Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6838, del 10-08-2012 (2012/7792)

RESOLUCIÓ de 19 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Almassora i Biar. Expedients: 238/0025 BCH i 187/8055 ORH.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6838

Data del DOGV
:   10-08-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/7792


Data del document
:   19-06-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Biar
    * Almassora
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 19 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Almassora i Biar. Expedients: 238/2809 ZNU i 187/1605 GJG. [2012/7792]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental serà publicada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 238/7933 KZS Almassora i 187/9043 RXA Biar.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 238/5944-MKF.  
Títol: Magatzem de RNP.  
Promotor: Marcial Vicent, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Almassora.  
Localització: Polígon la Rambla, carrer l'Argila 5 i 7. Almassora (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte:  
L'empresa Marcial Vicent, SL, pretén realitzar l'activitat d'arreplegada, transport i emmagatzematge temporal de residus no perillosos a ubicar al carrer l'Argila, número 5 i 7, del polígon la Rambla del terme municipal d'Almassora (Castelló).   
L'objecte és la sol·licitud de la llicència ambiental, d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
2. Descripció de les característiques més destacades del projecte  
El recinte on es pretén establir l'activitat del magatzem de residus no perillosos té una superfície de 2.743 m² de solar en el qual hi ha una nau de 1057.85 m² i un pati descobert. La parcel·la està en sòl d'ús industrial, segons el PGOU d'Almassora, compatible amb l'ús al qual es destinarà el local.   
L'accés principal a les instal·lacions es realitza des del carrer de l'Argila, i confronta amb: a l'esquerra una parcel·la sense ús, a la dreta un magatzem de ceràmica, davant la via pública i darrere una parcel·la sense ús. L'activitat de l'empresa comença amb la recollida selectiva de metalls, que són transportats fins a la planta. Per a això es disposarà de 4 camions de grandària mitjana. Els metalls són seleccionats en origen, per la qual cosa la selecció en el magatzem és mínima. Una vegada en la planta s'acaben de classificar i es tracten de manera que els metalls són separats i classificats segons la seua composició (coure, alumini, plom, etc.) i a continuació es condicionen per al seu transport a les foses.  
  
En l'activitat no hi ha un procés productiu com a tal, l'única cosa que es fa és classificar i emmagatzemar els residus no perillosos, en este cas concret metalls. Els mitjans de què es disposa són camions per a l'arreplegada dels contenidors, contenidors estancs i traspales.   
Els terrenys triats per a la futura instal·lació disposen dels servicis d'aigua potable, electricitat, clavegueram públic per a les aigües pluvials i fecals i uns accessos adequats. El total de la potència elèctrica instal·lada serà de 8,5 kW.  
La quantitat de residus emmagatzemats anualment serà de 100 t de metalls no fèrrics, 10 t de metalls fèrrics i 10 t de mànegues d'electricitat.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada és, conforme a la Llei 10/1998, de Residus, i la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus no perillosos, per la qual cosa queda sotmesa a l'autorització administrativa corresponent de la conselleria competent en medi ambient.  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigix dels titulars d'aquelles activitats incloses en la relació de l'annex I segons CNAE, remetre un informe preliminar de la situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de la dita reglamentació.  
  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, exigix en l'article 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
La parcel·la en què s'ubicarà l'activitat objecte d'estudi no està afectada per cap figura de protecció mediambiental. No mostra risc d'inundació segons PATRICOVA i la vulnerabilitat d'aqüífers és mitjana.  
  
Les principals afeccions que una instal·lació d'este tipus porta associades són la generació de residus (en este cas l'emmagatzematge, objecte de l'activitat) i d'aigües residuals contaminades que han de ser arreplegades i controlades per a evitar vessaments al sòl. En menor grau, poden generar-se soroll i vibracions pel trasbals de materials i funcionament de la maquinària, així com per la càrrega i descàrrega dels materials i els residus.   
L'empresa només utilitza l'aigua per a usos sanitaris i de neteja del local. Es disposa d'aigua potable embotellada per als operaris.  
Les aigües residuals procedents dels lavabos del personal i de les seues necessitats fisiològiques seran conduïdes per mitjà de canonades de PVC fins al clavegueram d'Almassora. L'aigua de pluja serà arreplegada en coberta i, per mitjà de canalitzacions, conduïda a la xarxa de clavegueram. Es disposa d'una arqueta de registre anterior a la connexió amb el clavegueram.   
Els metalls fèrrics i no fèrrics s'emmagatzemaran a l'interior de la nau per a evitar que es banyen amb la pluja i puguen produir lixiviats. Estos seran classificats en funció de la seua naturalesa, i pels diversos materials. Així mateix, la selecció final, també serà feta a l'interior de la nau, en cap cas hi hauran metalls a l'exterior a fi d'evitar que durant alguna pluja circumstancial es produïsquen lixiviats.  
  
El trànsit de camions pot produir l'arrossegament de pols, terres i altres materials. Per a això es disposarà d'una zona de llavat dels baixos dels camions per a evitar que la pols s'estenga per la contornada de l'activitat. En la zona de llavat hi haurà un separador de greixos soterrat, amb una xicoteta lleixa d'arreplegada de 5 m³ per a arreplegar el residu oportú. Este residu serà gestionat per un gestor autoritzat.  
  
Respecte a l'impacte acústic, l'etapa de construcció donarà lloc a un increment dels nivells de soroll local com a conseqüència del moviment de camions, transport de materials i equip i la maquinària utilitzada que es tractarà de minimitzar realitzant els treballs de construcció només durant les hores del dia.   
Respecte al soroll durant l'activitat, els únics focus que poden provocar soroll serien l'entrada i eixida de camions, alguna de les operacions de selecció, o la càrrega/descàrrega d'alguns dels contenidors. S'aporta, en l'estudi d'impacte ambiental, un estudi de soroll en què es justifica que amb el tancament previst a base de fàbrica de blocs de formigó i planxa metàl·lica en els laterals i la coberta de la nau, serà suficient per a amortir el soroll produït per l'activitat. D'este estudi es deduïx que el màxim nivell de soroll que es transmet a l'exterior del solar és de 19 dBA, per tant inferior a 60 dBA i l'activitat no es realitza mai en horari nocturn, romandrà tancada entra les 22:00 i les 8:00, període en què la transmissió màxima permesa és de 50 dBA. Si a més es considera que no hi ha zones habitades a menys de 200 m de distància, no caldrà adoptar mesures correctores.  
A fi d'evitar les vibracions, totes aquelles màquines que ho necessiten estaran muntades sobre suports antivibratoris, i com a norma general s'ubicaran a més de 1,00 m de qualsevol paret o estructura.   
L'impacte visual s'evitarà habilitant alguna zona de vegetació en el pany.  
El programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte comprovar que les mesures protectores i correctores siguen suficients i que no es produïsca cap impacte no considerat sobre el medi ambient.  
Verificació periòdica de la coincidència dels impactes previstos amb els reals.  
La gerència assumirà la responsabilitat de dur a terme una revisió rutinària i periòdica dels impactes causats durant el transcurs de l'activitat, i prendrà les mesures que es consideren oportunes en cas d'aparició d'algun impacte no previst.  
Així mateix, la gerència es compromet a comunicar a la Conselleria de Medi Ambient qualsevol variació que poguera ocasionar un dany sobre el medi ambient, i es posa a la disposició d'esta per a prendre aquelles mesures que es consideren oportunes.  
Verificació periòdica de la validesa de les mesures protectores i correctores previstes:  
- Revisió anual de l'estat del carener de la nau per a evitar que l'aigua de pluja mulle els metalls.  
- Revisió periòdica dels tendals dels camions perquè estiguen en perfectes condicions.  
- Observació periòdica dels accessos i contornada per a comprovar que no s'han arrossegat brutícies en els baixos dels camions, i que el costat dels baixos és efectiu.  
- Revisió bianual que les instal·lacions de tota la nau: fecals, pluvials, instal·lació elèctrica i contraincendis, funcionen correctament.   
  
Comprovar el valor de les mesures protectores i correctores previstes. En cas de detectar-se la no-aplicació de les mesures correctores o la insuficiència d'estes per a corregir els impactes produïts, la gerència prendrà les mesures necessàries per a assegurar l'aplicació d'estes o les modificacions necessàries perquè siguen efectives.  
Tramitació administrativa  
Amb data 16 d'agost de 2008, va tindre entrada en la Direcció General de Gestió de Medi Natural l'escrit de l'Ajuntament d'Almassora pel qual sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i remetia l'expedient corresponent expedient, incloent-hi:  
- El projecte tècnic  
- L'estudi d'impacte ambiental  
- El document de síntesi.  
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de la publicació en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló, número 51, de data 24 d'abril de 2008 i ha romàs exposat en el tauler d'edictes de l'Ajuntament des del 9 d'abril de 2008 al 15 de maig de 2008, sense que s'hagen formulat al·legacions.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 6-c, de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén dels articles 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i els articles concordants del reglament.   
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'Impacte Ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació. L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.   
  
L'article16, apartat 2, lletra m) del Decret 217 2007/, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació el projecte «Magatzem de residus no perillosos» promogut per Marcial Vicent, SL, a ubicar en el polígon la Rambla, carrer l'Argila, número 5 i 7, del terme municipal d'Almassora, província de Castelló, sempre que es realitze d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
Segon  
L'execució del projecte esmentat queda supeditat al compliment dels següents condicionants:  
1. No es duran a terme emmagatzematges temporals de residus en el pati anterior a la nau industrial.  
2. S'haurà d'obtindre l'autorització preceptiva d'abocament a la xarxa de clavegueram, concedida per l'Ajuntament. Les aigües residuals abocades hauran de complir els paràmetres establits per la normativa.  
3. Queda prohibida netejar les instal·lacions per neteja simple s'ha de fer per agranat humit.  
4. A fi de garantir el compliment dels nivells de soroll exigits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de Protecció Contra la Contaminació Acústica, s'haurà de realitzar una auditoria acústica a la posada en marxa de l'activitat projectada, conforme a l'art. 18 del Decret 266/2004, de 3 de desembre, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre.  
5. Haurà de dur-se un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
6. S'haurà de presentar davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment amb l'article 3 del RD 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
7. D'acord amb l'article 4 del IXA 4151/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del mencionat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 30 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 187/7365-PGZ.  
Promotor: Arenas El Valle, SL  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial. Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència (Alacant).  
Objecte del projecte: explotació de recursos de la Secció A) Áridos El Rubio núm. 730.  
Localització: en el terme municipal de Biar (Alacant) les parcel·les següents:  
- Del polígon núm.12 les parcel·les següents: 13, 14, 15, 16, 17, 21, 22, 44, 45, 46, 47, 48, 50, 69, 70, 71, 77, 78, 80, 81, 85, 89, 94, 95, 96, 97, 98, 118, 119, 120, 121, 122, 125, 126, 131, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144, 164, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 173, 174, 175, 176, 177, 179, 209, 211, 212, 223, 224, 229, 310   
- Del polígon núm. 13, la parcel·la 253  
Descripció del projecte:  
1. Antecedents:  
La zona d'estudi i el seu entorn és una zona afectada des de fa diverses dècades per distintes explotacions d'àrids, pertanyents a distints promotors, cosa que ha donat com a resultat la pèrdua de la qualitat del paisatge, amb parcel·les excavades a distintes cotes, separades per talussos quasi verticals. Tradicionalment, les explotacions consistien en l'aprofitament de parcel·les successives per part de cada un dels promotors, que han produït zones d'explotació poc compactes i disperses. Actualment, hi ha dos promotors diferents que sol·liciten ampliacions de les seues respectives explotacions d'àrids, entre els quals està Arenas del Valle, SL. Algunes de les parcel·les sol·licitades en este projecte, ja van ser sol·licitades en un projecte presentat pel mateix promotor l'any 2004, amb l'expedient d'impacte ambiental 207/0455-NGA, que va obtindre una declaració d'impacte ambiental negativa. En la documentació tècnica presentada persistixen els motius pels quals es va avaluar negativament aquell expedient, ja que seguix sense justificar-se que les mesures de restauració presentades asseguren la restauració de la superfície afectada i la seua integració en l'entorn una vegada acabada l'activitat extractiva. D'altra banda, el projecte no inclou en la restauració de moltes de les parcel·les ja afectades sense l'obtenció prèvia d'una declaració d'impacte ambiental.  
També cal destacar que, atesa la naturalesa de l'explotació, en la qual s'entremesclen parcel·les de distints promotors, cal que les solucions presentades pels distints promotors siguen coherents i compatibles entre si.  
2. Descripció de les característiques més destacades del projecte. L'objecte del projecte és l'explotació d'àrids denominada Áridos El Rubio núm. 730, promoguda per Arenas del Valle, SL, en el terme municipal de Biar a Alacant, tramitada com a secció A) per la Llei de Mines.  
El projecte descriu una explotació a cel obert, on l'excavació es realitzarà per mitjans mecànics, amb la rebaixa de la cota directament amb retroexcavadora i càrrega del material directament al camió. Segons el projecte, l'excavació es realitzarà amb bancs successius de 5 m d'altura i inclinació de 30º, es deixaran bermes de 3 m d'ample entre els successius bancs. L'excavació arribarà a davallar 28 m en el front sud-est.  
  
Segons el projecte, la superfície del terreny a ocupar és d'aproximadament 64,3 ha, no obstant això, el projecte no aclarix quina superfície ja ha afectat l'empresa promotora, i en quina fase està la restauració d'esta. La documentació no aporta suficient informació per a descriure amb claredat la situació actual de la zona.  
La vida de la pedrera (comptant un any per al desmantellament de la planta i la restauració d'esta àrea) serà de 29 anys.  
Els recursos a extraure es reduïxen a una gran capa horitzontal de materials detrítics quaternaris, compostos per graves i arenes, disposats en estrats horitzontals. Els productes que s'obtindran són àrids de granulometries fines, que seran utilitzats i absorbits en la zona com a matèria primera per a la fabricació d'aglomerats, formigons i com a àrids per a obra civil o construcció en general.   
No s'ha dissenyat un sistema de drenatge pròpiament dit, on es justifiquen amb càlculs raonats les dimensions i localitzacions de cada un dels elements, així com la seua connexió amb la xarxa de drenatge natural.  
Tampoc no s'explica res respecte a la planta de tractament existent en la zona.  
No s'ha presentat un pla de restauració pròpiament dit, tal com regula el Reial Decret 2994/1982, de 15 d'octubre, sobre la restauració d'espais naturals afectats per activitats mineres. S'ha inclòs la restauració com una part més del projecte d'explotació. El plantejament de la restauració és el següent:  
Les labors d'explotació/restauració estan programades en 4 fases, físicament la zona d'estudi està dividida en tres zones: I, II i III. En la fase 1 es realitzen la preparació del terreny i l'explotació de la zona I, en les fases 2 i 3 es programen els treballs d'explotació i de restauració de les tres zones en què es dividix l'àrea d'estudi i en la fase 4 es realitzen únicament labors de restauració de la zona III.  
Segons el projecte, la restauració constarà dels treballs següents en cada una de les tres zones en què el projecte dividix l'àrea d'estudi:  
  
- La restauració de la zona I consistirà en el remodelat topogràfic dels talussos fins a aconseguir una inclinació de 30º revegetat amb herbàcies i recuperant l'ús agrícola de la zona.  
- La restauració de la zona II es basarà en el farciment dels buits creats en esta zona, es recuperarà la cota original del terreny i per a això s'usaran estèrils de l'explotació   
- Per a restauració de la zona III es plantegen dos solucions: una subzona s'utilitzarà com a abocador d'inerts externs a l'explotació i, en la resta de la zona III, es restaurarà igual que la zona I: amb l'ús d'estèrils per a l'estesa dels talussos fins a aconseguir una inclinació de 30º, que es revegetarà amb herbàcies, i després s'hi faran plantacions agrícoles, com les de les zones que envolten l'explotació.  
El programa de vigilància ambiental és insuficient en qualitat i contingut. Es descriu de manera molt general els treballs a realitzar que, resumidament, es basen en:  
- Durant els treballs d'explotació i restauració es realitzaran els controls següents: control dels riscos geològics; control de la qualitat atmosfèrica; control de la vegetació que envolta la zona d'explotació.  
  
- Durant la fase de manteniment de la restauració: vigilància de les sembres i plantacions realitzades; control del funcionament dels canals perimetrals; anàlisi fisicoquímica dels sòls, per a comprovar l'eficàcia de les correccions.  
3. Estudi de les alternatives i justificació de la solució adoptada. L'EIA presenta com a alternativa la ubicació de l'explotació en unes parcel·les molt pròximes a les finalment triades. La documentació planteja succintament esta alternativa on, segons el projecte, el depòsit geològic és de millor qualitat. Es descarta esta ubicació per la major afecció visual, per estar més prop de la carretera CV-807 i per ocupar la zona de servitud i de policia del riu Vinalopó.  
Tramitació administrativa:  
1. Remissió de l'expedient.  
El 9 de juny de 2008 del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat d'Alacant va rebre la següent documentació referent a l'ampliació de l'explotació dels recursos de la secció A), denominada ampliació Áridos El Rubio, promoguda per Arenas del Valle, SL, al terme municipal de Biar (Alacant): EIA i el seu document de síntesi, projecte d'explotació i memòria tècnica de mesures correctores de la contaminació atmosfèrica. No s'ha presentat un pla de restauració, tal com establix el Reial Decret 2994/1982, de 15 d'octubre, sobre la restauració dels espais naturals afectat per activitats mineres.  
  
Junt amb la documentació tècnica s'aporta:  
- Còpia de la sol·licitud de l'informe Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb registre d'entrada de 29 de juliol de 2005.  
- Còpia de la sol·licitud de permís per a realitzar una prospecció arqueològica, amb registre d'entrada en 05.08.2008.   
2. Informació pública:  
La documentació va estar sotmesa a informació pública i transcorregut el termini de 30 dies hàbils no es van presentar al·legacions. L'anunci de la sol·licitud es va publicar en el DOGV núm. 5164, de 28.12.2005.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
S'accedix a la zona d'estudi per la carretera de CV-807 que unix Biar amb la Cañada. En sentit la Cañada es prendrà un camí que ix del marge dret d'esta carretera i que conduïx a tota la zona afectada per esta activitat.   
La zona d'estudi està situada en les zones externes de l'est de les serralades Bètiques. L'activitat s'ubica en una àmplia vall quaternària generada pels sediments depositats pel riu Vinalopó (la vall de Biar). La principal característica morfològica a gran escala és la suavitat del terreny, que forma una gran plana amb un lleuger pendent general del 2-3%, flanquejada per dos alienacions prebètiques: les serres de la Vila i de la Solana (NE) i les serres d'Onil i de la Fontanella al sud (SO). A xicoteta escala, el més destacable és la modificació topogràfica generada pels buits produïts per l'activitat minera realitzada durant les últimes dècades.  
La zona d'estudi es caracteritza per ser una plana agrícola de secà, hui en dia deteriorada per les nombroses explotacions de graves i arenes que han deixat buits abandonats, o revegetats amb cultius de secà, a distint nivell dels límits que separen les parcel·les. Com a resultat, alguns buits s'han usat com a abocadors incontrolats. I la brusca diferència de cotes entre distintes parcel·les o entre les parcel·les i els seus límits, repercutix en la qualitat del paisatge, a més de crear zones insegures.   
  
El paisatge de la contornada es correspon amb una àrea semirural, amb un grau d'antropització prou elevat. Com ja s'ha dit, es tracta d'una zona de cultius de secà, amb construccions rurals disperses per tot el territori, línies elèctriques, sistemes de reg. El fons escènic de la zona està constituït per una plana predominant en l'entorn immediat, amb lleugeres elevacions i pendents molt moderades, limitada per la presència de les mencionades serres, compostes per calcàries de color gris clar, amb una cobertura vegetal de distribució irregular. El nucli urbà de Biar està a uns 1300 metres a l'est de la zona d'estudi, amb el nucli antic lleugerament més elevat que la vall, ja que s'ubica a les faldes de la serra de la Fontanella. La plana contrasta amb les serres per la seua uniformitat deguda a la presència de cultius de secà. Esta uniformitat es veu interrompuda en les parcel·les ja afectades per les activitats mineres. Respecte a les formes cal destacar les línies rectes i les formes artificials, causades per la disposició lineal dels cultius arboris, dels límits de les parcel·les, de la xarxa d'infraestructures lineals, els camins, les obres de reg i les línies elèctriques.  
  
La qualitat del paisatge ha disminuït molt degut principalment a les explotacions d'àrids existents en la zona des de fa diverses dècades.  
  
La vegetació natural ha sigut substituïda des de fa temps en tota la vall per cultius agrícoles, tradicionalment de secà. L'activitat minera ha afectat gran part d'esta plana agrícola, eliminant la vegetació d'interés natural i agrícola. Encara hi ha algun bosc menut d'espècies edafòfiles localitzat en els llits del barranc de l'Abocador i en la rambla del Vinalopó.  
La fauna existent en la zona és típica d'erms i zones de cultiu, la presència de les activitats mineres i de vies de comunicació pròximes ha fet desaparéixer les espècies més sensibles a la presència humana.  
  
A causa de les activitats humanes, el medi s'ha homogeneïtzat i la diversitat paisatgística i biològica ha disminuït.  
Segons la cartografia de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, la zona no presenta actualment risc d'inundació i la vulnerabilitat dels aqüífers és baixa. Tampoc el terreny original presenta problemes d'erosió (principalment a causa del pendent escàs), però açò tot canvia segons que comença a explotar-se: s'hi retira la coberta vegetal i es creen pendents.  
Els materials de la zona presenten una estructura dentrítica, compostos per graves i arenes de colors rogencs, ocres i marrons, disposats horitzontalment d'una manera prou uniforme. L'aqüífer Villena-Benejama, on se situa l'actuació està format per dos tipus de formacions litològiques: arenes i conglomerats del plioquaternari (grossària mitjana de 40 metres) i calcàries i dolomies del cretaci superior (grossària mitjana de 500 metres).  
La xarxa hidrogràfica de la zona està formada pel riu Vinalopó, al NW de la zona d'estudi, i el barranc de l'Abocador que discorre a l'est del lloc d'estudi.  
Des del punt de vista socioeconòmic, el terme municipal de Biar se situa a la comarca de l'Alt Vinalopó, de la província d'Alacant. Està a una distància aproximada de 50 km de la capital de la província. L'economia de Biar es basa en l'agricultura de secà, la indústria del calcer i del joguet. L'EIA no aporta dades de la incidència de la indústria extractiva en l'economia del terme municipal.  
2. Afeccions legals:  
- No s'ha presentat el certificat de compatibilitat urbanística, amb el planejament vigent en el terme municipal. No obstant això, segons el visor cartogràfic publicat en la web de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge les parcel·les afectades es classifiquen com a sòl no urbanitzable comú.  
- S'ha presentat la sol·licitud d'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, però no l'informe. L'EIA tracta del consum d'aigua per a l'exercici de l'activitat, no obstant això, no aporta cap informació sobre les possibles afeccions al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia, i de la possible incidència sobre el règim de corrents.   
- No s'ha presentat l'informe de cultura de conformitat amb el projecte, ni una còpia de la sol·licitud. S'ha presentat una còpia de la sol·licitud per a realitzar una prospecció arqueològica. Per un altre costat l'EIA no aporta cap dada sobre si hi ha una possible afecció a algun element patrimonial.  
- Vies pecuàries i altres figures de protecció:  
Hi ha una via pecuària anomenada Senda del Camino de Caudete que ix del nucli urbà de Biar i travessa el territori de sud al nord-oest i passa per la zona d'estudi.  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000 no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància, LIC, ni zones d'especial protecció per a les aus, ZEPA, designades per a formar part de la Xarxa Natura 2000. Tampoc afecta cap de les figures de protecció definides per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
- Infraestructures:  
Les comunicacions més importants que travessen la zona són: pel sud la carretera CV-807 de Villena a Biar. Més lluny, a l'oest discorre la A-31 a Madrid. També hi ha una xarxa de camins veïnals que constituïxen servituds de pas.  
En la documentació no s'aporta cap informació precisa sobre el volum de la maquinària pesada que utilitzarà els camins i carreteres d'accés ni com hi afectarà l'activitat.  
Es desconeix les possibles afeccions de l'activitat sobre altres elements entre ells els elements de la xarxa elèctrica de travessen la zona i els seus voltants.  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
Els efectes més destacables del projecte que poden afectar negativament la zona d'estudi són:   
L'eliminació del sòl, de la vegetació i de la fauna associada. Increment dels processos erosius. Modificació del relleu i la transformació geomorfològica, deteriorament del paisatge. Modificació de la hidrologia superficial de la zona. Augment del trànsit de vehicles i producció de pols i soroll, que afectaran la contornada de l'explotació i els camins i carreteres d'accés. Afecció a la via pecuària pròxima a la zona d'estudi. Finalment afecció a elements de la xarxa elèctrica.  
  
Es desconeix quins impactes produirà l'explotació sobre les vivendes pròximes a la zona d'estudi, o com, ja s'ha dit, sobre les infraestructures de la zona.  
Cal tindre en compte que es desconeix la superfície ja afectada pel promotor sense haver obtingut una declaració d'impacte ambiental favorable prèviament.  
Les mesures protectores i correctores, descrites d'una manera molt general en la documentació, es resumixen en:  
- Lluita i protecció contra la pols i el soroll, i els gasos contaminants.  
- Lluita contra la contaminació de les aigües subterrànies.  
- Dotar de pendent la placa de la pedrera per a evacuar l'aigua.  
- Sembra d'herbàcies de creixement ràpid contra l'erosió.  
- Conservar i cuidar el sòl edàfic existent.  
- Tanca del perímetre. Col·locació de cartells informatius.  
Respecte als treballs de restauració: la informació és insuficient i no assegura la restauració de la zona ni la integració futura de les parcel·les per afectar l'entorn:   
- No deixa clar el disseny final de la zona a restaurar.  
- No es dissenya una xarxa de drenatge.  
- Es desconeixen les dades bàsiques de la restauració com són: algunes de les cotes de les parcel·les restaurades, quines infraestructures caldrà desmuntar, on es localitzaran les arreplegues.  
- No s'aporta cap càlcul dels moviments de terra necessaris per a la restauració de la zona d'estudi.   
- Les dades exposades en el projecte sobre els volums d'estèrils obtinguts en cada una de les zones no estan justificades. La relació d'estèrils/material aprofitable de cada una de les zones no està justificada.  
  
- No s'aporta absolutament cap dada sobre l'abocador inert de la zona III: no s'adjunta còpia de la sol·licitud de l'autorització; tampoc s'inclou una descripció bàsica on es definisquen els principals paràmetres, les dimensions, la capacitat i tampoc s'aclarix l'origen dels inerts que albergaria eixe abocador.  
  
- La documentació cartogràfica presentada és insuficient per a la descripció de les labors a realitzar en les fases; tampoc reflectix correctament les fases d'explotació/restauració.   
- L'estimació del cost de la restauració que reflectix el pressupost és insuficient: en la memòria de l'EIA i del projecte d'explotació es descriuen mesures protectores i treballs de restauració, no inclosos en el pressupost.  
4. Consideracions sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades.  
Les mesures protectores i correctores descrites en la documentació no comprenen totes les afeccions negatives de l'activitat en el medi. D'altra banda, les que sí estan plantejades, es descriuen d'una manera vaga, molt general i sense definir-se en el temps ni en l'espai.  
Finalment, cal ressaltar que tota la documentació està molt allunyada dels mínims en qualitat i contingut exigits en l'Orde de 3 de gener, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'establix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'hagen de tramitar davant d'esta conselleria.   
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada està inclosa en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot el susdit i segons la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar desfavorable, només als efectes ambientals, el projecte d'obertura de l'explotació de recursos de la secció A) denominada ampliació Áridos El Rubio, en el terme municipal de Biar (Alacant) promogut per Arenas del Valle, SL, per no garantir la restauració correcta de l'àrea afectada per l'explotació i la seua integració en l'entorn.   
  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 2 de febrer de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, 19 de juny de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.