Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7981, del 16-02-2017 (2017/1238)

ORDRE 6/2017, de 14 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual s'acorda iniciar el procediment de declaració del Paisatge Protegit de la Serra d'Escalona i el seu entorn.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7981

Data del DOGV
:   16-02-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/1238


Data del document
:   14-02-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Orihuela
    * Torrevieja
    * San Miguel de Salinas
    * Pilar de la Horadada
    * reserva natural
    * protecció del paisatge
    * programa d'actuació

ORDRE 6/2017, de 14 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual s'acorda iniciar el procediment de declaració del Paisatge Protegit de la Serra d'Escalona i el seu entorn. [2017/1238]  
Situada en la comarca del Baix Segura, la Serra d'Escalona i el seu entorn territorial immediat constitueix un àmbit que concentra nombrosos valors ecològics, ambientals i paisatgístics, fins el punt de constituir un dels espais naturals més rellevants en el context de la Comunitat Valenciana. Repartida entre els termes municipals de Pilar de la Horadada, Orihuela i San Miguel de Salinas, la serra s'enclava en el marc de la conca neògena del Mar Menor; un estret cordó constituït per arenisques neògenes constitueix el relleu principal de la serra pròpiament dita, i marca el contrapunt de la Dehesa de Campoamor, una superfície plana solcada per una notable xarxa de drenatge.  
  
Aquestes característiques geològiques i geomorfològiques donen suport a dos tipus fonamentals de vegetació. Per una banda, les formacions naturals, més o menys ben representades i en les quals apareixen diverses espècies de flora d'especial rellevància (com Bupleurum gibraltaricum o Helianthemum caput-felis), estan constituïdes bàsicament per matollars mediterranis amb pinar sobre arenisques o costra calcària, però també s'ha de destacar la vegetació característica de penyals, com també la que colonitza els abundants rius i rambles que solquen el territori. Per una altra, cal destacar els mosaics de vegetació natural i terrenys agrícoles fruit de la secular ocupació del territori, els quals constitueixen, malgrat els intensos canvis operats per la intensificació en les últimes dècades, una de les senyes paisatgístiques d'identitat per a la zona, tot donant lloc a un tipus d'hàbitat en què l'alternança de les formacions arbrades de pineda amb les zones planes en què s'instal·len els camps de conreu resulta de vital importància per al desenvolupament de moltes espècies d'aus rapinyaires, les quals troben en aquest medi les condicions necessàries tant per a niuar, en les zones forestals més protegides, com per a aconseguir aliment, en les àmplies extensions cultivades.  
La fauna, de fet, representa un dels valors més rellevants de la zona, la qual constitueix una de les escasses àrees de dispersió de l'àguila de panxa blanca (Aquila fasciata) que existeixen en la península. També destaquen les comunitats d'aus de presa com l'aligot comú (Buteo buteo), l'àguila serpera (Circaetus gallicus) o el brúfol (Bubo bubo). Entre els predadors també destaca la presència del gat salvatge (Felis silvestris), que té en Escalona una de les millors poblacions del sud-est Ibèric, la geneta (Genetta genetta) i el teixó (Meles meles). A més a més, la proximitat de l'àrea a zones humides litorals de gran interés, com ara les Salines de San Pedro del Pinatar en la veïna Regió de Múrcia, les Llacunes de La Mata i Torrevieja o l'Embassament de la Pedrera, enriqueix de forma notable l'avifauna divagant que pot observar-se en la zona amb regularitat. També mereixen esmentar-se diversos elements d'elevat valor patrimonial entre els quals destaca un assentament ubicat en San Ginés, en el qual es conserven restes d'un monestir del s. XVII i un aqüeducte del s. XVII-XVIII; es poden apreciar en la zona tres moments culturals i cronològics diferenciats que han deixat una petjada més o menys perceptible en el territori: cultura romana i tardo-romana, cultura islàmica i cultura dels s. XVII-XVIII. Els nombrosos aljubs de pedra seca, datats en els segles XIX i XX, i els antics caserius i la resta d'elements completen el paisatge cultural tradicional i humà de la zona.  
  
Els rellevants valors ambientals que alberga la zona, i la necessitat de garantir de forma efectiva la seua conservació, van motivar que la part nuclear de l'àmbit territorial que es proposa en aquesta ordre fóra designada pel Govern Valencià com a part de la Xarxa Natura 2000, tant sota la figura de lloc d'importància comunitària (LIC ES5212012) com de zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA ES0000464), en tots dos casos sota la denominació de Serra d'Escalona y Dehesa de Campoamor, per bé que amb delimitacions diferents. Complementàriament, també forma part de la Xarxa Natura 2000 un petit espai, denominat Rambla de las Estacas (LIC ES5212011). Altres espais d'innegable valor natural, situats tots ells en la perifèrica de la Sierra però íntimament relacionats territorialment i funcionalment amb aquells, formen part també de l'àmbit al qual es refereix aquesta ordre: l'embassament de la Pedrera, per al qual s'ha sol·licitat la inclusió en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana; les serres del Cristo i Pujálvarez, rellevants per a la seua contribució a la conservació de nombroses espècies d'aus rapinyaires; o determinats barrancs i rambles que connecten el nucli central d'Escalona amb els espais perifèrics, alguns d'ells, com les properes Llacunes de la Mata i Torrevieja, també d'un valor ambiental excepcional.  
En coherència amb l'excepcional importància ambiental que s'atribueix a la zona de referència en el seu conjunt, és important ressenyar que, mitjançant l'Ordre de 7 de setembre de 2006, l'aleshores Conselleria de Territori i Habitatge va acordar iniciar els tràmits per a l'elaboració i aprovació d'un pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de l'àrea, com a pas previ necessari per a la seua designació com a parc natural. A l'empara d'aquesta ordre es van dur a terme els treballs dirigits a confeccionar i tramitar l'esmentat instrument d'ordenació, incloent-hi un ampli i prolongat procés de participació pública, sense que finalment es procedira a culminar la tramitació mitjançant la corresponent aprovació del document.  
La represa dels tràmits per a la desitjable declaració de la Serra d'Escalona i el seu entorn com a parc natural ha trobat l'entrebanc sobrevingut de la necessitat, posada de manifest pels serveis jurídics d'aquesta conselleria, de retrotraure la tramitació de l'esmentat pla per tal de complimentar les disposicions de la Llei estatal 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental. Aquest posicionament jurídic, ratificat com s'ha dit fins i tot amb posterioritat a la Sentència del Tribunal Suprem de 30 de setembre de 2014 relativa a l'avaluació ambiental estratègica en plans d'ordenació dels recursos naturals i plans rectors d'ús i gestió, representa de fet la necessitat de complimentar des del principi una nova tramitació de l'esmentat PORN, incloent-hi els tràmits i documents específics requerits per la legislació reguladora de l'avaluació ambiental i territorial estratègica; tramitació que, atenent a la complexitat dels tràmits necessaris, no pot sinó dilatar-se en el temps, dificultant per tant l'adopció de mesures efectives d'ordenació i gestió sobre el conjunt de l'espai.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, i sense perjudici de la voluntat d'aquesta conselleria de procedir a la tramitació formal del pla d'ordenació dels recursos naturals que, en el seu moment, faculte a la declaració de l'espai com a parc natural, es fa necessari disposar per a la Serra d'Escalona i el seu entorn d'un règim de protecció que, previs els tràmits legalment establits, permeta afrontar de forma eficaç els reptes de conservació als quals s'enfronta un espai de la rellevància i fragilitat del que ens ocupa. En aquest sentit, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, contempla la figura de paisatge protegit com especialment indicada per a la conservació i la gestió racional d'àrees com la de referència: al no exigir la tramitació prèvia d'un instrument de planificació, permet dotar amb una major agilitat dels mecanismes bàsics de gestió i participació necessaris per garantir la conservació d'un espai com aquest; però sobretot, i tal com indica de forma expressa la llei, pot aplicar-se a ambients significatius por la relació harmoniosa entre l'activitat humana i l'ambient físic, tot propugnant l'ús sostenible dels recursos naturals, incloent-hi en aquest concepte una important funció social derivada de l'estudi i el gaudi ordenat dels valors ambientals i culturals.  
  
  
Per altra banda, l'article 28 de l'esmentada Llei 11/1994 articula un règim de protecció preventiva aplicable als àmbits territorials afectats pels projectes de declaració d'espai protegit, amb caràcter cautelar fins a l'aprovació del corresponent decret de declaració. Aquest règim permet habilitar les mesures necessàries per a evitar el deteriorament dels valors objecte de protecció durant aquest període. La forma d'aplicació d'aquestes mesures cautelars s'estableix mitjançant acord del Consell.  
  
Per tot això, en exercici de les competències i atribucions conferides per la Constitució, l'Estatut d'Autonomia i el conjunt de la legislació ambiental estatal i autonòmica d'aplicació al cas, és procedent iniciar l'expedient de declaració de la Serra d'Escalona i el seu entorn com a paisatge protegit, i a aquest efecte,  
ORDENE  
  
Article 1  
1. S'acorda iniciar el procediment de declaració del Paisatge Protegit de la Serra d'Escalona i el seu entorn, l'àmbit territorial del qual figura com annex a la present ordre. Aquest àmbit inicial afecta els municipis de San Miguel de Salinas, Pilar de la Horadada, Orihuela i Torrevieja.  
  
2. Aquest àmbit inicial podrà ser objecte d'ampliació durant el procediment de declaració del paisatge protegit, a proposta dels ajuntaments afectats territorialment per l'esmentada ampliació.  
  
Article 2  
1. Durant el període transitori entre l'inici de l'expedient de declaració de l'espai protegit i l'entrada en vigor del Decret del Consell de declaració del Paisatge Protegit de la Serra d'Escalona i el seu entorn, regirà en l'esmentat àmbit territorial el règim de protecció preventiva establit en l'article 28 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
2. Les mesures cautelars a què fa referència l'anterior apartat, de conformitat, així mateix, amb l'esmentat article 28 de la Llei 11/1994, tindran una vigència màxima de tres anys i podran ser complementades i especificades, per a un millor compliment dels seus objectius, mitjançant un acord del Consell de la Generalitat a proposta de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
  
Article 3  
Es faculta la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural per a realitzar les actuacions tendents a la declaració del paisatge protegit, prèvia la tramitació de l'oportú expedient d'acord amb el procediment legalment previst.  
  
  
DISPOSICIÓ FINAL  
  
La present orde produirà efectes el mateix dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Contra aquest acte, que posa fi a la via administrativa, es pot interposar potestativament recurs de reposició davant de la consellera d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural en el termini d'un mes comptat des de l'endemà de la publicació, o impugnar-se directament davant de l'ordre jurisdiccional per mitjà de la interposició de recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, de conformitat amb el que disposen els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.  
  
València, 14 de febrer de 2017  
  
La consellera d'Agricultura, Medi Ambient,   
Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural,  
ELENA CEBRIÁN CALVO