Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5673, del 04-01-2008 (2007/15617)

RESOLUCIÓ d'11 de desembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis d'Elx, Tavernes Blanques, Carcaixent, Alzira i resolució de Riba-roja de Túria.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5673

Data del DOGV
:   04-01-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/15113


Data del document
:   11-12-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Elx
    * Carcaixent
    * Alzira
    * Tavernes Blanques
    * Riba-roja de Túria
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'11 de desembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis d'Elx, Tavernes Blanques, Carcaixent, Alzira i resolució de Riba-roja de Túria. [2007/15706]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental.  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 030/05-AIA Elx, 173/06-AIA Tavernes Blanques, 261/06-AIA Carcaixent, 079/06-AIA Alzira i resolució 132/05-AIA Riba-roja de Túria, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 11 de desembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 30/8632-SJE  
Títol: Pla parcial sector AL-8  
Promotor: Ajuntament d'Elx (Alacant)  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU  
Localització: A l'est del nucli urbà de l'Altet, a la vora del camí vell de Santa Pola i el de la Senieta.  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
El pla parcial té com a objecte desenvolupar el Pla general d'Elx per mitjà de l'ordenació detallada d'una porció de terreny pertanyent a la pedania de l'Altet, la classificació actual de la qual és com a sòl no urbanitzable comú general (clau 51).  
L'actuació que es pretén és que el sòl quede classificat per a aprofitament privat (residencial i terciari) i per a dotacions públiques (xarxa primària, xarxa secundària i de domini públic).  
La tipologia per al residencial serà turística en baixa densitat, en tipologia d'edificació oberta.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La zona objecte d'actuació està situada a l'est del nucli urbà de l'Altet, al costat del camí vell de Santa Pola i el de la Senieta que dóna accés a la platja des de l'esmentat nucli i constitueix una zona de connexió entre el nucli urbà de l'Altet i el mar, únic desenvolupament possible del nucli cap a la costa, segons afirma la memòria del pla parcial.  
Els límits del sector són: Al nord la forest d'utilitat pública Carabassí i Cabeço, sòl no urbanitzable d'especial protecció de forests i àrees forestals. Al sud, el camí de la Senieta i el saladar de la Senieta, sòl no urbanitzable comuns saladars i canyissers. A l'est les dunes i la platja de l'Altet, sòl no urbanitzable d'especial protecció de forests i àrees forestals. A l'oest part de la forest d'utilitat pública i la ronda est de l'Altet.  
El sector, que té una superfície de 131.562,57 m², del qual es destina per a aprofitament privat un total de 55.408,55 m² (53.687,97 m² per a residencial i 1.720,58 m² per a terciari), implica un potencial de 465 habitatges i un total de 1.571 habitants.  
L'estructura interior que es proposa està definida per una xarxa viària en quadrícula continuació de l'existent, directament relacionada amb aquesta.  
Les connexions amb la xarxa viària primària estan garantides per l'accés a la platja des de l'Altet (camí de la Senieta) i el viari paral·lel a la platja que connecta Urbanova amb els Arenals (antic camí de Santa Pola).  
Les dotacions d'espais lliures de domini i ús públic i les corresponents a equipament públic se situen com a element separador entre la zona residencial i la forest pública, i s'hi preveu un enjardinament bla basat en la plantació d'arbratge, amb la qual cosa es pretén, segons la memòria informativa, la continuïtat de l'espai natural.  
Part de la zona verda es localitza a l'est de l'antic camí de Santa Pola, la qual cosa comporta una connexió directa amb la zona de dunes i la platja de l'Altet  
3. Alternatives  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, l'elecció de la pedania de l'Altet per al desenvolupament del projecte es basa, per un costat en el fet que aquesta és una de les poques zones de la costa alacantina que està molt per sota dels límits de saturació pel què a edificació i manifestació turística es refereix, i d'altra banda, perquè compleix les variables següents:  
- Situació geogràfica de proximitat a la platja  
- Delimitació per vials asfaltats del terreny  
- Superfície del sector  
- Topografia del terreny  
- Hidrografia del terreny  
- Interés turístic cultural  
- Proximitat a nuclis urbans  
- Xarxa estructural i comunicacions  
A continuació s'analitzen les diverses alternatives presentades en l'estudi d'impacte ambiental, que es caracteritzen per la localització del sector en diversos enclavaments al voltant i a l'est d'aquesta partida, i es destaca la mancança d'alguna alternativa situada a l'oest de l'esmentat nucli:  
Alternativa 0. No-consideració del projecte:  
La no-consecució del projecte, que segons l'estudi d'impacte ambiental, ocasionaria la paralització d'una possible expansió socioeconòmica del sector, la qual cosa podria establir precedent per a no desenvolupar projectes futurs aïllant la zona de tot desenvolupament possible, la qual cosa portaria a l'aïllament i possible desaparició de la pedania. Cal destacar que la zona de l'Altet és l'única, dins del terme municipal d'Elx, amb possible desenvolupament turístic o residencial en el litoral que no es troba massificat, excloent, totes les àrees d'especial protecció.  
Alternativa 1. Zona sud del camí a la platja, classificat com a clau 56 en el Pla general d'Elx, al saladar de la Senieta:  
Dins del perímetre d'aquest enclavament s'engloben terrenys classificats clau 53, canyissers i saladars, i clau 56, horts dispersos de palmeres. En el règim d'usos d'aquests terrenys no són permeses les accions que es proposen. D'altra banda, aquesta opció es desestimaria per trobar-se en una cota inferior a zero, sent el terreny més baix de la zona, la qual cosa fa que estiga sotmés a freqüents inundacions.  
Alternativa 2. Zona est del nucli urbà de l'Altet i limítrofa amb ell, pertanyent a la clau 62p:  
Aquest terreny es troba classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, com a forests i àrees forestals, per la qual cosa s'anul·la l'alternativa.  
Alternativa 3. Zona sud de la pedania de l'Altet, classificada com a clau 51, també en el saladar de la Senieta:  
Encara que la classificació és apropiada per al desenvolupament del projecte, com indica l'estudi d'impacte ambiental, la grandària mínima del sector és de 10 ha segons disposa la normativa del pla general. El terreny proposat no té l'extensió suficient per a programar una àrea residencial en ell, per la qual cosa es rebutja aquesta opció, a causa de la impossibilitat d'ampliar la zona adquirint terrenys limítrofs ja que pertanyen a les claus 56 i 62, classificats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
Alternativa 4. Zona est de la pedania de l'Altet, terrenys classificats en la clau 51, limítrofa i al nord del camí a la Platja:  
La parcel·la classificada amb clau 51, que en permet el desenvolupament amb fi urbanístic residencial, és insuficient per a projectar una àrea residencial, per això es planteja l'opció d'ampliar els límits de manera que entren terrenys limítrofs, sempre que presenten les claus 51 i 54, ja que aquests últims, són reservats per la normativa per a situar activitats terciàries, serveis i equipaments públics. Per tant aquesta és l'alternativa triada ja que, l'esmentada parcel·la és susceptible de ser ampliada.  
Establides les diverses alternatives s'estableix que l'única alternativa viable és la 4, en funció dels valors tinguts en compte:  
1. Situació geogràfica de proximitat a la platja: La zona seleccionada dista de la platja la distància mínima, tenint en compte que hi ha un cordó dunar.  
2. Delimitació per vials asfaltats del terreny: El terreny es troba enquadrat entre el camí vell de Santa Pola i el camí d'accés a la platja o de la Senieta, que són titularitat municipal.  
3. Superfície del sector: El sector, segons legislació vigent, ha de tenir una àrea mínima de 10 ha, superfície que sobrepassa el territori limitat.  
4. Topografia del terreny: El terreny està lleument ondulat apareixent pendents en direcció nord-sud-est i oest-est, amb alguna elevació de pocs metres, sense existir cap altre accident topogràfic destacable.  
5. Hidrografia del terreny: El terreny es troba a una cota mínima de 5 m estant més alt que els terrenys limítrofs de manera que no sembla que existisca risc d'inundació.  
6. Interés turisticocultural: A més de l'interés lucratiu que té la platja, la zona a distàncies no molt llargues es troba rodejada de zones d'interés com poden ser espais naturals de les salines de Santa Pola, el Palmerar d'Elx, la llacuna del Fondo o el Clot de Galvany.  
7. Proximitat a nuclis urbans: En l'entorn de la zona es troben diversos nuclis urbans: l'Altet, en què és limítrof, a menys de dos quilòmetres de distància trobem els Arenals i Urbanova, Elx a 15 km, Santa Pola a 6 i Alacant a 11 aproximadament.  
8. Xarxa estructural i comunicacions: La zona es troba comunicada amb els nuclis urbans citats anteriorment per vials asfaltats en condicions òptimes, i és un lloc privilegiat pel que fa a comunicacions.  
Cal destacar que totes les alternatives estudiades se situen al voltant del nucli de l'Altet però sempre a l'est, buscant la proximitat de la platja, la qual cosa implica que les alternatives s'han basat en criteris econòmics o turístics, però no en criteris ambientals, per la qual cosa no es consideren criteris adequats a l'hora de justificar l'alternativa triada.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 3 de juny de 2004, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant va remetre a l'Àrea d'Avaluació Ambiental una còpia del pla parcial sector AL-8 del Pla general d'ordenació urbana d'Elx i de l'estudi d'impacte ambiental d'aquest, a l'efecte d'emetre la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
En data 8 de novembre de 2004, aquest Servei remet escrit a l'Ajuntament d'Elx informant que la documentació presentada no té la documentació mínima necessària per a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental, per la qual cosa se sol·licita remetre el certificat d'aprovació provisional de la documentació remesa i sobre el resultat de la informació pública d'aquesta, i adjunta còpia de les al·legacions presentades.  
En data 9 de febrer de 2005, el Sr. Fernando Cambronero, en representació de Pinamar SL, presenta en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació següent:  
- Acord plenari aprovant el pla parcial AL-8  
- Acord demostratiu de l'exposició pública  
- Al·legacions i resolució d'aquestes  
En data 1 de març de 2005, el Sr. Fernando Cambronero, en representació de Pinamar SL, presenta dos certificats originals de l'Ajuntament d'Elx, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública   
L'estudi d'impacte es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en un periòdic i en el DOGV núm. 4255, de 23 de maig de 2002.  
Durant el període d'exposició pública es van presentar quatre al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament d'Elx, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum d'al·legacions presentades.  
3. Resum de les al·legacions   
De les quatre al·legacions, l'única amb caràcter ambiental és la corresponent a l'associació conservacionista AHSA (Amigos de los Humedales del Sur de Alicante), els quals sol·licitaven a través de l'esmentada al·legació el següent:  
Primer  
Que els terrenys objecte d'aquesta proposta urbanística mantinguen la seua classificació com a sòl no urbanitzable, però canviant-ne la qualificació actual per una nova qualificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció - corredor ecològic, establint-se amb aquest fi una nova clau per a la qual proposen la denominació següent: clau 65 - corredors ecològics.  
Aquesta sol·licitud es basa en què els terrenys integrants del denominat sector AL-8 formen part d'un necessari corredor ecològic que ha d'establir-se entre el futur paratge natural municipal (PNM d'ara en avant) del Clot de Galvany i la zona humida del saladar d'Aigüa Amarga, inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
Així mateix l'esmentat corredor té una doble funció, d'una banda ecològica com a element del territori que facilite el trànsit de la fauna vertebrada terrestre entre els diversos espais naturals abans ressenyats i d'una altra, paisatgística de protecció del paisatge característic dels esmentats espais. No obstant això, la urbanització del sector exerciria de barrera en estendre's des del nucli urbà actual de l'Altet fins al límit del futur PNM.  
Segon  
Ni en la memòria del pla parcial ni en estudi d'impacte ambiental es fa menció de la confrontació del sector AL-8 amb la delimitació del futur PNM del Clot de Galvany, únicament, es fa referència a l'existència del Clot de Galvany com a espai natural en les seues proximitats. Per tant, s'obvia l'efecte que l'esmentada confrontació pot ocasionar sobre el PNM, com ara una major pressió humana derivada de la presència d'un nucli de 1.537 habitants (455 habitatges), o l'impacte paisatgístic evident sobre el paisatge lliure de les esmentades edificacions.  
La documentació tampoc fa menció al fet que els terrenys del sector AL-8 es troben en l'interior de la conca vessant d'aigües superficials del Fondet de la Senieta, un aiguamoll costaner de caràcter endorreic, el qual en l'últim any presentava una làmina d'aigua sobre el seu llit que ha possibilitat que s'hagen observat diverses espècies d'aus aquàtiques i limícoles protegides.  
Per tant, totes les aigües de pluja captades en el sector Al-8 són drenades cap al Fondet de la Senieta a través del tàlveg o depressió situada en la part central del sector, un tàlveg que per aquesta raó acull actualment les dues zones de cultiu de secà.  
Així mateix, aprofiten per a sol·licitar novament la inclusió del Fondet de la Senieta en el catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
Finalment, assenyalen greus mancances en l'inventari ambiental d'estudi d'impacte ambiental, tant en l'inventari de flora i fauna, com el d'elements protegibles com a patrimoni històric cultural.  
Respecte a l'esmentada al·legació l'arquitecta municipal informa que:  
L'esmentada al·legació ha de ser desestimada basant-se en l'informe del tècnic de Medi Ambient de data 14 de novembre de 2002, i tenint en compte bàsicament que, els terrenys compresos dins del sector no tenen establida afecció a les zones limítrofes, i que l'aprovació inicial de la delimitació del paratge natural municipal és anterior a la presentació del programa. Així mateix el Fondet de la Senieta no està qualificat com a zona humida pel pla general, ni en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana (que es trobava en tramitació).  
La coordinadora de l'estudi d'impacte ambiental del sector AL-8, informa que el sector AL-8, una vegada urbanitzat no exercirà major pressió antròpica sobre la zona que la ja existent causada pels vials, pel nucli urbà i urbanitzacions limítrofes. Pel que fa a l'aportació d'aigua al Fondet de la Senieta, la saturació de les zones humides es produeix per distintes vies hídriques, i és l'escorriment superficial una de què menys influeix en la zona. La qualificació dels cultius de gran rellevància és una apreciació subjectiva que si no es justifica amb valors ecològics no té sentit, a més de trobar-se en fase d'abandó com es reconeix en les mateixes al·legacions d'AHSA.  
Acaba assenyalant que les al·legacions d'AHSA distorsionen la realitat i no responen a criteris científics i tècnics.  
L'esmentat informe realitzat pel tècnic de Medi Ambient de data 14 de novembre de 2002 sobre el qual l'arquitecta municipal basa el seu informe, no es troba entre la documentació disponible en aquest expedient, per tant, no es pot valorar aquesta contestació pel fet de no disposar dels elements de judici adequats.  
4. Petició d'informació o documentació complementària   
En data 20 de gener de 2006, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet requeriment de documentació a fi de completar l'expedient per a poder continuar amb el corresponent procediment d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·liciten els informes següents:  
- Estudi d'impacte ambiental degudament firmat per l'expert, que si és el cas, actue com a director o coordinador d'aquest estudi.  
- Informe aclaridor del fet que si la documentació presentada en aquest servei és la mateixa que es va sotmetre a informació pública, ja que la data és posterior a l'esmentat acte.  
- Informe regulat per l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
- Informe de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada relatiu a la suficiència de recursos hídrics.  
- Certificat de l'entitat gestora de l'EDAR que justifique la capacitat per a admetre les aigües residuals generades pel sector.  
- Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de RSU i inerts.  
D'altra banda, es requereix a l'Ajuntament perquè es complete la documentació, amb les qüestions ambientals següents:  
- L'establiment dels cabals d'aigua per a tots i cada un dels usos previstos en el sector, com també la procedència d'aquests.  
- Descripció del sistema de reg que s'ha d'emprar en les zones verdes previstes en el sector.  
- Descripció del sistema de clavegueram  
- Cartografia que reculla adequadament les àrees d'especial interés o d'aquelles protegides per la legislació vigent que, a causa de la proximitat d'aquestes amb el sector, puguen veure's afectades pel desenvolupament d'aquest i que no han sigut tingudes en compte en l'estudi d'impacte ambiental.   
- Ampliar l'estudi d'impacte ambiental per a establir, adequadament, tant l'impacte com les mesures correctores, com també el pla de vigilància apropiat a fi d'evitar possibles afeccions sobre el paratge natural municipal del Clot de Galvany, el saladar d'Aigüa Amarga pertanyent al Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana i la forest d'utilitat pública Calabací i Cabeço.  
Finalment, se suggereix que s'estudie la possibilitat de:  
- Crear un corredor verd al llarg del camí Vell de Santa Pola, a fi d'adaptar el projecte al Pla d'acció territorial de l'entorn metropolità d'Alacant-Elx (PATEMAE).  
- Alliberar del sector la zona situada a l'est del camí Vell de Santa Pola, alhora que se li done la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció de forests i àrees forestals amb el qual es pretén dotar el PNM del Clot de Galvany d'un límit físic concret i reconegut.  
En data d'avui, en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental no s'ha rebut cap dels documents requerits.   
Sol·licitud d'informes sectorials  
Durant la tramitació s'ha sol·licitat informe als organismes següents:  
- Servei Territorial de Medi Ambient.  
- Àrea de Planificació del Territori.  
- Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
Dels quals se n'han rebut els següents:  
1. Àrea de Planificació i Ordenació del Territori, d'11 de gener de 2006, en el qual s'adjunta l'informe realitzat pel Servei d'Ordenació Territorial sobre el PATEMAE, del qual es transcriu textualment el següent:  
El Pla d'acció territorial de l'entorn metropolità d'Alacant-Elx (PATEMAE), actualment en tramitació, té entre les seues actuacions prioritàries i vinculants el denominat corredor natural dels Arenals. Aquest corredor estableix una àrea de connexió entre el saladar d'Aigua Amarga i el cap de Santa Pola. Part d'aquest corredor transcorre per terrenys del sector AL-8.  
L'execució d'aquest pla parcial AL-8, en els termes proposats, ens conduiria a una fragmentació d'espais naturals i, per tant, a l'eliminació d'un dels objectius del pla d'acció territorial com és la creació d'unes connexions entre els espais naturals i establiment d'uns itineraris ecoturístics entre ells.  
2. Servei de Conservació de la Biodiversitat, de 16 de gener de 2006, del qual s'extrau el següent:  
- Pel que fat a la interacció entre els espais naturals al nord i al sud del sector, cal dir que l'espai entre ambdues zones es troba fragmentat per urbanitzacions i carreteres, per la qual cosa la urbanització d'aquest xicotet sector només contribuirà a incrementar aquesta situació.  
- En tot cas, el més rellevant seria aconseguir la no-afecció als ecosistemes dunars existents en l'ecosistema litoral i ja que la urbanització del sector AL-8 pot ser un pas cap a la degradació de la zona, es recomana no permetre cap desenvolupament, ni tan sols enjardinament ni àrees de joc, a l'est del camí vell de Santa Pola.   
- La vegetació existent en els cordons dunars està catalogada com a hàbitat d'interés comunitari, sent possiblement aquests tipus d'hàbitats els més amenaçats dels existents a la Comunitat Valenciana.  
3. Servei Territorial de Medi Ambient, de 5 de maig de 2006, que remeten els informes següents:  
- Un informe de caràcter negatiu emés per la tècnic d'espais naturals protegits del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, de data 23 de gener de 2006, del qual es transcriu textualment:  
El sector objecte de l'actuació es troba situat entre dos espais naturals protegits: el paratge natural municipal denominat Clot de Galvany, i la forest utilitat pública Al 1034 Al 31, i pròxim al paratge conegut com a saladar de la Senieta, que si bé no presenta cap figura de protecció legal, es tracta d'un enclavament de gran valor ecològic. L'execució del pla parcial objecte d'aquest informe, comportaria una disminució en el nivell de permeabilitat en el conjunt del territori, que es traduiria en una menor activitat biològica entre aquests tres espais naturals.  
La conservació dels espais naturals no es pot limitar exclusivament a la protecció d'un conjunt més o menys complet d'àrees aïllades físicament, ja que la simple conservació de superfícies naturals aïllades no és suficient per a garantir la viabilitat de les poblacions que les habiten. Com més reduïdes siguen aquestes superfícies i més distanciades es troben, menys probable serà l'intercanvi entre elles.  
Per això, l'ordenació territorial ha de preveure que els espais naturals no poden ser concebuts com a illes relictuals, desconnectades del territori que les envolta, i ha de protegir també aquells hàbitats naturals o seminaturals que, actuant a manera d'extensions d'aquests espais protegits, contribueixen a la preservació de les zones o espècies de més vàlua.  
En aquest sentit, la modificació del PGOU d'Elx que es tramita en l'actualitat ha d'incloure la reclassificació del sector com a sòl no urbanitzable de protecció especial, a fi d'evitar la fragmentació del territori i els consegüents problemes per a la conservació dels valors naturals que en el seu moment van propiciar la declaració del paratge natural, en el cas del Clot de Galvany.  
Per tot això, aquesta unitat d'espais naturals protegits informa negativament el pla parcial proposat.  
- Un informe de caràcter desfavorable emés pel tècnic de protecció d'espècies d'aquest Servei Territorial, de data 26 d'abril de 2006, en el qual assumeix també en tots els seus termes l'informe de la tècnic d'espais naturals protegits de 23 de gener de 2006, i informant que:  
1. La vegetació present en la zona es troba inclosa en la legislació estatal i europea mitjançant les directives hàbitat 92/43 i 97/62, com també en el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre:  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics (Stipo-Sideritetum, leucanthae, Chamaeropo-Rhamnetum lycioidis)  
6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (Teucrio - Brachypodietum retusi)  
\* hàbitat prioritari  
2. Es troben presents en la zona les següents espècies protegides incloses en l'annex III de l'Ordre de la conselleria d'Agricultura i Pesca, de 20 de desembre de 1985, presents en la zona:  
Chamaerops humilis  
Teucrium capitatum subsp. Gracillimum  
Thymus hyemalis  
3. Pel que fa a la fauna, apareixen majoritàriament espècies caracteritzades per un grau de protecció d'interés ecològic, juntament amb altres classificades com a protegides a la Comunitat Valenciana.  
4. Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, de 25 de setembre de 2006, en el qual s'informa que:  
La zona no es troba inclosa en cap lloc d'interés comunitari (LIC) ni en cap zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA); no obstant si es troba pròxima al paratge natural municipal Clot de Galvany com també a la zona humida catalogada saladar d'Aigüa Amarga. En la zona no hi ha cap altre espai natural protegit; no obstant en la zona de projecte trobem els hàbitats 5330 matolls termomediterranis i preestèpics i 1430 matolls halo-nitròfils (Pegano-Salsoletea) definits per la Directiva 92/43 CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de fauna i flora silvestres.  
La zona humida saladar d'Aigüa Amarga té molta importància patrimonial i cultural per ser una antiga salina i pel cultiu de plantes barrelleres, on és notable la presència d'espècies protegides com ara el territ Calindris alpina, el corriol camanegre Charadrius alexandrinus, la carregada Glareola pratincola i qualsevol classe d'aus limícoles.  
El Clot de Galvany és un enclavament de gran valor ambiental. S'hi poden distingir diversos ecosistemes que contenen flora i fauna de gran rellevància a escala autonòmica i fins i tot estatal.  
Així mateix, aquest paratge destaca per la presència de diverses comunitats faunístiques dunars, saladars i comunitats palustres, destacant endemismes com ara els Limonuis furfuraceum i supinum.  
El Clot de Galvany alberga així mateix la millor formació dunar de la província d'Alacant i unes de les millors de la Comunitat Valenciana, amb un sistema de dunes mòbils, semifixes i fixes, que en temps pretèrits, i des de la dècada dels seixanta, van ser destruïdes per la intensa activitat urbanística desenvolupada en el context del fort creixement de la demanda residencial vinculada a la intensa activitat turística de les zones litorals alacantines.  
Tant en la fase de construcció de la zona residencial com en l'explotació d'aquesta, hauran de tenir-se en compte les afeccions següents; que provocaran una sèrie d'impactes, entre els quals cal destacar:  
- Desbrossament de la vegetació en la zona, que eliminarà espècies de flora protegida: Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui i Teucrium murcium.  
- Introducció de flora, d'espècies vegetals en les zones enjardinades provocada per la introducció de terres d'una altra zona que porten incorporades llavors d'espècies no existents en la zona d'estudi.  
- Alteració del paisatge per la incidència visual que implica la construcció de la zona residencial.  
D'especial interés és la zona de dunes pròximes al terreny d'estudi. Aquesta zona es troba catalogada en el PGOU d'Elx com a clau 62, protecció especial forestal amb la llei de sòl no urbanitzable, sent un terreny d'alt valor ambiental, tant biòtic com abiòtic, és per tant una zona que s'ha de cuidar amb el major interés, evitant qualsevol tipus d'actuació que puga alterar-ne l'equilibri.  
D'acord amb tot l'anterior exposat, es considera necessari que el projecte preveja expressament la possibilitat d'afecció als espais naturals protegits citats en aquest informe, a causa de la seua proximitat, i als hàbitats d'interés comunitari.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, com també a l'existència d'espais naturals protegits, no s'ha detectat afecció directa a cap figura ambiental.   
No obstant això, el sector és limítrof amb el Paratge Natural Municipal del Clot de Galvany i es troba pròxim a la zona humida catalogada saladar d'Aigüa Amarga i al paratge conegut com saladar de la Senieta, que si bé no presenta cap figura de protecció legal, es tracta d'un enclavament de gran valor ecològic, tal com es recull en l'informe emés per la tècnic d'espais naturals protegits del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial.  
Malgrat la importància i el valor ecologicopaisatgístic d'aquests enclavaments, l'estudi d'impacte ambiental no té un estudi detallat dels possibles impactes que el desenvolupament del sector podria produir sobre cada un d'aquests enclavaments naturals. Així mateix, no recull la interacció existent entre les diverses zones humides que es localitzen al voltant del sector.  
Així mateix, l'estudi d'impacte ambiental presentat presenta els diversos enclavaments naturals existents al voltant del sector com a elements aïllats i inconnexos entre ells, quan la realitat és una altra i el que hauria de primar és l'obtenció d'un corredor natural entre els diversos espais que garantisca l'intercanvi entre elles.  
Per tant, l'estudi d'impacte ambiental no té un adequat estudi del possible impacte que el desenvolupament del sector podria produir tant en els diversos enclavaments naturals existents, com en les iteracions que es produeixen entre ells, per la qual cosa no es presenta una valoració ambiental adequada i fiable que permeta emetre un informe adequat.  
2. Forests d'utilitat pública. No hi ha afecció directa del sector a forests d'utilitat pública, no obstant això, el límit nord-oest del sector és la forest d'utilitat pública Al 1034 Al 31 coneguda com a Carabassí i Cabeço, de la qual no apareix cap descripció en l'estudi d'impacte ambiental, ni tampoc s'estudia el possible impacte que la urbanització del sector podria ocasionar sobre l'esmentat enclavament, ni es tenen en compte mesures preventives o correctores.  
3. Rambles i llits. En la visita de camp realitzada al lloc s'observa l'existència d'antigues canalitzacions d'aigua associades als camps de cultiu existents en el sector, no obstant això, en la documentació no es recullen, com tampoc s'estudia l'estat actual d'aquestes, ni es proposa la reposició després del desenvolupament del sector a fi de garantir la no-afecció als terrenys adjacents que usen l'esmentat sistema per al reg.  
4. Jaciments arqueològics. L'estudi d'impacte ambiental estableix que en el sector no hi ha cap tipus de resta que puga constituir part d'interés per al patrimoni historicocultural.   
No obstant això, pròxim al sector es localitza el jaciment arqueològic dels Arenals, consistent en un poblat de l'època caolítica o de bronze. La poca distància existent entre ambdós enclavaments, aproximadament 500 m, fa que augmente la possibilitat que en el sector apareguen noves restes arqueològiques, per la qual cosa seria preceptiu el fet de realitzar una prospecció arqueològica prèvia, a més d'obtenir l'informe vinculant regulat per l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, que garantisca l'adequada protecció del patrimoni.  
No obstant això, fins avui, no s'ha presentat l'esmentat informe en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental per a la inclusió d'aquest en l'expedient, malgrat ser vinculant l'esmentat informe, amb la qual cosa no es pot garantir l'adequada protecció del patrimoni arqueològic.  
5. Punts d'interés etnològic. L'estudi d'impacte ambiental indica que en el sector d'estudi apareixen dos habitatges, no obstant això, no concreta l'època ni l'estat dels esmentats habitatges. No obstant això, en la visita de camp es verifica que un dels habitatges podria respondre a la tipologia de masia, a més de localitzar dos pous, algunes construccions en pedra i una pila de pedra, probablement pertanyent a la masia, les quals podrien tenir un determinat interés etnològic.  
Els esmentats elements, no han sigut convenientment estudiats, i atés que l'expedient no té el corresponent informe de patrimoni, no es té la documentació mínima necessària per a poder valorar adequadament la importància patrimonial dels esmentats elements.  
6. Aeroport. El sector està situat dins de l'àrea sotmesa a les servituds aeronàutiques de l'aeroport de l'Altet, subjecta a la pròpia legislació d'aquest.  
La documentació tècnica del projecte afirma que si bé al sector no li afecten les limitacions a l'edificació derivades del con d'aproximació, contaminació acústica o emissió de gasos, és preceptiva l'autorització de la Sotssecretaria d'Aviació Civil per a les construccions que es realitzen en el sector.  
No obstant això, haguera sigut adequat realitzar un estudi acústic específic en el sector a fi d'estudiar l'acció conjunta de l'augment del nivell sonor produït pel desenvolupament del sector al costat dels diversos focus sonors existents, derivats de les carreteres circumdants i de l'aeroport, a fi de garantir un nivell acústic adequat tant per a l'ús residencial com per a evitar un possible impacte sobre l'avifauna existent, tant en els diversos enclavaments naturals que envolten al sector com en el sector mateix.  
L'estudi d'impacte ambiental no recull cap informació respecte d'això, ni analitza les possibles afeccions que la presència de l'aeroport puguen produir sobre el sector residencial.  
Consideracions ambientals  
1. Els diversos estrats que es troben en la zona s'engloben en els sediments postmant, els quals, en general van ser dipositats en un ambient marí a excepció d'algun episodi continental en el tortonià superior i gran part del quaternari.  
En la zona d'estudi es troben detrits de conglomerats i argiles, també existeixen, en la zona est, calcàries oolítiques d'edat més recent i d'origen marí. D'altra banda apareixen formacions més recents incloses en el terme quaternari indiferenciat que són col·luvions, al·luvions, dipòsits salobres i detrits en general.  
D'altra banda, apareixen diverses àrees deprimides, ocupades per salines, i zones d'inundació periòdica, restes endorreiques d'antigues llacunes salobres, com és el terreny situat al sud de la zona d'estudi, que segons indica l'estudi d'impacte ambiental, es troba fora d'aquesta.  
Cal assenyalar que el nivell freàtic està per sota de la cota 0,0, la qual cosa provoca que alguns terrenys siguen inundats sovint, ja que aquests es troben també per sota de l'esmentada cota, encara que segons l'estudi d'impacte ambiental, aquest no és el cas de la zona d'estudi, sinó de parcel·les situades al sud d'aquesta.   
Pel que fa a les aigües superficials en el terreny estudiat apareixen suaus canals, en direcció NW-SSE, que recullen l'aigua d'escorriment i superficials en general, de les llomes limítrofes.  
2. En la zona d'estudi presenta una capacitat d'ús agrari molt baixa, per la qual cosa únicament s'observa l'aprofitament del sòl com a ús agrícola en la zona SE del sector, just en el punt més baix, que és on es recullen l'aigua d'escorriment i superficials.  
El risc d'erosió actual de la zona és molt baix i el risc potencial baix.  
El risc sísmic present al terme municipal d'Elx és 0,14 tal com es recull en la documentació tècnica del projecte, en la qual s'indica que és necessària l'aplicació en les construccions de la normativa de construcció sismoresistent zona sísmica de grau alt.  
No obstant això, en l'estudi d'impacte ambiental no s'han recollit el possible impacte que aquest alt grau de sismicitat podria implicar sobre la població, ni recull mesures preventives o correctores enfront d'aquest risc.  
3. En la zona d'estudi s'evidencia un nombre elevat de taxons de preferència nitròfiles, ruderonitròfiles i colonitzadores-edificadores, a causa, sens dubte, de l'elevat nivell d'antropització de la zona i a la regressió del conjunt de la vegetació a causa de les característiques litològiques, climatològiques i antròpiques, segons afirma l'estudi d'impacte ambiental.  
En la zona d'estudi es localitzen endemismes típics de la corologia iberollevantina, en la qual destaquen els taxons: Anthyllis terniflora, Elaeoselinum tenuifolium, Salsola genistoides, Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui i Teucrium murcicum. Dels quals, els tres últims estan protegits en l'àmbit de la Comunitat Autònoma Valenciana, com així mateix ho indica l'informe emés pel tècnic de protecció d'espècies del Servei Territorial d'Alacant.  
No obstant això, segons l'estudi d'impacte ambiental, com aquests taxons presenten una àrea de distribució molt extena asseguren que la seua importància dins de la zona sota projecte no és susceptible d'impacte ni en termes fitogeogràfics, ni sindinàmics ni fitodemogràfics.  
La vegetació actual, tal com es va poder observar en la visita de camp realitzada, presenta un grau de coincidència alt amb la vegetació potencial, excepte en la part sud del sector, en la qual apareixen camps de cultiu amb figueres, ametlers, oliveres i garroferes, coincidents amb l'àmbit de confluència de les aigües d'escorriment superficial.  
D'altra banda, es localitzen en la mateixa zona i dins d'una finca particular altres espècies al·lòctones cultivades com ara xiprers, palmeres... com afirma l'estudi d'impacte ambiental.  
De la cartografia corresponent al Corine Land Cover es desprén que el sector està caracteritzat per ser una zona forestal amb vegetació natural i espais oberts, en la qual es combinen els espais de vegetació arbustiva o herbàcia de vegetació escleròfila i espais oberts amb poca o sense vegetació, caracteritzada per l'existència de platges, dunes i arenals.  
D'altra banda, en el sector es detecta l'existència d'hàbitats entre els quals destaca, l'hàbitat prioritari 6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (Teucri fruticos- Brachypodietum retusi) com s'informa per part del tècnic de protecció d'espècies del Servei Territorial d'Alacant.  
Així mateix, el sector es caracteritza per ser un element de transició entre els diversos espais naturals que l'envolten de manera que és indiscutible la funció d'aquest com a corredor ecològic natural, a través del qual es garanteix la unió entre el Clot de Galvany, el saladar d'Aigua Amarga, el Fondet de la Senieta, la forest d'utilitat pública Carabassí i Cabeço, la qual cosa comportaria mantenir el nivell de permeabilitat en el conjunt del territori, que es traduiria en una major activitat biològica entre aquests espais naturals, tal com es desprén de l'informe emés pel tècnic d'espais naturals protegits del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant.  
La mateixa construcció del sector comportaria, l'augment de l'efecte barrera entre els saladars situats a un costat i a l'altre del sector, tal com recull l'estudi d'impacte ambiental, l'eliminació i alteració de la coberta terrestre i vegetal caracteritzada per la presència d'endemismes característics de les zones d'estepes salines. Així mateix, comportaria una intrusió en la zona establida pel PATEMAE com a corredor ecològic, la qual cosa implicaria un mal funcionament de l'esmentat corredor  
4. L'estudi d'impacte ambiental estableix que com a conseqüència de la presència de dos habitatges, de les xicotetes parcel·les de cultiu, de l'existència en diversos punts amb runes i fems, l'existència de les dues carreteres circumdants i l'intens trànsit aeri, el terreny està molt alterat pel que fa a la fauna, la presència de la qual és mínima.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental es poden trobar en la zona invertebrats, tant artròpodes com no artròpodes. Dels vertebrats observats no s'ha detectat in situ la presència de cap espècie d'importància rellevant. D'altra banda, contínua l'estudi d'impacte ambiental, l'avifauna de les zones humides pròximes no habita ni requereix de terrenys com el de la zona d'estudi per tractar-se majoritàriament d'avifauna migratòria o especialitzada d'hàbitat aquàtic o aiguamoll i per les característiques de l'estat de la vegetació natural i de l'elevat grau d'antropització.  
Malgrat els comentaris sobre la fauna presents en l'estudi d'impacte ambiental, no es presenta un catàleg adequat que permeta avaluar adequadament aquest apartat.  
No obstant això, en l'àmplia llista recollida en l'informe emés pel tècnic de protecció d'espècies d'aquest Servei Territorial d'Alacant, es detecta la presència en la zona d'espècies caracteritzades per un grau de protecció d'interés ecològic, juntament amb altres classificades com a protegides a la Comunitat Valenciana.  
5. Respecte al proveïment d'aigua potable i depuració de les aigües l'estudi d'impacte ambiental no aclareix res, no diu d'on provindrà l'aigua potable necessària per al sector, ni estableix els cabals necessaris, a més tampoc indica els volums d'aigües residuals que generarà el nou desenvolupament, ni quin serà el tractament que rebrà. L'única menció es troba en la documentació tècnica del pla parcial que estableix que els serveis urbans de subministrament d'aigua potable, clavegueram i energia elèctrica es troben en el nucli urbà limítrof amb el sector.  
D'altra banda, no s'han presentat els certificats necessaris que garantisquen una adequada gestió dels residus sòlids urbans i inerts, com també de les aigües residuals, per la qual cosa no es pot garantir la sostenibilitat del desenvolupament del sector, la qual cosa ambientalment no és viable.  
Cal destacar, que per a la implantació d'usos que impliquen un increment del consum d'aigua, com en aquest cas el desenvolupament del sector residencial, es requereix l'obtenció de l'informe favorable de l'organisme de conca corresponent o de l'entitat col·laboradora autoritzada. En data d'avui no s'ha presentat l'esmentat informe.  
L'ocupació del sòl actual es caracteritza per ser majoritàriament un terreny natural, encara que trobem terreny agrícola amb parcel·les cultivades de xicoteta extensió al sud del sector i dos habitatges unifamiliars aïllats, amb una determinada antiguitat. L'esmentada ocupació serà substituïda per una zona residencial, la qual cosa implica la pavimentació i asfaltat de la majoria del sòl, la qual cosa comportarà una pèrdua de la permeabilitat del terreny i per tant una disminució de la humitat del sòl, la qual cosa serà perjudicial per a les zones humides limítrofes.   
Així mateix, pel fet de no estar definit el sistema que s'utilitzarà per al tractament d'aigües residuals, no es garanteix la no-afecció per abocaments directes al terrenys d'aquestes.  
D'altra banda, aquest ús residencial entra en conflicte amb la protecció que se li ha donat al paratge natural municipal del Clot de Galvany, que és un sòl no urbanitzable de protecció, a més que el sistema dunar existent es podria veure danyat per les obres de construcció i els nous usos del terreny, tal com recull l'estudi d'impacte ambiental.  
6. Les dades climatològiques recollides, assenyala l'estudi d'impacte ambiental, són pròpies d'un clima estepari, càlid o subàrid de i típicament mediterrani en el qual són típiques les característiques següents:  
Pluges escasses i irregulars, una dura sequera estival que s'allarga fins ben entrada la tardor, pocs dies de precipitacions, alta incidència de precipitacions d'elevada intensitat horària, nebulositat escassa, elevat nombre de dies clars, hiverns amb temperatures suaus, estius calorosos el que comporta una alta evapotranspiració potencial, que sumat a les escasses precipitacions donen un dèficit hídric molt marcat.  
Globalment, la climatologia està determinada per la influència del mar Mediterrani juntament amb la topografia del terreny i la situació geogràfica d'aquest.  
D'altra banda, pel que fa a la inundabilitat, el sector a causa de la situació d'aquest en la zona alta de la plana al·luvial no presenta riscs potencials d'inundació.  
No obstant això, com a conseqüència de la possibilitat de precipitacions de gran intensitat associades a fenòmens de la gota freda, poden produir-se acumulacions o vessaments d'aigua, per la qual cosa és necessari evitar punts en què puga produir-se romanència i acumulació d'aigua afavorint l'escorriment superficial.  
El sector es troba en una zona en què les pluges són escasses i irregulars, la qual cosa és un clar indicador de la falta de recursos hídrics. Situació que s'ha vist incrementada a causa de la prolongada sequera d'aquests últims anys. Per tant, i a la vista de la falta de l'informe de l'existència de recursos hídrics, es desprén que el desenvolupament del sector no és possible a causa de l'escassetat de recursos hídrics en la zona.  
Situació que es justifica quan l'estudi d'impacte ambiental assenyala que a causa de l'escassetat de pluges, la regeneració de la vegetació natural del sector és lenta i difícil, la qual cosa confirma en major grau la falta de recursos hídrics en la zona.  
7. L'estudi d'impacte ambiental distingeix en la zona tres usos: l'ús agrícola, l'ús residencial i l'ús forestal; les quals podrien identificar-se com a tres unitats paisatgístiques. La descripció que es fa d'aquestes unitats se centra en l'estat actual dels diversos usos, no obstant això no hi ha cap descripció que identifique el paisatge en si mateix i que al seu torn pose en relació el sector d'estudi amb l'entorn d'aquest.  
Durant la visita de camp es va poder apreciar que el sector juntament amb el seu entorn, formen una única i contínua unitat ambiental, el saladar, com també forma part de dues unitats paisatgístiques, la pròpia dels terrenys de saladar i la de sistemes dunars. Per tant, el desenvolupament del sector farà que aquest continu desaparega, la qual cosa comportarà un impacte greu sobre el paisatge, que no s'ha tingut en compte en cap punt de l'estudi d'impacte ambiental.  
8. L'Altet és una pedania que es va desenvolupar a partir d'un caseriu no excessivament antic. Els habitants vivien del cultiu de les terres de secà, les quals eren poc productives a causa de la dificultat per a trobar aigua de reg i a l'alt índex de salinitat característic del terreny.  
El desenvolupament actual té el seu origen en els últims vint a trenta anys, coincidint amb el desenvolupament del sector turístic a Espanya. Els habitants actuals de la pedania no es dediquen bàsicament a l'agricultura, sinó a altres sectors, principalment el sector serveis.  
Per tant, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que el desenvolupament del sector es basa en què el sector no presenta interés socieconòmic especial de cap tipus, excepte per al desenvolupament del sector serveis, lligat al desenvolupament turístic i tria l'esmentat emplaçament partint de la base que aquesta és l'única zona, dins del terme municipal d'Elx, que no es troba massificada pel turisme.  
9. Durant la visita de camp, es va comprovar que el sector es localitza en un entorn pràcticament verge, envoltat per importants enclavaments naturals, la qual cosa el converteix en un element de comunicació decisiu entre els diversos espais naturals que l'envolten, com apareix en l'informe del tècnic de protecció d'espècies d'aquest Servei Territorial d'Alacant, com també s'estableix en l'informe emés per l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori, que assenyala que en el PATEMAE aquest sector forma part del denominat Corredor Natural de Los Arenals. L'esmentada funció de comunicació entre els diversos espais naturals existents al voltant del sector s'interrompria a causa de l'efecte barrera, que el desenvolupament del sector produiria.  
Així mateix, en relació amb el paisatge, es va poder observar que el desenvolupament de l'esmentat sector produiria un fort impacte paisatgístic, ja que el sector es caracteritza per presentar un suau pendent cap a la platja, com també per disposar de dues formacions dunars que formen part de l'ecosistema existent en el lloc. Per tant, la urbanització del sector comportaria l'eliminació de les esmentades dunes, i la introducció d'un nombre considerable d'habitatges que interrompríen les visuals existents en l'actualitat i que uneixen visualment, els diversos enclavaments naturals existents al voltant del sector.  
D'altra banda, durant la visita es va poder observar que, excepte en la poques zones afectades per terrenys de cultius, i la presència d'algunes zones en què es van localitzar abocaments incontrolats de residus sòlids inerts, la vegetació és la pròpia de les estepes salines, les quals són extremadament riques en espècies endèmiques i per això són de gran valor ambiental, malgrat l'aspecte desèrtic i improductiu d'aquestes, la qual cosa ha determinat una escassa estima per part de l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte, per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima no acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte de pla parcial sector AL-8 del municipi d'Elx (Alacant), promogut per l'Ajuntament d'Elx, ja que l'execució d'aquest pla parcial, en els termes proposats, comportaria:  
1. La fragmentació d'espais naturals i per tant a l'eliminació d'un dels objectius del Pla d'acció territorial com és la creació del corredor natural dels Arenals.  
2. La disminució en el nivell de permeabilitat en el conjunt del territori, que es traduiria en una menor connectivitat entre els espais naturals que envolten el sector.  
3. L'eliminació de vegetació endèmica característica de les zones d'estepes salines, d'espècies protegides incloses en l'annex III d'Ordre de conselleria d'Agricultura i Pesca, com també la degradació de l'hàbitat prioritari 6220 zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (Teucrio-Brachypodietum retusi).  
4. La retirada de fauna que un grau de protecció, ja siga d'interés especial, protegit a la Comunitat Valenciana o tutelat.   
5. La pèrdua de l'alta qualitat paisatgística i ambiental que ve donada per la presència dels diversos enclavaments naturals existents al voltant del sector, la forest del Cabeço i el Carabassí, el PNM del Clot de Galvany, el saladar d'Aigua Amarga i el Fondet de la Senieta, la qual cosa fa que aquest enclavament siga, en l'actualitat, una de les poques zones existents en el litoral del terme municipal d'Elx que no es troba massificat.  
Segon  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 173/2240-CZM  
Títol: Modificació puntual del PGOU (UE núm. 6A) de Tavernes Blanques   
Promotor: Ajuntament de Tavernes Blanques  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tavernes Blanques  
Localització: Terme municipal de Tavernes Blanques  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objecte de la nova homologació és la reclassificació com a sòl urbanitzable d'uns terrenys classificats en el Pla general d'ordenació urbana de Tavernes Blanques, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el 29 de desembre de 1987, com a sòl no urbanitzable comú.  
Aquesta superfície de 3.418 m² de sòl no urbanitzable és l'única zona objecte d'una nova homologació de l'àmbit de la modificació del pla general que està definit per 36.614 m². La resta de l'àmbit afectat ja s'havia inclòs la seua homologació en el document de Pla de reforma interior aprovat per acord de 12 de març de 2003 de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València (DOGV de 23 d'abril de 2003, núm. 4486), i va quedar classificat com a sòl urbà.  
La modificació del PGOU proposada comporta una xicoteta ampliació de l'anterior UE 6, delimitada i aprovada pel Ple de l'Ajuntament de Tavernes Blanques. La finalitat és incloure la totalitat de l'edificació existent en aquesta superfície de sòl no urbanitzable, ja que amb la delimitació actual del PGOU, es produïa el contrasentit de la permanència de part de la mencionada edificació.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
En l'ordenació urbanística del Pla de reforma interior l'àmbit delimitat comprén tres illes completes i part d'unes altres dues, un espai lliure públic i part dels vials immediats, amb els límits següents:  
- Al nord: el carrer Carraixet, parcel·les que donen a la façana nord de l'esmentat carrer, parcel·la que dóna al carrer Pintor Sorolla.  
- A l'oest: límit exterior de les instal·lacions agropecuàries existents.  
- Al sud-oest: carrer del Doctor Gómez Ferrer.  
- A l'est: darrere de les edificacions que donen al carrer Tradició, carrer Constitució i av. del País Valencià.  
El promotor justifica l'actuació perquè en el moment actual ha constat l'existència de continguts del PGOU i del Pla de reforma interior susceptibles de ser modificats, en resultar inadequats respecte de les condicions reals d'execució del planejament i al principi de racionalitat i equidistribució dels beneficis i càrregues derivades del planejament. Els aspectes puntuals que el promotor considera convenient modificar i que constitueixen l'objecte d'aquest projecte són:  
- Recuperació de l'àmbit d'execució conjunt de la unitat 6-A delimitada inicialment pel pla general, reagrupant de nou les unitats d'execució 6A i 6B segregades pel PRI, de manera que les característiques de la unitat d'execució resultant permeten absorbir de manera raonable les càrregues d'urbanització i indemnitzacions resultants del desenvolupament urbanístic d'aquestes.  
- Incloure en la unitat d'execució totes les instal·lacions de l'explotació ramadera, que anteriorment estaven incloses només parcialment, malgrat la part no inclosa que no permetia mantenir les edificacions i l'activitat existents. Aquest fet comporta la classificació com a sòl urbà d'una superfície de 3.418 m² anteriorment classificat com a sòl no urbanitzable comú, sobre l'aprofitament del qual s'estableixen les condicions de participació pública en les plusvàlues generades.  
- Millorar l'ordenació detallada del teixit residencial projectat, mitjançant una millor situació dels espais lliures, una funcionalitat i dimensionament més adequats de la xarxa viària i una major separació dels habitatges respecte del cementeri.  
- Prefigurar, amb caràcter orientatiu, el tractament de tota la vora oest del terme municipal, que és l'únic espai de possible creixement de la població i el desenvolupament com a sòl urbanitzable residencial del qual es planteja com un dels més importants objectius del pròxim pla general.  
Els terrenys estan classificats actualment com a sòl urbà, excepte una zona de 3.418 m² inclosa en el sòl no urbanitzable comú, corresponent a part de les instal·lacions ramaderes i objecte d'aquesta avaluació.  
La qualificació del sòl és residencial, amb un règim detallat determinat per la seua inclusió en la zona d'ordenació residencial intensiu.  
L'àmbit es troba dividit en dues unitats d'execució, 6A i 6B, segons va establir el PRI en subdividir la unitat 6A delimitada pel pla general.  
D'acord amb l'ordenació del pla general i del pla de reforma interior vigents, s'obté la següent distribució de l'edificació en l'àmbit d'actuació:  
 UE 6A UE 6B UE 6A + UE 6B  
Espais lliures m²s 4.601 685 4.347  
Xarxa viària m²s 8.614 3.640 12.254  
Total dotacional m²s 12.813 3.788 16.601  
Total dotacional% 48 60 50  
Parcel·les m²s 13.877 2.515 16.392  
Parcel·les% 52 40 50  
Superfície total m²s 26.690 6.303 32.993  
Edificabilitat total m²c 41.677 8.981 50.658  
IEB m²c / m²s 1,56 1,42 1,54  
El següent quadre compara la modificació proposada respecte a l'ordenació definida en el planejament anterior:  
 UE 6A + UE 6B UE 6A  
 MODIFICACIÓ PG  
Espais lliures m²s 4.347 4.350  
Xarxa viària m²s 12.254 13.776  
Total dotacional m²s 16.601 18.126  
Total dotacional% 50 50  
Parcel·les m²s 16.392 18.488  
Parcel·les% 50 50  
Superfície total m²s 32.993 36.614  
Edificabilitat total m²c 50.658 57.246  
IEB m²c / m²s 1,54 1,56  
La delimitació de la unitat d'execució que es proposa comporta una xicoteta modificació de l'edificabilitat, atés que l'àmbit de la unitat s'àmplia. També es reordena la zona inclosa, de manera que es crea una seqüència d'espais públics, que estructuren els recorreguts, tant de vianants com rodats, donant a la zona un caràcter més obert.  
Els usos permesos són els establits pel pla general per a la zona d'ordenació residencial intensiva. Es permet, a més, l'ús residencial en planta baixa.  
3. Alternatives  
No s'han presentat alternatives de projecte. Les possibles alternatives queden condicionades per les característiques pròpies del projecte.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 10 de maig de 2006 la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València va remetre una còpia del document d'estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu i projecte relatiu a la modificació puntual del PGOU (UE núm. 6A) de Tavernes Blanques, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOGV núm. 5039, de 30 de juny de 2005 i en el periòdic Levante-EMT de data 25 de juny de 2005.   
Durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions, segons certificat del secretari de l'Ajuntament de Tavernes Blanques, de data 25 d'octubre de 2005.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 1 d'agost de 2006, s'emet requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
«...se sol·licita remetre a aquest servei la documentació següent:  
- D'acord amb el punt 1 de la disposició addicional segona del Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), sobre les condicions establides als municipis amb elevat risc d'inundació, estudi d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació de la zona objecte de reclassificació.  
- Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.»  
Sol·licitud d'informes sectorials  
1. El Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial remet informe, de data 19 de setembre de 2006, sobre l'estudi d'inundabilitat relatiu a l'expedient de modificació puntual del PGOU (UE 6.A) de Tavernes Blanques (València), el qual informa del següent:  
«....Es comprova que:  
1. La integració de la parcel·la de 3.418 m² en la unitat d'execució ve a corregir la transgressió dels principis que regeixen la delimitació d'aquestes unitats que la sentència esmentada -sentència judicial de la qual deriva aquesta modificació, la núm. 648 de la secció primera de la sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana- afirma, produint una reposició d'una situació que no va haver de ser alterada, no podent-se parlar en sentit estricte de reclassificació.  
Així la modificació integra en la unitat d'execució la part d'una parcel·la ocupada per una activitat, la resta de la qual ja s'incloïa, que havia quedat arbitràriament exclosa.  
2. Sense perjudici de l'anterior, segons allò que preveu la Disposició Addicional Primera de la normativa del Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, el municipi de Tavernes Blanques és un municipi dels denominats com amb elevat risc d'inundació.  
3. L'article 22.1 de la normativa permet la reclassificació de sòl no urbanitzable en aquest tipus de municipis.  
4. D'acord amb el punt 1 de la disposició addicional segona l'estudi d'inundabilitat conclourà sobre la procedència de la reclassificació, en els termes que preveu l'article 23, i inclourà, si és el cas, les limitacions d'usos que s'estimen necessàries.  
5. En efecte l'article 23.3 preveu que la programació no podrà comportar un increment significatiu del risc d'inundació, entenent aquest tal com es defineix en l'article 13. Aquesta circumstància pot afirmar-se a la vista de l'exigua superfície de què ocupa la modificació, no sent possible que produïsca ni un augment de calat màxim o del temps d'inundació de més d'un deu per cent per a qualsevol període de retorn.  
A més, les obres ja dutes a terme en execució de l'actuació CV13 prevista en el PATRICOVA, que l'estudi relaciona vénen a reduir aquest risc.  
6. D'altra banda, el desenvolupament proposat tendeix efectivament a formalitzar un model intensiu de concentració de l'edificació enfront de models extensius i alta ocupació del territori com proposa la disposició addicional segona, punt 2, ja que possibilita l'execució d'un poquet més de mitja illa, la resta de la qual es troba dins de l'antiga delimitació.  
7. En tot cas es constata que la modificació recull prou les condicions d'ordenació establides per l'article 28 que són reclamades per la disposició addicional segona en l'apartat 2.  
Conclusions:  
Escau emetre informe favorable sobre l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat per a la modificació del PGOU (UE 6A) de Tavernes Blanques (València), en considerar-se suficientment complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), havent de constar en l'acord aprovatori l'obligatorietat d'adoptar les mesures correctores previstes en l'estudi d'inundabilitat.»  
2. Informe de Juan José Pérez Palomar, director d'operacions zona l'Horta de l'empresa Aguas de Valencia SA, i en representació de l'esmentada mercantil, de data 9 de febrer de 2005, sobre la capacitat i suficiència de la xarxa de proveïment d'aigua potable que afecta la modificació puntual del pla general (UE 6-A), el qual informa del següent:  
«... que el municipi de Tavernes Blanques es troba connectat a les infraestructures que donen servei a l'Ajuntament de València, des d'on s'abasteix en la seua totalitat amb aigua de baix contingut en nitrats.  
   
....que actualment el cabal disponible de l'esmentat sistema és suficient per a assumir el desenvolupament urbanístic previst en la modificació puntual del pla general (UE 6-A), ja que la previsió de consum per als 27 habitatges estimats i usos terciaris és de 26 m³/dia.   
Per tant, tenint en compte aquestes últimes circumstàncies, els informem positivament sobre la capacitat dels recursos del municipi per a atendre les necessitats previstes en la modificació puntual del pla general (UE 6-A).  
Informar-los també positivament pel que fa a la suficiència de les xarxes per a abastir el desenvolupament urbanístic previst.»  
3. Informe de la mercantil Fomento de Construcciones i Contratas, SA (FCC), que actualment és l'adjudicatària dels serveis de recollida de RSU i del servei de neteja viària del municipi de Tavernes Blanques, de data 28 de febrer de 2006, sobre la capacitat de gestió dels RSU en el qual informa que l'esmentada empresa té la capacitat suficient per a gestionar els residus generats en el mencionat municipi, sempre que se li permeta dotar-se dels mitjans tècnics i humans suficients per a poder dur a terme la gestió d'aquests.   
4. Informe de l'entitat de sanejament d'aigües (EPSAR) com a entitat gestora de l'EDAR de conca del Carraixet - Horta Nord, de data 23 de març de 2006, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de conca del Carraixet - Horta Nord per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la modificació puntual (UE núm. 6) del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Tavernes Blanques (València), el qual informa del següent:  
«...aquesta entitat de sanejament d'aigües informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de conca del Carraixet - Horta Nord de les aigües residuals generades pel desenvolupament de la modificació puntual (UE núm. 6) del Pla general d'ordenació urbana de Tavernes Blanques (València,) sempre que es complisquen els condicionants següents:  
1. En el seu dia l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries para a connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques les efectuarà el peticionari al seu compte i risc.  
2. En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenances d'abocaments de l'EPSAR a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenances d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament d'aigües, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.»  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
Després de consultar la cartografia temàtica d'ordenació del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la zona objecte d'estudi aquesta classificada com a zona de risc d'inundació nivell 4 (període de retorn entre 25 i 100 anys, amb un calat màxim generalitzat aconseguit per l'aigua inferior a 80 centímetres).  
Una vegada consultada la xarxa de camins ramaders del municipi, la parcel·la en estudi no es veu afectada per cap dels camins ramaders que creuen el terme, no havent d'atendre's a la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
No consta en l'expedient informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, segons el qual els jaciments arqueològics i els camins ramaders presents al municipi estan fora de l'àmbit d'actuació del pla especial.  
Consideracions ambientals  
1. L'estudi d'impacte ambiental (EIA) afirma que els terrenys objecte de reclassificació es troben en una zona de topografia plana pròxima al nucli urbà caracteritzada per ser una àrea transformada per l'activitat humana, ocupada per cultius ja abandonats, molt pròxima als habitatges del municipi i a la zona amb activitat industrial i amb freqüentació humana.  
2. Pel que fa a l'esquema geològic de l'àmbit d'actuació, es tracta de terrenys quaternaris de sedimentació, tal com generalment es descriuen per a tota la subcomarca de l'Horta Nord. Està constituït bàsicament per terrenys al·luvials aportats pel barranc del Carraixet. Es tracta de sòls sedimentosos, en què trobem llims i arenes d'origen marí i graves, cudols, llims i argiles d'origen fluviocol·luvial; com a materials micènics es troben argiles i llims.  
3. La zona d'estudi se situa sobre l'aqüífer de la Plana de València (sistema aqüífer núm. 51 de l'ITGE). Les aigües subterrànies presenten una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana, la qual cosa és compatible amb l'ús residencial intensiu. L'accessibilitat als aqüífers i, per tant, dels recursos hídrics és alta.  
Respecte a les aigües superficials enteses com a tals rius, barrancs, etc., a banda de la xarxa de reg que canalitza cap al mar gran part dels escorriments de pluja de la zona, el llit de major importància és el barranc del Carraixet, que travessa el municipi d'oest a est i concentra importants aportacions exteriors al municipi, malgrat això roman una zona humida permanent derivada de l'aportació dels excessos d'aigües de reg i marina.  
Segons la documentació aportada, la intensitat d'ús agrícola de la superfície i la freqüent canalització d'aigües residuals a través de les séquies, determina una qualitat molt deficient de les aigües subterrànies, amb elevats nivells de nitrats i altres contaminants.  
4. La major part del terme municipal del municipi de Tavernes Blanques està classificat com a zona de risc d'inundació nivell 4 pel Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) pel fet d'estar vinculat a possibles desbordaments del barranc del Carraixet, aigües amunt del municipi, i que pot utilitzar els llits de les séquies existents considerats com a vies col·lectores que poden difondre la circulació de les aigües. Segons l'article 19 de la normativa del PATRICOVA, Tavernes Blanques està qualificat com a municipi amb elevat risc d'inundació. Per a la reclassificació dels terrenys objecte del projecte, s'haurà d'aplicar la legislació respecte dels municipis classificats amb elevat risc d'inundació.  
La documentació aportada s'acompanya d'estudi d'inundabilitat sobre la modificació puntual del pla general (UE 6A) de Tavernes Blanques, el qual considera que l'actuació proposada és compatible amb la normativa derivada del Pla d'acció territorial de prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), tenint en compte la realització de les actuacions denominades EVC 13, VC15 i VC16 i el que disposa la normativa d'aplicació, especialment pel que fa als articles 21, 22, 23 i 28 i les disposicions addicionals primera i segona.  
Segons conclou l'informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de data 19 de setembre de 2006, respecte a l'estudi d'inundabilitat de la modificació puntual del Pla general (UE 6A) de Tavernes Blanques, es consideren suficientment complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), havent de constar en l'acord aprovatori l'obligatorietat d'adoptar les mesures correctores previstes en l'esmentat estudi d'inundabilitat.   
Cal destacar que, en l'esmentat informe, s'afirma que les obres ja dutes a terme en execució de l'actuació EVC13 (prolongació de la canalització del barranc del Carraixet com també del Palmaret Baix) prevista en el PATRICOVA, redueixen aquest risc.  
5. La vegetació de la zona es compon principalment d'espècies vegetals ruderals associades a la presència de cultius d'horta, espècies del gènere Amaranthus, Chenopodium, Juncia, Portulaca, Diplotaxis, Malva, etc., establits en la zona durant la seua explotació agrícola. Espècies que han actuat com a males herbes d'aquests cultius.   
Segons indica l'estudi d'impacte ambiental no apareix cap espècie que haja sigut objecte de protecció.  
Respecte a la fauna, l'estudi d'impacte ambiental afirma que no s'han observat cap espècie d'au que nie o campege en l'àmbit de l'activitat que està protegida amb qualsevol de les categories que s'estableixen en l'annex I del Decret 256/1994, de 20 de desembre, del Govern Valencià, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies amenaçades de fauna.   
La zona d'estudi representa una àrea amb la presència de moltes espècies típiques del medi agrari i a més, a causa del contacte amb el nucli urbà, també presenta espècies lligades a aquest. S'han trobat espècies com ara el teuladí (Passer domesticus), el gafarró (Serinus serinus), el verderol (Carduelis chloris).  
6. El clima de la zona objecte d'estudi és de tipus mediterrani sec, caracteritzat per la suavitat de les temperatures i l'escassetat de precipitacions al llarg de tot l'any, especialment durant l'època estival. Les temperatures són bastant suaus tant a l'hivern com a l'estiu.  
7. El proveïment d'aigua potable s'haurà de realitzar des de la xarxa del municipi de Tavernes Blanques la qual es troba connectada a les infraestructures que donen servei a l'Ajuntament de València. L'empresa que gestiona l'esmentat proveïment, Aguas de Valencia, presenta certificat positiu al respecte.  
8. L'evacuació de les aigües residuals s'haurà de dur a terme a través de la xarxa de clavegueram municipal. S'aporta certificat de l'entitat gestora de l'EDAR sobre la capacitat d'aquesta per a absorbir les demandes generades per l'actuació. Aquesta connexió s'haurà de realitzar segons les condicions que estableix l'EPSAR.  
9. La recollida dels residus sòlids urbans generats per l'actuació es durà a terme per la mercantil FCC, la qual aporta un certificat que així ho afirma.  
10. En la documentació presentada s'adjunta un informe sobre condicions acústiques en relació amb la modificació puntual del Pla general d'ordenació urbana de Tavernes Blanques (unitat d'execució núm. 6 A), el qual conclou que ha de tenir-se en compte que es tracta d'un document de modificació puntual de l'ordenació vigent que únicament comporta un lleuger increment de l'àmbit de l'actuació i una lleu alteració dels traçats viaris, circumstància que no origina canvis apreciables en els nivells sonors de l'entorn. També, diu que la realització de l'estudi estaria plenament justificada en el cas de tractar-se de canvis molt significatius de l'ordenació o d'existir condicions perquè els canvis proposats produïren efectes negatius respecte a la situació determinada pel planejament aprovat anteriorment.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual del PGOU (UE núm. 6A) de Tavernes Blanques, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents establits a continuació:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques en l'entorn de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. D'acord amb l'article 245, del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, haurà d'obtenir autorització de l'organisme de conca competent per a qualsevol abocament que es realitze al barranc del Carraixet.  
3. S'hauran de complir les condicions establides en el punt 1 de la disposició addicional segona del Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), per als municipis amb elevat risc d'inundació.  
4. Haurà de complir les condicions generals d'adequació de les edificacions establides en els articles 27 i 28 de la normativa del Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
5. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, en serà necessària la reposició. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la Comunitat de Regants de la Séquia de Rascanya o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, qui determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.  
6. L'urbanitzador responsable d'executar l'actuació haurà de complir els condicionants exigits en l'informe, de data 23 de març de 2006, de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), per a garantir la viabilitat del tractament en l'EDAR de conca del Carraixet - Horta Nord de les aigües residuals generades pel desenvolupament.  
7. L'Ajuntament exigirà a l'agent urbanitzador, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
8. Durant la fase d'execució s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
9. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 261/4473-ZSN.  
Promotor: Ajuntament de Carcaixent  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Objecte projecte: Pla especial del paratge natural municipal Hort de Soriano-Font de la Parra.  
Localització: A la finca Hort de Soriano-Font de la Parra al terme municipal deCarcaixent (València).  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte de pla especial és l'establiment d'una sèrie de determinacions per a la conservació i millora de l'estat dels recursos naturals, ecosistemes i espècies presents a la finca Hort de Soriano-Font de la Parra del futur paratge natural municipal de manera que, a més, la població de Carcaixent tinga una zona d'esplai que li permeta el coneixement i gaudi de la natura.  
El pla especial no introdueix modificacions en la qualificació del sòl (sòl no urbanitzable, xarxa primària d'espais lliures) del vigent planejament urbanístic, desenvolupant i concretant les determinacions en aquest espai.  
L'àmbit del pla especial comprén una superfície de 53,22 hectàrees i les següents parcel·les cadastrals: polígon 61: parcel·les 4 i 9003; pol. 28: parc. 6, 7, 8, 9, 16, 18, 21, 23 i 9006; pol. 27: parc. 1, 3 i 9002, i pol. 26: parc. 9, 19, 20, 21, 22, 24, 9007 i 9008.  
El pla especial desenvolupa una sèrie de determinacions relatives als usos i activitats com també a la gestió del paratge. Hi distingeix dues zones: àrea recreativa i àrea de barrancs sent la primera, de 6,8 ha, la més antropitzada que concentrarà l'ús públic intensiu, i la segona, amb la resta de superfície, la que presenta interés per a la conservació dels processos ecològics i la qualitat del paisatge.  
Estableix normes per a la protecció dels recursos (fauna, vegetació, patrimoni cultural, recursos hidrològics, etc.) i per a la regulació d'usos i activitats en la zona, prohibint determinats usos i instal·lacions (activitats extractives, industrials, noves transformacions agrícoles, etc.) i estableix condicions de realització per a altres (cinegètics, recreatius, educatius, científics, etc.). Les normes també fomenten la realització de determinades actuacions per a la conservació i millora dels valors naturals de la zona.  
Igualment s'estableixen determinacions relatives a la gestió d'aquest espai, i hi destaca la creació d'un consell de participació.   
Tramitació administrativa  
Amb data 13 de juliol de 2006 es va remetre per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial el projecte que incloïa el corresponent estudi d'impacte ambiental, com també certificat de l'Ajuntament de Carcaixent del procés d'informació pública (DOGV núm. 5273, de 5 de juny de 2006) en el qual s'indica que no s'hi han presentat al·legacions.  
Com a conseqüència de sol·licitud d'informe de data 14 de juliol de 2006, la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial va remetre amb data 18 d'agost de 2006 informe favorable a la iniciativa de l'Ajuntament per a la declaració de paratge natural municipal de l'espai referit d'acord amb el que disposa l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de regulació dels paratges naturals municipals. Posteriorment aquesta Direcció General va remetre amb data 12 de setembre de 2006 informe favorable al projecte de pla especial que se sotmet a avaluació d'impacte ambiental.  
Consideracions ambientals  
1. L'àmbit de l'aplicació del pla especial està constituït per vessants i barrancs situats al vessant sud del relleu muntanyós del Reialenc, constituït per materials calcaris rocosos amb pendents de moderades a abruptes i una xicoteta porció de terrenys de pendent suau amb materials sedimentaris en què actualment hi ha zones de cultiu i edificació destinada a aula de la naturalesa, com també font i pou de proveïment a la població de Carcaixent.  
A excepció de la zona agrícola i amb edificació, la resta és una zona forestal que va patir un incendi forestal i en la qual es presenten coscollars amb llentiscle i margalló (Quercus coccifera, Pistacia lentiscus, Chamaerops humilis), romerars (Rosmarinus officinalis) i fenàs (Brachypodium retusum). En les zones més ombrívoles (barranc, etc.) la vegetació és més frondosa i es presenten espècies com ara l'alborç (Arbutus unedo) i el freixe de flor (Fraxinus ornus).  
2. Les determinacions establides en el pla especial es considera que permetran la conservació i millora dels valors ambientals de la zona compatibilitzant-les amb l'ús públic recreatiu i educatiu. L'efecte de la regulació establida es considera en principi positiu i dependrà de l'aplicació correcta d'aquest per part de l'Ajuntament, encarregat de la seua gestió amb la col·laboració de la conselleria de Territori i Habitatge, amb les mesures correctores que es proposen en aquesta declaració.  
3. L'Ajuntament i el Consell de participació en les seues funcions de gestió podran dur a terme un seguiment de l'adequació de la regulació establida als objectius del pla, de manera que podran dur a terme modificacions a aquest d'acord amb el que s'ha establit, si cal.   
4. La delimitació del paratge natural municipal s'adapta a una finca de propietat municipal, i es considera que l'acceptació dels esmentats límits es fa sense perjudici que hi haja al terme municipal altres zones amb igual o major valor ambiental. A més, es considera que tenint en compte que la delimitació del paratge s'ha efectuat ajustant-se al límit de la propietat municipal, en un futur és recomanable la revisió de la delimitació tenint en compte elements territorials existents com ara camins, barrancs, divisòries d'aigües, vegetació, etc.  
5. La redacció de l'article 4 del pla especial en determinats punts s'estima que presenta possibles contradiccions o pot donar lloc a confusió, havent de quedar clar que el planejament urbanístic que s'aprove ha d'ajustar-se en la classificació i qualificació d'aquest a les determinacions establides en aquest pla.  
6. En relació amb el que estableix l'article 5 del pla especial (tramitació, vigència i revisió), es considera que haurà de revisar-se perquè quede clar que s'haurà de complir el que estableix la vigent legislació d'impacte ambiental en la matèria, i no es considera justificat no considerar revisió o modificació del pla el que s'ha indicat en l'article 5.3 de manera que pot entendre's que queden exclosos de declaració d'impacte ambiental.  
7. En relació amb el patrimoni cultural, i tenint en compte que respecte a aquest, la finalitat del pla és la seua protecció, no obstant això, s'estima necessari establir una sèrie de mesures correctores complementàries que garantisquen aquest objectiu. Cal tenir en compte que respecte a la relació d'elements del patrimoni cultural en el pla especial es menciona la canalització de la Font de la Parra que figura en l'Inventari de béns immobles del patrimoni cultural de la conselleria de Cultura, igualment i, encara que no es menciona, segons sembla, pot haver-hi dins de l'àmbit del pla especial algun forn de calç que figura en aquest inventari.   
8. Es considera necessari efectuar aclariments respecte al règim d'avaluació d'impacte ambiental i els camins ramaders.  
9. Respecte a l'alçària de les edificacions en què s'indica que pot ser de 10 metres màxim, es considera que ha de revisar-se i ajustar-se a la de les construccions tradicionals de la zona.  
10. Respecte a la construcció de fosses sèptiques, encara que condicionada en l'articulat del pla especial, es considera que no és un sistema que done suficients garanties, per la qual cosa haurà d'exigir-se un sistema de depuració d'oxidació total. La vulnerabilitat dels aqüífers a la zona és mitjana i alta.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 54287771, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte de pla especial del paratge natural municipal Hort de Soriano-Font de la Parra, al terme municipal de Carcaixent (València) promogut per l'Ajuntament de Carcaixent, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen necessàries com també del compliment del que estableix la documentació aportada i en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants:  
1. Respecte a l'àmbit del paratge natural municipal, aquest es considera acceptable sense perjudici que hi ha altres zones en el municipi amb igual o major valor que reben o poden rebre mesures de conservació i protecció iguals o superiors a les proposades en aquest pla a través de diferents mitjans possibles (ordenació territorial, etc.).  
Es recomana que en un futur es revise la delimitació del paratge de manera que s'ajuste a elements territorials existents (per exemple camins, corbes de nivell, barrancs, divisòries d'aigües, vegetació, etc.).  
2. S'haurà de revisar allò que estableix l'article 4 del pla especial (efecte d'aquest) per a evitar possibles contradiccions (exemple: article 4.3 i amb 4.6) o que puga donar lloc a confusió (exemple: article 4.3). En aquest sentit ha de quedar clar que el planejament municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest pla especial haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en ell, i assignar les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris establits en el pla especial de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades en aquest.  
3. Haurà de revisar-se la redacció de l'article 5 del pla especial i modificar-se de manera que es complisca el que estableix la vigent legislació d'impacte ambiental al respecte:  
Estaran sotmesos a declaració d'impacte ambiental els plans generals i les revisions d'aquests, en tot cas. Igualment estaran sotmesos a declaració d'impacte ambiental les modificacions del pla general només quan afecten sòl classificat com a no urbanitzable, i els plans parcials i plans especials, fins i tot les modificacions d'aquests, quan afecten sòl classificat com a no urbanitzables. En conseqüència, es consideraran també revisions i modificacions del pla especial, i per tant sotmeses a declaració d'impacte ambiental les alteracions dels límits de les zones de protecció assenyalades en aquest que puga introduir el planejament que s'aprove amb posterioritat fins i tot encara que comporten un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.  
4. Respecte a l'alçària de les edificacions que es permeten es considera que ha de revisar-se l'alçària permesa de 10 m i ajustar-la a la de les construccions tradicionals de la zona.   
5. S'haurà de revisar l'Inventari de béns immobles del patrimoni cultural valencià de la conselleria de Cultura del municipi de Carcaixent perquè el pla especial incloga tots els béns d'aquest inventari que es troben dins de l'àmbit del pla especial, per exemple es revisarà si algun o alguns dels forns de calç que figuren en l'inventari citat es troben dins de l'àmbit del pla especial per a incloure'ls-hi.  
Qualsevol actuació que puga afectar els béns inclosos (canalització de la Font de la Parra, etc.) en el referit inventari haurà d'obtenir informe favorable previ de la conselleria de Cultura. Igualment es considera que les rehabilitacions i actuacions sobre construccions tradicionals existents en l'àmbit del pla especial hauran de tenir l'informe favorable previ la conselleria de Cultura.  
Respecte al que estableix l'article 25.2 s'haurà de modificar de manera que els elements del patrimoni cultural podran acollir usos turístics recreatius sempre que obtinguen prèviament informe favorable de la conselleria de Cultura, a més que sempre que no impliquen la pèrdua dels valors científics i culturals d'aquests.  
6. A més del que estableix el pla especial, s'hauran de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental tots els projectes, plans i actuacions quan així ho determine la legislació vigent en aquest moment, tant estatal com autonòmica.  
7. Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar camins ramaders haurà de complir elque estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
8. Respecte al que s'ha indicat en l'article 12.2 del pla especial, s'haurà de modificar de manera que, en compte de fosses sèptiques, s'instal·larà un sistema de depuració d'oxidació total.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de a Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 79/06 AIA  
Títol: Modificació del Pla general d'ordenació urbana, polígon industrial el Pla, al terme municipal d'Alzira  
Promotor: Ajuntament d'Alzira  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València   
Localització: Terme municipal d'Alzira (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte d'aquest projecte és, mitjançant una modificació del PGOU d'Alzira, proposar la reclassificació d'una superfície d'1.077.360 m², corresponent a sòl no urbanitzable de protecció agrícola, per a passar a classificar-se com a sòl urbanitzable industrial amb ordenació detallada; delimitant-se un únic sector i una única àrea de repartiment.   
Aquesta modificació pretén, per tant, la creació d'un nou polígon industrial d'1.000.000 m², a la vora de l'autovia de Guadassuar, i se'n justifica la necessitat atenent que el sòl industrial existent actualment (previst en el pla general) es troba pràcticament esgotat, i no es pot atendre a la demanda existent respecte a aquest tipus de sòl.  
2. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, s'han valorat fonamentalment quatre aspectes, considerats com els més rellevants en l'elecció de la zona més idònia per a emplaçar el polígon industrial previst, aquests són: les infraestructures viàries d'accés, el menor risc d'inundació present dins de l'àmbit del municipi, la distància existent a altres nuclis urbans i les característiques del medi físic existent.   
Basant-se en això, s'estima la zona triada com la més adequada, considerant que disposa d'una adequada accessibilitat respecte dels nuclis limítrofs i de la resta de les infraestructures viàries existents; i és, al seu torn, la zona del nucli urbà que presenta un menor risc d'inundació en comparació amb altres zones delimitades en aquest.  
3. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
El terme municipal d'Alzira, pertanyent a la comarca de la Ribera Alta, presenta una superfície total de 111,45 km².  
L'àrea d'estudi es troba situada al nord-oest del nucli urbà, a una cota mitjana sobre el nivell del mar de 18,5 metres, i queda enclavada en el pla d'inundació del riu Xúquer. La superfície objecte del projecte és 1.077.360 m², i constitueixen els límits d'aquest els que a continuació s'indiquen:   
- Límit nord: sòl no urbanitzable dels termes municipals de Guadassuar i Algemesí  
- Límit sud: sòl agrícola d'Alzira  
- Límit est: sòl agrícola d'Alzira, carretera CV-42 i via fèrria  
- Límit oest: via ràpida de Guadassuar (CV-50)  
Planejament vigent i proposat  
El planejament vigent d'Alzira, està constituït pel Pla general d'ordenació urbana, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en la sessió celebrada en data 29 de maig de 2002.   
L'àmbit afectat per aquesta actuació es classifica com a sòl no urbanitzable, qualificat com de protecció agrícola, i comprén aquelles zones de potencial productiu que es diferencien en funció del grau d'antropització que presenten.  
Ordenació prevista i usos  
L'àmbit de l'actuació s'engloba en un únic sector, i la superfície d'aquest és d'1.077.360 m².  
Les zones d'ordenació urbanística, com a àmbits homogenis sobre els quals es regulen les condicions físiques en què ha de produir-se l'evolució del territori, previstes són la industrial i la xarxa primària de comunicacions i vies públiques.  
Pel que fa als usos detallats previstos, s'indiquen els següents:  
- Usos dominants: industrial (en les diverses formes d'aquest sempre que les activitats es troben previstes en el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses).   
- Usos compatibles:  
- Terciaris  
- Usos socials (públics o privats)  
- Hostaleria en planta baixa o edifici exclusiu  
- Comerços i oficines en planta baixa o edifici exclusiu i, en tot cas, els despatxos professionals  
- Garatges en planta baixa, soterrani o semisoterrani  
- Magatzems en semisoterrani, planta baixa o edifici exclusiu  
- Usos incompatibles: residencials  
Tramitació administrativa  
En data 13 de març de 2006 la secció de planejament de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons acord plenari de la sessió celebrada en data 28 de desembre de 2005, s'acorda aprovar provisionalment el projecte de modificació del PGOU d'Alzira relatiu a la reclassificació de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable industrial en la zona de la carretera de Guadassuar.  
1. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias de data 17 de juny de 2005, i en DOGV número 5031, de 20 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública de l'alternativa presentada es va presentar una al·legació, i no es considerà aquesta de caràcter ambiental.  
2. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 31 de març de 2006, des de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, després d'observar una sèrie de deficiències en la documentació remesa, s'efectua requeriment de documentació al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, i es notifica aquest a l'Ajuntament d'Alzira; sol·licitant-se els informes i documentació que continuació es detallen:  
1. El sòl afectat es troba classificat, a causa de les seues característiques, en el Pla general d'ordenació urbana d'Alzira, com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola; havent de justificar-se per tant, la desprotecció de l'esmentat sòl, i les raons per les quals es justifica la pèrdua de sòl amb elevada capacitat per a ús agrícola.  
2. Presentació d'una previsió justificada del volum d'aigua potable necessari, adjuntant informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament del programa d'actuació integral plantejat, tal com recull l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
3. Presentació de l'informe enviat per l'Ajuntament d'Alzira a l'entitat de sanejament en data 7 de juliol de 2005, en el qual es realitza la previsió del volum d'aigua residual generada pel desenvolupament de l'actuació.  
4. Haurà d'assegurar-se la correcta gestió de residus generats pel desenvolupament del sector, presentant certificat de l'organisme gestor en què s'assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans generats.  
5. Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de València, sobre la proposta de modificació del traçat actual del camí ramader assagador de Vistabella que es troba afectat per l'actuació.  
6. Presentació d'informe, de l'entitat propietària de la xarxa de séquies existents en la zona d'actuació, de conformitat respecte al projecte plantejat.  
7. Informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
En resposta al requeriment anteriorment mencionat, l'Ajuntament d'Alzira, en dates 25 d'abril i 3 de maig de 2006, remet la documentació següent:  
- Informe referent a la possibilitat de subministrament d'aigua, emés per Aguas de Valencia, SA, en data 13 de juny de 2005.  
- Informe justificatiu de la desprotecció del sòl afectat pel projecte.   
- Sol·licitud a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la prospecció arqueològica del projecte.  
- Proposta de modificació del camí ramader assagador de Vistabella.  
- Informe de l'empresa concessionària del servei de recollida de residus sòlids urbans i neteja viària d'Alzira, Fomento de Construcciones y Contratas, SA, de data 6 de febrer de 2006, en el qual se certifica la disponibilitat de capacitat tècnica i mitjans suficients per a assumir els increments del servei derivat de la construcció del polígon el Pla.   
- Informe referent a la sol·licitud d'abocament d'aigües residuals, subscrit pel cap del Servei d'Urbanisme de l'Ajuntament d'Alzira, de data 22 d'abril de 2005.  
- Informe de l'entitat de la xarxa de séquies referent a la proposta plantejada de reposició d'aquestes.  
- Informe de l'entitat de sanejament referent a la gestió de les aigües residuals.  
Informes sectorials  
- Informe d'Aguas de Valencia, de data 13 de juliol de 2005, subscrit pel delegat de la Ribera Alta, en el qual es considera una dotació mitjana de 10 m³/ha/dia, i un cabal mitjà diari de consum de l'actuació plantejada de 1.400 m³/dia. Segons el present informe, es planteja que amb la capacitat actual dels pous d'Alzira només es podria fer front a un increment de 700 m³/dia, no obstant això es troba en execució el projecte de proveïment a la Ribera que preveu subministrar aigua amb baix índex de nitrats a les poblacions de la comarca, mesclant-se amb l'existent en cada una de les poblacions. Per això es preveu que, si finalitzada la construcció del polígon industrial el Pla, s'han executat les infraestructures previstes, no hi haurà inconvenient per al proveïment al polígon.   
- Informe de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de data 26 d'abril de 2005, en el qual s'emet resposta a l'Ajuntament d'Alzira pel que fa als tràmits i procediment que s'han de seguir, amb l'objecte de complir a la Llei de patrimoni cultural valencià.  
- Informe, de data 6 de febrer de 2006, de l'empresa Fomento de Construcciones y Contratas, SA, actual concessionària del servei de recollida de residus sòlids urbans i neteja viària de la ciutat d'Alzira; en el qual afirma disposar de capacitat tècnica i mitjans suficients per a assumir els increments de serveis que siguen necessaris, derivats de la construcció del polígon industrial el Pla.  
- Informe de data 13 de juny de 2005, de l'entitat de Sanejament d'Aigües, en la qual afirma que en l'actualitat l'influent és de 1.052 m³/dia i està dissenyada per a tractar 1.750 m³/dia. Atesa la llunyania del sector plantejat a les dues depuradores d'Alzira (la de Barraca d'Aigües Vives i la de nova construcció), se n'aconsella la connexió a l'EDAR de Guadassuar. Que el cabal mitjà estimat és de 3.744 m³/dia per la qual cosa es veuria sobrepassada la capacitat de l'EDAR. Per tot allò que s'ha assenyalat anteriorment informa de la viabilitat del tractament en l'EDAR de Guadassuar, sempre que es done compliment als condicionants següents:  
- En el seu dia, el promotor del desenvolupament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al compte i risc d'aquest.  
- En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte, els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.  
- Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions d'ampliació de la planta necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
- Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament la quantitat resultant de 2.963.376 €, a l'efecte de la qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament i l'Ajuntament d'Alzira i l'Ajuntament de Guadassuar.  
Posteriorment, en data 10 de juliol de 2005, l'Entitat de Sanejament d'Aigües, emet un informe complementari a l'anteriorment citat, en el qual se subratlla, entre altres qüestions, la cosa que a continuació es detalla:  
- Per al dimensionament de l'ampliació de l'estació depuradora de Guadassuar s'adoptarà com a dada de cabal l'aportat en l'informe justificatiu remés per l'Ajuntament d'Alzira.  
- Es considera que segons els ràtios utilitzats habitualment per a l'estimació de cabals residuals generats per sectors industrials, el cabal previst en la justificació és molt reduït, consideració que es tindrà en compte en el cas que resulte insuficient l'ampliació que es planteja per a l'EDAR, una vegada realitzada la connexió del desenvolupament urbanístic en estudi.   
- D'acord amb el que s'ha assenyalat en el Reglament de gestió urbanística (RD 3288/1978) en l'article 59.1.b), els urbanitzadors responsables d'executar l'actuació hauran de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació; o d'acord amb el que s'ha assenyalat en el Llei 6/94, de la Generalitat Valenciana, llei reguladora de l'activitat urbanística, en l'article 30.1.B), en cas de no resoldre pel seu compte les necessitats sanejament i depuració que generen, i vagen a sol·licitar la connexió a sistemes públics, hauran de cobrir l'objectiu imprescindible de què se suplementen les infraestructures públiques en allò que és necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servei existents o desitjables.   
El Servei d'Ordenació Territorial d'aquesta conselleria, en data 4 de juliol de 2006, emet un informe en què exposa que el model utilitzat en l'estudi hidràulic no sembla adequat, atés que entre altres qüestions, l'estudi aportat no té la informació hidràulica necessària per a poder avaluar la situació inicial i l'afecció dels elements constructius, tant de la zona que es pretén urbanitzar com dels terrenys contigus classificats igualment com a inundables. Paral·lelament, tampoc es justifiquen les conclusions de l'estudi d'inundabilitat, ni es quantifica si hi ha increment significatiu del risc en els terrenys limítrofs. L'informe conclou especificant una sèrie d'observacions a incloure en l'estudi d'inundabilitat per a una adequada redacció d'aquest. Posteriorment, el promotor del projecte després de realitzar les modificacions pertinents en l'estudi inicialment presentat, i basant-se en el requeriment d'una sèrie d'informes addicionals a aquest per part del Servei d'Ordenació Territorial, es redacta per part de l'esmentat servei informe en què s'indica que després de l'anàlisi de la documentació aportada s'infereix que la zona ocupada pel polígon industrial queda exempta de risc, produint-se el desguàs d'aquest a través de dos vials, per allò a la inundació procedent del riu Magre es refereix, i es creen tres parcel·les de sacrifici, lliures d'edificació, quant al referent a la inundació procedent del Xúquer. Per la qual cosa s'emet informe favorable l'estudi d'inundabilitat presentat, condicionat al compliment dels condicionats establits per l'esmentat Servei d'Ordenació Territorial.   
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitària denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració.  
2. No consta en l'expedient administratiu ni en la documentació complementària aportada durant la tramitació d'aquest projecte, el corresponent informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com es regula en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.   
3. Atés que el traçat del camí ramader assagador de Vistabella, amb una amplària legal de 12 metres, discorre pels terrenys afectats per l'actuació plantejada; es proposa com a solució, i així consta en l'estudi d'impacte ambiental remés, la modificació del seu traçat actual, a fi de dotar de reposició el trànsit a ella associat i adaptar-se a l'ordenació del polígon industrial; havent d'adequar-se en tot cas, al que estableix la Llei estatal 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders. Entre la documentació complementària s'adjunta còpia de la sol·licitud d'informe efectuada per part del redactor d'aquest projecte al Servei Territorial de Territori i Habitatge de València, de data 20 d'abril de 2006.   
4. Els terrenys afectats per l'actuació es troben travessats per una xarxa de séquies i canals de reg que abasteixen les parcel·les agrícoles associades; per la qual cosa en el projecte s'inclou com a mesura que s'ha d'adoptar la reposició de les séquies afectades, adaptant-les a la nova ordenació prevista, i en conseqüència, poder mantenir la seua funcionalitat i servei. El promotor planteja una solució davant d'aquesta afecció, sent posteriorment acceptada per la comunitat de regants, segons es desprén del certificat emés en data 14 d'abril de 2006, subscrit pel director d'obra i el representant de la Junta Local d'Alzira, Séquia Reial del Xúquer, quant a l'acord a què s'ha arribat referent a la solució adoptada per a assegurar la continuïtat del subministrament d'aigua per al reg.   
5. L'àrea objecte d'estudi es troba afectada per risc d'inundació corresponents als nivells 2, 4, 5 i 6; segons consta en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). No obstant això, tal com es detalla en l'apartat referent a informes sectorials, ateses les deficiències observades en l'estudi d'inundabilitat presentat inicialment, se sol·licita, basant-se en l'informe elaborat pel Servei d'Ordenació Territorial de data 6 de juliol de 2006, que les esmentades deficiències siguen esmenades, per a la posterior elaboració del corresponent informe definitiu; quedant redactat finalment en sentit favorable condicionat a una sèrie d'aspectes, el contingut de la qual es detalla en l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Consideracions ambientals  
1. Segons la cartografia consultada de la COPUT, s'aprecia un risc de vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers subterranis alt; i no es considera limitant, sempre que s'efectue una correcta gestió dels residus generats.  
2. L'àrea d'estudi es troba ocupada per cultius de cítrics, i no existeix vegetació natural que puga considerar-se d'especial rellevància. Associat a aquest caràcter agrícola destaca la presència d'un sistema de séquies i canals de reg que drenen i proveeixen hidràulicament les diverses parcel·les agrícoles.  
3. Inclòs dins de l'àmbit de la zona que s'ha de desenvolupar hi ha diversos camins principals i secundaris; podent destacar el camí del Molí de Genís, travessant el sector de nord a sud, actuant a manera d'eix transversal, en dividir en dues seccions els terrenys que s'han d'ocupar pel polígon. D'aquest, al seu torn, parteixen dos camins més, el camí de Benibarrea i el de Serradal, respectivament, creuant el polígon.   
4. La forta presència d'usos antròpics en aquesta zona del terme municipal, limita la possibilitat d'ubicació de nombroses espècies animals que requerisquen la presència d'una cobertura vegetal capaç de satisfer les seues necessitats biòtiques i d'un aïllament adequat respecte a l'home. Per la qual cosa no es té constància de l'existència d'espècies catalogades com d'especial interés o en perill d'extinció.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació del Pla general d'ordenació urbana, polígon industrial el Pla al terme municipal d'Alzira; sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos al respecte, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:   
1. El Servei d'Ordenació Territorial d'aquesta conselleria, emet informe favorable l'estudi d'inundabilitat corresponent a la modificació del Pla general d'Alzira, polígon industrial el Pla; per la qual cosa haurà de complir els condicionants que s'estableixen en l'informe emés per l'esmentat Servei, i són aquests els que a continuació de detallen: S'emet informe favorable, a condició que s'observen tant les condicions d'adequació de l'edificació i infraestructures en zones inundables previstes en la secció segona del capítol tercer de la normativa del PATRICOVA, com les que es deriven de l'informe preceptiu i determinant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
2. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià; complint les determinacions que, si és el cas, continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant.  
3. Haurà de presentar-se informe favorable d'Aguas de Valencia, relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics per al proveïment del projecte plantejat, una vegada s'haja efectuat l'execució de les actuacions relatives al projecte de proveïment a la Ribera, tal com s'indica en l'informe de data 13 de juny de 2005, elaborat per l'esmentada empresa relatiu a la possibilitat de subministrament d'aigua al polígon industrial el Pla.  
4. S'hauran de complir els condicionants especificats en els informes elaborats per l'Entitat de Sanejament d'Aigües, de data 10 de juliol i 11 de juliol de 2005, relatius a la viabilitat en l'EDAR de Guadassuar, quant al tractament de les aigües residuals generades pel desenvolupament de l'actuació.  
5. S'haurà de presentar informe favorable del Servei Territorial de Medi Ambient de València, respecte a la modificació del traçat proposta del camí ramader assagador de Vistabella, adoptant totes les disposicions, que si és el cas, s'hi incloguen.  
6. Totes aquelles activitats industrials que s'instal·len al polígon industrial i estiguen recollides en els annexos del reglament pel qual es desenvolupa la Llei 2/89, d'impacte ambiental, estaran sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, i hauran d'obtenir la preceptiva declaració d'impacte ambiental positiva com a condició indispensable per a l'obtenció de les corresponents llicències d'obres i d'activitat.  
7. Al seu torn, l'Ajuntament vetlarà per la legalitat de totes les activitats instal·lades al seu terme municipal, i haurà de comprovar-se que les activitats disposen de les autoritzacions pertinents i es compleixen les condicions imposades, si és el cas, en la declaració d'impacte ambiental corresponent.   
8. S'haurà de garantir la reposició i continuïtat de tots els serveis i infraestructures de reg que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de tenir l'autorització de la comunitat de regants corresponent o de l'òrgan amb competència substantiva, qui determinarà la forma en què es desenvoluparan les actuacions proposades.   
9. Respecte de les aigües residuals de les indústries que s'instal·len al polígon industrial, s'haurà d'incloure en la normativa urbanística la necessitat de comprovar, amb caràcter previ a la llicència d'activitat, la compatibilitat les aigües residuals que generen amb l'EDAR de destinació prevista en el projecte. En cas de no resultar compatibles, les esmentades indústries hauran de tenir un sistema previ de tractament d'aigües residuals individual apropiat. No obstant això, en tot cas, abans de l'aprovació definitiva del projecte d'urbanització, haurà de comprovar-se la previsió o l'existència d'arquetes de registre de lliure accés des de l'exterior per a la presa de mostres i control dels paràmetres d'abocament de totes les indústries que s'instal·len al sector.  
10. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector plantejat haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada; havent de disposar de les preceptives autoritzacions sectorials.  
11. S'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Els esmentats treballs hauran de realitzar-se sobre una solera impermeable, acabada amb un pendent dirigit cap a una cuneta o canaló per a la recollida i abocament de les possibles fuites i vessaments a una cubeta impermeable. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
12. S'haurà d'optar per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en les zones verdes del nou polígon, o per a altres usos externs al projecte, com també en altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització. Definint-se en tot cas, el lloc i condicions d'emmagatzemament d'aquestes, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les seues condicions òptimes d'humitat i les característiques edàfiques d'aquesta.  
València, 15 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució  
Expedient: 132/1768-DFO   
Promotor: Ajuntament de Riba-roja de Túria  
Òrgan substantiu: Ajuntament i CTU  
Títol: Homologació i Pla parcial del sector Mas de Porxinos  
Localització: Al sud-oest del terme municipal de Riba-roja de Túria, a la zonaconeguda com Porxinos.  
Vist el procediment de l'expedient administratiu número 132/0461-PFG remés per l'òrgan substantiu Comissió Territorial d'Urbanisme de València referent al projecte d'homologació i Pla parcial del sector Mas de Porxinos, al terme municipal de Riba-roja de Túria el promotor del qual és Ajuntament de Riba-roja de Túria.  
Antecedents de fet  
En el procediment de referència es dicta declaració d'impacte ambiental (DIA), aprovada per Resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de data 29 de juny de 2006.  
La Comissió Territorial d'Urbanisme, en sessió celebrada el 30 de juny de 2006, va acordar supeditar l'aprovació definitiva de l'homologació i Pla parcial al fet que l'Ajuntament presentara un text refós amb la incorporació d'una sèrie de condicionants, entre aquests la inclusió en la fitxa de planejament dels punts recollits en la declaració d'impacte ambiental.  
Per a complir el requeriment d'elaborar un text refós, la mercantil Litoral del Este, SL, promotora de l'expedient, presenta una sol·licitud on demana que s'aclarisca i que s'interprete l'abast i el contingut d'algun dels punts de la declaració d'impacte ambiental més amunt referida.  
En data 15 de gener de 2007, el cap del Servei de Planificació i Ordenació Territorial de València emet un informe tècnic respecte d'això, en el qual s'efectuen les corresponents valoracions.  
Basant-se en el dit informe, en data 18/4/2007 aquesta Secretaria Autonòmica dicta resolució d'aclariment i correcció d'errades respecte a l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, de 30 de juny de 2006, per a l'homologació i Pla parcial del sector Mas de Porxinos a Riba-roja de Túria, resolució en la qual s'efectuen aclariments en la declaració d'impacte ambiental més amunt referida.  
Antecedents de dret  
Primer  
D'acord amb l'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, s'atribueix a la secretaria autonòmica de Territori i Medi Ambient de la conselleria de Territori i Habitatge competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de totes les accions dutes a terme en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:  
Primer  
Incorporar a la referida declaració d'impacte ambiental els aclariments i les correccions contingudes en la Resolució de 18/4/2007.  
En conseqüència procedeix modificar els següents condicionants de l'esmentada declaració:  
- Condicionant sisé. La solució d'accessos al sector que va ser aprovada per la Comissió Territorial d'Urbanisme, el 30-6-2006, i que va ser informada prèviament pel director general de Planificació el 29-9-2005, és la resultant dels informes emesos per les administracions competents en matèria de carreteres. Es manté com a principal la connexió sud-est i s'elimina la connexió est que es projectava sobre la traça de la via pecuària. Aquesta connexió viària es rebutja perquè la via pecuària ha de mantenir la seua naturalesa de corredor verd al Parc Natural del Túria, i perquè en l'informe de carreteres de la Diputació Provincial ja s'indicava que "no es permetrà connexió al trànsit rodat a la rotonda de confluència de les carreteres CV-374 i CV-370". A la vista dels esmentats informes, considerem evident que l'opció sud-est queda com l'única que no ha sigut descartada a priori pels informes sectorials, ja que en cap d'aquests, al contrari del que ocorre amb la solució est, sembla qüestionar-se el seu traçat. Aquesta opció es planteja en l'expedient com un vial propi del sector, no d'una carretera de nou traçat, que segueix un traçat basat en un camí preexistent en la major part i que és conseqüència directa de les condicions imposades pels organismes competents en matèria de carreteres. Caldria considerar que encara que té un traçat de major longitud que la proposta est, no té les restriccions que afecten aquesta última. En conseqüència es deixa sense efecte aquest punt del condicionant de la declaració impacte ambiental.  
- Condicionant seté. Es pren en consideració l'informe emés pel director general del Patrimoni Cultural Valencià, de data 30-6-2006, en el qual s'assenyala que l'abast patrimonial del jaciment de Fonteta Raquea es determinarà quan siguen realitzats els treballs arqueològics. Del resultat d'aquests treballs dependrà, si és el cas, l'eventual modificació del vial. Com que l'informe de la conselleria de Cultura té caràcter vinculant, d'acord amb el que preveu l'article 34-2 de la Llei de patrimoni cultural valencià, es considera que queda garantida la salvaguarda dels valors corresponents al patrimoni cultural. En conseqüència, cal deixar sense efecte l'esmentat punt 7 de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental.  
   
- Condicionant huité. Queda redactat com segueix: «Les parcel·les SJL-1 i SJL-2 s'integraran en el sector amb la condició que ho facen com a zona verda, mantenint en aquestes obligatòriament la vegetació forestal existent en aquests moments. La parcel·la UP-1 atés que es constata que correspon a una zona de cultius i camí es permet la inclusió en el sector».   
- Condicionant nové. Queda redactat com segueix: «Respecte a les parcel·les grafiades en el pla d'ordenació de data juny de 2006 com a TER-2 i UP-10, s'incorporaran al sector però exemptes d'edificació, a fi que no quede cap edifici en l'exterior del vial de circumval·lació, per tal de proporcionar així més seguretat enfront del risc d'incendis forestals, tal com estableix l'informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de València.»  
- Condicionant deu. Queda redactat com segueix: «D'acord amb el que estableix l'informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de València, s'han de realitzar treballs silvícoles (desbrossaments, aclarides i podes altes) en una franja perimetral de 50-100 metres des de la línia exterior del sector i al llarg de tota aquesta, i també de totes les zones forestals que queden englobades a l'interior del sector.  
- Condicionants tretze i catorze. S'unifiquen en un sol epígraf que queda redactat com segueix: "El projecte de canalització del barranc de Porxinos aprovat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'informe de 21 de juny de 2006, d'acord amb el que s'ha indicat en els apartats 9 i 10 d'aquest últim, s'avaluarà mitjançant el seu propi procediment d'impacte ambiental, per tal de garantir la compatibilitat d'aquesta obra amb la preservació dels valors naturals d'aquest».  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Incorporar els aclariments inclosos en la present resolució a la declaració d'impacte ambiental de data 29/6/2006, i elaborar un text definitiu que preveja aquests, a fi de publicar-la en la seua integritat.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el text definitiu de la declaració d'impacte ambiental, una vegada incorporats els aclariments previstos en aquesta resolució, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València 31 de maig de 2007.- La secretària autonòmica: Cristina Serrano Mateo.