Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6359, del 21-09-2010 (2010/9955)

ORDE 32/2010, de 14 de juliol, de la Conselleria de Cultura i Esport, per la qual es declara Bé Immaterial de Rellevància Local la manifestació cultural denominada «Ambaixades de Moros i Cristians» de Crevillent.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2010/07/14/32/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   6359

Data del DOGV
:   21-09-2010

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2010/9955


Data del document
:   14-07-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura i Esport

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * Crevillent
    * protecció del patrimoni
    * cultura popular
    * legislació
    * ben cultural

ORDE 32/2010, de 14 de juliol, de la Conselleria de Cultura i Esport, per la qual es declara Bé Immaterial de Rellevància Local la manifestació cultural denominada «Ambaixades de Moros i Cristians» de Crevillent. [2010/9955]  
La Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, en l'article primer, establix que formen part del patrimoni cultural valencià les expressions de les tradicions del poble en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci, i en especial aquelles que han sigut objecte de transmissió oral i les que mantenen i potencien l'ús del valencià.  
Les denominades ambaixades són el tronc on descansa la festa i estan presents en el desplegament de totes les festes de moros i cristians, són el suport material de la representació. En el cas de Crevillent, la seua representació té lloc cada any en el mes d'octubre, quan se celebren les seues festes majors de moros i cristians en honor al seu patró, sant Francesc d'Assís.   
L'article 55 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià establix que estes manifestacions culturals s'inclouran en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, sense perjuí del que disposa l'article 45 de la llei.  
Vistos els informes tècnics que figuren l'expedient i la sol·licitud de l'Associació de Festes de Moros i Cristians Sant Francesc d'Assís; havent donat audiència, en virtut del que disposa l'article 56 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, a les entitats directament relacionades amb la pràctica d'esta manifestació cultural, i fent ús de les facultats que em conferix l'article 28 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell,   
ORDENE  
Primer. Declaració  
Es declara la manifestació cultural denominada «Ambaixades de Moros i Cristians» de Crevillent, Bé Immaterial de Rellevància Local.  
Segon. Règim de Protecció  
L'Ajuntament de Crevillent, a través de l'Associació de Festes de Moros i Cristians, vetlarà pel normal desenvolupament i la pervivència d'esta manifestació cultural i tutelarà la conservació dels seus valors consuetudinaris i tradicionals.  
Qualsevol canvi que excedisca el normal desplegament dels elements descrits en l'annex haurà de comunicar-se a la direcció general competent en matèria de patrimoni cultural, perquè, si és el cas, emeta l'autorització administrativa corresponent i procedisca a la consegüent modificació de la present orde.  
La Generalitat i l'Ajuntament de Crevillent fomentaran la difusió pública d'este bé i en garantiran l'estudi i la documentació amb criteris científics i amb la incorporació dels testimonis disponibles a suports materials que en garantisquen la pervivència.  
Disposició addicional única. Inscripció en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià  
La present declaració queda inscrita en la secció cinquena de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià.   
Disposició final única  
La present orde entra en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
València, 14 de juliol de 2010  
La consellera de Cultura i Esport,   
TRINIDAD MIRÓ MIRA  
ANNEX  
DESCRIPCIÓ DE LES AMBAIXADES DE MOROS  
 I CRISTIANS DE CREVILLENT  
Les Ambaixades de Crevillent són una obra literària de Salvador Doménech (1976), i cada una es plasma en 250 versos en tetràstrofa monorima alexandrina, la primera base documental del qual són les quatre grans cròniques, de Jaume el Conqueridor, Bernat Desclot, Ramon Muntaner i Pere el Cerimoniós, redactades a finals del segle XIII i al llarg del segle XIV. Les ambaixades estan escrites pensant més en la història que en la literatura. La seua protecció suposa transmetre a les generacions futures unes ambaixades diferents, que imprimixen caràcter a les Festes de Moros i Cristians de Crevillent.  
El tret característic d'estes ambaixades i que les diferencia de la resta és la seua referència històrica, ja que s'hi relaten fets succeïts en 1265. Amb este tret es pretén que quan se silencia la pólvora, i la música es retira dels carrers, quede el seu text, la història que ajuda els jóvens a conéixer la història del seu poble.  
Estan escrites tant en castellà com en valencià, un idioma com l'altre s'hi alternen per a donar un missatge dels valors lingüístics. Convertint-se en un homenatge a les generacions de crevillentins que han sabut mantindre la seua llengua.  
Amb el pacte de convivència entre el rei Jaume I i el Ra is va quedar segellat el caràcter d'un poble. Els crevillentins han sabut manifestar al llarg de la seua història el valor de l'entesa i la convivència entre races i cultures. El pacte de convivència es rememora en cada plaça, en cada carrer, d'este poble multiracial. Pacte que es posa en valor com a esperó, com a repte i estímul per a la vida diària.  
Les ambaixades, a través dels seus diàlegs, ens dibuixen el senyoriu de Crevillent en totes les seues facetes: política, social, econòmica i cultural, que ben bé poden reflectir la seua realitat al llarg de tota l'edat mitjana, i que han aconseguit penetrar en el poble crevillentí, perfecte coneixedor d'un passat que ha marcat el seu futur.  
Per tot l'exposat anteriorment, les Ambaixades de les Festes de Mors i Cristians de Crevillent són mereixedores per la seua singularitat de la qualificació de Bé Immaterial de Rellevància Local, per ser una de les creacions representatives de la cultura valenciana i per mantindre i potenciar l'ús del valencià.  
DENOMINACIÓ:   
Ambaixades de les Festes de Moros i Cristians.  
LOCALITAT:  
Crevillent. Alacant.  
DATA DE REALITZACIÓ:   
Al voltant del 4 d'octubre, festivitat de sant Francesc d'Assís, patró de la vila.  
ACTORS PRINCIPALS:  
- Ambaixador moro  
- Ambaixador cristià  
- Ambaixador catalanoaragonés  
- Alcaid (fill del Ra is): capità moro, càrrec que, amb la seua comparsa, exercix la capitania cada any.  
- Rei Jaume I   
- Lloctinent del rei: capità cristià, càrrec fester que, amb la seua comparsa, exercix la capitania cristiana.  
- Ra is  
ACTORS SECUNDARIS:  
- Sentinelles  
- Figurants   
- Ballet. Integrants de distintes comparses, tant mores com cristianes.  
DESCRIPCIÓ DEL BÉ:   
Les Ambaixades de Crevillent són una obra literària de Salvador Doménech, i cada una es plasma en 250 versos de composició tetràstrofa monorima alexandrina, utilitzada en el classicisme medieval en obres com el Poema de Mio Cid, escrites pensant més en la història que en la literatura.  
El text és bilingüe, en castellà i en valencià. Castellà per a l'ambaixada cristiana i valencià per a l'ambaixada mora.  
La primera font documental la va trobar Salvador Doménech en les quatre grans cròniques, on figura el fragment de la de Jaume I (apartat 422), en què esmenta la seua entrevista amb el fill del Ra is.  
ACTES PRELIMINARS:   
Les tropes del bàndol cristià despleguen el seu potencial bèl·lic des del passeig del Calvari en direcció al castell, situat a la plaça de la Constitució.  
PART CENTRAL :  
Els parlaments es fan a la plaça, davant del castell.  
AMBAIXADA CRISTIANA:  
El diàleg comença quan l'ambaixador cristià arriba davant del castell:  
«Ya estoy en Crivillén, solar de vieja alcurnia,   
que al pie de la montaña domina la llanura:   
desde acá se adivina la vega del Segura,   
las huertas de Orihuela e los campos de Murcia»  
«[?] aqueste terreno fronterizo   
do cercanos se asientan otros regnos vecinos,   
es bien fácil que surjan falaces enemigos,   
roces e disensiones, reveses e peligros.»  
AMBAIXADA MORA:  
L'acció té lloc davant del campament de les tropes aragoneses.  
«Bensallah el-rajman el-rajim. En el nom  
d'Alà, el Déu clement e misericordiós.  
Els veïns del meu poble viuen plens de tristor  
recordant els efectes d'aquell fet dolorós.  
Des d'aquell dia negre, fatalment prosseguix  
presoner de Castella el ra' is crevillentí?»  
ELEMENTS QUE FORMEN PART DEL BÉ:  
ELEMENTS MOBLES:   
Campament del rei Jaume I, instal·lat a la plaça enfront del castell.  
- Plec de condicions presentades pels castellans al ra is per a la rendició del castell.  
- Elm del rei Jaume I.  
- La senyera.  
- El castell adossat a la façana del Casal Fester.  
ELEMENTS IMMOBLES:   
- La façana de l'església de Betlem que tanca el recinte.  
- La terrassa, com a llotja preferencial. Porxe cobert, pertanyent a l'habitatge número 12 de la plaça de la Constitució.  
DEFINICIÓ DE L'ÀMBIT ESPACIAL I TEMPORAL:  
Prolegòmens de les ambaixades: recorregut de la desfilada de l'alardo:  
- El Calvari  
- La plaça Chapí  
- La Rambla  
- La Morquera  
- Blasco Ibáñez  
L'ESPAI ESCÈNIC DE LES AMBAIXADES:  
- Plaça de la Constitució


Còpia Permalink ELI