Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5829, del 18-08-2008 (2008/9663)

RESOLUCIÓ de 3 de juliol de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Manuel, L'Ènova, Ondara, Elda, Petrer, Monòver, El Campello, Castell de Cabres, Tavernes de la Valldigna, El Verger, Denia, Pego.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5829

Data del DOGV
:   18-08-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/9663


Data del document
:   03-07-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Monòver
    * Ondara
    * Elda
    * Verger, el
    * Énova, l'
    * Pego
    * Petrer
    * Campello, el
    * Tavernes de la Valldigna
    * Manuel
    * Castell de Cabres
    * Dénia
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 3 de juliol de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Manuel, L'Ènova, Ondara, Elda, Petrer, Monòver, El Campello, Castell de Cabres, Tavernes de la Valldigna, El Verger, Denia, Pego. [2008/9663]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 255/06-AIA Manuel, L'Ènova, 283/06-AIA Ondara, 326/06-AIA Elda, Petrer, Monòver, 171/06-AIA El Campello, 193/06-AIA Castell de Cabres, 125/03-AIA Tavernes de la Valldigna i 223/06-AIA El Verger, Denia, Pego.  
València, 3 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 255/06-AIA  
Promotor: Diputació de València  
Autoritat substantiva: Diputació de València  
Objecte del projecte: Construcció de la variant de Manuel a l'Ènova a la carretera CV-575 (V V-1033) de Manuel a Genovés  
Localització: Municipis de Manuel i l'Ènova  
Ref. òrgan substantiu: Clau Az -188  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
La variant està situada als termes municipals de Manuel i l'Ènova. Enllaça amb la carretera CV-41, en el punt de connexió d'aquesta amb el carrer de l'Àngel de Manuel, discorre per davant de les poblacions de Manuel i l'Ènova a la part nord-est d'aquesta fins a arribar a la connexió del nou traçat amb la VV-1034 cap a Rafelguaraf; la longitud és de 2.124 metres i compleix la instrucció de carreteres 3.1 I.C.  
La variant desvia el trànsit per l'exterior de les poblacions de Manuel i l'Ènova, d'aquesta manera s'eviten situacions de perill per als habitants i també per als conductors dels vehicles que circulen per la carretera CV-575, on actualment conflueixen encreuaments de camins agrícoles en condicions de poca visibilitat. Altres avantatges addicionals que deriven de la variant projectada són menors nivells sonors i un aire més net en les dues poblacions.  
L'eix de la variant discorre elevat sobre un terreny horitzontal, que està constituït per limolites arenoses de color terrós amb algun cudol arredonit i argiletes amb cudols angulosos cimentats, totes elles són roques del quaternari i classificades del tipus 0, és a dir, material tolerable. Per a aconseguir una esplanada E2, amb CBR major o igual a deu, es decapa la terra vegetal i es col·loca un grossària mínima de 50 cm de material seleccionat formant terraplens amb talús 3H:2V, que es considera estable.  
L'estudi de trànsit realitzat assigna a la variant una categoria de trànsit pesant tipus T31. El ferm és de grossària uniforme (65 cm) constituït per 50 cm de llast artificial, 10 cm de capa base asfàltica G-25 i 5 cm de capa de rodament asfàltic S-20, amb els seus corresponents regs d'emprimació i adherència.  
L'execució del projecte comporta la construcció de 4 glorietes i dues obres de fàbrica: una dóna continuïtat al passeig de l'antic traçat del ferrocarril, per sota de la variant; l'altra és un pas superior sobre el camí que va al cementiri de l'Ènova. A les glorietes se sembren Rosmarinus officinalis i Trachycarpus fortuni.  
La séquia que travessa la part baixa de les localitats de Manuel i l'Ènova drena la pràctica totalitat de l'escorriment, com també els cabals de la reposició procedents de la xarxa de séquies intersectades ortogonalment per la variant, per la qual cosa no es consideren necessàries mesures addicionals de drenatge.  
Es reposen els accessos de tots els camins intersectats per la nova obra.  
La realització de l'obra no afecta el nivell freàtic pel fet de trobar-se per damunt d'aquest.  
En els camins de nova construcció es disposarà un ferm consistent en 5 cm de capa de rodament asfàltic tipus S-20 amb àrid calcari i 20 cm de llast artificial. Es crea un camí paral·lel a l'eix de la variant, va dotat d'una capa de llastos de major grossària per a elevar la rasant sobre les conduccions de reg que s'han de reposar.  
Les obres de drenatge transversal s'executen mitjançant tubs de formigó amb aletes d'embocadura o arquetes de formigó en massa. L'escorriment recollit es dirigeix cap a les séquies de desguàs mitjançant cuneta-séquies de formigó en massa.  
Dins del traçat hi ha interferències amb la xarxa de reg existent composta majoritàriament per séquies de fàbrica de dimensions variables. La reposició es realitza mitjançant tubs de formigó sota el terraplé, es dimensionen de manera que evacuen el cabal màxim de la séquia amb un calat del 80% del diàmetre. A l'entrada i eixida del terraplé es connectarà el tub amb la séquia mitjançant un pou de formigó amb tapa de fosa.  
2. Alternatives  
El promotor justifica l'única alternativa presentada des dels punts de vista constructiu i del planejament urbà.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
El 6 de juliol de 2006 entra la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental procedent de la Diputació de València.  
2. Informació pública  
La Diputació de València va sotmetre l'expedient a informació pública durant 20 dies hàbils i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el Butlletí Oficial de la Província núm. 122, de 24 de maig de 2006. El termini d'informació publica es va ampliar 10 dies hàbils en el Butlletí Oficial de la Província núm. 133, de data 6 de juny de 2006. No s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'han realitzat peticions.  
Afeccions legals  
La variant creua el camí ramader classificat i denominat assagador de Sant Joan al municipi de l'Ènova, aquest tipus de modificació està regulada per l'article 13.2 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
Les emissions de pols poden afectar notablement, durant la fase de construcció, els cultius de cítrics que se situen als voltants. És necessari considerar l'efecte sinèrgic de les emissions procedents tant de la mateixa variant com dels accessos i el camí paral·lel.  
El titular no ha facilitat un plànol de les instal·lacions auxiliars i no ha enumerat els impactes corresponents. En l'apartat segon d'aquesta declaració es dicten condicions a fi de constrényer al mínim l'efecte ambiental que se'n derive.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat i valorat l'impacte que el projecte de construcció genera al medi ambient, però es desconeix la procedència de les roques que serviran per a construir el terraplé pel qual discorrerà la variant; si es tracta de pedreres o préstecs de nova obertura, adquireixen major rellevància relativa a l'esmentat impacte respecte a pedreres que ja es troben en producció.  
En la documentació tècnica no s'indica si la variant creua el camí ramader al mateix nivell o a un nivell superior.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Les mesures correctores que figuren en l'estudi d'impacte ambiental són adequades i es complementen amb les condicions redactades en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives, el projecte de construcció de la variant de Manuel a l'Ènova a la carretera CV-575 (V V-1033) de Manuel a Genovés, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures correctores establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. Haurà de presentar-se a l'autoritat administrativa substantiva l'informe final favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, segons estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
2. Aquesta declaració està condicionada al fet que els usos dels terrenys que ocupa la via siguen compatibles amb els usos permesos en el PGOU dels municipis de Manuel i l'Ènova.  
3. D'acord amb el que estipulen en els apartats A.3.6. i A.3.6 de l'annex A.3. de l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental, l'explotador es compromet a presentar davant de l'administració un informe o memòria anual sobre el compliment del programa de vigilància ambiental. L'haurà de presentar davant de l'òrgan de la Conselleria de Territori i Habitatge a qui li corresponga dirigir l'avaluació de l'impacte ambiental de projectes; el termini serà de dos mesos comptadors de la finalització de l'exercici a què es referisca.  
L'informe donarà compte de l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se durant el desenvolupament d'aquesta.   
4. Ja que la variant creua el camí ramader assagador de Sant Joan al municipi de l'Ènova, el promotor ha d'atenir-se al que disposa l'article 13, apartat 2n, de la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.  
Es desconeix si la variant creua el camí ramader al mateix nivell, en cas afirmatiu el promotor ha de complir el que estipula l'article 16.1 de la Llei 3/95, de camins ramaders, i instal·larà 4 senyals verticals en ambdós sentits de la circulació:  
- Senyal de perill denominat Pas d'animals domèstics (P-23), amb la indicació Canal (article 66.2 del Reglament general de circulació).  
- Senyal de limitació màxima de la velocitat dels vehicles a 40 km/h.  
- Senyal de prohibició R-100, amb la inscripció Excepte vehicles agrícoles i autoritzats (article 16.1 de la Llei 3/95, de camins ramaders).  
- Senyal de camí ramader (Resolució de 26 d'abril de 1988, de la Direcció General de Producció Agrària, publicada en el DOGV núm. 824 de 13 de maig, i DOGV núm. 858, d'1 de juliol).  
5. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també les derivades d'aquests condicionants.  
6. Les zones afectades pel moviment de maquinària i dipòsits de materials hauran de ser descompactades i restaurades a la finalització de les obres.  
7. Els materials de farciment i les llastos que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment d'avaluació d'impacte ambiental. Els camions que transporten roques i terres fins a l'obra col·locaran una lona cobrint la càrrega.  
8. El lloc que es trie com a abocador o enderroc de les restes de la construcció, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental. Els sobrants de l'aglomerat asfàltic emprat per a la nova capa de rodament hauran de ser retirats a un abocador inert autoritzat.  
9. En la fase d'explotació s'haurà de realitzar una campanya de mesuraments acústics, en períodes diürns i nocturns, en aquelles zones de la variant situades més pròximes als habitatges. Si els nivells sonors obtinguts se situen per damunt dels llindars permesos per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, llavors s'hauran de col·locar pantalles acústiques en els esmentats llocs; s'haurà de realitzar posteriorment una nova campanya, per a verificar que el nivell sonor és inferior al llindar.  
10. La zona en obres susceptible d'emetre pols i el parc de maquinària hauran de romandre amb el sòl humit durant tota la jornada laboral, amb aquest fi s'haurà de regar totes les vegades que siga necessari.  
11. Les reparacions i manteniment de la maquinària s'hauran de realitzar en tallers externs o bé es condicionarà una zona ensostrada i impermeabilitzada per a portar-les a cap. Els residus perillosos s'hauran d'envasar en dipòsits homologats degudament segregats per tipus, envasats, identificats i etiquetats. Hauran de disposar de safates o cubetes que garantisquen el confinament i posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'hauran de lliurar en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.  
12. Les espècies de reproducció que s'utilitzen en la repoblació han de complir les disposicions de qualitat i procedència que s'especifiquen en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció; el Reial decret 289/2003, de 7 de març, sobre comercialització dels materials forestals de reproducció i l'Ordre de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de reforestació i repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 283/06-AIA  
Títol: Antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal d'Ondara (Alacant)  
Promotor: Endesa Gas Alicante  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant  
Localització: Ondara (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'una antena d'APA per a subministrar gas natural al municipi d'Ondara, a la província d'Alacant. La conducció té el seu inici en la posició 01 del gasoducte de transport secundari Marina Alta i es dirigeix amb direcció oest fins al terme municipal d'Ondara. La longitud del traçat és de 1.153 metres i el diàmetre d'aquest és de 4».  
A l'inici d'aquesta s'instal·larà una vàlvula en arqueta soterrada de 4 polzades de diàmetre. La conducció discorre en sentit oest, creua el barranc de la Fusta i prossegueix per zones rurals fins a arribar a les proximitats del nucli urbà d'Ondara, on se situarà un armari de regulació amb vàlvula abans i després d'aquest i d'on partirà la xarxa de distribució del municipi.  
S'instal·larà armari de regulació, que alimentarà la xarxa de distribució del municipi d'Ondara i tindrà un cabal nominal de 2 x 3.000 Nm³/h de pressió d'entrada màxima 16 bar i d'eixida regulable entre 0,4 i 0,1 bar, que alimentarà a la xarxa de distribució de l'esmentat municipi. La funció de l'armari serà la de filtrar, reduir i controlar la pressió i mesurar el cabal del gas.  
En condicions normals d'estesa de la conducció, la profunditat mínima que es preveu en el projecte per a al col·locació de la canonada és d'1,00 m. En l'encreuament de rius, torrents i rierols importants s'ha previst aconseguir una profunditat mínima de soterrament d'1,50 a 2,50 metres o superior, segons els estudis particulars de soscavació. En els encreuaments de carreteres, autovies, autopistes, ferrocarrils i altres vials, la canonada s'instal·larà a 1,50 metres de profunditat com a mínim.  
A més estan previstes les actuacions següents:  
- Control radiogràfic de les unions soldades.  
- Estabilització mitjançant esculleres dels marges dels rius quan presenten signes de despreniment.  
- Protecció addicional de la canonada en encreuaments.  
L'obra consistirà en l'obertura de pista de treball, la realització de rasa en què s'instal·la la canonada, tapament de rasa i la posterior restitució dels terrenys. A més, l'obra comporta un muntatge mecànic de la conducció, amb la posterior posada en rasa d'aquesta. Finalment es realitzen proves hidràuliques de resistència i estanquitat.  
L'amplària de la pista de treball serà de 14 metres. Les rases tindran una amplària de 0,50 metres i una profunditat mínima d'1 metre.  
L'afecció a les finques particulars derivades d'aquest projecte, es concreta en l'expropiació forçosa dels terrenys sobre els quals s'ha de construir les instal·lacions fixes en superfície i la imposició de servitud permanent amb una amplària de quatre metres.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte, estudi d'impacte ambiental i al·legacions rebudes durant el període d'informació pública van ser remeses des del Servei Territorial d'Energia d'Alacant el dia 31 de juliol de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant un edicte publicat en el BOP del dia 19 de juny de 2006, i mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 29 de maig de 2006.  
Com a resultat del període d'informació pública i de les comunicacions realitzades a diversos organismes, es van presentar diverses al·legacions de les quals s'extracta el següent:  
Per particulars:  
- El traçat de l'antena de gas travessarà terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú, amb vocació agrícola i en perfecte estat de conservació motiu pel qual es preserven els valors naturals de la zona. Així, l'obra desvirtuarà els valors ambientals i paisatgístics d'aquesta.  
- Els plans de projectes d'infraestructures han de contenir, a més, un estudi sobre la incidència de l'actuació sobre el paisatge.  
El promotor contesta:  
- Que la instal·lació del gasoducte és compatible amb l'ús agrícola ja que una vegada instal·lada, només existirà una servitud subterrània.  
- Respecte a l'afecció al paisatge, l'obra principalment és subterrània, per la qual cosa no es veurà afectat el paisatge.  
Per mitjà d'un escrit del dia 5 d'octubre de 2006 es requereix al promotor informació addicional respecte al projecte presentat. El dia 25 d'octubre de 2006, com a resposta a l'anterior requeriment, es rep en els Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge l'informe d'impacte arqueològic i etnològic.  
Informes sectorials  
L'expedient conté:  
- Còpia d'escrit remés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a la sol·licitud d'autorització d'encreuament subterrani de llit públic en què s'adverteix de la necessitat esmenar algunes deficiències en la documentació presentada pel promotor i es posa en el vostre coneixement que per a qualsevol tipus d'actuació que afecte domini públic hidràulic o la zona de policia d'aquest, és preceptiu obtenir l'autorització d'aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer, segons ell que preveu el Text refós de la llei d'aigües (RDL 1/2001, de 20 de juliol).  
- Còpia de l'informe remés als Serveis Territorials d'Energia d'Alacant per la Secció Forestal dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant respecte a les afeccions del projecte en què s'indica: Atés que hi ha afeccions al camí ramader denominat assagador del camí del Verger a Xàbia, classificat amb 8 metres d'amplària caldrà iniciar, en el seu moment, un expedient d'ocupació temporal de camí ramader, tot això en compliment de la Llei 3/1995, de camins ramaders.  
- Informe d'impacte arqueològic i etnològic en el qual es conclou que el gasoducte Antena d'alta pressió A de subministrament de gas natural al terme municipal d'Ondara (Alacant) presenta a priori una nul·la incidència en el patrimoni arqueològic i etnològic del terme municipal per on transcorre.   
Afeccions legals  
Les actuacions es realitzaran en sòl rústic sense protecció específica.  
El projecte presenta les afeccions següents:  
- Camí ramader assagador del Camí del Verger a Xàbia, classificat amb 8 metres d'amplària legal d'acord amb l'informe emés per la Secció forestal dels Serveis Territorials d'Alacant.  
- Domini públic hidràulic: encreuament del barranc de la Fusta.  
L'activitat proposada no afecta forest pública ni terreny forestal. Tampoc afecta cap espai protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits, ni cap hàbitat definit en la Directiva 92/43/CEE.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
El traçat de l'antena de gas circula en la pràctica totalitat d'aquest per terres de cultiu de fruiters i en menor proporció per terres de cultiu anuals sense afectar cap espai protegit ni cap hàbitat natural.  
La matriu d'impacte mostra que en la fase de construcció es veuran afectats els elements ambientals següents: atmosfera, geomorfologia, sòls, vegetació, fauna, paisatge, població i ocupació; en la fase d'explotació es veuran afectats els següents elements ambientals: vegetació, paisatge, població i ocupació.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental descriu i valora els impactes següents:  
- Atmosfera: es produirà alteració de la qualitat de l'aire per increment de partícules sòlides i gasos contaminants i els esmentats impactes s'estimen com a moderats. A més, es produirà una alteració dels nivells sonors i l'esmentat impacte esconsidera compatible.  
- Geomorfologia: es considera l'impacte com compatible pel fet que el traçat de l'antena no travessa àrees d'orografia accidentada.  
- Sòl: es produirà pèrdua del sòl per la disgregació de partícules i el posterior arrossegament d'aquestes; el trànsit de la maquinària pesant ocasionarà alteració de l'estructura del sòl i la possibilitat que es produïsquen abocaments. Aquests impactes s'estimen moderats.  
- Coberta vegetal: l'impacte s'estima compatible quan la vegetació afectada és zona d'erm i moderat quan travessa zona on serà necessari eliminar la vegetació natural o cultius arboris.  
- Fauna: l'impacte general s'estima moderat sempre que s'hi apliquen mesures correctores.  
- Paisatge: a causa de les característiques de l'actuació que s'ha de realitzar, l'impacte es considera compatible.  
- Socioeconomia: produirà impacte de signe positiu sobre l'ocupació de la zona, i en aquells aspectes derivats de la utilització d'una font d'energia menys contaminant. Sobre el sector agrari l'impacte es considera moderat a causa de l'afecció directa sobre els camps de cultiu.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les mesures següents:  
- Aplicació de regs sistemàtics en les zones d'abassegament de materials i de moviment de terres.  
- Manteniment adequat de la maquinària.  
- Maneig adequat de la terra vegetal.  
- Senyalització de les zones d'ocupació temporal.  
- Gestió de residus d'acord amb la legislació vigent.  
- Comprovació de la flora afectada prèvia al desbrossament, senyalització de la vegetació que s'ha de protegir, respecte dels exemplars arboris de gran port.  
- Trituració de restes vegetals i ús en les labors de restauració i retirada immediata dels no triturats.  
- Ubicació de platges d'abassegaments en terrenys cultivats  
- Prospecció de la fauna present en la zona prèvia a l'inici dels treballs.  
- Instal·lació de rampes per a permetre l'eixida de les rases de la fauna atrapada i revisió periòdica de la zona d'obres.  
- Presència d'un arqueòleg en les obres.  
- Es garantirà el pas pels camins ramaders interceptats i es restituiran a l'estat original d'aquests a la terminació de les obres.  
- Descompactació de la zona afectada mitjançant treball.  
- Reposició de la terra vegetal.  
Es considera que tant la valoració de l'impacte ambiental com la proposta de mesures correctores incideixen en els aspectes més rellevants que la construcció del gasoducte pot causar sobre el medi ambient. Encara que les característiques de la zona per on discorrerà el gasoducte fa preveure una mínima afecció ambiental, és necessari incidir en mesures addicionals de protecció ambiental.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable el projecte, sols a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Com més prompte possible, s'haurà de presentar en la Secretaria Autonòmica l'informe de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià. No obstant això, si en el transcurs de les obres es produeix qualsevol troballa d'interés històric, arqueològic o paleontològic, s'haurà d'informar la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- L'ample de la pista s'haurà d'ajustar a les previsions contingudes en el projecte evitant en els desplaçaments de la maquinària l'afecció a zones que excedisquen de l'ample d'aquesta.  
- Les zones d'abassegament de materials s'hauran de situar preferentment en parcel·les ermes on l'afecció als cultius o vegetació natural siga mínima.   
- La terra obtinguda del fons de les rases no s'haurà de mesclar amb la terra vegetal i aquesta no s'haurà d'emprar per a la solera o coberta de les canonades, sinó per a restaurar les capes més superficials del sòl.  
- En el desenvolupament de les obres s'hauran de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.  
- S'haurà de sol·licitar el permís d'ocupació temporal del camí ramader assagador del Camí del Verger a Xàbia, d'acord amb el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders i s'hauran d'habilitar els passos necessaris per a no interrompre el trànsit ramader.  
- En relació a l'encreuament del barranc de la Fusta, a més del respecte a la legislació vigent, hauran d'extremar-se les mesures de precaució per a evitar mortaldat d'exemplars de fauna posant especial atenció amb la possible aparició de poblacions d'amfibis.  
- S'hauran de revisar diàriament les rases a fi d'evacuar la fauna atrapada en aquestes i s'haurà de revisar la correcta disposició de les rampes d'eixida.  
- S'haurà de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'hauran d'implantar mesures per a evitar l'absorció de la fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en la prova hidràulica, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament d'aquests a llit públic. Els productes químics sobrants, s'hauran de derivar a un gestor autoritzat.  
- Els treballs s'hauran de realitzar amb mitjans adequats que impedisquen conats d'incendis i s'haurà de disposar d'extintors homologats i dispositius mataguspires en les maquinàries.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 326/06-AIA  
Títol: Antena Petrer- Monòver  
Promotor: Endesa Gas Alicante  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant  
Localització: Elda, Petrer, Monòver  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte és definir els elements necessaris per a subministrar gas natural als termes municipals de Petrer, Elda i Monòver, a la província d'Alacant mitjançant la construcció del traçat d'una antena de gas de mitjana pressió B.  
El traçat del gasoducte projectat té el seu inici als afores del nucli urbà de Petrer. El traçat d'aquest avança cap al sud en posició paral·lela a la carretera CV - 8290. A l'altura del Puente Nuevo, immediatament al nord de la serra de Bateig, la traçada gira a ponent (O-S.O) per a endinsar-se en el terme municipal d'Elda, i finalitzar, després de salvar el futur itinerari de l'AVE, a escassos metres a l'est del nucli urbà de Monòver, a la vora del polígon industrial del Pastoret.  
La pressió màxima de la conducció serà de 4 bar i el diàmetre de 6» amb una longitud total de 9738 m, dels quals 3.319 metres discorren pel municipi de Petrer, 5.528 metres pel terme municipal d'Elda i 891 metres pel terme municipal de Monòver  
La conducció de gas es realitzarà en una rasa la profunditat de la qual varia, aproximadament, entre 1'20 i 1'40 m, (segons el calibre de la canonada i altres elements de construcció). L'amplària d'aquesta oscil·la entre els 0'5 i 0'8 m. No obstant això, l'amplària total que ha de considerar-se a efecte ambiental durant la fase d'execució és de 10 metres, ja que fa falta l'obertura, a un costat de la rasa, d'un vial on les excavadores i camions de transport puguen circular sense massa dificultat. A l'altre costat de la rasa es farà l'abassegament de les terres extretes. Una vegada instal·lada la canonada, aquesta serà recoberta per terra tamisada, de manera que s'eviten fregaments amb pedres o altres elements que la puguen danyar. Per damunt d'aquesta hi haurà una canonada de dos tubs per al cable de telecomandament. Com a element de seguretat a uns 60 centímetres de profunditat, la rasa presentarà una malla de senyalització.  
La canonada se soterrarà, aproximadament, a un metre de profunditat de la generatriu superior d'aquesta, i tindrà un diàmetre de 6 polzades. El material és acer sense soldadura longitudinal (especificació API 5L grau B). El tram final és de polietilé de mitjana densitat, de diàmetre DN 200 (típic per a distribució urbana).  
La conducció d'acer anirà, en tota la longitud d'aquesta, revestida externament de polietilé extrusionat.  
A fi de poder efectuar el subministrament als usuaris domèstics comercials, s'instal·larà el corresponent armari de regulació i mesura de MPB/MPA amb pressió d'entrada màxima 4 bar i d'eixida regulable 0,4 i 0,1 bar. La funció de l'armari serà la de filtrar, reduir i controlar la pressió del gas.  
L'afecció a finques particulars derivada de la construcció del projecte, es concreta de la manera següent:  
- Expropiació forçosa dels terrenys sobre els quals s'han de construir les instal·lacions fixes.  
- Per a les canalitzacions: a) Imposició de servitud permanent de pas de gas al llarg del traçat de la conducció amb una amplària de quatre metres, 2 a cada costat de l'eix, per on discorrerà soterrada la canonada. b) Ocupació temporal dels terrenys necessaris per a l'execució de les obres.   
- Per al pas dels cables de connexió i elements dispersius de protecció catòdica: a) Imposició de servitud permanent de pas en franja de terreny d'un metre d'ample, per on discorreran soterrats els cables de connexió. b) Ocupació temporal de terrenys necessaris per a les obres de l'estesa i muntatge de la instal·lacions.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'estudi d'impacte ambiental, còpia del projecte i còpia de les al·legacions rebudes durant el període d'informació pública van ser remeses des del Servei Territorial d'Energia d'Alacant tenint entrada en el registre de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 19 de setembre de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant un edicte publicat en el Butlletí Oficial de la Província del dia 26 de juny de 2006 i mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 6 de juliol de 2006.  
Durant el període d'informació pública es van produir al·legacions. De les esmentades al·legacions s'extracta el següent:  
- Per part de particulars: Oposició al traçat del gasoducte en considerar que aquest no compleix els principis de proporcionalitat i raonabilitat, i afecta gran nombre de propietats privades, la qual cosa s'evitaria situant el punt d'origen fora de la població; les esmentades propietats en molts casos disposen de plantacions en producció, i que se situen precisament en la zona d'horta tradicional.  
- Per part dels ajuntaments afectats:  
- Ajuntament de Petrer: emet un informe desfavorable respecte a la ubicació del punt d'origen de la conducció.  
- Ajuntament d'Elda: L'encreuament del riu Vinalopó i el tram que haurà de seguir pel camí del marge esquerre haurà de tenir en compte prèvia consulta a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, el projecte de condicionament dels marges del riu en l'actual redacció per part de la Confederació.  
El promotor es pronuncia de la manera següent:  
- Pel que fa a l'elecció del traçat de l'antena: el criteri seguit és el de minimitzar les afeccions a terrenys particulars, respectar al màxim el medi ambient i assegurar la viabilitat tècnica i econòmica del projecte.  
- Sobre el punt d'origen de la conducció: aquest canvi d'ubicació depén únicament de la disponibilitat de la nova connexió amb les instal·lacions de l'empresa Gas Natural. En aquest sentit Gas Alicante, SAU plantejarà a la societat abans citada la possibilitat de localitzar el punt d'entrega en el polígon Salinetas...  
- Pel que fa a l'encreuament amb el riu Vinalopó: s'ha sol·licitat permís a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Informes sectorials  
L'expedient conté:  
- Còpia de l'autorització per a encreuament de llit públic (riu Vinalopó) emesa per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. En l'esmentada autorització s'especifica el següent:  
- Els treballs referents a aquesta autorització s'efectuaran de manera ordenada, contínua i progressiva, sense danyar el llit ni els marges ...  
- El dipòsit de productes, el qual no podrà sobrepassar en cap cas els límits prefixats en aquesta autorització, es farà sensiblement paral·lel al curs de les aigües sense formar escalonaments, alteracions brusques, ixents ni sobreelevacions que puguen desviar-les perillosament...  
- Queda prohibit el dipòsit en el llit o marges de materials que, per la composició d'aquests puguen transmetre propietats nocives a les aigües.  
Afeccions legals  
Segons els planejaments vigents en els municipis afectats l'antena de mitjana pressió B discorre per sòls classificats com a sòl no urbanitzable programat, sòl no urbanitzable i sòl urbà sent objecte d'aquesta declaració d'impacte, d'acord amb el punt 7 de l'annex I del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1989, d'impacte ambiental la repercussió del projecte quan aquest discórrega per terrenys seminaturals, naturals o incultes classificats com a sòl no urbanitzable.  
El projecte afecta:  
- Domini públic hidràulic: encreuament del riu Vinalopó, rambla de Bateig, Las Cañadas.  
- D'acord amb el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana el traçat de l'antena afecta sòl forestal en les zones grafiades en projecte com ara V-AL-111 a V-AL-112 i des de V-AL-135 a V-AL-138, i no afecten cap forest d'utilitat pública.  
- Camins ramaders: segons l'estudi d'impacte ambiental, el traçat proposat travessa el camí ramader assagador de los Serranos.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
A efecte paisatgístic la zona d'actuació proposada per a la construcció del gasoducte, es troba immersa en un ambient clarament transformat per l'acció de l'home, i es combinen els cultius de poca extensió, erms, habitatges aïllats, nuclis urbans i les àrees urbanitzades.  
Els elements ambientals que a priori s'estima que podrien veure's afectats d'alguna manera són vegetació, fauna i paisatge.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental valora les repercussions que el projecte ocasionarà sobre el medi ambient analitzant l'efecte sobre els elements ambientals següents:  
1. Vegetació: segons l'esmentat estudi, la construcció del gasoducte projectat no afectarà de manera significativa la vegetació, ja que les formacions vegetals detectades són d'escàs valor (Atriplex halimus, Asphodellus fistulosus, Suaeda vera, Ballota hirsuta, Lavatera cretenca, Malva sylvestris, etc.). Per tant cal qualificar de baix el possible impacte de l'actuació proposada sobre la vegetació i els elements florístics de la zona afectada.  
2. Fauna: atés que en la zona de la traça del gasoducte no s'han detectat llocs de reproducció d'espècies considerades com d'interés, l'impacte de les actuacions proposades es considera com a baix.  
3. Paisatge: el paisatge de l'àrea d'actuació es veurà alterat durant les fases d'execució i funcionament, si bé, el fet de discórrer per terrenys de cultiu inclosos en parcel·les amb habitatges i cultius abandonats reduirà de manera important la seua percepció. Així, l'impacte paisatgístic de l'obra es considera baix.  
Es considera que la valoració de l'impacte sobre la vegetació no és l'adequada ja que les poblacions existents als voltants del riu Vinalopó contribueixen de manera notable a la biodiversitat estant incloses en la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres amb els codis 1430 (matolls halonitròfils) i 6220 (zones subestèpiques de gramínies i anuals) corresponent a les poblacions d'Atriciplicetum glauco-halimi i Dactylido hispanicae-Lygeetum sparti.  
Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les mesures correctores següents:  
- Els peus arboris que puguen ser afectats pel traçat del gasoducte, hauran de ser convenientment trasplantats en les proximitats d'on es trobaven en un principi.  
- Es modificarà el pas del gasoducte pel llit del Vinalopó, de manera que puga ser aprofitada per a aquest fi l'escullera ja existent al marge dret del riu.  
- Una vegada finalitzats els treballs es descompactarà la franja de terreny que no siga imprescindible per al bon manteniment de la conducció.  
- Tot el material procedent del desbrossament del matoll com també els inerts sobrants hauran de ser retirats a un abocador autoritzat.  
El programa de vigilància ambiental consistirà en la verificació del compliment del projecte en els termes descrits.  
Es considera que les mesures proposades són adequades però, considerant que és eix fonamental d'aquesta declaració d'impacte prevenir l'efecte nociu que el projecte proposat puga causar a l'entorn i al benestar humà, les mesures protectores han d'ampliar-se a fi d'assegurar l'esmentada prevenció.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Antena Petrer - Monòver sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Abans de l'inici de les obres s'haurà de realitzar prospecció arqueològica i obtenir l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, el qual s'haurà de presentar tan aviat com siga possible, en aquesta Secretaria Autonòmica. L'execució de les obres s'haurà d'atenir a les limitacions imposades en l'esmentat informe. En tot cas, en la realització de les obres s'haurà d'actuar d'acord amb els preceptes establits en els articles 63,64 i 65 de l'esmentada llei.  
2. S'haurà d'obtenir informe previ dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant pel que fa a l'afecció a camins ramaders i a terreny forestal i obtenir els permisos que a aquest efecte s'indiquen i seguint les consideracions emeses en l'esmentat informe.  
3. En relació a l'encreuament del riu Vinalopó s'intentarà variar el traçat de manera que s'aprofiten altres infraestructures (punts de pas), ja realitzades i es minimitze o anul·le l'afecció a qualsevol tipus d'hàbitat protegit en la Directiva 92/43/CEE. En el cas que per motius tècnics no es puga variar el traçat, s'haurà d'assegurar la supervivència dels exemplars afectats mitjançant el seu trasplante a zones contigües. En tot cas, les actuacions que es realitzen hauran de ser acords amb qualsevol tipus d'actuació que escometa la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
A més, es demanaran els informes o permisos pertinents en relació amb la possible afecció a domini públic hidràulic en els punts següents: a) de V-AL-86 a V-AL-87 (rambla del Bateig); b) de V-AL-135 a V-AL-138 (Las Cañadas o Charco)   
4. L'ample de la pista de treball s'haurà de reduir al màxim per a evitar afeccions a qualsevol tipus de terrenys i no es realitzaran desplaçaments innecessaris de maquinària fora de les esmentades zones.  
5. Les zones d'abassegament de materials se situaran preferentment en parcel·les on l'afecció a la vegetació siga mínima.  
6. La terra obtinguda del fons de les rases no s'haurà de mesclar amb la terra vegetal i aquesta no s'emprarà per a la solera o coberta de les canonades, sinó per a restaurar les capes més superficials del sòl.  
7. En el desenvolupament de les obres s'hauran de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades al respecte.  
8. S'haurà d'efectuar una correcta gestió dels residus -d'acord amb la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana- generats en l'obra i a la finalització els terrenys hauran de quedar lliures de qualsevol resta procedent d'aquesta.  
9. S'hauran d'habilitar rampes d'eixida de fauna en les rases i aquestes es revisaran diàriament a fi d'evacuar la fauna atrapada en aquestes.  
10. S'haurà de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'hauran d'implantar mesures per a evitar l'absorció de la fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en la prova hidràulica, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament d'aquests a llit públic. Els productes químics sobrants, s'hauran de derivar a un gestor autoritzat.  
11. Els treballs s'hauran de realitzar amb mitjans adequats que impedisquen conats d'incendis i disposar d'extintors homologats i dispositius mataespurnes en les maquinàries. En tot cas es respectaran els preceptes i normes continguts en el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació a les obres realitzats en la proximitat a zones forestals.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 171/6209-SRY  
Títol: Centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU)  
Promotor: Campello Motor, SL  
Autoritat substantiva: Comissió Provincial d'Activitats Qualificades d'Alacant  
Localització: Nau 7 del c/ Barranc de l'Amerador s/n, del polígon industrial el Messell, al municipi del Campello (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
El projecte té com a objecte l'obtenció de la llicència d'activitat municipal per a un centre de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús. L'activitat ha d'obtenir, així mateix, l'autorització en matèria de residus com a centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU). Dins del procediment d'autorització de l'activitat, el projecte se sotmet al tràmit de declaració d'impacte ambiental d'acord amb la legislació vigent.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
El centre de descontaminació de vehicles pretén les operacions de recepció, descontaminació i desmuntatge de vehicles fora d'ús, com també, la recollida, classificació, selecció i valorització de peces útils i de garantia. L'activitat es projecta situar-la a la nau núm. 7 del c/ Barranc de l'Amerador s/n, del polígon industrial el Mesell al terme municipal el Campello (Alacant).  
D'acord amb la documentació presentada, la superfície de la parcel·la ocupa una superfície de 1.721,16 m² amb una nau ja construïda on s'haurà de situar l'activitat. El centre de tractament de vehicles fora d'ús disposa d'una superfície construïda de 1.111,57 m². La zona de descontaminació i desmuntatge ocupa 202,90 m², la zona destinada a vehicles que s'ha de descontaminar són 492,15 m², 678,23 m² per a vehicles descontaminats i 19,40 m² de magatzem. Per a maniobrabilitat dels operaris i de la maquinària necessària per a desplaçar vehicles i els components extrets es disposen 290,41 m². Els lavabos i vestidors ocupen 14,40 m² i les oficines 47,70 m².  
L'aigua potable utilitzada en tota l'activitat prové de la xarxa municipal de proveïment. Les aigües sanitàries de lavabos i vestidors es conduiran fins una fossa estanca cega.  
La solera de la nau on es realitza la recepció, el desmuntatge i la descontaminació de vehicles objecte de l'activitat, presenta un paviment impermeable i una xarxa de recollida de vessaments, de decantació i separació de greixos. En aquestes zones es donarà un pendent del 3% de manera que la recollida dels possibles vessaments aboque en les reixetes i arquetes de recollida, fins a un dipòsit cec i estanc.  
L'emmagatzemament de vehicles una vegada descontaminats es realitza a la zona descoberta de l'exterior de la nau, que es dotarà de paviment impermeable i d'un pendent del 3% per a la recollida de vessaments i d'aigües de pluja cap als albellons de la xarxa de drenatge. Les diverses arquetes de pas estaran connectades, entre elles, mitjançant una conducció que aboca a una arqueta separadora de greixos per decantació i s'acumularà en un depòsit cec i estanc.  
L'activitat és generadora de residus perillosos que són emmagatzemats, temporalment, en contenidors estancs i de dipòsits homologats fins al lliurament d'aquests als diversos gestors autoritzats.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.  
Afeccions legals  
D'acord a l'informe, de 10 d'abril de 2005 de l'arquitecte tècnic de l'Ajuntament del Campello, l'activitat resulta compatible amb el sòl, zona i ús dominant d'acord amb la normativa del vigent PGMOU, atés l'emplaçament d'aquesta en sòl urbà entenent que l'ús sol·licitat és industrial.  
L'activitat projectada és, d'acord amb la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus perillosos, i queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent en medi ambient.  
L'emmagatzemament de pneumàtics fora d'ús requereix la inscripció d'aquest en el Registre de productors de residus de la Comunitat Valenciana, d'acord al Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió de pneumàtics fora d'ús.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigeix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació del seu annex I segons CNAE, remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de l'esmentada reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigeix en l'article 18 la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes  
La llista d'accions com a conseqüència de l'execució del projecte d'instal·lació del centre de descontaminació de vehicles fora d'ús susceptibles de produir impactes identificats són:  
- Els vessaments i l'abocaments durant el funcionament de l'activitat.  
- Recollida i tractament d'aigües, tant residuals com pluvials.  
- Gestió de residus sòlids i líquids derivats de l'activitat.  
- Impacte visual i acústic de la instal·lació.  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores i sobre el programa de vigilància ambiental.  
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en l'estudi d'impacte i respecte al programa de vigilància ambiental proposat en aquest:  
- L'interior de la nau on es realitzaran les operacions de recepció i descontaminació de vehicles s'haurà de dotar de paviment impermeable.  
- El sòl de l'interior de la nau haurà de presentar un pendent aproximat del 3%, de manera que els possibles vessaments es recullen en les arquetes separadores de greixos, les quals abocaran a un dipòsit estanc cec.  
- L'exterior de la nau s'haurà de dotar de paviment impermeable i d'un pendent d'aproximadament el 3%, per a la recollida dels possibles vessaments i de les aigües de pluja en les arquetes de pas, les quals desemboquen en un dipòsit cec estant.  
- No s'hauran d'apilar més de tres vehicles en alçària en la zona de descontaminats de l'exterior de la nau, a fi de reduir l'impacte visual de l'activitat.  
- S'haurà de disposar de contenidors per a l'emmagatzemament temporal dels residus generats fins a la cessió d'aquests al gestor autoritzat. Per als residus perillosos líquids s'hauran de disposar dipòsits homologats de doble paret.  
- Per a la succió dels líquids durant l'operació de descontaminació s'hauran d'emprar sondes de diferents calibres, a fi de disposar d'un accés còmode als dipòsits i maneguets del vehicle.  
- El buidatge dels depòsits de residus perillosos líquids s'haurà de realitzar mitjançant bombes especials o per la presa inferior del dipòsit.  
- La zona d'emmagatzemament de pneumàtics s'haurà de tancar, perimetralment, amb una alçària d'apilament inferior als 2,5 m i amb una capacitat màxima per cel·la independent de 1.000 m³, que evite la propagació del foc en cas d'incendi.  
- S'haurà de realitzar una tanca opaca perimetral de la parcel·la de 2,20 m d'alçària per a minimitzar l'impacte visual de la instal·lació, en totes aquelles zones que no presenten edificació.  
- Dins del programa de vigilància ambiental s'hauran de realitzar les auditories acústiques exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat.  
Tramitació administrativa  
El 15 de maig de 2006 es rep des de la Comissió Provincial d'Activitats Qualificades d'Alacant, la sol·licitud de declaració d'impacte ambiental per al projecte descrit remetent-se, dins de l'expedient, la documentació següent:  
- Projecte d'activitat  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Resultat d'informació pública, sense que consten al·legacions  
Analitzada la documentació presentada se sol·licita des del Servei d'Avaluació d'Ambiental Estratègica d'aquesta Conselleria, el 7 de juliol de 2006, ampliació d'informació en titular sobre determinats aspectes de l'actuació projectada. Després d'una notificació d'advertència de caducitat en titular de 16 d'octubre de 2006, aquest presenta, el 6 de novembre de 2006, un annex a l'estudi d'impacte ambiental, un nou projecte tècnic i el projecte d'explotació, al fi d'esmenar la informació anteriorment sol·licitada.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 6.c.1) centres de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, d'acord amb la definició del Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, que aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de centre de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, promogut per Campello Motor, SL, que s'ha de situar a la nau núm. 7 del c/ Barranc de l'Amerador s/n del polígon industrial el Messell, al municipi del Campello (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'ha establit en estudi d'impacte ambiental i en la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Els contenidors i dipòsits d'emmagatzemament de residus perillosos hauran de ser sòlids i resistents al tipus de residu contingut. Quan siguen de naturalesa líquida o susceptibles de produir vessaments s'hauran de disposar cubetes de retenció o, si no n'hi ha, els dipòsits d'aquests hauran de ser de doble paret homologats.  
2. Disposar de l'autorització d'abocament de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per acumulació en dipòsit cec impermeable.  
3. S'haurà de disposar d'equips de recuperació dels gasos refrigerants de l'aire condicionat dels vehicles descontaminats, regulats pel Reglament CE 2037/2000, de 29 de juny de 2000.  
4. S'haurà d'incorporar a aquest programa de vigilància ambiental un seguiment de les condicions correctes d'emmagatzemament dels residus perillosos i del funcionament dels equips separadors de greixos.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la secretaria atonòmica de Territori i Medi Ambient, la qual establirà, si escau, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 193/06-AIA  
Títol: Construcció d'un camí a la Caseta dels Bous  
Promotor: Sr. Jose Vicente Prades Sabater  
Autoritat substantiva: Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló  
Objecte del projecte: Obertura de pista a terreny forestal  
Localització: Castell de Cabres (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El projecte consisteix en la construcció d'una pista forestal de 1.897 m de longitud, 3 m d'amplària i pendent mitjà del 5% que tindrà com a objecte dotar d'accés la finca de la Caseta dels Bous al terme municipal de Castell de Cabres (Castelló). El promotor del projecte pretén donar solució al problema d'intransitabilitat de la pista actualment existent a causa del continu arrossegament del ferm per part de l'aigua d'escorriment proposant un traçat alternatiu per la vessant situada a l'est del barranc per on actualment discorre el camí.  
Les obres que s'han de realitzar són les següents:  
- Desbrossament de la vegetació i retirada de sòl edàfic: es realitzarà desbrossament previ abans d'obrir la caixa, en una amplària aproximada de 5 m mitjançant la fitació de peus i desarrelament de matoll.  
- Moviments de terres: es realitzaran els desmunts necessaris per a la construcció del camí i els seus corresponents terraplens.  
- Perfilat i compactació del ferm.  
- Excavació de cunetes de secció triangular.  
- Perfilat i refinament de talussos.  
Tramitació administrativa  
2. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El dia 22 de maig de 2006, es va remetre des dels Serveis Territorials de Medi Ambient la documentació necessària per a sotmetre el projecte al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.   
La informació pública es va realitzar mitjançant un edicte publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 94, de data 8 d'agost de 2006. Durant el període d'informació pública no s'hi van produir al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient conté:   
- Informe dels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló.  
- Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
Afeccions legals  
Les actuacions descrites es desenvolupen en sòl rústic sense protecció específica.  
L'actuació proposada afecta, d'acord amb el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, terreny forestal i no afecta forest d'utilitat pública.  
D'acord amb l'informe emés pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, la zona on es pretén realitzar la nova pista forestal està inclosa en el lloc d'interés comunitari Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana, com també en la zona d'especial protecció per a les aus la Tinença de Benifassà -Turmell.  
D'acord amb l'informe emés pels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló, el traçat de la pista intercepta els camins ramaders següents: assagador de Castell de Cabres al Boixar i assagador del camí del Mas dels Bous, ambdós classificats per Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient de data 29 de setembre de 1995.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
L'estudi d'impacte ambiental descriu les característiques del medi inert, biòtic, perceptual i socioeconòmic de la zona que es veuran influïts per la realització de l'obra.  
- Medi inert: El camí transcorrerà en la major part d'aquest per terrenys calcaris alternants amb margues, presentant la zona un relleu ondulat amb alternança de vessants i barrancs encaixats. Segons les esmentades característiques, l'erosió potencial es descriu com a molt alta.  
- Medi biòtic: en el traçat de la pista i els seus voltants es poden trobar les espècies següents: Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Pinus nigra, Pinus sylvestris. Alguns peus d'aquests es veuran afectats pel traçat del camí.  
Respecte a la fauna, en la zona es troben les espècies següents catalogades segons el Catàleg valencià de fauna: fagina, teixó comú, mostela, esquirol comú, estornell, teuladí, terrerola, terrerola comuna.  
- Medi perceptual: es defineix la conca visual com d'escassa superfície, valorant el paisatge de qualitat mitjana.  
- Medi socioeconòmic, cultural i legal: segons la prospecció arqueològica realitzada, no s'esperen restes que puguen veure's afectades per la construcció de la pista. El medi socioeconòmic es veurà influït per la variació de l'economia de la zona. Pel que fa a altres béns, es veuran afectats dos camins ramaders que són travessades pel camí projectat.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Les activitats de l'actuació que són susceptibles de produir impacte sobre el medi ambient són:  
- Fase de construcció: desbrossament previ, moviment de terres, trànsit de maquinària.  
- Fase de funcionament: ocupació, trànsit de vehicles, existència de la via.  
Respecte a aquestes accions, l'estudi d'impacte ambiental valora els següent impactes negatius:  
- Compatibles: augment del nivell de sorolls  
- Moderats: compactació del terreny, afecció a la fauna.  
- Severs: eliminació de la vegetació en una franja de 5 metres.  
Considera positius els impactes següents:  
- Millora de les comunicacions de la zona.  
- Augment de l'ocupació.  
El projecte no generarà impactes significatius en el medi perceptual i en els camins ramaders interceptats.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Com a mesures correctores i protectores l'estudi d'impacte ambiental proposa les següents:  
- Manteniment adequat de la maquinària.  
- Limitació del treball a hores diürnes.  
- Realització dels treballs necessaris per a la realització del camí amb sòl en saó.  
- S'evitaran moviments de maquinària i transport innecessaris.  
- Sembra manual de talussos.  
- Obertura de cunetes i estabilització en el cas que siga necessari amb pedraplé compactat.  
- S'evitaran moviments de terra innecessaris.  
- Se suavitzaran els talussos en les zones d'encreuament amb els camins ramaders i se sol·licitarà ocupació d'aquest.  
El pla de vigilància ambiental vetlarà pel compliment de les mesures correctores i protectores i identificarà els impactes que sobrepassen els valors previstos.   
Es considera que hauran d'extremar-se les mesures previstes en el programa de vigilància ambiental a causa de l'alt grau d'erosió potencial de la zona i proposar-se mesures correctores addicionals per a salvaguardar els valors naturals de la zona tenint en compte la seua pertinença a zona LIC i ZEPA.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Vist l'informe emés com a resultat de la prospecció arqueològica efectuada d'acord amb l'autorització emesa per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià mitjançant una resolució de data 1 de febrer de 2006, en el qual s'afirma: els resultats de les prospeccions arqueològiques realitzades en els terrenys pels quals discorrerà la pista d'accés al Mas dels Bous, no han proporcionat la documentació de restes arqueològiques o arquitectòniques que es vegen afectats directament per les esmentades obres.  
Vist l'informe dels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló en el qual s'indica que: la construcció de la pista forestal de la Caseta dels Bous es considera que produirà un impacte ambiental de baixa magnitud i, en tot cas, compatible mitjançant l'adopció de les mesures correctores plantejades.  
Vist l'informe emés pel Servei d'ordenació Sostenible del Medi en el qual se cita: vista la documentació aportada a aquest Servei, es considera que no és probable que es produïsquen afeccions negatives sobre els hàbitats o espècies de l'esmentat lloc d'interés comunitari. Per tant, aquest Servei emet un informe favorable al projecte construcció d'un camí a la Caseta dels Bous, del terme municipal de Castell de Cabres (Castelló). No obstant això, es recomana seguir les mesures correctores i protectores indicades en l'estudi d'impacte ambiental del projecte, com també el pla de vigilància ambiental. Sobretot pel que fa a la sembra de talussos, on s'exposa que s'hauran de revegetar aquests realitzant una aportació de terra vegetal aprofitant l'extreta de la caixa del camí i, posteriorment sembrar-los amb espècies herbàcies que s'adapten a les condicions edafoclimàtiques de la zona com ara: Dactylis glomerata, Medicago sp i Brachypodium sp.  
Es resol  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de construcció d'un camí en la Caseta dels Bous sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Tan prompte com siga possible s'haurà de remetre a aquesta Secretaria Autonòmica l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià. En l'execució de les obres se seguiran els preceptes continguts en els articles 63, 64, 65 de l'esmentada llei. En tot cas, les obres hauran de ser respectuoses amb els elements etnològics trobats en els voltants d'aquesta.  
2. Abans de l'inici de les obres s'haurà de disposar, en cas necessari, dels permisos regulats en l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació sobre protecció d'espècies endèmiques i amenaçades, els permisos derivats de l'afecció a vegetació forestal i el permís d'ocupació temporal de camins ramaders.  
3. En el replantejament de l'obra s'hauran d'estudiar sobre el terreny les zones de desguàs i escorriment habilitant-se els badens, passos d'aigua o cunetes de desguàs que hagen de ser necessaris per al correcte manteniment del camí. Les esmentades zones de pas d'aigua hauran de quedar lliures de residus a la terminació de l'obra.  
4. La protecció dels terraplens s'haurà de realitzar per mitjà d'hidrosembra que inclourà llavors de les espècies Dactylis glomerata, Medicago sp, Brachypodium sp. Es recomana aprofitar els exemplars desarrelats d'arbustos per a la implantació d'aquests en talussos.  
5. Les zones d'acumulació de materials hauran d'afectar la vegetació de la zona, ni se situaran en zones que presenten elevats pendents ni en zona d'evacuació d'escorriments.  
6. A fi de protegir l'avifauna present en la zona, les obres que comporten major nivell de sorolls s'hauran de realitzar fora de l'època de reproducció d'aquestes; a més i a fi d'evitar afecccions a altres tipus de fauna s'haurà de reduir al màxim la velocitat dels vehicles que circulen per la pista.  
7. A fi de salvaguardar els valors ambientals de la zona, s'haurà de reduir al màxim la pista de treball i s'haurà de vigilar la no-afecció de la vegetació pròxima a la zona d'obres.  
8. En el termini màxim de dos anys des de l'acabament de la pista, haurà d'efectuar-se la replantació d'una quantitat de vegetació equivalent a l'afectada pel traçat de la pista. L'esmentada reposició s'haurà de realitzar preferentment amb la implantació de xicotets bosquets de Quercus rotundifolia o d'alguna altra espècie pròpia de la zona de manera que es permeta el normal exercici de l'activitat ramadera i el creixement dels pastos. Aquesta activitat haurà de disposar de l'autorització dels Serveis Territorials de Castelló.  
9. En l'execució de les obres de traçat i execució del camí s'haurà d'aplicar el Decret 7/2004, sobre normes de prevenció d'incendis forestals.  
10. Si en l'execució de les obres es produïra algun abocament de la maquinària, haurà de netejar-se la zona emportant-se els residus a un gestor autoritzat. Es recomana la trituració de les restes vegetals i la incorporació d'aquestes al camí a fi de protegir-lo de l'erosió. Si això no és possible, les esmentades restes hauran de gestionar-se de manera adequada Així mateix, a l'acabament de les obres no haurà de quedar cap residu en la zona emportant-se totes les restes a un abocador autoritzat.   
11. El pla de vigilància ambiental haurà d'incloure la revisió de l'estat del camí després de cada període de pluges i com a mínim una vegada a l'any a fi de corregir immediatament qualsevol signe d'erosió o deteriorament d'aquest.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 125/03-AIA  
Títol: Remodelació de l'accés a la CV-603 (VV-1068) des de la N-332. Tavernes de la Valldigna.  
Promotor: Diputació Provincial de València.  
Autoritat substantiva: Diputació Provincial de València.  
Localització: Accés a la carretera de la platja CV-603 des de la N-332.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
El projecte té com a actuació principal, la remodelació de l'accés a la CV-603 des de la N-332. L'accés es regula amb l'execució d'una rotonda de 23 metres de radi, fins a rastells. Des d'aquesta, destaquen els ramals que entronquen amb la pròpia carretera CV-603 i la via de servei que discorre per la dreta d'aquella, així com el d'enllaç amb la carretera nacional. Els moviments es completen amb l'execució d'una glorieta de set metres de radi, molt pròxima a l'abans referida.  
La zona sobre la qual s'actuarà es caracteritza per ser plana, encara que molt pròxima a relleus mesozoics (serra de Corbera) que, tangencialment, resultaran afectats. La major part de la seua superfície està destinada al cultiu de cítrics, i es veu afectada una xicoteta porció d'un aiguamoll existent, denominat ullal de les Penyetes.  
El tronc principal de l'actuació discorre sobre la traça actual de la carretera CV-603, seguint-lo, de forma paral·lela, dues vies de servei de sis metres d'ample de calçada a ambdós marges.  
La secció tipus del tronc principal consta de dos carrils de 3,5 metres, vorals de 2,5 metres i bermes de 0,5 metres.  
El paquet de ferm del tronc principal està format per una subbase granular de 25 cm de grossària, 20 cm de llast artificial, 10 cm de mbc G-25 i 5 cm de mbc S-20 en capa de rodament. Els ferms es recolzaran, en general i després de la retirada del terreny natural en els primers 90 cm, sobre pedraplens amb 50 cm de sòl seleccionat en coronació.  
Atesos els problemes d'inundabilitat que presenta la zona, i en els que més endavant s'insistirà, el projecte ha previst que es disposen marcs de formigó armat d'1,2 metres d'ample i 0,8 metres d'alt, cada 30 metres.  
Per a evitar l'afecció a unes quantes séquies, s'ha previst l'execució de murs de formigó armat de 2,8 metres d'alçària, entre els pk 0+240 i 0+320, i 2,4 metres, entre els pk 0+320 i 0+539,12.  
L'enllumenat públic que es disposarà estarà format per llums de vapor de sodi d'alta pressió, de 250 watts, sobre columnes de 10 metres d'alçària.  
2. Alternatives  
S'assenyala, en el projecte de construcció, que les alternatives estudiades s'han referit a les distintes maneres de solucionar els accessos i reordenar la circulació. No obstant això, no s'han indicat quins han sigut aquestes, donant-se, no obstant això, les limitacions i condicionants que han portat a l'opció finalment escollida.  
Amb tot, cal destacar que la millor manera de resoldre la problemàtica pròpia de l'actual intersecció en T ha sigut, segons criteri del projecte, la disposició d'una glorieta en la zona de tarongers. Posteriorment, l'existència d'edificacions com també les exigències en el disseny dels ramals i accessos, han obligat l'emplaçament finalment donat a la glorieta.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 24 d'abril de 2003 la Diputació Provincial de València va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte Remodelació de l'accés a la CV-603 (VV-1068) des de la N-332. Tavernes de la Valldigna.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte de remodelació de l'accés a la CV-603 (VV-1068) des de la N-332. Tavernes de la Valldigna, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP de València núm. 54, de data 5 de març de 2003, i s'hi han presentat dues al·legacions per part de particulars.  
2. Resum d'al·legacions  
D'entre les al·legacions dalt indicades es dóna una síntesi de les més significatives, en funció dels aspectes ambientals a què fan menció, i només del que es refereix als esmentats aspectes ambientals.  
Les al·legacions efectuades pel Sr. Joaquim B. Altur Grau s'han referit principalment a l'afecció a la zona humida núm. 8, denominada Marjal i estany de la ribera sud del Xúquer. Les consideracions més rellevants realitzades pel particular han sigut considerar el desplaçament de la carretera cap al nord la distància suficient per a evitar l'afecció a l'ullal, l'estudi d'altres solucions constructives que minimitzen l'afecció a la zona humida, la possible afecció de la il·luminació de la rotonda a les espècies presents en el brollador i la consideració d'un perímetre de protecció en la zona humida tal com estableix la legalitat vigent.  
La Diputació respon a aquests aspectes indicant que la solució de canviar el traçat cap al nord implicaria un acostament excessiu a les edificacions existents i una modificació dels paràmetres tècnics de la carretera que no s'ajustarien a la normativa vigent. Explica que es va desestimar l'opció de canvi de traçat enfront de la recuperació de l'ullal per considerar que en conjunt era la solució més idònia. Respecte a la solució constructiva, considera que l'opció de construir una estructura sobre l'ullal resulta menys adequada des del punt de vista d'integració paisatgística i medi ambiental. Finalment, assenyala la sensibilitat ambiental de l'Àrea de Carreteres en el projecte de referència deduïda de les actuacions de restauració ambiental previstes en una zona actualment degradada i sense cap consideració per part de cap particular i de cap administració pública, afegint que aquestes actuacions constitueixen la base per a una futura restauració integral de l'ullal.  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 29 d'abril de 2003 es va efectuar consulta al Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi.  
En data 5 de maig de 2003 se sol·licita, a la Diputació Provincial de València, l'ampliació del contingut de l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 4 d'abril de 2006 es va efectuar consulta al Servei de Conservació de la Biodiversitat de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
En data 4 d'abril de 2006 es va efectuar consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València.  
En data 26 de setembre de 2006 es va efectuar consulta al Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Informes sectorials  
Es passa a continuació a fer un breu resum de la informació obtinguda dels informes que s'assenyalaven en el punt anterior.  
En data 2 d'octubre de 2003 es rep informe de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, el qual es referrix a l'afecció, per part de l'actuació, a la zona humida catalogada denominada Marjal i estany de la ribera sud del Xúquer, com també al seu perímetre de protecció. L'informe referit es pronuncia desfavorablement al projecte proposat, argumentant la seua postura en l'article 15.2 de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
No obstant això, pel que fa a l'afecció a la zona humida en qüestió, l'esmentada afecció queda justificada d'acord a l'article 6 de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, el qual es transcriu a continuació:  
Article 6  
1. Respecte a les zones especials de conservació, els estats membres fixaran les mesures de conservació necessàries que implicaran, si és el cas, adequats plans de gestió, específics als llocs o integrats en altres plans de desenvolupament, i les apropiades mesures reglamentàries, administratives o contractuals, que responguen a les exigències ecològiques dels tipus d'hàbitats naturals de l'annex I i de les espècies de l'annex II presents en els llocs.  
2. Els estats membres adoptaran les mesures apropiades per a evitar, en les zones especials de conservació, el deteriorament dels hàbitats naturals i dels hàbitats d'espècies, com també les alteracions que repercutisquen en les espècies que hagen motivat la designació de les zones, en la mesura que les dites alteracions puguen tindre un efecte apreciable pel que fa als objectius d'aquesta Directiva.  
3. Qualsevol pla o projecte que, sense tenir relació directa amb la gestió del lloc o sense ser necessari per a aquesta, puga afectar de manera apreciable els esmentats llocs, ja siga individualment o en combinació amb altres plans i projectes, se sotmetrà a una adequada avaluació de les seues repercussions en el lloc, tenint en compte els objectius de conservació de l'esmentat lloc. A la vista de les conclusions de l'avaluació de les repercussions en el lloc i supeditat al que disposa l'apartat 4, les autoritats nacionals competents només es declararan d'acord amb l'esmentat pla o projecte després d'haver-se assegurat que no causarà perjudici a la integritat del lloc en qüestió i, si procedeix, després d'haver-lo sotmés a informació pública.  
4. Si, a pesar de les conclusions negatives de l'avaluació de les repercussions sobre el lloc i a falta de solucions alternatives, haguera de realitzar-se un pla o projecte per raons imperioses d'interés públic de primer ordre, incloses raons d'índole social o econòmica, l'estat membre prendrà totes les mesures compensatòries que siguen necessàries per a garantir que la coherència global de Natura 2000 quede protegida. L'esmentat estat membre informarà a la comissió de les mesures compensatòries que haja adoptat.  
En el cas que el lloc considerat alberg un tipus d'hàbitat natural o una espècie prioritaris, únicament es podran al·legar consideracions relacionades amb la salut humana i la seguretat pública, o relatives a conseqüències positives de primordial importància per al medi ambient, o bé, prèvia consulta a la comissió, altres raons imperioses d'interés públic de primer ordre.  
En data 14 d'abril de 2005 es va rebre resposta a la sol·licitud d'ampliació de l'estudi. Aquesta va indicar, d'una banda, que la solució triada per a garantir la permeabilitat hidràulica de la carretera, consistent a disposar marcs d'1,2 metres d'ample i 0,8 metres d'alt, cada 30 metres, és semblant a la realitzada per a la primera fase de la carretera, ja executada i en la qual ha sigut contrastat el funcionament correcte d'aquesta. D'un altre costat, s'ha aportat un programa de vigilància ambiental (PVA).  
En data 11 d'octubre de 2006 es rep informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat, el qual es refereix a l'esmena de determinades deficiències del projecte de restauració paisatgística per a considerar aquest acceptable com a mesura compensatòria. Les deficiències que s'han d'esmenar són les que es transcriuen a continuació:   
- L'àmbit recollit en aquest ha de comprendre el total de la zona humida afectada. En cas que resulte impossible, ha de justificar-se aquest fet, com també preveure la separació de l'una i l'altra, la regulació dels fluxos entre aquestes i la situació en què quedarà la zona que quede al marge de l'actuació.  
- El projecte haurà d'incloure un estudi del funcionament hidrològic actual de la zona, la qual cosa resulta bàsica en un projecte de restauració d'una zona humida; i en cas de resultar necessari, un acord amb els regants per a assegurar el manteniment de nivells i fluxos adequats.  
- El disseny definitiu de la zona dependrà en gran manera de circumstàncies no avaluades en l'actualitat, com ara la topografia del terreny, profunditat de les capes impermeables, potència i localització d'ullals... per tant, la direcció d'obres haurà d'estar en contacte amb els tècnics del Servei de Conservació de la Biodiversitat, a l'efecte de seguiment de les obres.  
- Igualment, els treballs de plantacions i de reintroducció d'espècies es realitzaran seguint les indicacions del Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
En data 17 d'octubre de 2006 es rep informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, el qual es refereix a la consideració en allò que disposa l'apartat segon de l'article 15 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana i s'emet informe favorable el projecte sempre que es realitzen les mesures compensatòries incloses en el projecte, que comportaran a una millora de la zona humida.  
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a   
Segons l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, hi ha afecció a la zona humida núm. 8, denominada Marjal i estany de la ribera sud del Xúquer.  
Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, l'actuació afecta diversos tipus de sòl, com són sòl no urbanitzable sense protecció agrícola, d'especial protecció viària i, en menor grau, de llits i d'ecologia singular.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació.  
L'actuació se situa sobre una àmplia zona de dipòsits quaternaris molt recents, de naturalesa continental, marina i mixtos. En la zona afectada per les obres, en concret, es tenen tant llims grisos de l'Albufera com a terrosos fluvials. Sobre ells es localitzen farciments antròpics, a base d'arenes i argiles, que van perseguir la formació de superfícies agrícolament explotables.  
L'estudi no es refereix a l'existència d'una xarxa hidrogràfica definida en la zona. Sí que parla, en canvi, de la presència d'una important xarxa de reg. A més, es fan contínues referències a l'existència d'un ullal, el qual està inclòs en la zona humida núm. 8, denominada Marjal i estany de la ribera sud del Xúquer, del Catàleg valencià de zones humides. La zona presenta un risc d'inundació 5, d'acord amb el PATRICOVA.  
Pel que fa a la hidrogeologia local, el nivell freàtic es troba molt superficial, oscil·lant entre els 0,3 metres i els 0,8 metres. L'actuació se situa sobre el subsistema aqüífer de la Plana de Gandia-Dénia, el qual és de caràcter detrític. Amb tot, s'evidencia que l'actuació està afectant una zona de descàrrega de l'aqüífer.  
És necessari, doncs, conéixer aquelles zones, dins de l'ullal que s'ha d'afectar, que actuen com a llocs de surgència d'aigua, amb el fi, s'avança, d'evitar que aquestes resulten afectades durant els treballs.  
L'estudi ha realitzat un complet inventari tant de la vegetació present en l'àmbit de la zona humida afectada, com de la vegetació potencial en aquesta. Així, en les zones on aflora el nivell freàtic, o aquest es troba molt superficial, les formes de vegetació s'adscriuen a l'associació Typho-Schoenoplectum tabernaemontani, i sobreeix, per la seua proliferació, el Phragmites australis subesp. chrysanthus. És molt ressenyable, en aquest àmbit, la presència esporàdica de Carex eleata. En els canals on l'aigua flueix amb una alguna velocitat, els canyissers i bogars retrocedeixen en favor de la comunitat de Sparganium erectum. Destaca, finalment, la presència d'exemplars desenvolupats d'oms, molt probablement introduïts artificialment.  
Pel que fa a la presència de macròfits aquàtics, aquesta és molt reduïda a causa de l'elevat grau d'eutrofització i contaminació, per pesticides agrícoles, de gran part de la superfície de l'aiguamoll. S'indica en l'estudi que, si no es donaren aquestes condicions de degradació, serien esperables comunitats de la classe Potametea, de la qual es destaca l'espècie Utricularia australis.  
A més, s'ha referit a l'existència de comunitats arvenses i ruderals en les quals, atesa l'escassa importància relativa d'aquestes, no s'entrarà.  
En l'àmbit de l'aiguamoll és possible trobar espècies terrestres, amfíbies i aquàtiques, i és també freqüentat per nombroses espècies d'aus. A més, el fet que l'aiguamoll es trobe envoltat de cultius, configura un nombre més gran de nínxols ecològics per a la fauna. Cal destacar la presència de diverses espècies recollides en el Decret 32/2004, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades.  
Pel que fa als peixos, és destacable la presència, molt probable si la qualitat de les aigües fóra acceptable, del llopet (Cobitis maroccana), alhora que no pot descartar-se la del fartet (Lebias ibera) i el samaruc (Valencia hispanica), catalogades ambdues com espècies en perill d'extinció, si bé l'absència de macròfits aquàtics, abans comentada, la dificulta.  
Respecte als amfibis, s'assenyala la possible presència del gripauet (Pelodytes punctatus) i el tòtil (Alytes obstetricans), a més de les espècies habituals com la granota comuna (Rana perezzi), el gripau (Bufo bufo), aquestes dos últimes catalogades com a espècies protegides, o el gripau corredor (Bufo caramida).  
Dels rèptils cap destacar la serp de ferradura (Coluber hippocrepis), i s'anuncia com a probable la presència de la tortuga d'estany (Emys orbicularis), catalogada com espècie vulnerable, i, en menor grau, de la tortuga d'aigua ibèrica (Mauremys caspica), catalogada com espècie protegida.  
D'entre les aus s'assenyala la presència de l'agró blau (Ardea cinerea), la fotja comuna (Fulica atra) i la polla d'aigua (Gallinula chloropus), i alberga, a més, gran quantitat de passeriformes i aus de dimensió reduïda. A més, s'indica la seua aptitud per al refugi i niament de moltes espècies d'anàtids i agrons.  
Dels mamífers, finalment, s'incideix en la varietat de rosegadors i xicotets rosegadors presents, i cal destacar-ne, en tot cas, la mostela (Mustela nivalis) d'entre la fauna carnívora.  
L'estudi no ha mencionat la presència, molt pròxima, del lloc d'interés comunitari denominat Serra de Corbera, segons allò que s'ha recollit en la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2001) per a formar part de la xarxa Natura 2000 a l'empara de la Directiva d'hàbitats. Si bé no hi ha afecció directa a l'àmbit d'aquest, sí s'actua en l'entorn més immediat al citat LIC. D'aquest cal destacar que alberga hàbitats de gran valor i singularitat, com són els boscs de llorer. A més, abunden diverses espècies de rapaces i de quiròpters.  
Així mateix, és necessari referir-se al fet que gran part d'aquests terrenys es troben catalogats com a forest d'utilitat pública si bé, es repeteix, no hi ha afecció directa als aquestes.  
L'estudi no ha especificat l'existència de cap camí ramader en la zona d'actuació.  
L'estudi no ha descrit l'existència de béns patrimonials de caràcter cultural, tant etnològic, arquitectònic com arqueològic, en la zona d'actuació.  
En aquest cas, s'entén la no-necessitat de fet d'una prospecció arqueològica prèvia al començament de les obres. Això es fonamenta tant en el fet que la carretera, en gran part del traçat d'aquesta, discorre sobre un corredor ja existent, com també en el tram de nova planta, per altres el que travessa la zona humida catalogada, posseeix un estrat vegetal de gran densitat, la qual cosa dificulta en gran manera la realització d'aquesta prospecció. És per això pel que s'entén més apropiat realitzar un seguiment arqueològic de les obres. En tot cas, caldrà ajustar-se al que disposa tant per la llei del patrimoni cultural valencià, com també per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'estudi ha especificat una sèrie d'impactes derivats tant de l'execució de les obres com de la presència i explotació de l'enllaç i tram de carretera projectat. Aquests impactes han sigut avaluats en les seues conseqüències, la qual cosa ha portat, finalment, a la implementació de les mesures correctores necessàries amb motiu de l'existència d'aquells. Atesa la poca superfície afectada pel projecte i la gran localització dels seus impactes, destacant principalment el patit per la zona humida present en l'àmbit d'aquesta, s'ha considerat, en aquesta ocasió, suficient la descripció d'impactes realitzada per l'estudi.  
Així mateix, com ja s'ha indicat abans, les obres comporten l'afecció a una superfície xicoteta de la zona humida coneguda com ullal de les Penyetes, la qual es troba actualment subjecta a un determinat deteriorament. En tot cas, aquestes obres comporten l'eliminació de la vegetació i l'afecció a la fauna aquàtica en aquesta porció de superfície, amb la consegüent pèrdua d'hàbitat. Les mesures correctores que poden aplicar-se poden ser eficaces en la reducció de l'impacte, però no impediran la pèrdua de l'hàbitat i, en conseqüència, s'estima necessari, vist el valor potencial de la zona, adoptar mesures compensatòries encaminades a augmentar la superfície d'hàbitat i a recuperar les condicions ecològiques d'aquest, de manera que es permeta, en un futur, la introducció d'espècies rellevants per a la conservació.  
D'entre els que s'han assenyalat com a impactes propis de les accions d'obra, es destaquen els següents:  
- Increment de la quantitat de partícules sòlides en suspensió en l'aire.  
- Pèrdua de qualitat de les aigües superficials.  
- Increment del trànsit amb motiu dels transports per camió.  
- Desviacions de servituds i serveis.  
- Generació de volums d'inerts que s'han de transportar a abocador.  
Ja en fase d'explotació, els impactes més ressenyables, d'entre els recollits en l'estudi, són els que se citen a continuació:  
- Efecte barrera per a la fauna i les persones.  
- Destrucció de l'hàbitat d'algunes espècies.  
- Augment de sorolls.  
- Dany paisatgístic que es deriva de la desaparició de la vegetació més immediata a la carretera.  
Respecte al soroll, cal incidir en el tractament que a aquest impacte li ha donat l'estudi. Així, l'estudi d'impacte ha assenyalat que, «evidentment l'eixamplament, nous ramals, rotonda i asfaltat de la carretera comportarà un augment del trànsit rodat i conseqüentment, un augment en l'emissió de sorolls». Això, doncs, és en certa manera contradictori amb la consideració posterior que realitza l'estudi al voltant del soroll durant la fase de funcionament, segons la qual «(...) la situació futura no suposarà un augment considerable de sorolls, perquè ja hi ha les carreteres i només es varia lleugerament el traçat». Davant d'això, s'ha proposat, en tot cas, plantar tanques arbustives en els punts més conflictius.  
Finalment, el projecte ha tingut sempre present, més enllà de l'estudi, el risc d'inundabilitat que presenta la zona, la qual cosa ha condicionat el mateix disseny de la infraestructura. Així, també l'estudi adverteix, al voltant de la inundabilitat de la zona, que la presència de l'esmentada infraestructura, els mesos més plujosos de l'any, pot comportar un efecte barrera als fluxos d'avinguda, atesa l'elevació de la rasant sobre la cota del terreny.  
Cal afegir-se, en línia amb l'anterior, que l'esmentada zona està inclosa en el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la qual queda subjecta a un risc d'inundació 5.  
Respecte al lloc d'interés comunitari pròxim a la localització de les obres, l'abans esmentada Serra de Corbera, no s'estima que aquestes puguen comportar afecció directa als seus valors florístics i faunístics, atesa la separació suficient entre ambdues àrees.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores que ha establit l'estudi d'impacte ambiental a raó dels impactes abans descrits se sintetitzen, en els seus aspectes més destacables, en els punts següents:  
- Reg freqüent del terreny susceptible de produir pols.  
- S'haurà de procurar no treballar durant les hores nocturnes (per exemple, de 22 a 07 hores) a fi d'evitar molèsties a la població.  
- Per a evitar el risc de lliscaments en talussos i vessants, s'excavaran drenes i cunetes en la capçalera de tots els talussos, com també es recobriran amb vegetació les seues superfícies mitjançant espècies rizomatoses i estoloníferes.  
- Col·locació de parapets per a retenció de sediments durant la construcció. Prohibició d'ús de l'aigua de les séquies per a neteja de la maquinària o semblants.  
- En la zona de l'ullal que es travessa es considera, en compte de la col·locació de pedraplé com en la resta del projecte, la millora del terreny amb escullera per a alterar com a mínim possible els fluxos existents. També es col·locaran drenatges transversals, cada 30 metres, en la zona del ramal de la platja.  
- Respecte als sòls, es diu que s'hauran de triar zones de préstec i runams en ubicacions amb mínim efecte sobre la vegetació i sòls, sent recomanable que s'utilitzen zones degradades en les quals no existisca vegetació o zones agrícolament més improductives.  
Aquesta mesura no pot, tal que així, considerar-se completa si no s'afig l'obligatorietat de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental a quantes noves pedreres o abocadors s'obriren amb motiu de l'execució de les obres.  
- Es recomana que es procedisca a l'eliminació de la vegetació durant els mesos hivernals o tardorencs, a fi d'evitar la destrucció de nius.  
- Es proposa que es creen tanques vegetals en la zona de la rotonda i dels entroncaments amb la N-332 i la VV-1068, que servisquen de barrera entre la carretera i els camps.  
La mesura que s'ha disposat, per part de l'estudi, a fi de minimitzar els efectes derivats del soroll sobre les edificacions pròximes a la via, no té fonamentació, fins que no s'han aportat previsions sobre els nivells de soroll que s'abastaran en aquests punts. Amb tot, sí que pot estimar-se que aquesta no serà efectiva en cap cas. Així, s'estima que aquest impacte haurà de ser objecte de control pel programa de vigilància ambiental, el qual, d'acord amb la seua magnitud, establirà les mesures correctores que siguen necessàries per a contrarestar-lo.  
Com a mesura compensatòria per l'impacte generat sobre una xicoteta porció de la zona humida corresponent a l'ullal de les Penyetes, s'ha realitzat un projecte de restauració paisatgística del citat ullal, el qual s'ha adjuntat al projecte de construcció com un annex. Aquest projecte de restauració persegueix actuar sobre l'ullal de les Penyetes recuperant part de la seua superfície original, com a mesura compensatòria per l'ocupació de 800 m² de la superfície d'aquest pel nou traçat.  
Respecte a la regeneració de l'aiguamoll, com a mesura compensatòria, aquesta pot concretar-se que, enfront de les 800 m² que s'afecten de l'actual ullal, es restauren un total de 33.101 m² d'hàbitats naturals. Els treballs necessaris per a dur a terme la restauració se sintetitzen, de manera principal, en els punts següents:  
- Es preveu excavar una superfície de 8.595 m² fins a dos metres de profunditat, a fi d'augmentar la superfície de l'ullal.  
- S'haurà de dur a terme la restauració de les següents unitats vegetals:  
- Boscs i màquies litorals: s'executarà la part més occidental de l'actuació, com també l'interior de la rotonda, amb espècies pròpies d'aquesta unitat, com són el Pinus halepensis, Quercus ilex, Quercus coccifera, Rahmnus alaternus, Cahmaerops humilis, Smilax aspera, Pistacia lentiscus, Lonicer implexa, Lavandula dentata, entre altres.  
- Riberes de la làmina d'aigua: s'executarà en el perímetre de l'espill d'aigua i en un illot que es generarà arran de l'ampliació de la làmina d'aigua. Es realitzarà, com és obvi, mitjançant l'ús de dotze espècies diferents d'helòfits, les quals es disposaran en funció del calat.  
- Bosc de ribera: S'executarà en els marges, que no en les riberes. Amb aquest fi s'empraran Salix atrocinerea, Salix eleagnos i Populus alba.  
- Comunitats de macròfits submergits: la pretensió és que es desenvolupe una comunitat de macròfits d'aigua dolça pròpia d'aigües oligotròfiques. D'entre les vuit espècies que s'ha previst que es disposen, se'n destaca dues, com són Ricciocarpos natans i Lemna triculca, en tant que aquestes espècies només s'introduiran en zones resguardades de corrents, sent traspuades de la marjal de Xeresa. Així mateix, s'ha indicat que aquesta operació haurà de ser autoritzada per la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Si bé el projecte de restauració, que s'ha descrit breument, aprofundeix en molts dels aspectes que són necessaris per a la correcta definició i execució d'aquest, cap, no obstant això, realitzar una sèrie de consideracions en els termes següents:  
- S'estimen positives les mesures compensatòries d'extensió de la superfície de l'ullal i de l'establiment de vegetació arbustiva i arbòria en part de la zona.   
- No obstant això, és molt important definir correctament la morfologia del got, profunditat i pendent dels talussos de les vores. Aquestes característiques han de ser les adequades per a la implantació de la vegetació aquàtica (hidròfits i macròfits aquàtics), de gran importància per al desenvolupament de la fauna i de la possible reintroducció d'espècies rellevants.  
- L'extensió de la superfície de l'ullal a l'altre costat de la futura via no es creu convenient ja que comporta una fragmentació de l'hàbitat, la qual cosa facilita l'alteració d'aquesta.  
- En relació amb la plantació d'espècies arbustives i arbòries de ribera, aquesta es considera positiva sempre que aquesta es limite a una xicoteta porció de la superfície i amb una funció principal d'aïllament de la zona humida respecte a la carretera.  
- La no-alteració ni modificació dels sediments de la zona humida és de gran transcendència per a la fauna aquàtica i, a més, una font de llavors. La presència excessiva de sediments pot dificultar la surgència d'aigua en els ullals. Així, els riscos de rebliment de l'ullal poden reduir-se augmentant la presència de vegetació natural a les vores i proximitats d'aquest.  
- La forma més eficaç de garantir un bon desenvolupament de la flora aquàtica i, en conseqüència, una fauna aquàtica diversa, és aconseguir una bona qualitat de les aigües. En vista de la vegetació que s'ha previst implantar, d'entre la qual moltes espècies presenten una exigència de la qualitat de l'aigua molt elevada, s'entén molt necessari el control de totes les variables que intervinguen en aquest paràmetre ambiental, per al cas concret en qüestió. Cal remarcar que el fet que prosperen les espècies disposades en l'àmbit de l'ullal està en funció de la mencionada qualitat de les aigües d'aquest. Així mateix, la possibilitat de desenvolupament de les potencialitats de la zona humida, pel que fa a les possibles espècies faunístiques que puguen poblar-la, estan igualment subjectes a les aptituds de l'aigua.  
En relació amb el moviment de terres a efectuar per l'execució de les obres, és possible recollir, en el projecte de construcció, la localització de possibles zones d'extracció de materials i d'abocadors per a la destinació final dels materials sobrants, incloent runes i la resta de deixalles d'obra. Amb aquest fi es pot recórrer a explotacions ja existents en les proximitats (pedreres i abocadors legalitzats i en funcionament).  
Si no és així, i es projectara l'obertura de noves instal·lacions, es recorda que aquestes hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental que s'incorpora l'estudi, a través de l'ampliació a aquest realitzada, aquest ha establit, en general, els paràmetres, indicadors i valors llindar que cal controlar.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de construcció remodelació de l'accés a la CV-603 (VV-1068) des de la N-332. Tavernes de la Valldigna, promogut per la Diputació Provincial de València, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.  
2. Els materials de farciment i les llasts que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
L'origen dels materials que s'empren en la construcció dels pedraplens i esculleres que servirà de suport al ferm en el tram en què es travesse la zona humida, en cap cas es localitzarà en l'àmbit del LIC Serra de Corbera, descrit en l'anterior apartat d'aquesta declaració.  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, haurà d'obtenir-se, abans de la seua utilització, l'autorització corresponent per part de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
3. El sistema de drenatge longitudinal de la carretera haurà de disposar, prèviament a l'abocament, d'un tanc de tempesta dimensionat, si més no, per als primers 20 minuts de precipitació (per a la pluja de disseny triada).  
4. El projecte de construcció incorporarà un estudi específic sobre l'efecte barrera que l'obra produirà sobre la fauna. En particular, l'esmentat estudi preveurà l'adequació de les obres de drenatge com a passos per a amfibis, rèptils i xicotets mamífers, amb la ubicació, dimensions i característiques dels referits passos, de manera que s'assegure la duplicitat funcional.  
El programa de vigilància ambiental, per a la fase d'explotació, incorporarà les campanyes de mostratge necessàries per a verificar l'eficàcia de les mesures aplicades.  
5. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, incorporarà campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els objectius de qualitat exigits. Aquesta campanya se centrarà en les edificacions existents en l'entorn de la glorieta més occidental de les projectades.  
Els nivells sonors continus equivalents màxims no hauran de superar els límits marcats en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
6. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'abassegaran en muntons l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, no podent ser aquesta major a 1,5 metres, de manera tal que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquesta. S'incorporarà, a aquests volums de terra vegetal, la matèria vegetal procedent del desbrossament, prèvia trituració.  
7. Respecte a l'afecció que es produeix a l'ullal de les Penyetes, i d'acord amb el que disposa el projecte de restauració d'aquest, s'estableixen els condicionants següents.  
- Prèviament a l'inici de les obres haurà de realitzar-se un informe detallat de la fauna aquàtica i flora, tot això dins del PVA, per a poder determinar si és necessari establir mesures correctores addicionals. Igualment, les espècies faunístiques que són objecte d'algun tipus de protecció, d'acord amb el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, seran objecte d'un seguiment especial per part del director ambiental de les obres, de manera que, sempre dins del PVA, s'establiran controls particularitzats per a aquelles. L'objecte és, principalment, que puguen delimitar-se impactes molt concrets de caràcter crític sobre les espècies en qüestió. Els informes, ja siguen de caràcter ordinari o especial, que, a aquest respecte, es redacten, hauran de remetre's al Servei de Conservació de la Biodiversitat de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- Prèviament a l'inici de les obres s'hauran d'identificar, senyalitzar i protegir les zones de l'ullal que actuen com a punts de surgència, a fi d'evitar-ne l'afecció en tot cas.  
- S'haurà de suavitzar el pendent del talús de la ribera en aquelles zones en què siga molt pronunciat. Això s'haurà de fer sense aportar terra, això és, guanyant terreny cap a l'exterior de la làmina d'aigua mitjançant excavació i reperfilament.  
- El límit entre la que el projecte ha denominat via de servei dreta i l'ullal haurà de repoblar-se amb espècies pròpies del bosc de ribera, a fi d'aconseguir l'aïllament entre ambdós ambients.  
- S'haurà de limitar l'accés rodat a la zona humida mitjançant la col·locació de cadenes en els camins d'accés, de manera que l'ús d'aquests quede limitat al personal de la Conselleria de Territori i Habitatge, Ajuntament i propietaris particulars.   
- Com a mesura que s'ha d'incorporar al PVA, en fase d'explotació haurà de dur-se a terme un seguiment de l'evolució de la zona per personal qualificat en un període de, almenys, tres anys, redactant-se informes semestrals, si més no, a aquest respecte.   
- Tots els treballs de realització de les obres i restauració s'hauran d'executar amb l'assessorament i supervisió del Servei de Conservació de la Biodiversitat de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- Una vegada finalitzada l'obra, i dins dels sis primers mesos següents, s'haurà de presentar davant d'aquesta Direcció General, com a part del programa de vigilància ambiental, informe acompanyat de reportatge fotogràfic sobre l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació executades d'acord amb el projecte de restauració de l'ullal de les Penyetes.  
- S'haurà de descartar l'ús de l'espècie Lavandula dentata en les labors de revegetació que es duran a terme dins de les accions de restauració de l'ullal previstes.  
- El PVA, abans de l'aprovació definitiva del projecte i al marge dels informes disposats pel mateix, haurà d'assenyalar els informes ordinaris, extraordinaris i especials, com tmbé el contingut d'aquests i la freqüència d'emissió dels de caràcter ordinari. Si més no, haurà d'ajustar-se a l'estructura següent:  
- Informes ordinaris: s'ajusten a un període regular d'emissió, tant durant la duració de les obres com en el control posterior a aquestes (garantia). Es refereixen a l'execució de les mesures disposades i condicionants de la DIA, autoritzacions, etc.  
- Informes extraordinaris: seran l'informe previ a l'acta de replantejament, el qual es referirà a la localització de runams, abocadors, pedreres, préstecs, instal·lacions auxiliars, etc., i l'informe previ a la recepció de les obres, el qual farà referència a les unitats realment executades, actuacions pendents i proposta de noves actuacions.  
- Informes especials: aquest tipus d'informes s'emetran sempre que sorgisquen problemàtiques que bé modifiquen la previsió, en la forma o en el fons, de les mesures disposades, o bé no hagen sigut previstes en cap cas.  
8. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un bocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades. S'haurà de procedir a la descompactació per subsolat de tots els terrenys que s'hagueren vist afectats per abassegaments, pas de maquinària, etc.  
9. Es recorda el promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
En el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no preparada a aquest efecte, aquesta haurà d'anar proveïda d'una solera impermeable acabada amb pendents que conduïsquen possibles abocaments a cunetes o canalitzacions que, cobrint tot el perímetre de l'àrea destinada a aquestes operacions, estaran connectades a arquetes cegues suficientment dimensionades.  
Durant les obres, cap zona auxiliar (abassegaments, plantes asfàltiques, de formigons o d'insistència, parc de maquinària, instal·lacions auxiliars per a personal, etc) podrà localitzar-se a una distància, als límits de l'ullal, inferior a 500 metres.  
10. No hauran de quedar trams del ferm antic, per la qual cosa si fóra aquest el cas, atesa la naturalesa de l'actuació, haurà de procedir-se al seu alçament i retirada de l'emplaçament en què es trobara, bé transportant-se a abocador inert legalitzat o bé donant-se-li un possible ús.  
11. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, el fet es notificarà a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de manera immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 16 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 223/06-AIA  
Títol: Antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Pego  
Promotor: Endesa Gas Alicante  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant  
Localització: El Verger, Dénia, Pego (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'una antena d'APA per a subministrar gas natural a Pego, de 8.365 m de longitud i un diàmetre de 4», localitzada als termes municipals del Verger, Dénia i Pego. L'esmentada antena ix de la posició P-00, pertanyent al gasoducte de transport secundari Marina Alta (en projecte), al terme del Verger i té com a destinació l'armari de regulació APA/MP situat pròxim a la població de Pego a la vora de la carretera C-3311 i el paratge de la Sequia.  
La descripció detallada del traçat és la següent: el traçat bàsic comença al Verger, i es dirigeix cap al sud per a creuar l'autopista AP-7, a continuació gira a l'oest i envolta un Safari Park pel nord. A continuació s'endinsa en la zona d'aiguamoll del Parc Natural de la Marjal de Pego - Oliva, pren el paral·lelisme als diversos canals presents a la zona, sempre en direcció sud-oest, fins a trobar-se amb la carretera C-3311 punt en què gira a l'oest i s'endinsa en el Parc Natural de la Marjal de Pego - Oliva.  
En l'execució de les obres es duran a terme les accions següents:  
- Replantejament i abalisament del terreny.  
- Obertura de pista de treball: Aquesta operació està destinada a facilitar l'accés de materials i maquinària a la rasa en què se soterrarà la canonada. L'amplària total d'aquesta serà de 10 metres. Començarà l'obertura de la pista de treball amb el desbrossament i esclarit del terreny. Es remourà la capa superficial del terreny 20 o 30 cm. Aquesta terra vegetal s'utilitzarà per a la restitució posterior del terreny.  
- Obertura de la rasa: tindrà una amplària de 0,5 m i una profunditat mínima d'1,00 m.  
- Transport i distribució del material de l'obra: es disposarà de platges d'abassegament de materials cada 3 - 5 metres. Aquestes zones es localitzaran en parcel·les pròximes a la pista de treball i pròximes als nuclis de comunicació.  
- Soldadura de les canonades i posada en rasa: situats els tubs al costat de la rasa, aquests se soldaran, es comproven les unions mitjançant radiografies i es netegen amb aire comprimit. Posteriorment es descendeixen els trams a la rasa per mitjà de tractors -ploma.  
- Restitució del terreny: després de la col·locació de la canonada i el farciment de la rasa es procedeix a restituir el terreny. Amb aquest fi, es restituirà la capa de terra vegetal original i es procedirà a col·locar tot allò que haja sigut afectat per les obres (murs, tanques, etc.).  
- Instal·lació de senyalització.  
- Servituds permanents: una vegada restituït el terreny es recupera el seu ús amb les úniques limitacions que imposen les zones de servitud distribuïdes de la manera següent: zona A): corredor de dos metres en què està prohibit llaurar o cavar a una profunditat major de 50 cm, plantar arbres de port alt i realitzar edificacions; zona B) 4 metres d'amplària a cada costat de la zona anterior on no és possible realitzar obres sense permís de l'administració.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
La informació pública es va realitzar mitjançant un edicte publicat en el Butlletí Oficial de la Província del dia 8 d'abril de 2006 i publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 8 de març de 2006.  
Es van rebre les al·legacions següents:  
- Per l'Ajuntament de Pego: es manifesta el desig que no s'afecte parcel·les agrícoles i la necessitat d'establir mesures compensatòries precises respecte a l'afecció de camins ramaders i barrancs.  
- Per l'Ajuntament de Dénia: informa que el traçat de l'antena de gas discorre per la zona humida de la desembocadura del riu Racons, que a més es troba inclosa en la llista de llocs d'interés comunitari; que hauran de tenir-se en compte els encreuaments que afecten camins ramaders i barrancs; que és necessari una gestió de residus; que s'ha d'evitar el traçat per zones abancalades i ha de transcórrer pels vials existents a la zona.  
- Per particulars afectats per les obres: manifesten el desig de modificar el traçat per a la no-afecció a finques particulars i proposant un alternatiu que causaria menor afecció a camps de cultiu, canonades, canals d'aigua,etc.  
- La Confederació Hidrogràfica del Xúquer presenta escrit en el qual requereix documentació complementària i informa que l'obra està subjecta a l'obtenció de l'autorització preceptiva.  
Endesa Gas Alicante expressa el següent:  
- La instal·lació del gasoducte és compatible amb l'ús agrícola de les parcel·les, simplement es constitueix una servitud de pas subterrani. Els béns i drets afectats seran indemnitzats.  
- Sobre la proposta de modificació del traçat: s'ha de seguir una alineació el més recta possible. Tampoc s'evita afectar finques del cultiu fent discórrer el traçat com més pròxim a les carreteres existents, ja que han de respectar-se les distàncies mínimes de seguretat que estableix la legislació sectorial aplicable.  
- Se sol·licitaran els permisos d'encreuament o paral·lelisme en relació a l'afecció a camins ramaders.  
En relació amb les al·legacions presentades, en aquesta declaració d'impacte s'han tingut en compte les afeccions a terrenys amb valors ambientals mitjançant la petició dels preceptius informes sectorials.  
Alternatives  
Es presenten dues alternatives:  
- Traçat bàsic: travessa el parc natural de la Marjal de Pego - Oliva discorrent el traçat pròxim a la carretera C-3311.  
- Alternativa 1: evita el parc natural però afectaria zona escarpada amb abundant urbanització, per la qual cosa quedaria descartada.  
Informes sectorials  
L'expedient conté:  
- Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
- Informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
- Còpia d'informe emés pel Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant.  
- Còpia d'Informe emés pel Departament d'Obres Públiques de la Diputació d'Alacant.  
- Còpia de l'informe d'impacte arqueològic i etnològic referent al gasoducte antena d'alta pressió A per a subministrament el terme municipal de Pego (Alacant) remés a la Direcció Territorial de Cultura a l'efecte d'obtenció de l'informe regulat en la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
Afeccions legals  
Segons el planejament urbanístic, l'antena de gas travessa les classes de sòl següents:  
- Terme municipal de Pego: sòl no urbanitzable: rústic sense protecció, rústic amb protecció agrícola, industrial; rústic amb protecció específica natural-paisatgística-ecològica.   
- Terme municipal de Dénia: sòl no urbanitzable: rústic sense protecció.  
- Terme municipal del Verger: sòl no urbanitzable: rústic sense protecció.  
D'acord amb l'informe emés pels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant el traçat de l'antena de gas afecta mitjançant encreuament al camí ramader assagador Reial.  
D'acord amb l'informe de la Direcció General d'Ordenació del Territori, el traçat de l'antena afecta:  
a) Al Parc Natural de la Marjal de Pego - Oliva en la part sud d'aquest.  
b) A la zona humida catalogada desembocadura i front del riu Racons, que és travessada per l'antena d'alta pressió A (APA). El Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana va ser aprovat per l'acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià. Per l'article 15 de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, totes les zones humides estan classificades com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.   
Afig l'informe: En el cas de l'afecció al parc natural, l'antena penetra en el parc per la banda sud-est d'aquest, en una àrea qualificada pel PORN com a zona d'acollida. El traçat de l'antena travessa la zona d'acollida, dues àrees de regeneració i dues àrees de cultius hortícoles abans d'eixir del parc i continuar cap a Pego paral·lel a la C-3311.  
D'acord amb l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, el traçat de l'antena afecta les zones LIC i ZEPA denominades Marjal de Pego - Oliva.   
D'acord amb l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat, el projecte afecta dues àrees protegides i incloses en les àrees d'aplicació del Decret 265/2004, de 3 de desembre, pel qual s'aprova el pla de recuperació del samaruc a la Comunitat Valenciana.  
L'afecció a domini públic hidràulic es concreta en els encreuaments grafiats en projecte com AL- VE- 316 i AL - DE - 309 ambdós competència de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
L'estudi d'impacte ambiental enumera els factors del medi que seran afectats pel traçat de l'antena:  
- Medi físic: atmosfera, sòls, hidrologia, coberta vegetal, espais i hàbitats naturals, fauna, paisatge.  
- Medi socioeconòmic: població ocupació, infraestructures, arqueologia, activitat cinegètica.  
L'estudi d'impacte ambiental realitza una catalogació exhaustiva de les espècies presents en la zona i destaca tres espècies - (rosseta, samaruc, espinós) catalogades en perill d'extinció segons Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada, amb presència potencial en l'àrea estudiada. No obstant això, la direcció del parc indica que algunes de les espècies descrites no estan presents en la zona.  
L'informe d'impacte arqueològic i etnològic remés a la Direcció General de Cultura a fi d'obtenir l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, mostra l'existència de dos elements d'interés etnològic que hauran de ser protegits adequadament a fi d'anul·lar els possibles impactes sobre aquests.   
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora les principals alteracions sobre els factors del medi dels quals es destaquen els següents:  
- Alteració de la qualitat de l'aire en especial per augment de partícules sòlides en suspensió: es considera com un impacte moderat pel fet que es tracta d'un impacte molt localitzat i que deixa de presentar-se en finalitzar les obres.  
- Augment del soroll: és d'escassa magnitud ja que es tracta d'una activitat puntual, temporal i discontínua al llarg de la traça. Atés que la font d'emissió de soroll es troba allunyada dels nuclis de població, l'impacte s'estima compatible.  
- Alteració del relleu: és un impacte produït pel moviment de terres realitzat durant les obres. Pel fet que l'antena en estudi no presenta àrees d'orografia accidentada i a causa de l'escassa magnitud d'excavació necessària per a aquesta obra, es considera que l'impacte serà compatible.  
- Compactació de sòls: és causada pel pas continuat de vehicles durant la fase d'execució de les obres. A més, la destrucció de la coberta vegetal, el trànsit de maquinària pesant, l'obertura de la pista de treball i l'excavació de rases afavoreixen l'erosió i en conseqüència la pèrdua de sòl per la disgregació del sòl en partícules més fines. Per tant l'impacte sobre el sòl es considera com a moderat.  
- Afecció a cursos hídrics: el traçat de l'antena travessa un total d'11 cursos hídrics entre els quals destaquen les séquies. En l'execució de les obres, si el curs hídric s'encreua amb cabal, es provocarà un descens de la qualitat de l'aigua, una alteració del règim dels cabals naturals i una ruptura de la xarxa de drenatge, si bé seria convenient que l'encreuament es realitzara en màxim estiatge per a evitar aquests impactes. L'impacte s'estima moderat.  
- L'eliminació de la vegetació és l'impacte més important que produiran les obres de l'antena, ja que és necessari netejar mitjançant la tala i desbrossament la pista de treball necessària per al pas de la maquinària. L'estimació de l'impacte es considera compatible si el traçat travessa cultius herbacis, pastius o erms i moderat si creua per cultius arboris o zones de vegetació natural.  
- Afecció a la fauna, té un caràcter potencial i temporal. Es considera moderat i en cas d'afectar-se per accident a algun individu d'aquestes espècies s'estimarà com a sever.  
- El paisatge es veurà modificat de manera temporal durant el període que duren les obres i, la corresponent afecció, s'ha considerat com a compatible en la totalitat del traçat, a causa de l'elevat nivell d'antropització d'aquest, exceptuant les zones travessades de vegetació natural, on s'estima moderada.  
- L'impacte provocat en els espais naturals: parc natural, lloc d'Importància comunitària, zona d'especial protecció per a les aus, RAMSAR, zona humida i àrea d'importància per a les aus Marjal de Pego-Oliva i la zona humida Desembocadura i Front Litoral del Riu Racons, es considera moderat.  
- El signe de l'afecció sobre els factors del medi socioeconòmic és, en general, positiu sent negatiu en el sector agrícola, per l'afecció als regadius, l'encreuament de camins i camins ramaders.  
Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
Com a mesures correctores l'estudi d'impacte proposa (entre altres):  
- Aplicació de regs per a evitar l'emissió de partícules.  
- Manteniment adequat de la maquinària.  
- Senyalització de la pista de treball per a evitar afeccions innecessàries.  
- Restauració dels encreuaments amb llits hídrics.  
- Comprovació de l'inventari de flora per a evitar l'eliminació d'espècies protegides.  
- El calendari d'execució de les obres s'ajustarà a fi de no alterar les èpoques de cria i reproducció de les espècies presents en l'àrea.  
- No es localitzaran platges d'abassegament en zones protegides.  
- Es restauraran tots els elements modificats.  
- En els encreuaments amb camins ramaders, es garantirà el pas per aquestes.  
- Es realitzarà treball de descompactació i es reposarà la terra vegetal.  
El programa de vigilància ambiental proposa dur a terme els treballs amb la col·laboració d'una assistència tècnica ambiental les accions de la qual consistiran en la inspecció i control ambiental de les obres indicant la correcta ubicació dels parcs de maquinària, controlant-ne el trànsit, evitant afeccions innecessàries a les espècies de fauna i flora i controlant l'adequada gestió dels residus.  
Es considera que les mesures correctores proposades són genèriques i no incideixen en els valors ambientals particulars de la zona i per tant, s'han de dictar mesures addicionals de protecció.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
A) Vist l'informe emés pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi en què s'especifica el següent :  
1. Revisades les normes particulars del parc, es considera que la construcció d'aquestes infraestructures no està prohibida específicament.  
2. El tram que discorre per l'àrea d'amortització d'impactes del parc natural, en no afectar el règim hídric del parc, es considera compatible amb el PORN, article 86.  
3. En el cas de l'afecció de l'antena a la zona humida catalogada Desembocadura i Front Litoral del Riu Racons, es considera que el traçat no és el més adequat, ja que travessa diagonalment la zona humida.   
B) Atés que l'esmentat informe estima necessari modificar el traçat del tram que afecta la zona humida catalogada Desembocadura i Front Litoral del Riu Racons, buscant que l'antena APA passe per un lateral d'aquesta, unida al Safari-Park, evitant que el traçat travesse pel centre de la zona humida.   
C) Atés que l'esmentat informe proposa mesures correctores que s'incorporaran al contingut d'aquesta resolució.  
D) Vist l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat en què s'indica que tant la zona d'afecció de l'obra al Parc Natural de Pego - Oliva com a la zona humida Desembocadura i Front litoral del Riu Racons estan definides com a àrees de recuperació del samaruc segons Decret 265/2004.   
E) D'acord amb les conclusions exposades en l'informe anteriorment citat en el qual es considera que un dels objectius del pla de recuperació de l'espècie, és plantejar una possible restauració i recuperació d'aquesta zona humida. Per tant, i coincidint amb les consideracions efectuades per la Direcció General d'Ordenació del Territori, (Servei d'Ordenació Sostenible del Medi), s'estima necessari dur a terme la modificació del traçat original que afecta aquesta zona humida, de manera que el nou traçat no afecte la possible recuperació de la zona.  
Es resol:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació el projecte antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Pego, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'haurà de modificarà el traçat de l'antena d'APA d'acord amb el traçat proposat pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi. L'antena travessarà pel límit est el Safari-Park de Verger i vorejarà el parc pel seu límit exterior arribant el paral·lelisme amb la carretera grafiada com a C-3311.  
2. S'hauran de protegiran tots els elements etnològics esmentats en l'informe d'impacte arqueològic i etnològic mitjançant l'establiment d'un perímetre de protecció al voltant d'aquests en superfície suficient per a assegurar-ne la preservació.  
3. S'haurà d'obtenir l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, el qual s'haurà de presentar tan prompte com siga possible en aquesta Secretaria Autonòmica. L'execució de les obres s'haurà d'atenir a les limitacions vinculants imposades en l'esmentat informe. En tot cas, en la realització de les obres s'actuarà d'acord amb els preceptes establits en els articles 63,64 i 65 de l'esmentada llei.  
4. Tenint en compte la variació del traçat de l'antena d'APA, s'hauran d'obtenir els permisos pertinents dels Serveis Territorials de Medi Ambient pel que fa a l'afecció a camins ramaders i a terreny forestal complint-se les directrius que a aquest efecte imposen.  
5. Les obres s'hauran de realitzar entre els mesos d'agost a febrer, ambdós inclusivament, per a evitar l'època de cria de les aus i altres vertebrats.  
6. Les pistes d'accés que es realitzen hauran d'eliminar-se i aquestes zones hauran de ser restaurades després de la finalització de les obres.  
7. Per a minimitzar l'impacte paisatgístic el desbrossament s'haurà de realitzar per fases, com també la restauració d'aquest.  
8. Durant les obres haurà d'estar en comunicació la direcció d'obra amb el director - conservador del parc natural, per a garantir el compliment dels condicionants i solucionar els possibles problemes que sorgisquen amb l'antelació necessària. L'esmentada comunicació s'haurà d'estendre en el moment d'aplicació de mesures protectores i de restauració.  
9. En la fase d'expropiacions s'haurà de tenir en compte la situació legal d'algunes construccions, algunes aquestes afectades per procediments judicials.  
10. S'haurà de limitar l'amplària de les pistes de treball a fi d'evitar afeccions innecessàries.  
11. En el desenvolupament de les obres s'hauran de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades al respecte.  
12. S'haurà de disposar d'un assistent tècnic ambiental que servirà de nexe d'unió entre la direcció del parc i la direcció de l'obra i que vigilarà que en el transcurs de la mateixa no es produïsquen desviacions respecte a l'estudi d'impacte ambiental, els condicionants de la present declaració d'impacte i les directrius de la direcció del parc.   
13. S'haurà de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'hauran d'implantar mesures per a evitar l'absorció de la fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en la prova hidràulica, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament d'aquests a llit públic. Els productes químics sobrants, s'hauran de derivar a un gestor autoritzat.  
14. En relació amb els encreuaments amb llits d'aigua continus o discontinus, naturals o artificials, s'hauran de demanar els permisos oportuns, se seguiran els condicionants imposts en aquests, es reposaran tots els serveis afectats, i s'extremaran les mesures de precaució perquè no hi haja abocaments en les esmentades zones que puguen afectar la qualitat de les aigües. Aquestes mesures s'hauran d'extremar en l'encreuament amb el riu Racons.  
15. S'haurà de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als voltants d'aquest.  
16. En el cas que el traçat de l'antena d'APA haja de ser modificat per canvis en el traçat del gasoducte principal (gasoducte de transport secundari Marina Alta), haurà d'estudiar-se la necessitat del sotmetiment d'aquest a una nova avaluació d'impacte ambiental.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.