
TÍTOL II
  
Fins i funcions del Col·legi
  
Article 5. Fins del Col·legi
  
Són fins del Col·legi d'Advocats de Castelló en el seu àmbit territorial:
  
a) L'ordenació de l'exercici de la professió i la representació exclusiva d'esta.
  
b) La defensa dels drets i interessos professionals dels col·legiats.
  
c) La formació professional permanent dels advocats.
  
d) El control deontològic i l'aplicació del règim disciplinari en garantia de la societat.
  
e) La defensa de l'estat social i democràtic de dret proclamat en la Constitució i la promoció i defensa dels drets humans.
  
f) La col·laboració en el funcionament, promoció i millora de l'administració de justícia.
  
Article 6. Funcions del Col·legi
  
Corresponen al Col·legi d'Advocats de Castelló, en el seu àmbit territorial, les funcions següents:
  
a) Ostentar la representació que establisquen les lleis per al compliment dels seus fins i, especialment, la representació i defensa de la professió davant de l'administració, institucions, tribunals, entitats i particulars, amb legitimació per a ser part en quants litigis i causes afecten els drets i interessos professionals i als fins de l'advocacia, exercitar les accions penals, civils, administratives o socials que siguen procedents, així com per a utilitzar el dret de petició conforme a la llei.
  
b) Informar els projectes de lleis i de normes que es referisquen al Col·legi o l'afecten i l'exercici de l'advocacia.
  
c) Col·laborar amb el poder judicial, i els altres poders públics, mitjançant de la realització d'estudis, emissió d'informes, elaboració d'estadístiques i altres activitats relacionades amb els seus fins, que li siguen sol·licitades o acorde per pròpia iniciativa.
  
d) Organitzar i gestionar els servicis d'assistència jurídica gratuïta i tots aquells que d'assistència i orientació jurídica puguen crear-se.
  
e) Participar en matèries pròpies de la professió en els òrgans consultius de l'administració, així com en els organismes interprofessionals.
  
f) Assegurar la representació de l'advocacia en els consells socials i patronats universitaris, en els termes establits en les normes que els regulen.
  
g) Participar en l'elaboració dels plans d'estudis, informar de les normes d'organització dels centres docents corresponents a la professió, mantindre contacte permanent contacte amb estos, crear, mantindre i proposar l'homologació d'escoles de Pràctica Jurídica, i altres mitjans per a facilitar l'accés a la vida professional dels nous titulats, i organitzar cursos per a la formació i perfeccionament professional.
  
h) Ordenar l'activitat professional dels col·legiats i vetlar per la formació, l'ètica i la dignitat professionals, i pel respecte a causa dels drets dels particulars; exercir la facultat disciplinària en l'orde professional i col·legial; elaborar els seus estatuts particulars i les modificacions d'estos, redactar i aprovar el seu reglament de règim interior, i els altres acords per al desenvolupament de les seues competències.
  
i) Organitzar i promoure activitats i servicis comuns d'interés per als col·legiats, de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial, de previsió i altres d'anàlegs, inclòs l'assegurament obligatori de la responsabilitat civil professional, quan legalment s'establisca.
  
j) Procurar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats, i impedir la competència deslleial entre estos.
  
k) Adoptar les mesures conduents a evitar i perseguir l'intrusisme professional.
  
l) Intervindre, amb sol·licitud prèvia, en via de conciliació o arbitratge en les qüestions que, per motius professionals, se susciten entre els col·legiats, o entre estos i els seus clients.
  
m) Exercir funcions d'arbitratge en els assumptes que els siguen sotmesos, així com promoure o participar en institucions d'arbitratge.
  
n) Resoldre les discrepàncies que puguen sorgir en relació amb l'actuació professional dels col·legiats i la percepció dels seus honoraris, mitjançant laude, a què prèviament se sotmeten de mode exprés les parts interessades.
  
nn) Establir barems orientadors sobre honoraris professionals, i, si fa el cas, el règim de les notes d'encàrrec o pressupostos per als clients.
  
o) Informar i dictaminar sobre honoraris professionals, així com establir, si fa el cas, servicis voluntaris per al seu cobrament.
  
p) Complir i fer complir als col·legiats, en allò que afecte la professió, les disposicions legals i estatutàries, així com les normes i decisions adoptades pels òrgans col·legials en matèria de la seua competència.
  
q) Totes aquelles funcions que redunden en benefici dels interessos de la professió, dels col·legiats i la resta de fins de l'advocacia.
  
r) La resta que estiguen disposades per la legislació estatal o de la Comunitat Valenciana.
  
TÍTOL III
  
Col·legiació i exercici de la professió
  
CAPÍTOL I
  
Adquisició i pèrdua de la condició de col·legiat
  
Article 7. Obligatorietat de col·legiació
  
Per a l'exercici de l'advocacia caldrà col·legiar-se al Col·legi de Castelló, els que tinguen el seu domicili professional únic o principal en l'àmbit territorial d'este; la qual cosa els permetrà exercir en tot el territori espanyol conforme amb les disposicions legals.
  
Article 8. Requisits de col·legiació
  
1. La incorporació al Col·legi d'Advocats de Castelló exigirà els requisits següents:
  
a) Tindre nacionalitat espanyola o d'algun estat membre de la Unió Europea o de l'Acord sobre l'espai econòmic europeu, de 2 de maig de 1992, llevat del que disposen els tractats o convenis internacionals, o la dispensa legal.
  
b) Ser major d'edat i no haver sigut expulsat de qualsevol col·legi d'advocats, llevat que s'haja extingit la responsabilitat disciplinària.
  
c) Posseir el títol de llicenciat en Dret o els títols estrangers que, conforme a les normes vigents, siguen homologats a estos.
  
d) Satisfer la quota d'ingrés i altres que tinga establides el Col·legi.
  
2. La incorporació com a exercent exigirà, a més, els requisits següents:
  
a) No tindre antecedents penals que l'inhabiliten per a l'exercici de l'advocacia.
  
b) No estar sotmés en causa d'incapacitat, incompatibilitat o prohibició per a l'exercici de l'advocacia (articles 9, 23 i 24 del present estatut).
  
c) El compliment de les fórmules legalment establides que garantisquen la preparació en l'exercici de la professió.
  
d) El sol·licitant prestarà declaració jurada, en què manifestarà si exercix funció o ocupació en l'administració; en cas afirmatiu, expressarà la naturalesa i categoria de la seua funció o ocupació i aportarà certificat expressiu que no incorre en incompatibilitat amb l'exercici de la professió.
  
e) Formalitzar l'ingrés en la Mutualitat General de l'Advocacia, Mutualitat de Previsió Social a prima fixa o, si fa el cas, en el Règim de Seguretat Social que corresponga, d'acord amb la legislació vigent.
  
Article 9. Causes d'incapacitat
  
1. Són circumstàncies determinants d'incapacitat per a l'exercici de l'advocacia:
  
a) Els impediments que, per la seua naturalesa o intensitat, no permeten el compliment de la missió de defensa dels interessos aliens que als advocats s'encomana.
  
b) La inhabilitació o suspensió expressa per a l'exercici de l'advocacia, en virtut de resolució judicial o corporativa ferma.
  
c) Les sancions disciplinàries fermes que comporten la suspensió de l'exercici professional o l'expulsió de qualsevol col·legi d'advocats.
  
2. Les incapacitats desapareixeran quan cessen les causes que les hagueren motivat o s'haja extingit la responsabilitat disciplinària, conforme a l'article 62 del present estatut.
  
Article 10. Advocats pertanyents a altres col·legis d'advocats
  
Sense perjudici que es suficient la col·legiació a un sol col·legi, que serà el del domicili professional únic o principal, per a exercir en tot el territori de l'estat, poden incorporar-se al Col·legi d'Advocats de Castelló els qui pertanguen amb anterioritat a un altre col·legi.
  
Article 11. Competència de la Junta de Govern per a tramitar les sol·licituds de col·legiació
  
Correspon a la Junta de Govern resoldre sobre les sol·licituds de col·legiació que es presenten, la qual podrà aprovar-les, suspendre-les o denegar-les, i amb aquesta finalitat practicarà les diligències i demanarà els informes que, si fa el cas, considere oportuns, i dictarà una resolució en el termini de tres mesos des de la seua presentació, passat el qual es considerarà aprovada. En tot cas, no podrà denegar-se l'ingrés als qui reunisquen els requisits de l'article 8.
  
Article 12. Suspensió de sol·licituds
  
La tramitació de les sol·licituds d'incorporació serà suspesa quan l'interessat no acompanye els documents necessaris, o hi haja dubtes respecte a la seua legitimitat o certesa, mentre no es reben les compulses oportunes.
  
Article 13. Pagament de drets
  
El pagament de les quotes d'ingrés i la resta de despeses que en dimanen, haurà de fer-se en el moment de sol·licitar-ho, amb caràcter condicional i subjecte a la concessió de l'ingrés.
  
Article 14. Jurament o promesa
  
1. Els qui queden incorporats al Col·legi d'Advocats de Castelló, abans d'iniciar el seu exercici professional per primera vegada, prestaran jurament o promesa d'acatament a la Constitució i a la resta de l'ordenament jurídic, i de fidel compliment de les obligacions i normes deontològiques de la professió d'advocat.
  
2. El jurament o promesa es formalitzarà inicialment per escrit, amb compromís de la seua posterior ratificació pública davant de la Junta de Govern. En tot cas, s'haurà de deixar constància en l'expedient personal del col·legiat de la prestació de tal jurament o promesa.
  
3. Quedarà suspés en l'exercici de la professió, fins que efectivament complisca este requisit, qui no preste el jurament o promesa el dia i l'hora que a este efecte s'assenyale, llevat de causa greu justificada.
  
Article 15. Habilitació per a defensar assumptes propis o de parents
  
No caldrà la incorporació al Col·legi d'Advocats per a la defensa d'assumptes propis o de parents fins al tercer grau de consanguinitat o segon d'afinitat, sempre que l'interessat reunisca els requisits establits per l'article 8.1.a, b) i c) del present estatut i que no estiga sotmés en causa d'incapacitat, així com aquells que puguen establir les normes vigents. Els qui es troben en este cas seran habilitats pel degà del Col·legi d'Advocats per a la intervenció que se sol·licite. Tal habilitació suposa per a qui la rep, encara que només en relació amb l'assumpte o assumptes a què arriba, el gaudi de tots els drets concedits en general als advocats i l'assumpció de les correlatives obligacions.
  
Article 16. Advocats i altres col·legiats
  
1. Tenen la condició d'advocats del Col·legi d'Advocats de Castelló els qui, en qualitat d'exercidors, i complits els requisits necessaris per a això, es dediquen de forma professional a l'assessorament, concòrdia i defensa dels interessos jurídics aliens, públics o privats.
  
2. Podran continuar utilitzant la denominació d'advocat, i afegir sempre l'expressió sense exercici, els qui cessen en l'exercici de la professió després d'haver exercit almenys vint anys.
  
3. També podran pertànyer al Col·legi d'Advocats de Castelló, amb la denominació de col·legiats no exercidors, els qui reunisquen els requisits establits en l'article 8.1 d'este estatut.
  
Article 17. Justificació de la seua condició
  
1. El secretari del Col·legi trametrà al principi de cada any, a tots els jutjats i tribunals del seu territori, així com als centres penitenciaris i de detenció, una relació comprensiva dels advocats en exercici incorporats al Col·legi. La llista serà actualitzada semestralment, amb les modificacions per noves altes i baixes. Als advocats que en aquella estigueren inclosos no es pot exigir un altre comprovant per a l'exercici de la professió.
  
2. El secretari del Col·legi, o persona en qui delegue, podrà comprovar que els advocats que intervinguen a les oficines i actuacions judicials figuren incorporats com a exercidors en este Col·legi o en un altre d'Espanya, o que, a pesar de no estar-ho, hagueren sigut habilitats conforme a l'article 15 del present estatut.
  
Article 18. Targeta d'identitat i identificació
  
1. Els col·legiats identificaran la seua personalitat i la seua condició d'advocat o de no exercidors, mitjançant un carnet o targeta d'identitat, en què figurarà la seua fotografia, que s'ajustarà al model que en cada cas acorde la Junta de Govern.
  
2. Els advocats hauran de consignar en totes les seues actuacions el Col·legi en què estigueren incorporats, el número de col·legiat i, si fa el cas, la data de l'habilitació o comunicació previstes en els articles 15 i 21 del present estatut.
  
Article 19. Col·legiats d'honor
  
Podran ser col·legiats d'honor del Col·legi de Castelló aquelles persones que reben este nomenament per acord de la Junta General, a proposta de la de Govern i en atenció a mèrits o servicis rellevants prestats a favor de l'advocacia o del mateix Col·legi.
  
Article 20. Col·legiació única
  
1. Tot advocat incorporat al Col·legi d'Advocats de Castelló podrà prestar els seus servicis professionals lliurement en tot el territori de l'estat, en la resta dels estats membres de la Unió Europea i en els altres països, d'acord amb la normativa vigent respecte d'això. Els advocats d'altres països podran fer-ho en l'àmbit territorial d'este Col·legi conforme a la normativa vigent a este efecte.
  
2. Per a actuar professionalment en l'àmbit territorial de qualsevol altre col·legi, no podrà exigir-se als advocats pertanyents al Col·legi d'Advocats de Castelló cap habilitació, ni el pagament de contraprestacions econòmiques diferents d'aquelles que s'exigisquen habitualment als col·legiats del col·legi on vaja a intervindre per la prestació dels servicis de què siguen beneficiaris i que no es troben coberts per la quota col·legial.
  
Article 21. Deure de comunicació
  
1. L'advocat que realitze una actuació professional en territori diferent al de la seua col·legiació, haurà de comunicar-ho al col·legi en l'àmbit del qual haja d'intervindre a través del seu col·legi.
  
2. La comunicació dels advocats que, pertanyent a un altre col·legi, realitzaran una actuació professional a l'àmbit territorial de Castelló, produirà efectes des de la seua presentació, registre i segell de la còpia, sense perjudici que es demane del Col·legi d'origen la documentació que calga.
  
3. En les actuacions professionals que duga a terme en l'àmbit territorial d'un altre col·legi, l'advocat està subjecte a les normes d'actuació, deontologia i règim disciplinari d'este. Tal col·legi protegirà la seua llibertat i independència en la defensa i serà competent per a la tramitació i resolució dels expedients disciplinaris que es pogueren produir, sense perjudici que l'eventual sanció produïsca efectes en tots els col·legis d'Espanya, per a la qual cosa es comunicarà al Consell General.
  
Article 22. Pèrdua de la condició de col·legiat
  
1. La condició de col·legiat es perdrà:
  
a) Per falta de pagament de les quotes ordinàries o extraordinàries i de les altres càrregues col·legials a què estiguera obligat. L'impagament de les quotes de la Mutualitat General de l'Advocacia, Mutualitat de Previsió Social a prima fixa, no donarà lloc a la immediata pèrdua de la condició de col·legiat, sense perjudici de la responsabilitat disciplinària que corresponga.
  
b) Per sanció ferma d'expulsió del Col·legi, acordada en expedient disciplinari.
  
c) Per baixa voluntària.
  
d) Per defunció.
  
2. La pèrdua de la condició de col·legiat serà acordada per la Junta de Govern del Col·legi en resolució motivada, i, una vegada ferma, serà comunicada al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i al Consell General.
  
3. En el cas de l'apartat a) del paràgraf 1, els col·legiats podran rehabilitar els seus drets pagant allò degut, més els seus interessos al tipus de l'interés legal dels diners, i la quantitat que corresponguera com a nova incorporació.
  
4. Quan no procedisca la pèrdua de la condició de col·legiat, la Junta de Govern acordarà el passe a situació de no exercidor d'aquells col·legiats en què concórrega alguna de les circumstàncies determinants d'incapacitat o incompatibilitat total per a l'exercici, mentre aquella subsistisca, sense perjudici que si a això es produïx, resolga el que procedisca en via disciplinària.
  
CAPÍTOL II
  
Prohibicions i incompatibilitats
  
Article 23. Prohibicions
  
Els advocats tenen les següents prohibicions, la infracció de les quals se sancionarà disciplinàriament:
  
a) Exercir l'advocacia estant inhabilitat, suspés, o sotmés en causa d'incompatibilitat, així com prestar la seua signatura als qui, per qualsevol causa, no puguen exercir com a advocats.
  
b) Compartir locals o servicis amb professionals incompatibles, quan puga afectar la salvaguarda del secret professional.
  
c) Mantindre vincles associatius de caràcter professional que impedisquen el correcte exercici de l'advocacia, atenent, a este respecte, el que preveu el present Estatut i, singularment, l'article 24.3.
  
Article 24. Incompatibilitats
  
1. L'exercici de l'advocacia és incompatible amb qualsevol activitat que puga suposar menyspreu de la llibertat, la independència o la dignitat que li són inherents. L'advocat pertanyent a este Col·legi, que realitze alhora qualsevol altra activitat, haurà d'abstindre's de realitzar aquella que resulte incompatible amb el correcte exercici de l'advocacia, per suposar un conflicte d'interessos que impedisca respectar els principis del correcte exercici, continguts en el present estatut.
  
2. Així mateix, l'exercici de l'advocacia serà absolutament incompatible amb:
  
a) L'exercici, en qualsevol concepte, de càrrecs, funcions o ocupacions públiques en l'estat i en qualsevol de les administracions públiques, siguen estatals, autonòmiques, locals o institucionals, la mateixa normativa reguladora del qual així ho especifique.
  
b) L'exercici de la professió de procurador, graduat social, agent de negocis, gestor administratiu i qualsevol altra, la mateixa normativa reguladora del qual així ho especifique.
  
c) El manteniment de vincles professionals amb càrrecs o professionals incompatibles amb l'advocacia, que puguen afectar el correcte exercici d'esta.
  
3. En tot cas, l'advocat no podrà realitzar activitat d'auditoria de comptes o altres que siguen incompatibles amb el correcte exercici de l'advocacia, simultàniament per al mateix client o per als qui ho hagueren sigut en els tres anys precedents. En principi, no s'entendrà incompatible esta prestació si és realitzada per persones jurídiques distintes i amb consells d'administració diferents.
  
4. L'exercici de l'advocacia és també incompatible amb la intervenció davant d'aquells organismes jurisdiccionals en què figuren com a funcionaris o contractats el cònjuge, el qui convisca amb ell de manera permanent amb anàloga relació d'afectivitat o els parents de l'advocat, dins del segon grau de consanguinitat o afinitat. L'advocat a qui afecte tal incompatibilitat haurà d'abstindre's de la defensa que en tals assumptes li haja pogut ser encomanada. Dita obligació d'abstenció s'entén sense perjudici del dret de recusació que puga assistir al litigant contrari.
  
Article 25. Efectes
  
1. L'advocat a qui afecte alguna de les causes d'incompatibilitat establides en els paràgrafs 1, 2 i 3 de l'article anterior, haurà de comunicar-ho sense excusa a la Junta de Govern del Col·legi, i cessar immediatament en la situació d'incompatibilitat, i s'entendrà que renuncia a l'exercici professional si no ho manifesta per escrit en el termini de trenta dies, amb la qual cosa automàticament serà donat de baixa en este.
  
2. La infracció del deure de cessar en la situació d'incompatibilitat, així com el seu exercici amb infracció de les incompatibilitats establides en l'article anterior, directament o per persona interposada, constituirà infracció molt greu, sense perjudici de les altres responsabilitats que corresponguen.
  
CAPÍTOL III
  
Exercici individual, col·lectiu i multiprofessional
  
Article 26. Exercici individual
  
1. L'exercici individual de l'advocacia podrà desenvolupar-se per compte propi, com a titular d'un despatx, o per compte d'altri, com a col·laborador d'un despatx individual o col·lectiu. No es perdrà la condició d'advocat que exercix com a titular del seu despatx individual quan:
  
a) L'advocat tinga en el seu bufet passants o col·laboradors, amb relació laboral o sense, amb estos.
  
b) L'advocat compartisca els locals, instal·lacions, servicis o altres mitjans amb altres advocats, però mantinga la independència dels seus bufets, sense identificació conjunta del mateix davant la clientela.
  
c) L'advocat concerte acords de col·laboració per a determinats assumptes o classes d'assumptes amb altres advocats o despatxos col·lectius, nacionals o estrangers, siga quina siga la seua forma.
  
d) L'advocat constituïsca una societat unipersonal per a tal exercici de l'advocacia, que haurà d'observar, en quant puga aplicar-se-li, el que disposa l'article següent per a l'exercici col·lectiu.
  
2. L'advocat titular d'un despatx professional individual respondrà professionalment davant del seu client de les gestions o actuacions que efectuen els seus passants o col·laboradors, sense perjudici de la facultat de repetir davant d'estos si procedix. No obstant això, els passants i col·laboradors queden sotmesos a les obligacions deontològiques i assumiran la seua responsabilitat disciplinària. Els honoraris a càrrec del client es meritaran a favor del titular del despatx, inclús en el cas que les actuacions foren realitzades per altres lletrats per delegació o substitució d'este i, al seu torn, dit titular del despatx respondrà personalment dels honoraris deguts als lletrats a qui encarregue o delegue actuacions, inclús en el cas que el client deixara d'abonar-li'ls, llevat de pacte escrit en contra.
  
3. L'exercici de l'advocacia per compte d'altri, en règim d'especial col·laboració, haurà de pactar-se expressament per escrit, fixar les condicions, duració, abast i règim econòmic de la col·laboració.
  
4. L'advocacia també podrà exercir-se per compte d'altri sota règim de dret laboral, mitjançant contracte de treball formalitzat per escrit, en què haurà de respectar-se la llibertat i independència bàsiques per a l'exercici de la professió i expressar-se si tal exercici serà en règim d'exclusivitat.
  
5. El Col·legi d'Advocats de Castelló podrà exigir la presentació dels contractes de col·laboració i de treball, per tal de verificar que s'ajusten al que establix este estatut.
  
6. En les actuacions que realitze el col·laborador en règim especial o en règim de dret laboral, o un altre lletrat per substitució o per delegació, haurà de fer-se constar en nom i per compte de qui actua.
  
Article 27. Exercici col·lectiu
  
1. Els advocats podran exercir l'advocacia col·lectivament mitjançant la seua agrupació i sota qualsevol de les formes lícites en dret, incloses les societats mercantils.
  
2. L'agrupació haurà de tindre com a objecte exclusiu l'exercici professional de l'advocacia i estar integrada exclusivament per advocats en exercici, sense limitació de nombre. No podrà compartir locals o servicis amb professionals incompatibles, si això poguera afectar la salvaguarda del secret professional. Tant el capital com els drets polítics i econòmics hauran d'estar atribuïts únicament als advocats que integren el despatx col·lectiu.
  
3. La forma d'agrupació haurà de permetre, en tot moment, la identificació dels seus integrants, i haurà de constituir-se per escrit i inscriure's en el Registre Especial corresponent al col·legi on tinguera el seu domicili. En tal Registre s'inscriuran la seua composició i les altes i baixes que es produïsquen. Els advocats que formen part d'un despatx col·lectiu estaran obligats personalment a sol·licitar les inscripcions corresponents.
  
4. Els advocats agrupats en un despatx col·lectiu no podran tindre despatx independent del col·lectiu i en les intervencions professionals que realitzen i en les minutes que emeten hauran de deixar constància de la seua condició de membres del referit col·lectiu. No obstant això, les actuacions corresponents a l'assistència jurídica gratuïta tindran caràcter personal, encara que podrà sol·licitar-se del Col·legi la seua facturació a nom del despatx col·lectiu.
  
5. Els advocats membres d'un despatx col·lectiu tindran plena llibertat per a acceptar o rebutjar qualsevol client o assumpte del despatx, així com plena independència per a dirigir la defensa dels interessos que tinguen encomanats. Les substitucions que es produïsquen s'atindran a les normes de funcionament del respectiu despatx, sense necessitar la sol·licitud de vènia interna. Els honoraris correspondran al col·lectiu, sense perjudici del règim intern de distribució que establisquen les referides normes.
  
6. L'actuació professional dels integrants del despatx col·lectiu estarà sotmesa a la disciplina col·legial del Col·legi en l'àmbit del qual s'efectua, i en respondrà personalment l'advocat que l'haja efectuada. No obstant això, s'estendran a tots els membres del despatx col·lectiu el deure de secret professional, les incompatibilitats que afecten qualsevol dels seus integrants i les situacions de prohibició d'actuar en defensa d'interessos contraposats amb els patrocinats per qualsevol d'ells.
  
7. La responsabilitat civil que poguera tindre el despatx col·lectiu serà conforme al règim jurídic general que corresponga a la forma d'agrupació utilitzada. A més a més, tots els advocats que hagen intervingut en un assumpte respondran civilment davant del client amb caràcter personal, solidari i il·limitat.
  
8. Per a la millor salvaguarda del secret professional i de les relacions de companyonia, les normes reguladores del despatx col·lectiu podran sotmetre a arbitratge col·legial les discrepàncies que pogueren sorgir entre els seus membres a causa del funcionament, separació o liquidació de tal despatx.
  
Article 28. Règim de col·laboració multiprofessional
  
1. Els advocats podran associar-se en règim de col·laboració multiprofessional amb altres professionals liberals no incompatibles, sense limitació de nombre i sense que això afecte la seua plena capacitat per a l'exercici de la professió davant de qualsevol jurisdicció i tribunal, i utilitzar qualsevol forma lícita en dret, incloses les societats mercantils, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
a) Que l'agrupació tinga com a objecte la prestació de servicis conjunts determinats, inclosos els servicis jurídics específics que es complementen amb els de les altres professions.
  
b) Que l'activitat a exercir no afecte el correcte exercici de l'advocacia pels membres advocats.
  
c) Que es complisquen les condicions establides en l'article anterior en allò que afecte l'exercici de l'advocacia, llevat del que s'ha expressat en el paràgraf 2 d'este, que no resultarà aplicable, o en el paràgraf 4, del que només serà aplicable l'obligació de deixar constància de la condició de membre del col·lectiu multiprofesional en les actuacions que es realitzen i minutes que s'emeten en el seu àmbit.
  
2. Les agrupacions en règim de col·laboració multiprofessional, que actuen en l'àmbit territorial del Col·legi de Castelló, han d'inscriure's al Registre Especial del Col·legi d'Advocats.
  
3. Els membres advocats hauran de separar-se quan qualsevol dels seus integrants incomplisca les normes sobre prohibicions, incompatibilitats o deontologia pròpies de l'advocacia.
  
CAPÍTOL IV
  
Drets i deures dels col·legiats
  
Secció primera
  
De caràcter general
  
Article 29. Deure fonamental
  
El deure fonamental de l'advocat, com a partícip en la funció pública de l'administració de justícia, és cooperar amb esta assessorant, conciliant i defensant en dret els interessos que li siguen confiats. En cap cas la tutela d'estos interessos pot justificar la desviació del fi suprem de justícia, a què l'advocacia es troba vinculada.
  
Article 30. Compliment de normes
  
Els col·legiats han de complir les normes legals, estatutàries, deontològiques, així com els acords dels diferents òrgans corporatius.
  
Article 31. Despatx professional
  
1. Els advocats d'este Col·legi hauran de mantindre despatx professional, o estar adscrits a un despatx professional, obert en el lloc on habitualment exercisquen la professió, dins de l'àmbit territorial d'este Col·legi.
  
2. S'exceptua d'este deure, de mantindre despatx obert, als advocats procedents d'altres col·legis, respecte dels quals s'entendrà complit este requisit pel fet de mantindre el seu despatx professional al Col·legi d'origen, en què més habitualment exercisquen la professió.
  
3. Tots els col·legiats tenen l'obligació de comunicar al Col·legi el seu domicili, els canvis d'este, i les absències que hagen de prolongar-se per més de dos mesos consecutius. Les notificacions efectuades al domicili professional, que conste en el Col·legi, tindran plena validesa, sense perjudici de la responsabilitat que puga derivar-se del fet de no haver comunicat el seu eventual trasllat.
  
Article 32. Secret professional
  
1. Els advocats han de guardar secret professional, de conformitat amb l'article 437.2 de la Llei Orgànica del Poder Judicial i amb les normes deontològiques, de tots els fets o notícies que coneguen per raó de qualsevol de les modalitats de la seua actuació professional, i no podran ser obligats a declarar sobre estos.
  
2. En el cas que el degà del Col·legi d'Advocats, o qui estatutàriament el substituïsca, siga requerit en virtut de norma legal o avisat per l'autoritat judicial, o si és el cas governativa, competent per a la pràctica d'un registre en el despatx professional d'un advocat del Col·legi de Castelló, haurà de personar-se en este despatx i assistir a les diligències que s'hi practiquen, per tal de vetlar per la salvaguarda del secret professional.
  
3. Si un advocat ha de reclamar judicialment contra el seu client, com a conseqüència de l'exercici professional, no tindrà cap obligació de guardar silenci respecte al cas concret a què es referix la reclamació.
  
Article 33. Llibertat i independència
  
L'advocat, en compliment de la seua missió, actuarà amb tota llibertat i independència, sense altres limitacions que les imposades per la llei o per les normes ètiques i la deontologia professional.
  
Article 34. Exercici de la seua funció
  
El deure de defensa jurídica que es confia als advocats, és també un dret per a estos, i podran reclamar, tant de les autoritats com del Col·legi i dels particulars, totes les mesures d'ajuda en l'exercici de la seua funció, que els siguen legalment degudes.
  
Article 35. Consideracions honorífiques
  
L'advocat del Col·legi de Castelló té dret a totes les consideracions honorífiques degudes a la seua professió i tradicionalment reconegudes.
  
Secció segona
  
En relació amb el Col·legi i amb els altres col·legiats
  
Article 36. Drets
  
Són drets dels col·legiats:
  
a) Participar en la gestió corporativa i, per tant, exercir els drets de petició, de vot i d'accés als càrrecs directius, en la forma que establisquen les normes legals o estatutàries. El vot dels advocats tindrà, en tot cas, doble valor que el dels col·legiats no exercidors i que el dels advocats sense exercici.
  
b) Demanar i obtindre del Col·legi, i de tots els òrgans corporatius, la protecció de la seua independència i lícita llibertat d'actuació professional.
  
c) Formular moció de censura contra els membres de la Junta de Govern, en els termes regulats en el present estatut.
  
d) Promoure actuacions dels òrgans de govern, mitjançant iniciatives.
  
e) Conéixer, en qualsevol moment, l'estat de tramitació dels expedients en què tinguen la condició d'interessat.
  
f) Aquells altres que els conferixen el present estatut i qualssevol altres disposicions de caràcter general.
  
Article 37. Deures
  
Són deures dels col·legiats:
  
a) Estar al corrent en el pagament de les quotes, ordinàries o extraordinàries, i alçar les altres càrregues col·legials, qualsevol que siga la seua naturalesa, en la forma i els terminis a este efecte establits. Amb aquesta finalista, es consideren càrregues corporatives totes les imposades pel Col·legi, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i el Consell General de l'Advocacia, en el marc de les seues competències respectives, així com les corresponents a la Mutualitat General de l'Advocacia, Mutualitat de Previsió Social a prima fixa.
  
b) Denunciar al Col·legi tot acte d'intrusisme que arribe al seu coneixement, així com els casos d'exercici il·legal, siga per falta de col·legiació, siga per suspensió o inhabilitació del denunciat, o per estar sotmés en supòsits d'incompatibilitat o prohibició. Així com aquells supòsits de falta de comunicació de l'actuació professional dels advocats pertanyents a altres col·legis.
  
c) Denunciar al Col·legi qualsevol atemptat a la llibertat, independència o dignitat d'un advocat, en l'exercici de les seues funcions.
  
d) No intentar la implicació de l'advocat contrari en el litigi o interessos debatuts, ni directament ni indirectament, i evitar inclús qualsevol al·lusió personal al company i tractar-lo sempre amb la més gran correcció.
  
e) Mantindre, com a matèria reservada, les conversacions i correspondència hagudes amb l'advocat o advocats contraris, amb prohibició de revelar-les o presentar-les en judici sense el seu previ consentiment. No obstant això, per causa greu, la Junta de Govern del Col·legi podrà discrecionalment autoritzar la seua revelació o presentació en judici, sense tal consentiment previ.
  
f) Abstindre's de la realització d'actes de competència deslleial o que intenten restringir la lliure competència.
  
g) Informar el degà, perquè puga realitzar una labor de mediació, de l'encàrrec de promoure actuacions de qualsevol classe contra un altre advocat, sobre responsabilitats relacionades amb l'exercici professional.
  
Article 38. Publicitat
  
1. Els advocats podran realitzar publicitat dels seus servicis, sempre que siga digna, lleial i veraç, amb absolut respecte a la dignitat de les persones, a la legislació sobre publicitat, sobre defensa de la competència i competència deslleial, i s'hauran d'ajustar, en tot cas, a les normes deontològiques.
  
2. Es considerarà contrària a les normes deontològiques de l'advocacia la publicitat que supose:
  
a) Revelar directament o indirectament fets, dades o situacions emparats pel secret professional.
  
b) Incitar genèricament o concretament al pleit o conflicte.
  
c) Oferir els seus servicis, per si o per mitjà de tercers, a víctimes d'accidents o desgràcies, als seus hereus o als seus drethavents, en el moment en què no tenen plena i serena llibertat per a l'elecció d'advocat per estar patint l'esmentada desgràcia personal o col·lectiva.
  
d) Prometre l'obtenció de resultats que no depenguen exclusivament de l'activitat de l'advocat.
  
e) Fer referència directa o indirecta a clients del mateix advocat.
  
f) Utilitzar els emblemes o símbols col·legials i aquells altres que per la seua similitud pogueren generar confusió, en reservar-se el seu ús per a la publicitat institucional que puga realitzar-se en benefici de la professió en general.
  
3. Els advocats que presten els seus servicis en forma permanent o ocasional a empreses individuals o col·lectives hauran d'exigir que estes s'abstinguen d'efectuar publicitat respecte de tals servicis que no s'ajusten al que establix este estatut, i seran responsables a nivell disciplinari de tal publicitat.
  
Article 39. La vènia
  
1. Els advocats que hagen d'encarregar-se de la direcció professional d'un assumpte encomanat a un altre company en la mateixa instància hauran de sol·licitar la seua vènia, llevat que hi haja renúncia escrita i incondicionada a prosseguir la seua intervenció per part de l'anterior lletrat, i en tot cas, demanar-ne la informació necessària per a continuar l'assumpte.
  
2. La vènia, excepte cas d'urgència a justificar, haurà de ser sol·licitada amb caràcter previ i per escrit, sense que el lletrat requerit puga denegar-la i amb l'obligació per la seua banda de tornar la documentació en el seu poder i facilitar al nou lletrat la informació necessària per a continuar la defensa.
  
3. El lletrat substituït tindrà dret a reclamar els honoraris que corresponguen a la seua intervenció professional.
  
Secció tercera
  
En relació amb els tribunals
  
Article 40. Normes per a actuar davant dels tribunals
  
1. Són obligacions de l'advocat amb els òrgans jurisdiccionals la probitat, lleialtat i veracitat quant al fons de les seues declaracions o manifestacions, i el respecte quant a la forma de la seua intervenció.
  
2. Els advocats compareixeran davant dels tribunals vestint toga, sense distintiu de cap classe, excepte el col·legial, i adequaran la seua indumentària a la dignitat i prestigi de la toga que visten i al respecte a la justícia.
  
3. Els advocats tindran dret a intervindre davant dels tribunals de qualsevol jurisdicció asseguts dins de l'estrada, al mateix nivell en què es trobe instal·lat el tribunal davant de qui actuen, i tindran davant seu una taula i se situaran als costats del tribunal de manera que no donen l'esquena al públic, sempre amb igualtat de tracte que el ministeri fiscal o l'advocacia de l'estat.
  
4. El lletrat actuant podrà ser auxiliat o substituït en l'acte de la vista o juí o en qualsevol altra diligència judicial per un company en exercici, incorporat, o l'actuació del qual haja sigut degudament comunicada al Col·legi. Per a la substitució serà suficicient la declaració de l'advocat substitut, sota la seua responsabilitat.
  
5. Els advocats que es troben processats o encartats i es defensen a si mateixos o col·laboren amb el seu defensor, usaran toga i ocuparan el lloc establit per als lletrats.
  
6. Els advocats esperaran un temps prudencial sobre l'hora assenyalada pels òrgans judicials per a les actuacions en què intervindran, transcorregut el qual podran formular la pertinent queixa davant del mateix òrgan i informar del retard a la Junta de Govern del Col·legi, perquè puga adoptar les iniciatives pertinents.
  
Article 41. Independència i llibertat d'actuació i dret a la consideració professional
  
Si l'advocat actuant considera que l'autoritat, tribunal o jutjat coarta la independència i llibertat necessàries per a complir els seus deures professionals, o que no se li guarda la consideració deguda a la seua professió, podrà fer-ho constar així davant del mateix jutjat o tribunal sota la fe del secretari i donar compte a la Junta de Govern. La Junta, si estima fundada la queixa, adoptarà les mesures oportunes per a emparar la llibertat, independència i prestigi professionals.
  
Article 42. Assistència a judicis i vistes públiques
  
En els tribunals es designarà un lloc, separat del públic, amb les mateixes condicions de l'assenyalat per als advocats actuants, per tal que puguen ocupar-lo els altres lletrats que, vestint toga, vulguen presenciar els judicis i les vistes públiques.
  
Secció quarta
  
En relació amb les parts
  
Article 43. Respecte al seu client
  
1. Els advocats tenen plena llibertat d'acceptar o rebutjar la direcció de l'assumpte, així com de renunciar a este qualsevol fase del procediment, sempre que no es produïsca indefensió al client.
  
2. Si no interessa a l'advocat continuar defenent el client que l'haguera nomenat, estarà obligat a fer-li saber el seu desistiment amb l'antelació necessària perquè no queden indefensos els interessos posats sota la seua empara, especialment quan estigueren en curs terminis per a evacuar qualsevol trasllat, o pròxima la prescripció de l'acció, la caducitat de la instància, la celebració de vista o la interposició del recurs davant del Tribunal Superior, amb especial atenció a allò disposat en l'article 449.4 de la Llei Orgànica del Poder Judicial.
  
3. Són obligacions de l'advocat amb la part per ell defesa, a més de les que es deriven de les seues relacions contractuals, el compliment de la missió de defensa que li siga encomanada amb el màxim zel i diligència i guardant el secret professional.
  
4. L'advocat realitzarà diligentment les activitats professionals que li impose la defensa de l'assumpte encomanat, i s'atendrà a les exigències tècniques, deontològiques i ètiques adequades a la tutela jurídica de tal assumpte i podran auxiliar-se dels seus col·laboradors i altres companys, els quals actuaran sota la seua responsabilitat.
  
5. En tot cas, l'advocat haurà d'identificar-se davant de la persona a qui assessore o defense, inclús quan ho fera per compte d'un tercer, per tal d'assumir les responsabilitats civils, penals i deontològiques que, si és el cas, corresponguen.
  
6. L'advocat està obligat a tornar puntualment al seu client la documentació que li haguera confiat, a l'acabament de la relació contractual. No serà causa per a eximir-se d'esta obligació que se li dega qualsevol quantitat. També haurà d'entregar al seu client, a la seua petició, els escrits i resolucions relacionades amb l'assumpte que li tinga encomanat, amb les despeses a càrrec del client.
  
Article 44. Respecte a la part contrària
  
Són obligacions de l'advocat amb la part contrària l'abstenció o omissió de qualsevol acte que determine una lesió injusta per a esta, i el tracte considerat i cortés.
  
TÍTOL IV
  
Torn d'ofici i torn d'assistència a detinguts
  
Article 45. Competència
  
1. Correspon al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i a la Junta de Govern d'este Col·legi la regulació i organització dels servicis d'assistència lletrada i de defensa gratuïta, i s'haurà de garantir, en tot cas, la seua continuïtat, atenent els principis d'eficiència i funcionalitat, de distribució objectiva i equitativa dels distints torns i mitjans i, quan el cens dels professionals ho permeta, d'especialització per òrgans jurisdiccionals i matèries.
  
2. La Junta de Govern és competent per a establir les normes per al seu repartiment entre els advocats, així com quants requisits complementaris han de complir aquells que hagen o vulguen prestar-lo, sense perjuí dels legalment exigits.
  
3. Correspon als advocats l'assessorament jurídic i defensa d'ofici de les persones que tinguen dret a l'assistència jurídica gratuïta, conforme a la legislació vigent.
  
4. Així mateix, correspon als advocats l'assistència i defensa de qui sol·liciten advocat d'ofici o no designen advocat en la jurisdicció penal, sense perjuí de l'abonament d'honoraris pel client si no li fóra reconegut el dret a l'assistència jurídica gratuïta.
  
5. Igualment, correspon als advocats l'assistència als detinguts i presos en els termes que expresse la legislació vigent.
  
6. Els advocats exerciran les funcions a què es referix este article amb la llibertat i independència professionals que els són pròpies i conforme a les normes ètiques i deontològiques que regixen la professió.
  
Article 46. Funcionament
  
El desenvolupament de les funcions ressenyades en l'article anterior serà organitzat pel Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats de Castelló; s'establiran les normes i els requisits a què haja d'atindre's la prestació dels servicis corresponents, i la Junta de Govern designarà l'advocat que haja d'assumir cada assumpte, al control del seu exercici, i a l'exigència de les responsabilitats disciplinàries que es pogueren produir.
  
Article 47. Requisits generals
  
1. Amb caràcter general, els advocats adscrits als torns d'ofici o d'assistència al detingut hauran de reunir en tot moment, a més dels requisits exigits per la legislació, les condicions següents:
  
a) Estar incorporats com a exercents en este Col·legi durant l'exercici de les seues actuacions.
  
b) Tindre despatx professional principal o únic dins de l'àmbit territorial del Col·legi d'Advocats de Castelló.
  
2. L'interessat haurà de sol·licitar la seua incorporació per escrit en els terminis i la forma que assenyale la Junta de Govern. Estes sol·licituds s'efectuaran per a cada classe de torn.
  
3. La Junta de Govern podrà excloure dels torns els qui, per la seua prestació de servicis a la funció pública o treball per compte d'altri, estiguen subjectes al compliment d'un horari que els impossibilite o obstaculitze el bon compliment de les obligacions inherents al funcionament del torn d'ofici o del torn d'assistència al detingut.
  
TÍTOL V
  
Honoraris professionals
  
Article 48. Dret a la seua percepció
  
1. L'advocat té dret a una compensació econòmica adequada pels servicis prestats, així com al reintegrament de les despeses que se li hagen causat. La quantia dels honoraris serà lliurement convinguda entre el client i l'advocat, amb respecte a les normes deontològiques i sobre competència deslleial. A falta de pacte exprés en contra, per a la fixació dels honoraris es tindran en compte les normes orientadores vigents al Col·legi d'Advocats de Castelló. Les esmentades normes s'aplicaran, en tot cas, a la part contrària en els supòsits de condemna en costes
  
2. L'esmentada compensació econòmica podrà assumir la forma de retribució fixa, periòdica o per hores.
  
3. Respecte a les costes recobrades de tercers caldrà ajustar-se al que lliurement acorden les parts, i, a falta de pacte exprés, hauran de ser satisfetes efectivament a l'advocat.
  
4. Es prohibix, en tot cas, la quota litigi en sentit estricte, i s'entendrà per tal l'acord entre l'advocat i el seu client, previ a l'acabament de l'assumpte, en virtut del qual este es compromet a pagar-li únicament un percentatge del que s'obtinga, independentment que consistisca en una suma de diners o qualsevol altre benefici, bé o valor que aconseguisca el client per eixe assumpte.
  
5. La Junta de Govern del Col·legi podrà adoptar mesures disciplinàries contra els lletrats que habitualment i temeràriament impugnen les minutes dels seus companys, i també contra els lletrats els honoraris dels quals siguen declarats reiteradament excessius.
  
Article 49. Facultats de la Junta de Govern
  
1. Correspon a la Junta de Govern aprovar i revisar periòdicament barems orientadors per a la percepció d'honoraris professionals.
  
2. La Junta de Govern resoldrà tota qüestió d'honoraris a què el sotmeten extrajudicialment les parts o l'advocat i el seu client, amb el pagament previ dels honoraris corresponents per l'informe, i depòsit o aval de la quantitat a què ascendisca la minuta, que s'aplicarà segons el resultat de l'informe.
  
Article 50. Trasllat en condemnes en costes
  
1. Quan hi haja condemna en costes en un procediment davant dels jutjats i tribunals de la província de Castelló, excepte en els judicis en rebel·lia, amb caràcter previ a la seua taxació el lletrat, a favor de la part del qual s'haja obtingut el pronunciament, traslladarà directament l'advocat de l'obligada al pagament la minuta detallada dels honoraris que estime exigibles.
  
2. El lletrat de la part obligada al pagament procedirà, en el termini de cinc dies, comptats des del següent en què reba la minuta, a comunicar la seua conformitat amb esta o oposar els inconvenients que estime procedents, i ho comunicarà, en este últim cas al Col·legi d'Advocats. El silenci per part del lletrat equivaldrà a la conformitat amb la minuta.
  
3. En cas de disconformitat, els lletrats intervinents facilitaran al Col·legi, a més de la minuta objecte de discrepància, els inconvenients oposats i tots els antecedents que estimen oportuns. A la vista de tot això, i de quantes altres dades poguera sol·licitar la Junta de Govern, esta dictarà una resolució sobre la quantia de la minuta que siga exigible, amb expressió de les raons que fonamenten tal pronunciament.
  
4. L'incompliment per l'advocat minutant del deure de trasllat i el silenci del contrari, amb posterior impugnació judicial de la minuta per este, seran sancionats disciplinàriament.
  
TÍTOL VI
  
Responsabilitat disciplinària
  
Article 51. Responsabilitat disciplinària
  
1. Els advocats estan subjectes a responsabilitat disciplinària en el cas d'infracció dels seus deures professionals o deontològics.
  
2. Les sancions disciplinàries corporatives es faran constar en tot cas en l'expedient personal del col·legiat.
  
Article 52. Competència
  
1. La Junta de Govern és competent per a l'exercici de la jurisdicció disciplinària. La responsabilitat disciplinària es declararà prèvia la formació d'expedient seguit pels tràmits que s'especifiquen en el Reglament de Procediment Disciplinari.
  
2. Les correccions que podran aplicar-se són les següents:
  
a) Amonestació privada.
  
b) Advertència per escrit.
  
c) Suspensió de l'exercici de l'advocacia per un termini no superior a dos anys.
  
d) Expulsió del Col·legi.
  
Article 53. Expedients referits a membres de la Junta de Govern
  
Si l'expedient es referix a algun dels membres de la Junta de Govern, en coneixerà el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.
  
Article 54. Classes d'infraccions
  
Les infraccions que puguen comportar sanció disciplinària es classifiquen en molt greus, greus i lleus.
  
Article 55. Infraccions molt greus
  
Són infraccions molt greus:
  
a) La infracció de les prohibicions establides en l'article 23 o del règim d'incompatibilitats previst en l'article 24 dels presents estatuts.
  
b) La publicitat de servicis professionals amb incompliment de les normes especificades en l'article 38.
  
c) La comesa de delictes dolosos, en qualsevol grau de participació, com a conseqüència de l'exercici de la professió, així com els actes i omissions que constituïsquen ofensa greu a la dignitat de la professió o a les regles deontològiques que la governen.
  
d) L'atemptat contra la dignitat o honor de les persones que constituïxen la Junta de Govern, quan actuen en l'exercici de les seues funcions, i contra els companys en ocasió de l'exercici professional.
  
e) L'embriaguesa o consum de drogues quan afecten greument l'exercici de la professió.
  
f) La realització d'activitats, constitució d'associacions o pertinença a estes, quan tinguen com a fins o realitzen funcions que siguen pròpies i exclusives dels col·legis.
  
g) La comesa d'una infracció greu, havent sigut sancionat per la comesa d'altres dos del mateix caràcter i la sanció de la qual no s'haja cancel·lat.
  
h) L'afavoriment de l'intrusisme professional i el seu encobriment.
  
i) La condemna d'un col·legiat en sentència ferma a penes greus conforme a l'article 33.2 del Codi Penal.
  
j) El deliberat i persistent incompliment de les normes deontològiques essencials en l'exercici de l'advocacia.
  
k) Qualsevol altra infracció que en el present estatut tinguera la qualificació d'infracció molt greu.
  
Article 56. Infraccions greus
  
Són infraccions greus:
  
a) L'incompliment greu de les normes estatutàries o dels acords adoptats pels òrgans col·legials en l'àmbit de la seua competència.
  
b) L'exercici professional en l'àmbit territorial del Col·legi que ometa deliberadament la comunicació conforme a l'article 21 del present estatut.
  
c) La falta de respecte, per acció o omissió als components de la Junta de Govern, quan actuen en l'exercici de les seues funcions.
  
d) Els actes de desconsideració manifesta cap als companys en l'exercici de l'activitat professional, i la infracció del que disposa l'article 39 sobre vènia.
  
e) La competència deslleial, quan així haja sigut declarada per l'òrgan competent, i la infracció de les normes de publicitat, quan no constituïsca infracció molt greu.
  
f) L'habitual i temerària impugnació de les minutes dels companys, així com la reiterada formulació de minutes d'honoraris excessius.
  
g) Els actes i omissions descrits en els paràgrafs a) i c) de l'article anterior, quan no tingueren entitat suficient per a ser considerats com a molt greus.
  
h) L'exercici professional en situació d'embriaguesa, o amb l'influx de drogues tòxiques.
  
i) L'exercici de l'activitat professional pels advocats inscrits amb títol obtingut en un altre estat membre de la Unió Europea, ometent expressa menció al títol professional d'origen.
  
j) Qualsevol altra infracció que en el present estatut tinguera la qualificació d'infracció greu.
  
Article 57. Infraccions lleus
  
Són infraccions lleus:
  
a) La falta de respecte als membres de la Junta de Govern en l'exercici de les seues funcions, quan no constituïsca infracció molt greu o greu.
  
b) La negligència en el compliment de les normes estatutàries.
  
c) L'incompliment lleu dels deures que la professió imposa.
  
d) Els actes o omissions enumerats en l'article anterior quan no tingueren entitat suficient per a ser considerats com a greus.
  
Article 58. Sancions
  
1. Les sancions que poden imposar-se per infraccions molt greus seran les següents:
  
a) Per a les dels apartats b), c), d), e), f), g), h) i k) de l'article 55, suspensió de l'exercici de l'advocacia per un termini superior a tres mesos sense excedir de dos anys.
  
b) Per a les dels apartats a), i) i j) del mateix article, expulsió del Col·legi.
  
2. Per infraccions greus podrà imposar-se la sanció de suspensió de l'exercici de l'advocacia per un termini no superior a tres mesos.
  
3. Per infraccions lleus podran imposar-se les sancions d'amonestació privada o la d'advertència per escrit.
  
4. Les sancions que s'imposen hauran de guardar proporcionalitat amb les infraccions comeses.
  
Article 59. Procediment sancionador
  
1. Les infraccions seran sancionades per la Junta de Govern, després de l'obertura de l'expedient disciplinari, tramitat conforme al que disposa el Reglament de Procediment Disciplinari.
  
2. La Junta de Govern serà en tot cas l'òrgan competent per a resoldre. Les facultats d'instrucció dels expedients disciplinaris s'encomanen als membres de la Junta de Govern, i ho fa com a instructor un dels seus membres i, com a secretari, el que ho siga de la mateixa Junta de Govern, els quals actuaran amb absoluta separació i independència respecte a l'òrgan de decisió, constituït per la mateixa Junta de Govern sense la seua participació.
  
3. No obstant l'anterior, podran també instruir expedients disciplinaris els qui, tot i haver sigut membres de la Junta de Govern, formen part de la Comissió Disciplinària que la Junta de Govern puga constituir i designar a este efecte.
  
4. En tot cas, els acords de suspensió per més de sis mesos o expulsió hauran de ser presos per la Junta de Govern per mitjà de votació secreta i amb la conformitat de les dos terceres parts dels seus components. A esta sessió estaran obligats a assistir tots els components de la Junta, excepte l'instructor i el secretari de l'expedient, de manera que el que sense causa justificada no hi concórrega, cessarà com a membre de la Junta de Govern i no podrà presentar-se com a candidat en l'elecció mitjançant la qual es cobrisca la vacant.
  
Article 60. Efectes
  
1. Les sancions disciplinàries s'executaran una vegada que siguen ferms. Podran ser fetes públiques quan adquirisquen fermesa.
  
2. Totes les sancions tindran efectes en l'àmbit de tots els col·legis d'advocats d'Espanya, i amb esta finalitat el Col·legi ho comunicarà al Consell General de l'Advocacia i al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.
  
Article 61. Caducitat del procediment sancionador
  
1. Si no s'haguera notificat la resolució transcorreguts sis mesos des de la iniciació de l'expedient disciplinari, tenint en compte les possibles interrupcions del seu còmput per causes imputables a l'interessat, es produirà la caducitat del procediment.
  
2. La declaració de caducitat d'ofici o a instància del mateix interessat no impedirà la incoació d'un nou expedient disciplinari en el cas que la infracció comesa no haguera prescrit.
  
Article 62. Extinció de la responsabilitat disciplinària
  
1. La responsabilitat disciplinària dels col·legiats s'extingix pel compliment de la sanció, la defunció del col·legiat, la prescripció de la infracció i la prescripció de la sanció.
  
2. La baixa al Col·legi no extingix la responsabilitat disciplinària contreta durant el període d'alta, sinó que es conclourà el procediment disciplinari i la sanció quedarà en suspens per a ser complida, si el col·legiat causa novament alta en qualsevol Col·legi d'Advocats.
  
Article 63. Prescripció de les infraccions
  
1. Les infraccions molt greus prescriuran als tres anys; les greus als dos anys, i les lleus, als sis mesos.
  
2. El termini de prescripció començarà a comptar-se des que la infracció s'haguera comés.
  
3. La prescripció s'interromprà per la notificació al col·legiat afectat de l'acord d'incoació d'informació prèvia a l'obertura d'expedient disciplinari, i es reprendrà el còmput del termini de prescripció si, en els trenta dies hàbils següents, no s'incoa cap expedient disciplinari, o este roman paralitzat durant més de sis mesos per causa no imputable al col·legiat.
  
Article 64. Prescripció de les sancions
  
1. Les sancions imposades per infraccions molt greus prescriuran als tres anys; les imposades per infraccions greus, als dos anys, i les imposades per infraccions lleus, als sis mesos.
  
2. El termini de prescripció de la sanció per falta d'execució d'esta començarà a comptar de l'endemà a aquell en què haja quedat ferma la resolució sancionadora.
  
3. El termini de prescripció de la sanció, quan el sancionat trenque el seu compliment, començarà a comptar de la data del trencament.
  
Article 65. Cancel·lació de les sancions
  
1. L'anotació de les sancions en l'expedient personal del col·legiat es cancel·larà quan hagen transcorregut els següents terminis, sense que el col·legiat haguera incorregut en nova responsabilitat disciplinària: sis mesos, en cas de sancions d'amonestació privada o advertència escrita; un any, en cas de sanció de suspensió no superior a tres mesos; tres anys, en cas de sanció de suspensió superior a tres mesos, i cinc anys, en cas de sanció d'expulsió. Estos terminis es comptaran a partir de l'endemà a aquell en què haguera quedat complida la sanció o prescrita.
  
2. La cancel·lació de l'anotació, una vegada complits tals terminis, podrà fer-se d'ofici o a petició dels interessats.
  
TÍTOL VII
  
Els òrgans de govern
  
CAPÍTOL I
  
Els òrgans de govern
  
Article 66. Òrgans de govern
  
1. El Col·legi d'Advocats de Castelló està regit pel degà, la Junta de Govern i la Junta General.
  
2. El govern del Col·legi serà regit pels principis de democràcia i autonomia.
  
CAPÍTOL II
  
La Junta de Govern
  
Secció primera
  
Composició, atribucions, i funcionament
  
Article 67. Composició de la Junta de Govern
  
1. Componen la Junta de Govern el degà, el secretari, el tresorer, el bibliotecari, i nou diputats.
  
2. Els càrrecs de diputat estan numerats, per tal de substituir pel seu orde el degà en cas de malaltia, absència o vacant. El diputat 1r es denominarà vicedegà.
  
3. Els diputats pels mateixos motius substituiran per orde invers, començant pel nové, el secretari, tresorer o bibliotecari.
  
4. Els càrrecs de la Junta de Govern s'exerciran gratuïtament.
  
Article 68. Capacitat per a formar part de la Junta de Govern
  
1. No podran formar part de la Junta de Govern els col·legiats que:
  
a) Hagen sigut condemnats per sentència ferma que comporte la inhabilitació o suspensió per a càrrecs públics, en tant estes subsistisquen.
  
b) Se'ls haja imposat sanció disciplinària per infracció greu o molt greu en qualsevol col·legi d'advocats, mentres no haja sigut cancel·lada.
  
c) Siguen membres d'òrgans rectors d'un altre col·legi professional
  
2. Els que es trobaren en alguna de les situacions relacionades en els apartats anteriors, hauran de comunicar-li-ho al degà, i cessaran, immediatament, com a membres de la Junta.
  
Article 69. El degà
  
1. Correspon al degà la representació institucional i legal del Col·legi; exercir les funcions de consell, vigilància i correcció que els estatuts reserven a la seua autoritat; presidir les juntes de govern i la Junta General i totes les comissions, seccions i comités a què assistisca, dirigir els debats i votacions, amb vot de qualitat en cas d'empat; expedir les ordes de pagament i lliuraments per atendre les despeses i inversions col·legials, i proposar els advocats que hagen de formar part dels tribunals d'oposicions o concursos, entre els quals reunisquen les circumstàncies necessàries a este efecte.
  
2. El degà mantindrà amb tots els companys una relació de protecció i consell, fomentarà la cooperació i la competència lleial entre estos, i tutelarà el dret de defensa davant qualsevol ingerència, limitació o restricció il·legítima.
  
3. El degà podrà delegar, per a la representació del Col·legi i la seua, qualsevol dels membres de la Junta de Govern.
  
4. La denominació honorífica de degà s'ostentarà amb caràcter vitalici.
  
Article 70. El secretari
  
Corresponen al secretari les funcions següents:
  
a) Redactar i dirigir els oficis de citació per a tots els actes del Col·legi, segons les instruccions que reba del degà.
  
b) Redactar les actes de la Junta General i de la Junta de Govern.
  
c) Portar els registres i llibres necessaris per al millor i més ordenat servici, i haurà d'existir, obligatòriament, aquell en què s'anoten les sancions que s'imposen als col·legiats, així com el de títols.
  
d) Rebre i donar compte al degà de totes les sol·licituds i comunicacions que es remeten al Col·legi i traslladar les comunicacions que emanen del Col·legi.
  
e) Expedir, amb el vistiplau del degà, els certificats que se sol·liciten.
  
f) Organitzar i dirigir les oficines i ostentar la direcció de personal.
  
g) Portar un registre en què, per orde alfabètic dels cognoms dels col·legiats, es consigne el seu historial dins del Col·legi.
  
h) Revisar semestralment les llistes dels advocats del Col·legi, amb indicació de la seua antiguitat i domicili.
  
i) Tindre a càrrec seu l'arxiu i segell del Col·legi.
  
Article 71. El tresorer
  
Correspon al tresorer:
  
a) Materialitzar la recaptació i custodiar els fons del Col·legi.
  
b) Pagar els lliuraments que expedisca el degà.
  
c) Informar periòdicament la Junta de Govern del compte d'ingressos, despeses i marxa del pressupost, i formalitzar anualment els comptes de l'exercici econòmic vençut.
  
d) Redactar els pressupostos anuals que la Junta de Govern haja de presentar a l'aprovació de la Junta General.
  
e) Ingressar i retirar fons dels comptes bancaris, conjuntament amb el degà.
  
f) Portar inventari minuciós dels béns del Col·legi, de què serà administrador.
  
g) Controlar la comptabilitat i verificar la caixa.
  
h) Realitzar els cobraments que corresponguen al Col·legi.
  
Article 72. El bibliotecari
  
Correspon al bibliotecari:
  
a) Tenir cura de la Biblioteca
  
b) Catalogar les obres.
  
c) Proposar l'adquisició de les obres que considere procedents als fins corporatius.
  
Article 73. Els diputats
  
Els diputats exerciran les funcions que el degà o la Junta de Govern els encomanen dins de les seues competències.
  
Article 74. Atribucions de la Junta de Govern
  
1. Correspon a la Junta de Govern la direcció, l'administració i la gestió ordinària del Col·legi, amb respecte a la voluntat expressada per la Junta General.
  
2. Són atribucions de la Junta de Govern:
  
a) Sotmetre a referèndum, per sufragi secret, assumptes concrets d'interés col·legial.
  
b) Resoldre sobre l'admissió de llicenciats que sol·liciten incorporar-se al Col·legi, i podrà exercir esta facultat el degà en casos d'urgència, que seran sotmesos a la ratificació de la Junta de Govern.
  
c) Vetlar perquè els col·legiats observen bona conducta en relació amb els tribunals, els seus companys, els seus clients, i perquè en l'exercici de la seua funció despleguen la necessària diligència i competència professional.
  
d) Exercitar les accions i actuacions oportunes per a impedir i perseguir l'intrusisme, així com l'exercici de la professió a qui, col·legiats o no, l'exerciren en forma i sota condicions contràries a les legalment establides, sense excloure les persones, naturals o jurídiques, que faciliten l'exercici professional irregular.
  
e) Regular, en els termes legalment establits, el funcionament i la designació per a prestar els servicis d'assistència jurídica.
  
f) Determinar les quotes d'incorporació i les ordinàries que hagen de satisfer els col·legiats per al sosteniment de les càrregues i servicis col·legials.
  
g) Proposar a la Junta General la imposició de quotes extraordinàries als seus col·legiats.
  
h) Recaptar l'import de les quotes i dels altres recursos establits per al sosteniment de les càrregues del Col·legi, del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, del Consell General de l'Advocacia Espanyola i de la Mutualitat General de l'Advocacia.
  
i) Regular els honoraris dels advocats, que tindran caràcter merament orientatiu, i informar quan els tribunals demanen el seu dictamen amb subjecció al que disposen les lleis. Els barems orientadors s'aplicaran en els casos de condemna en costes a la part contrària.
  
j) Convocar eleccions per a proveir els càrrecs de la Junta de Govern, i acordar el cessament de membres de la Junta per la causa prevista en l'article 86.e d'este estatut.
  
k) Convocar juntes generals ordinàries i extraordinàries, i assenyalar l'orde del dia per a cada una.
  
l) Exercir les facultats disciplinàries respecte als col·legiats.
  
m) Proposar a la Junta General els reglaments d'orde interior que estime convenients.
  
n) Establir, crear o aprovar les delegacions, agrupacions, comissions o seccions de col·legiats que puguen interessar als fins de la corporació, regular el seu funcionament i fixar les seues facultats.
  
nn) Vetlar perquè en l'exercici professional s'observen les condicions de dignitat i prestigi que corresponen a l'advocat, així com propiciar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats, i impedir la competència deslleial conforme a la legalitat vigent.
  
o) Informar els col·legiats amb promptitud de totes les qüestions que conega que puguen afectar-los, ja siguen d'índole corporativa, col·legial, professional o cultural.
  
p) Defensar els col·legiats en l'exercici de les funcions de la professió o amb ocasió de les mateixes quan ho estime procedent i just.
  
q) Promoure prop del Govern i de les autoritats quant es considere beneficiós per a l'interés comú i per a la recta i ràpida administració de justícia.
  
r) Exercitar els drets i accions que corresponguen al Col·legi i, en particular, contra els que entorpisquen el bon funcionament de l'administració de justícia o la llibertat i independència de l'exercici professional.
  
s) Recaptar, administrar i aplicar els fons del Col·legi i de l'obra social, i es podrà aplicar el romanent a distintes partides pressupostàries; redactar els pressupostos, rendir els comptes anuals i proposar a la Junta General la inversió o disposició del patrimoni col·legial, si es tracta d'immobles. L'adquisició, el gravamen i l'alienació de béns immobles requerirà en tot cas acord de la Junta General.
  
t) Emetre consultes i dictàmens, administrar arbitratges i dictar laudes arbitrals, així com crear i mantindre tribunals d'arbitratge.
  
u) Procedir a la contractació dels empleats necessaris per a la bona marxa de la corporació, així com adoptar les decisions que afecten estos, excepte les ordinàries que corresponen al secretari.
  
v) Dirigir, coordinar, programar i controlar l'activitat dels departaments i servicis col·legials.
  
w) Exercir totes les accions que corresponguen al Col·legi en qualsevol classe d'administracions, organismes i tribunals nacionals o internacionals.
  
x) Designar representants entre els membres de la Junta de Govern davant de qualsevol entitat o organisme.
  
i) Prorrogar els pressupostos quan no siguen aprovats per la Junta General.
  
z) Totes les altres que no estiguen expressament atribuïdes a la Junta General.
  
Article 75. Reunions de Junta de Govern
  
1. La Junta de Govern es reunirà ordinàriament una vegada al mes, sense perjuí de poder-ho fer en qualsevol moment quan els assumptes ho requerisquen, per decisió del degà o quan ho sol·liciten dos membres de la Junta de Govern.
  
2. La convocatòria per a les reunions serà feta pel secretari, previ mandat del degà, amb dos dies d'antelació almenys excepte casos d'urgència. Es formularà per escrit i estarà acompanyada de l'orde del dia corresponent. Fora d'este no podran adoptar-se decisions sobre altres assumptes.
  
3. Amb caràcter general, els acords seran adoptats per majoria simple de vots dels assistents, i tindrà el degà vot de qualitat.
  
4. No obstant l'anterior, la Junta de Govern quedarà vàlidament constituïda, encara sense convocatòria prèvia, quan es troben reunits tots els seus membres i així siga acordat per unanimitat.
  
5. La Junta de Govern podrà convocar a les seues reunions els presidents de comissions, seccions i agrupacions o altres persones, els que assistiran amb veu i sense vot.
  
Article 76. Comissions, seccions i agrupacions
  
1. La Junta de Govern podrà crear totes les comissions que estime oportunes, a les quals podran pertànyer aquells col·legiats que siguen designats per la mateixa Junta.
  
2. Correspon a la Junta de Govern aprovar la constitució, suspensió o dissolució de les seccions o agrupacions de col·legiats, així com els seus estatuts i la modificació d'estos.
  
3. Les actuacions i comunicacions de les comissions, seccions i agrupacions existents en el si del Col·legi, hauran de ser identificades com de tal procedència, sense atribuir-se a la corporació.
  
Secció segona
  
Elecció de càrrecs
  
Article 77. Forma de proveir-se
  
1. Els càrrecs de la Junta de Govern seran proveïts per elecció per mitjà de votació directa i secreta de tots els col·legiats, exercents, no exercents i sense exercici, que es troben incorporats amb més de tres mesos d'antelació a la data de la convocatòria, i es computaran el valor dels vots dels col·legiats exercents com a doble d'aquells no exercents i sense exercici.
  
2. Seran elegits per temps de quatre anys.
  
3. No es podrà exercir el càrrec de degà durant més de dos mandats consecutius, sense perjuí de poder optar a càrrec distint en la Junta.
  
4. No es podrà pertànyer a la Junta de Govern en càrrecs diferents del de degà, durant més de tres mandats consecutius, sense perjuí de poder optar al càrrec de degà.
  
5. La renovació de la Junta de Govern es verificarà a parts iguals amb subjecció al següent torn de rotació:
  
Primer: el degà, diputats 4t, 6é, 7é, 8é i 9é i secretari.
  
Segon: els diputats 1r, 2n, 3r i 5é, el tresorer i el bibliotecari.
  
6. Si es produïx alguna vacant en la Junta de Govern, serà proveïda en la Junta General ordinària de més pròxima celebració, i l'elegit exercirà el seu càrrec pel temps que reste fins al moment de la seua renovació, segons el torn establit anteriorment. Si falta menys d'un any per a la renovació ordinària de la Junta, la vacant serà proveïda en la Junta General Ordinària en què s'efectue l'esmentada renovació.
  
Article 78. Requisits per a optar a l'elecció
  
1. Per a optar a l'elecció els candidats hauran de reunir els requisits de l'article 68 del present estatut i a més ser col·legiat en actiu amb despatx únic o principal en l'àmbit del Col·legi.
  
2. Per a ser elegit diputat 1r, 2n i 3r i tresorer es requeriran set anys d'exercici professional. La resta de càrrecs, excepte el de degà, es proveiran entre col·legiats amb més de dos anys d'exercici professional.
  
3. Cap col·legiat no podrà presentar-se com a candidat a més d'un càrrec de què hagen de ser elegits.
  
Article 79. Tramitació
  
1. L'elecció per a la renovació de la Junta de Govern tindrà lloc en la primera Junta General ordinària de l'any, que se celebrarà en el primer trimestre de l'any.
  
2. Qui ostente càrrec que no vaja a ser objecte de l'elecció, i pretenga ser elegit en distint o inclús en el mateix càrrec haurà de posar-ho en coneixement de la Junta de Govern abans que s'acorde la convocatòria d'eleccions, i eixe càrrec serà proveït per elecció en la mateixa Junta General per a la qual es convoquen eleccions, i exercirà el càrrec, qui resulte elegit pel temps que li falte complir a l'anterior.
  
3. Amb 40 dies d'antelació, es col·locarà en els taulers d'anuncis de les dependències col·legials, la convocatòria electoral en què hauran de constar els punts següents:
  
a) Càrrecs que han de ser objecte d'elecció i requisits tant d'antiguitat com de situació col·legial exigits per a poder optar a cada un d'ells.
  
b) Dia i hora de celebració de la Junta, seu de les meses electorals, i hora d'obertura i tancament de cada una d'elles.
  
4. Així mateix, es col·locaran al tauler d'anuncis del Col·legi les llistes separades de col·legiats exercents, no exercents i sense exercici, amb dret a vot.
  
5. Els col·legiats que vulguen formular reclamació contra les llistes electorals hauran de verificar-la dins del termini dels cinc dies següents a la seua exposició.
  
6. La Junta de Govern, en el cas d'haver reclamacions contra les llistes, resoldrà sobre estes, dins dels tres dies següents a l'expiració del termini per a formular-les, i es notificarà la seua resolució a cada reclamant i a l'afectat.
  
7. Les candidatures hauran de presentar-se a la Secretaria del Col·legi abans de les 18.00 hores del vinté primer dia anterior a la data assenyalada per a l'acte electoral.
  
8. Les esmentades candidatures podran ser conjuntes, per a diversos càrrecs, o individuals, per a càrrecs determinats, i hauran de ser subscrites exclusivament pels mateixos candidats.
  
9. La Junta de Govern, l'endemà de la finalització del termini de presentació de candidatures, proclamarà candidats els qui reunisquen els requisits exigibles, i es consideraran electes els qui no tinguen oponents. A continuació, ho publicarà en el tauler d'anuncis i ho comunicarà a tots els interessats, sense perjuí que puga remetre també comunicacions individuals als col·legiats.
  
10. Tots els terminis assenyalats en este article es computaran per dies naturals.
  
Article 80. Celebració de l'elecció
  
1. Per a la celebració de l'elecció, es constituirà la mesa electoral integrada per dos membres de la Junta de Govern, els càrrecs de la qual no siguen objecte d'elecció, designats per la Junta, un com a president i un altre com a secretari. En el cas de no haver-hi membres suficients, la Junta de Govern designarà els membres de la mesa electoral entre els col·legiats que no es presenten a elecció.
  
2. Cada candidat no podrà, per la seua banda, designar entre els col·legiats un interventor que el represente en la mesa electoral.
  
3. En la mesa electoral haurà d'haver urnes separades, una per al depòsit dels vots dels col·legiats exercents, i una altra per als no exercents i sense exercici. Les urnes hauran d'estar tancades, i deixar únicament una ranura per a depositar els vots.
  
4. Constituïda la mesa electoral, el president indicarà el començament de la votació; a l'hora prevista per a la seua finalització, es tancaran les portes i només podran votar els col·legiats que ja estigueren en la sala. La mesa votarà en últim lloc.
  
5. L'elecció tindrà per al seu desenvolupament un temps mínim de quatre hores i màxim de sis, llevat que la Junta, en convocar l'elecció, assenyale un termini major.
  
6. Les paperetes de vot, que seran editades pel Col·legi, hauran de ser blanques i de la mateixa grandària, i hauran de portar impreses, per una sola cara i correlativament, els càrrecs a l'elecció dels quals es procedix i els candidats per a cada un d'ells, col·locats per orde alfabètic. La Junta haurà de proveir de paperetes els candidats que ho sol·liciten.
  
7. En la seu en què es faça l'elecció haurà de disposar la Junta de Govern de suficient nombre de paperetes de vot.
  
8. Els votants hauran d'acreditar a la mesa electoral la seua personalitat. La mesa comprovarà la seua inclusió en el cens elaborat per a les eleccions, el president pronunciarà en alta veu el nom i cognoms del votant, i indicarà que vota, i després d'això el mateix president introduirà la papereta doblegada en l'urna corresponent.
  
9. La Junta de Govern podrà establir diverses seus per a la votació, i es constituirà en cada una d'elles la corresponent mesa electoral, i en este cas les llistes de col·legiats electors seran per cada seu, segons el domicili del despatx, i podran votar els col·legiats exclusivament a la seu en la llista de la qual estiguen inclosos, excepte els membres de la mesa electoral, que votaran a la seu de la mesa que integren.
  
Article 81. Escrutini i proclamació
  
1. Finalitzada la votació, es procedirà a l'escrutini en la mesa constituïda en el domicili del Col·legi, i es llegiran en veu alta totes les paperetes.
  
2. Hauran de ser declarats nuls totalment aquells vots emesos en paperetes distintes o que continguen expressions alienes a l'estricte contingut de la votació, o que continguen ratllades o raspadures, i nuls parcialment, quant al càrrec a què afecte, les que indiquen més d'un candidat per a un mateix càrrec, o nom de les persones que no concórreguen a l'elecció.
  
3. Aquelles paperetes que es troben només parcialment emplenades quant al nombre de candidats, però que reunisquen els requisits exigits per a la seua validesa, ho seran per als càrrecs i persones correctament expressats.
  
4. Finalitzat l'escrutini, el president anunciarà el seu resultat, i es proclamaran a continuació electes els candidats que hagueren obtingut per a cada càrrec el nombre més gran de vots. En cas d'empat, s'entendrà elegit el que més vots haguera obtingut entre els exercents; si es manté l'empat, s'entendrà elegit el de major temps d'exercici en este Col·legi. Si encara així es manté l'empat, s'entendrà elegi el de major edat.
  
Article 82. Presa de possessió
  
Els candidats proclamats electes prendran possessió en la primera Junta de Govern que se celebre després de les eleccions, previ jurament o promesa de complir lleialment el càrrec respectiu i guardar secret de les deliberacions de la Junta de Govern, i en este moment cessaran els substituïts.
  
Article 83. Comunicació del resultat
  
En el termini de cinc dies des de la constitució dels òrgans de govern, haurà de comunicar-se esta al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, al Consell General de l'Advocacia Espanyola, i inscriure's al Registre de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.
  
Article 84. Recursos
  
Els recursos que s'interposen en el procés electoral o contra el seu resultat, davant de la Junta de Govern del Col·legi o davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, no suspendran la votació, proclamació i possessió dels elegits, llevats quan així siga acordat per causes excepcionals, mitjançant una resolució expressa motivada.
  
Secció tercera
  
Cessament
  
Article 85. Cessament
  
Els membres de la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats cessaran per les causes següents:
  
a) Defunció.
  
b) Renúncia de l'interessat.
  
c) Falta de concurrència o pèrdua dels requisits estatutaris per a exercir el càrrec.
  
d) Expiració del termini per al qual van ser elegits o designats.
  
e) Falta d'assistència injustificada a tres sessions consecutives o sis no consecutives en el termini d'un any, amb l'acord previ de la mateixa Junta, o a alguna de les previstes en l'article 59.4 del present Estatut.
  
f) Aprovació de moció de censura.
  
Article 86. Vacants
  
1. Quan per qualsevol causa la totalitat dels càrrecs de la Junta de Govern queden vacants, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats designarà una Junta Provisional que convocarà en el termini de trenta dies naturals eleccions per a la provisió dels càrrecs vacants per la resta del mandat que quedara. Estes eleccions hauran de fer-se dins dels 40 dies naturals següents, comptats a partir de la convocatòria.
  
2. Si queden vacants la meitat o més dels càrrecs de la Junta de Govern, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats les completarà en forma també provisional, i actuarà per a la seua provisió definitiva en la forma abans consignada.
  
CAPÍTOL III
  
La Junta General
  
Secció primera
  
Normes generals
  
Article 87. La Junta General
  
1. La Junta General és l'òrgan suprem de la voluntat col·legial en els assumptes propis de la seua competència.
  
2. Tots els col·legiats, incorporats amb anterioritat a la data de la convocatòria de la Junta General, podran assistir amb veu i vot a les juntes generals ordinàries i extraordinàries que es facen.
  
Article 88. Competència de la Junta General
  
Són funcions de la Junta:
  
a) L'aprovació i modificació dels estatuts d'este Col·legi i dels reglaments de règim interior per al desenvolupament d'estos.
  
b) L'aprovació del balanç i de la liquidació pressupostària de cada exercici, així com dels pressupostos anuals d'ingressos i despeses.
  
c) La censura de la gestió de la Junta de Govern o de qualsevol dels seus membres.
  
d) L'adquisició, alienació, gravamen i la resta d'actes jurídics de disposició sobre béns immobles de la Corporació, així com la inversió en fons d'inversió i renda variable dels fons del Col·legi.
  
e) La constitució o participació en associacions, fundacions o altres entitats amb personalitat jurídica sense ànim de lucre, a proposta de la Junta de Govern, que tinguen com a objecte la promoció cultural, l'assistència social, la formació professional dels advocats o contribuïsquen millor a la consecució dels fins col·legials.
  
f) Aquells assumptes que li sotmeta la Junta de Govern que, al seu criteri, meresquen esta atenció en raó de la seua específica transcendència col·legial.
  
g) La fusió, segregació i dissolució del Col·legi, excepte en aquells supòsits en què ho impose directament la llei.
  
Article 89 . Convocatòria
  
1. La Junta General haurà de convocar-se amb una antelació mínima de 15 dies, excepte els casos d'urgència en què segons el parer de la Junta de Govern haja de reduir-se el termini. L'esmentada convocatòria amb l'ordre del dia, es col·locarà en el tauler d'anuncis del Col·legi, sense perjuí de la seua possible comunicació a més per altres mitjans als col·legiats .
  
2. A la Secretaria del Col·legi, durant les hores de despatx, estaran a disposició dels col·legiats des de la convocatòria els antecedents dels assumptes a deliberar en la Junta convocada.
  
Article 90. Celebració
  
La Junta General es farà el dia i l'hora assenyalats, siga quin siga el nombre de col·legiats concurrents, excepte en els casos en què s'exigisca un quòrum d'assistents determinat. Presidirà la Junta el degà o qui el substituïsca, i dirigirà el debat amb facultats per a limitar el nombre i la duració de les intervencions per al bon ordre d'este. Acabada la discussió, l'assumpte serà sotmés a votació. No es podran prendre acords sobre assumptes no compresos en l'orde del dia.
  
Article 91. Acords
  
1. Els acords seran presos per majoria simple de vots emesos. El vot dels col·legiats exercents computarà amb doble valor que el dels altres col·legiats.
  
2. Cada col·legiat podrà tindre la delegació de vot d'un màxim de altres dos col·legiats, excepte per a eleccions i votacions de censura; delegació específica per a eixa Junta, que haurà d'acreditar per escrit, i que entregarà al secretari. Així mateix, es podrà votar per compareixença a la Secretaria del Col·legi fins al dia anterior al de la Junta.
  
3. Les votacions seran a mà alçada. Només seran nominals quan ho sol·licite el 10% dels col·legiats presents o així ho determine la presidència per al bon recompte dels vots. També podran adoptar-se els acords per votació secreta, quan ho sol·licite un deu per cent dels col·legiats presents.
  
4. Els acords són obligatoris per a tots els col·legiats i immediatament executius, sense perjuí dels recursos que corresponguen.
  
Secció Segona
  
Juntes generals ordinàries
  
Article 92. Primera Junta General
  
1. Durant el primer trimestre de l'any es farà la primera Junta General Ordinària de cada any, d'acord amb el següent orde del dia:
  
a) Informe pel degà de la seua gestió i de la gestió de la Junta de Govern, amb ressenya dels esdeveniments més importants que durant l'any hagen tingut lloc en relació amb el Col·legi.
  
b) Lectura, deliberació i votació del compte general de despeses i ingressos de l'exercici anterior.
  
c) Lectura, deliberació i votació dels assumptes que es consignen en la convocatòria.
  
d) Proposicions.
  
e) Precs i preguntes.
  
2. Fins a tres dies abans de la realització de la Junta General ordinària del primer trimestre, els col·legiats podran presentar les proposicions que desitgen sotmetre a la deliberació i acord de la Junta General, que seran tractades en el punt «Proposicions» de l'ordre del dia. Estes proposicions hauran d'aparéixer subscrites per 10 col·legiats .
  
3. En fer-se lectura en la Junta General de les proposicions incloses en l'orde del dia, la mateixa Junta General acordarà si procedix o no obrir cap discussió sobre estes.
  
4. Els comptes del Col·legi podran ser examinats a la seu del Col·legi des de la data de la convocatòria.
  
Article 93. Segona Junta General
  
1. La segona Junta General Ordinària es farà en l'últim trimestre de l'any, d'acord amb el següent orde del dia:
  
a) Lectura, deliberació i votació del pressupost format per la Junta de Govern per a l'exercici següent.
  
b) Lectura, deliberació i votació dels assumptes que es consignen en la convocatòria.
  
c) Precs i preguntes.
  
2. El pressupost del Col·legi podrà ser examinat a la seu col·legial des de la data de la convocatòria.
  
Secció tercera
  
Juntes generals extraordinàries
  
Article 94. Capacitat per a sol·licitar-les
  
1. Les juntes generals extraordinàries se celebraran a iniciativa del degà, de la Junta de Govern, o a sol·licitud del 10% dels col·legiats, amb expressió dels assumptes concrets que s'hi hagen de tractar.
  
2. La Junta haurà de celebrar-se en el termini de 40 dies.
  
3. Només per resolució motivada i en el cas que la proposició siga aliena als fins atribuïts a la corporació, podrà denegar-se la celebració de la Junta extraordinària, sense perjuí dels recursos que pogueren correspondre als peticionaris.
  
Article 95. Estatuts
  
Per a l'aprovació i modificació d'estatuts s'exigirà un quòrum d'assistència de la meitat més un de col·legiats. Si no es reunix este quòrum, se celebrarà nova Junta extraordinària sense exigència de quòrum especial d'assistència. En la convocatòria de Junta s'anunciarà ja l'hora i data de la nova, per al supòsit que no es reunira quòrum en la primera, i haurà de mediar entre ambdós 15 dies com a mínim.
  
Article 96. Vot de censura
  
1. El vot de censura a la Junta de Govern o a algun dels seus membres serà competència sempre a la Junta General extraordinària convocada a l'efecte.
  
2. La sol·licitud d'eixa convocatòria de Junta General extraordinària requerirà la firma d'un mínim del 20% dels col·legiats exercents, incorporats almenys amb tres mesos d'antelació, i expressarà amb claredat les raons en què es base.
  
3. La vàlida constitució de l'esmentada Junta General Extraordinària requerirà la concurrència personal de la meitat més un del cens col·legial amb dret a vot i el vot haurà de ser expressat necessàriament de forma secreta, directa i personal.
  
TÍTOL VIII
  
Règim econòmic del col·legi
  
Article 97. Exercici econòmic i pressupost
  
1. L'exercici econòmic del Col·legi coincidirà amb l'any natural.
  
2. El funcionament econòmic del Col·legi d'Advocats de Castelló s'ajustarà al règim de pressupost anual i serà objecte d'una ordenada comptabilitat.
  
3. Tots els col·legiats podran examinar els comptes del Col·legi a partir de la data de la convocatòria de la Junta General que haja d'aprovar-les.
  
Article 98. Recursos
  
1. Constituïxen recursos ordinaris del Col·legi d'Advocats de Castelló:
  
a) Els rendiments de qualsevol naturalesa que produïsquen les activitats, béns o drets que integren el patrimoni del Col·legi, així com els rendiments dels fons depositats en els seus comptes.
  
b) Les quotes d'incorporació al Col·legi.
  
c) Els drets que fixe la Junta de Govern per expedició de certificats.
  
d) Els drets que fixe la Junta de Govern per emissió de dictàmens, resolucions, informes o consultes que evacue esta sobre qualsevol matèria, incloses les referides a honoraris previstes en l'article 49.2 del present estatut, així com per la prestació d'altres servicis col·legials.
  
e) L'import de les quotes ordinàries, fixes o variables, i les derrames establides per la Junta de Govern, així com el de les quotes extraordinàries que aprove la Junta General.
  
f) Qualsevol altre concepte que legalment procedira.
  
2. Constituiran recursos extraordinaris del Col·legi d'Advocats de Castelló:
  
a) Les subvencions o donatius que siguen concedides al Col·legi per l'estat o corporacions oficials, entitats o particulars.
  
b) Els béns i drets de qualsevol classe que per herència, llegat o un altre títol passen a formar part del patrimoni del Col·legi.
  
c) Les quantitats que per qualsevol concepte corresponguen percebre al Col·legi quan administre, en compliment d'algun encàrrec temporal o perpetu, inclús cultural o benèfic, determinats béns o rendes.
  
d) Qualsevol altre que legalment procedira.
  
Article 99. Administració
  
El patrimoni del Col·legi serà administrat per la Junta de Govern, facultat que exercirà a través del tresorer, i amb la col·laboració tècnica que es necessite. El degà exercirà les funcions d'ordinador de pagaments, les ordes de les quals seran executades pel tresorer, el qual tindrà cura de la seua comptabilització.
  
TÍTOL IX
  
Règim jurídic
  
Article 100. Règim jurídic
  
El Col·legi d'Advocats de Castelló, com a corporació de dret públic, està subjecte al dret administratiu en quant exercisca potestats públiques. La resta de la seua activitat és regida pel dret privat, sense perjuí de l'observança de les normes sobre la formació de la voluntat dels òrgans col·legials previstes en este estatut.
  
Article 101. Llei aplicable
  
La Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú s'aplicarà a quants actes dels òrgans col·legials suposen exercici de potestats administratives. L'esmentada llei tindrà caràcter supletori per allò no previst en este estatut.
  
Article 102. Executivitat
  
Els acords dels òrgans col·legials seran immediatament executius, llevat que el mateix acord dispose una altra cosa, o es tracte de matèria disciplinària.
  
Article 103. Terminis
  
Els terminis d'este estatut expressats en dies s'entendran referits a dies hàbils, llevat que expressament es diga una altra cosa.
  
Article 104. Recursos contra acords de la Junta de Govern
  
1. Els acords emanats de la Junta de Govern que estiguen subjectes al dret administratiu, podran ser objecte de recurs d'alçada davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats dins del termini d'un mes, comptat a partir de l'endemà a aquell en què s'hagueren adoptat o, si és el cas, notificat als col·legiats o persones a què afecte.
  
2. El recurs podrà interposar-se davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats o davant de la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats de Castelló, que ho elevarà amb els seus antecedents i informe que procedisca al Consell Valencià dins dels 15 dies següents a la data de presentació.
  
Article 105. Recursos contra acords de la Junta General
  
Els acords de la Junta General seran recurribles en alçada per la Junta de Govern o per qualsevol col·legiat a qui afecten personalment, davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, en el termini d'un mes des de la seua adopció.
  
Article 106. Efectes del recurs d'alçada
  
La interposició del recurs d'alçada davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats no suspén l'executivitat dels acords, excepte en els casos següents:
  
a) Quan la Junta de Govern acorde la suspensió del seu acord.
  
b) Quan es recórrega una sanció disciplinària.
  
c) Quan a instància de part així ho acorde el Consell Valencià.
  
TÍTOL X
  
Fusió, absorció, segregació i dissolució del col·legi
  
Article 107. Fusió, absorció, segregació i dissolució
  
La fusió, absorció, segregació i dissolució requeriran el compliment previ del que disposa l'article 2 de l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola i l'aprovació del Govern Valencià, amb un informe previ del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats. Per a la dissolució cal l'acord de la Junta General extraordinària, amb un quòrum de la meitat mes un dels col·legiats, i amb un vot a favor de la majoria dels presents, i una Llei de la Generalitat Valenciana, amb un informe previ del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES
  
Primera
  
Per a facilitar la renovació de la Junta de Govern en la forma prevista en l'article 77 d'este estatut, el torn primer de càrrecs de la Junta de Govern se sotmetrà a elecció en la primera Junta General de l'any 2003, i el torn segon en la primera Junta General de l'any 2005.
  
Segona