Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3903, del 22-12-2000 (2000/9683)

RESOLUCIÓ de 19 d'octubre de 2000, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3903

Data del DOGV
:   22-12-2000

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2000/9683


Data del document
:   19-10-2000

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Catadau
    * Sant Mateu
    * vigilància del medi ambient
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 19 d'octubre de 2000, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2000/A9683]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, resolc:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 235/97-AIA, i 645/98-AIA, que segons el reglament aprovat pel Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de la seua publicació.
  
València, 19 d'octubre de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 235/1997 sobre el projecte de legalització de la granja avícola de broilers sítia a Poble Nou, en el terme municipal de Catadau (València) i el promotor del qual és Avimar, SL, (Sra. Mª. Aurora Sanz Boluda).
  
Vist que la documentació formada per l'expedient municipal i el projecte d'activitat va ser remesa per la Direcció Territorial de Medi Ambient de València (Activitats Qualificades).
  
En l'expedient municipal es van dur a terme les següents actuacions:
  
- Informe del cap local de sanitat favorable a la concessió de la llicència sol·licitada.
  
- Informe de l'arquitecte municipal favorable a la concessió de la llicència sol·licitada. L'activitat «està emplaçada en zona de magatzems i serveis de Poble Nou». «L'emplaçament sí que està d'acord amb les ordenances municipals i plans d'ordenació urbana».
  
- Diligència del secretari de l'Ajuntament que fa constar que, transcorregut el termini d'informació pública de l'expedient (BOP núm. 89 de 16 d'abril de 1997), sí que s'ha presentat una al·legació, que s'adjunta. Al·legació de la senyora Amparo Joares Barberá: sol·licita que es denegue la instal·lació d'aquesta granja per proximitat a la seua propietat i a causa de les males olors, plagues d'insectes, mosques, mosquits, etc., que qualifiquen l'activitat com a molesta, insalubre, etc., i a més a més els terrenys d'ubicació de la granja estan considerats en els plànols de l'Ajuntament com a zona de tolerància industrial per a activitats no molestes.
  
- Informe de l'Alcaldia en què s'indica «que la llicència sol·licitada pot concedir-se amb l'adopció de les mesures correctores a què es fa referència en l'expedient».
  
Vist que, atés que no s'havia presentat un estudi d'impacte ambiental, es va sol·licitar a la promotora, a través de l'Ajuntament, un estudi d'impacte ambiental que complira els requisits exigits en la llei i a més a més contemplara els següents punts: per la proximitat a zones residencials ha de valorar i descriure les mesures correctores per a evitar els impactes produïts per males olors, residus avícoles i cadàvers; detallar i valorar el tractament i destí dels residus generats per l'activitat avícola; valorar l'alternativa triada d'utilitzar la gallinassa com a combustible per a calefacció i justificar-la.
  
Vist que per part de la promotora es va presentar un estudi d'impacte ambiental, i atés que el mencionat estudi no havia passat pel preceptiu període d'informació pública, per part d'aquesta Conselleria de Medi Ambient es va sotmetre a tràmit el referit estudi, publicant-se l'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.102, de data 17 d'octubre de 1997. L'estudi referit ha estat exposat al públic durant el termini reglamentari a la Conselleria de Medi Ambient, segons consta en certificat del cap d'Assumptes Generals d'aquesta Conselleria, i a l'Ajuntament de Catadau, segons consta en certificat del secretari del dit Ajuntament, havent-se presentat al·legacions com consten en el certificat del secretari de l'Ajuntament de Catadau.
  
Al·legacions presentades:
  
- Senyor Francisco Javier Balaguer Bisbal (resident de Lloma Paga): prega que es tinga en compte «que aquestes naus estan molt prop del que es denomina Lloma Paga de Catadau (zona molt concorreguda per la quantitat de xalets i estiuejants durant tot l'any, amb el consegüent malestar veïnal i negatiu impacte ambiental que açò provoca. Estime: que des del seu consistori i en la mesura de les seues possibilitats, actue en conseqüència a favor i defensa d'una millor qualitat de vida per a veïns de Catadau».
  
- Senyor Manuel Sanchis Rovira (president de l'Associació de Veïns Lloma Paga, Poble Nou): «Que la citada activitat, amb el que estableix el Reglament d'Activitats... està considerada com a molesta i per a poder desenvolupar-la serà necessari obtindre de l'Ajuntament de Catadau la llicència corresponent.». «Que l'exercici de l'activitat mencionada manca de la preceptiva llicència municipal, la qual cosa constitueix una infracció greu de l'ordenament vigent. Que atés que l'immoble on s'està desenvolupant està ubicat a uns cinquanta metres d'habitatges unifamiliares del nucli urbà d'aquesta població (Lloma Paga), i que es deriven d'això, no sols les consegüents molèsties per al veïnat, sinó que a més a més pot representar un evident perill per a la salut, no avaluable per no estar subjecta l'activitat al preceptiu control municipal i sanitari». Sol·liciten «la clausura immediata de la referida activitat, tal com disposa la normativa vigent a l'efecte i d'acord amb les prerrogatives que li confereix aquesta».
  
- Senyor Diego Cristóbal Crespo Vélez (resident de Lloma Paga): que a causa de la suposada obertura de la granja situada a escassos metres del seu habitatge, està suportant mals olors. Sol·licita: «Que, des del seu Ajuntament i dins de les seues possibilitats, prenga les mesures oportunes per a evitar que tota la zona de xalets que donen a aquestes naus seguisquen suportant una olor desagradable».
  
Vist que de l'estudi es poden ressaltar els següents aspectes: es tracta d'una finca agrícola d'1 hectàrea en què les construccions existents en l'actualitat tenen una antiguitat de més de 30 anys i que conformen l'explotació avícola, amb 10,25 metres x 52,25 metres en planta baixa i alta, a més a més existeixen altres construccions de menor entitat: nau xicoteta de 60 metres quadrats, hangar de 100 metres quadrats, caseta de 137 metres quadrats, femer de 64 metres quadrats i fossa de cadàvers de 4,5 metres cúbics. L'activitat consisteix en l'engreix de pollastres fins que arriben a un pes de 2 quilograms, amb una duració de cicle aproximada de 60 dies; s'hi dediquen posteriorment altres 10 dies per a neteja i desinfecció. La cria es fa sobre jaç de serradura o corfa d'arròs. Una vegada extret de les naus la gallinassa, s'estén en el femer i es realitzen voltejos a l'aire i posteriorment és retirat per l'empresa del senyor Antonio Tobar Martínez, que mescla amb una altra classe de gallinassa per a fer adob agrícola i que distribueix per la seua zona (Múrcia). Durant cada cicle es produeixen 222 Tm. de gallinassa. L'eliminació dels cadàvers es realitza fora de les naus en fossa d'1,5 metres x 1,5 metres x 2 metres S'ha suprimit la crema de gallinassa per a calefacció per a evitar mals olors.
  
Vist que es va sol·licitar a la promotora que ampliara l'estudi d'impacte ambiental en els següents punts: per la proximitat a zones residencials han de detallar-se les mesures higienicosanitàries i per a evitar les males olors, respecte al tractament de la gallinassa, ha de detallar-ho i indicar mesures per a evitar males olors (retirada per empresa, etc.); respecte als cadàvers es considera més adequat que els retire l'empresa.
  
Vist que es va presentar un escrit de la promotora com a ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, en el qual s'indicaven mesures correctores que ja estaven en funcionament: retirada del fem, en 2 o 3 dies de l'eixida dels animals (acompanya document de retirada del fem per l'empresa Antonio Tovar Martínez, Múrcia), desinfecció de les naus en tots els aspectes (certificat de KMA espanyola de productes químics industrials en el qual indica quin departament tècnic realitza tractaments de desinfecció, desratització i desinsectació amb una duració de contracte fins a 20 d'octubre de 1998); respecte als cadàvers indica que tenen fossa de grans dimensions que no està a les instal·lacions de l'explotació i estan pendents que l'empresa Safari El Vergel s'encarregue de l'arreplegada dels cadàvers.
  
Vist que es va sol·licitar a la promotora de l'explotació una nova ampliació de l'estudi d'impacte ambiental respecte als següents punts: és necessari que es detallen les mesures de desinfecció, neteja, productes a utilitzar, periodicitat, etc.; detallar mesures correctores per a evitar mals olors (pantalles vegetals que tallen vent, aplicació de productes microbià enzimátic sobre la gallinassa, etc.), i respecte als cadàvers, indica que disposa de fossa fora de la instal·lació; no obstant això, no indica la seua situació ni característiques, propietari, etc., El trasllat de cadàvers ha de ser immediat i, no obstant això, donada la capacitat de la granja, hauria de buscar-se una empresa encarregada de la seua retirada.
  
Vist que en representació de la promotora es presenta un nou annex d'ampliació de l'estudi per part d'enginyer industrial en el qual s'indica el següent: respecte a la desinfecció, indica els productes a utilitzar i la periodicitat serà cada dos mesos i mig en acabar cada cicle; respecte al tractament de la gallinassa, aplica un producte (Rompex 310) que facilita la descomposició d'aquesta, sent el tractament setmanal des de l'inici de cicle fins a la retirada de gallinassa, i amb això s'aconsegueix disminuir considerablement les males olors. Indica que, a pesar que la distància als xalets és de 500 metres i tota la granja està rodejada d'arbres, s'iniciarà una plantació d'arbres seguint la línia divisòria que voreja la granja. Respecte a la retirada de la gallinassa, s'indica que l'empresa encarregada de retirar-la ho farà immediatament sense possibilitat que romanga en l'exterior, i per això pot prescindir-se de femer. Respecte a insectes, s'utilitzarà un producte de desinfecció i teles mosquiteres adossades a portes i finestres. Respecte a la fossa sèptica, s'indica està situada a Carcaixent, partida Pasicos, sense número, propietat de la Societat Cooperativa Hermanos Rives Meravella, V. L. construïda amb parets i fons de maçoneria revocades amb una capa de formigó de 6 centímetres, dimensions 12 metres x 5 metres x 3 metres amb capacitat suficient. El trasllat a la fossa és senzill per la poca distància.
  
Atés que, consultada la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de València, s'informa que existeix UN acord d'aquesta d'1 de febrer de 1996, en el qual s'estableix que les distàncies d'explotacions avícoles a nuclis urbans de població han de ser de 250 metres o més, indicant que es comunica el mateix als ajuntaments.
  
Atés que els informes municipals són favorables (informe de l'arquitecte municipal en el qual s'indica que l'emplaçament de l'activitat és correcte urbanísticament, informe del cap local de sanitat i informe de l'Alcaldia).
  
Atés que, donada la capacitat de la granja, seria necessari contractar amb una empresa la retirada dels cadàvers i que aquests romanguen en l'explotació el menor temps possible. L'ús de la fossa de cadàvers proposada en l'annex de l'estudi no pot avaluar-se ja que no es localitza aquesta adequadament.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
1. Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, el projecte de legalització de granja avícola de broilers, sítia a Poble Nou, en el terme municipal de Catadau (València) i el promotor del qual és Avimar, SL, (Sra. M.ª Aurora Sanz Boluda), en el cas que l'explotació es trobe a una distància igual o superior a 250 metres de nucli urbà de població, sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, i sempre i quan es complisquen els següents condicionants, a més d'allò que s'ha disposat en l'estudi d'impacte ambiental i annexos a l'estudi, sempre que no entren en contradicció amb aquests:
  
1.1 Com a part del programa de vigilància ambiental, es durà a terme un seguiment i vigilància per part de tècnics municipals del compliment i eficàcia dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, així com de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i annexos, de forma que si aquestes no foren eficaces, l'Ajuntament podrà determinar l'adopció de les mesures correctores que estime pertinents.
  
1.2 Respecte a la gallinassa, es tractarà, des de l'inici al final de cicle, amb un producte que afavorisca la seua descomposició i evite o reduïsca la producció de males olors, tals com s'indica en l'annex a l'estudi. La gallinassa serà retirada immediatament després de conclòs el cicle (2 o 3 dies després de la retirada dels pollastres engreixats) per una empresa, per al seu ús com a adob, i no podrà emmagatzemar-se al recinte de l'explotació.
  
1.3 Es plantarà una pantalla vegetal perimetral a l'explotació de suficient alçada i densitat, de forma que talle el vent per a evitar la dispersió de males olors.
  
1.4 Respecte als cadàvers, es contractarà amb una empresa especialitzada la retirada immediata de l'explotació d'aquests. Es comptarà amb un recipient estanc per a emmagatzemar-los fins a la seua arreplegada per la citada empresa. Es remetrà un contracte de retirada de cadàvers a aquesta Direcció General.
  
1.5 L'explotació comptarà amb una tanca perimetral, gual sanitari, malles en buits de les naus (finestres, portes, etc.) que impedisquen l'accés a les instal·lacions d'animals que puguen ser vectors de malalties, i la resta de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria. S'extremaran les mesures de neteja i higienicosanitàries en tota l'explotació.
  
2. En el cas que l'explotació avícola es trobe a una distància inferior a 250 metres del nucli urbà de població, el mencionat projecte no s'estimarà acceptable, als sols efectes ambientals.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord a allò que s'ha disposat en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 11 d'agost de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 645/98-AIA sobre el projecte de construcció i explotació de planta de tractament de fems, en el terme municipal de Sant Mateu (Castelló), el promotor del qual és la Diputació de Castelló.
  
Vist que la documentació formada pel projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental ha sigut remesa a través de la Diputació de Castelló.
  
La informació pública de la citada documentació ha tingut lloc mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 60, de data 19 de maig de 1998.
  
Segons un certificat emés pel secretari general de la Diputació de Castelló, no s'ha presentat en el Registre d'Entrada d'aquesta corporació cap al·legació ni reclamació d'aquests.
  
Vist que l'objecte del projecte és crear la infraestructura necessària per a obtindre, a partir de residus ramaders (fem de conill, gallinassa, purins i borumballa de muntanya), un adob apte per a cultius intensius.
  
Les matèries primeres que entren a la planta són:
  
1. Purins de granges porcines 8.500 m3/any
  
2. Fem de conill 600 T/any
  
3. Gallinassa 2.200 T/any
  
4. Borumballa i restes de poda 3.556 T/any
  
La planta es compon d'un conjunt de naus, coberts, basses de material solt i instal·lacions ubicades en aquestes construccions. El conjunt forma una unitat mitjançant el clos perimetral de la parcel·la.
  
El procés de depuració i recuperació de nutrients i matèria orgànica és com segueix:
  
- Els purins entren a la planta a través d'una arqueta de descàrrega, amb reixes de desbast per a realitzar un filtrat grosser de material entrat a la planta.
  
- Emmagatzemament en bassa d'homogeneïtzació (504 m3) on es mantenen fins al moment d'incorporació a la mescla amb altres fems per a compostar (temps màxim de 5 dies).
  
- Els fems sòlids s'emmagatzemen en un local de matèries primeres, classificats en distints compartiments. En el dit local s'arrepleguen també altres productes com a borumballes, que serviran per a obtindre una mescla òptima quant a condicions físiques per al procés de compostatge.
  
Tots els sòlids s'estabilitzen mitjançant un procés de compostatge en dues fases:
  
1a fase: amb un temps de retenció de 21 dies es realitza una fermentació en fossa de compostatge contínua, en un local d'ambient controlat.
  
2a fase: la fase de maduració es realitza amb un producte ja estabilitzat, consisteix en compostatge tipus batch. Amb un temps de retenció de set setmanes. Aquest es realitza en un local cobert.
  
Els sòlids tractats i estabilitzats en forma de compost s'emmagatzemen en una sitja fins a la seua venda.
  
Els sòlids tractats i estabilitzats en forma de compost s'emmagatzemen en una nau sitja fins a la seua venda.
  
Vist que la planta es compon d'un conjunt de naus, coberts, basses de material solt i instal·lacions ubicades en aquestes construccions. La superfície de la parcel·la a ocupar és de 19.500 metres quadrats.
  
Els moviments de terra a realitzar per a una estassada d'11.263 metres cúbics, donant lloc a una zona enjardinada, bancal per a ubicació de naus i bassa de material solt.
  
Les naus a construir són: nau de compost de 23 x 112 metres; nau de matèries primeres de 36 x 25 metres; nau-cobert de maduració de 99 x 31 metres; nau sitja de producte acabat de 21 x 7 metres; nau magatzem de maquinària de 20 x 16 metres; pou de recepció de purins de 2,5 x 4 x 2,5 metres.
  
La bassa d'estoc i regulació de purins, amb un volum total de 689 metres cúbics, es construirà a base de materials solts, impermeabilitzades amb mantell de EPDM d'1,14 mil·límetres, i amb protecció antiesmente amb geotextil TNT poliester de 350 grams/ metres quadrats.
  
A la base es disposarà d'una xarxa de drenatge i detecció de fugues, amb canonada dren de 150 mil·límetres, connectada a arqueta de control.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que la zona on s'ubica la planta es caracteritza per presentar vegetació de la sèrie termomesomediterrània, iberollevantina basòfila de la carrasca (Rubio longifoliae-Querceto rotundifoliae sigmentum).
  
La flora present es correspon per un costat amb una formació cultivada d'ametlers i per un altre amb una associació típica d'ambients antropitzats. La zona d'estudi està dedicada al monocultiu de l'ametler (Prunus amygdalus)
  
Quant a la fauna, s'observa una simplificació en la diversitat zoològica i reducció en el nombre d'espècies presents a la zona. En el cas d'espècies ornítiques estan representades pel gafarró (Serinus serinus), el teuladí (Passer domesticus), la merla comuna (Turdus merula), verderol (Carduelis chloris) xoriguer (Falque tinnunculus), òliba (Tyto alba), mussol (Athene noctua), etc.
  
Vist que a la zona d'ubicació de la planta s'ha efectuat un sondeig mecànic d'investigació atrapant una profunditat final de 16,40 metres, observant-se que la totalitat de la formació travessada correspon al Plioquaternari.
  
En l'assaig de permeabilitat dut a terme (Assaig Lefranc) s'han obtingut uns valors de permeabilitat que són de l'ordre de 8,3 x 10-7 metres/seg. i 9,4x10-8 metres /seg. Aquest valor obtingut atribueix a la formació receptora una permeabilitat molt baixa.
  
Una vegada realitzat el sondeig, assaig de permeabilitat i vista la capacitat d'autodepuració de les formacions receptores i la vulnerabilitat dels aqüífers enfront de la contaminació es realitzen una sèrie de recomanacions:
  
- A fi de complir escrupolosament la directiva europea 96/C 59/01, de 28 de febrer de 1996, es construirà un sistema d'impermeabilització de la superfície de l'embassament que garantisca una permeabilitat efectiva del got receptor inferior a 10-9.
  
- Es proposa l'establiment d'un punt de control i vigilància de la qualitat de l'aigua a l'aqüífer superficial, amb la realització d'anàlisi d'aigües amb una periodicitat mensual, en el qual es porten a cap, com a mínim, determinacions microbiològiques, i del contingut de nitrogen (nitrats, nitrits i amoníac). Es tractaria d'un sondeig de xicotet diàmetre, d'un màxim de 15 metres de profunditat, i situat a una distància màxima de 300 metres del punt d'ubicació de la planta de tractament de purins.
  
- Quant al sòl, i amb l'objectiu d'efectuar un seguiment de la salinització d'aquest per la incorporació dels purins, es proposa que, a partir del començament del funcionament de la planta de tractament, es porten a terme les següents actuacions:
  
1. Elecció de dues parcel·les de similars característiques edàfiques i implantades amb el mateix cultiu, que hagen sigut sotmeses al mateix procés de distribució tradicional de purins sobre sòls.
  
2. Caracterització de la salinitat del sòl en els primers 30 centímetres de perfil edàfic en ambdues parcel·les.
  
3. Seguiment trimestral de salinitat en aquestes parcel·les de la salinitat del sòl a la profunditat anteriorment fixada, considerant que una d'elles continuarà estant sotmesa al mateix tractament de fertilització amb purins, mentre que en l'altra parcel·la de control s'efectuarà una fertilització racional dels productes obtinguts a la planta de tractament, i per a això s'incidirà principalment en dos aspectes; d'una banda, en la limitació de la dosi d'aplicació, adequant-la a les necessitats del cultiu, i d'una altra, l'elecció d'època de fertilització.
  
Vist que en l'estudi d'impacte ambiental es proposen la realització de les següents mesures protectores i/o correctores:
  
A) Fase de construcció:
  
- Els motors de combustió interna es dotaran dels corresponents silenciadors als tubs d'escapament, i estaran reglats per a complir els límits d'emissions fixats en la vigent legislació en la matèria.
  
- S'han d'aplicar mesures d'apantallament sobre aquelles accions de la fase de construcció que generen majors nivells de sorolls i vibracions.
  
- En totes les accions en què es duen a terme moviments de terres es realitzaran regs periòdics per a evitar l'alçament de pols. Els regs s'efectuaran sobretot els dies assolellats i a mitjan matí.
  
- L'emmagatzemament i manipulació dels materials de construcció s'efectuaran de forma adequada a les seues característiques, evitant-se l'alçament de pols i arreplegant-se en àrees de reduït àmbit visual.
  
- Adequat tractament i manipulació d'olis, greixos, combustibles, etc. utilitzats per la maquinària.
  
- Impermeabilitzar la zona d'aparcament de maquinària i vehicles pesats amb el fi d'evitar filtracions d'olis i greixos.
  
- S'estima que necessàriament han de prendre's mesures preventives, com la impermeabilització de la solera al lloc d'emplaçament de les instal·lacions de tractament, donat el grau de protecció natural que presenten els aqüífers, a l'entrada de qualsevol lixiviat que poguera originar-se a la planta de tractament.
  
- S'impermeabilitzaran les basses i fosses de fermentació a fi d'evitar fugues de contaminants cap al subsòl, i encara així es construeix una xarxa de control de fugues.
  
- Les xarxes de sanejament es construiran amb juntes estanques per a impedir fugues.
  
- Recuperar la terra vegetal que s'extraga en la fase de construcció per al seu posterior ús, arreplegant-la en muntons en forma de pastera de menys de 2 metres d'altura, a què s'efectuaran labors agrícoles fins al seu ús posterior.
  
- Disseny cromàtic mimetitzador de les estructures industrials.
  
- Es plantarà una barrera vegetal perimetral utilitzant una espècie autòctona, el llentiscle (Pistacia lentiscus), que permetrà la integració paisatgística del centre de producció en l'entorn.
  
- Les restes d'obra es localitzaran a les zones de menor visibilitat, evitant la seua acumulació i gestionant-los correctament de forma periòdica.
  
- Es complirà amb la normativa vigent en matèria de seguretat i higiene en el treball.
  
B) Fase de funcionament.
  
- Les arreplegues de materials hauran de ser emmagatzemats en recintes adequats a les seues característiques a fi d'impedir la propagació d'olors.
  
- Els vehicles de transport i la maquinària industrial de l'empresa es dotaran dels corresponents silenciadors als tubs d'escapament, i estaran reglats per a complir els límits d'emissions fixats en la vigent legislació en la matèria.
  
- Les aigües procedents de neteges i vestidors hauran de ser tractades amb una planta depuradora tipus OMS, i seran vessades al sistema general de tractament de purins.
  
- A fi de previndre la degradació de la qualitat de l'aigua subterrània, es proposa l'establiment d'un punt de control i vigilància de la qualitat de l'aigua a l'aqüífer superficial, amb la realització d'anàlisi d'aigües amb una periodicitat mensual, en el qual es duen a terme com a mínim determinacions microbiològiques, i del contingut de nitrogen (nitrats, nitrits i amoníac). Es tractaria d'un sondeig de xicotet diàmetre, d'un màxim de 15 metres de profunditat, i situat a una distància màxima de 300 metres del punt d'ubicació de la planta de tractament de purins.
  
- El vessament d'aigües pluvials a l'aqüífer només podrà realitzar-se si l'organisme de conca atorga l'oportuna autorització de vessament, segons estableix la vigent legislació d'aigües.
  
- Quant al sòl, i amb l'objectiu d'efectuar un seguiment de la salinització del mateix per la incorporació dels purins, es proposa que a partir del començament del funcionament de la planta de tractament, es duen a terme les següents actuacions:
  
a) Elecció de dues parcel·les de similars característiques edàfiques i implantades amb el mateix cultiu, que hagen sigut sotmeses al mateix procés de distribució tradicional de purins sobre els seus sòls.
  
b) Caracterització de la salinitat del sòl en els primers 30 centímetres de perfil edàfic en ambdues parcel·les.
  
c) Seguiment anual de la salinitat en aquestes parcel·les de la salinitat del sòl a la profunditat anteriorment fixada, considerant que una d'elles continuarà estant sotmesa al mateix tractament de fertilització amb purins, mentre que en l'altra parcel·la de control s'efectuarà una fertilització racional dels productes obtinguts a la planta de tractament, i per a això s'incidirà principalment en dos aspectes; d'una banda, en la limitació de la dosi d'aplicació, adequant-la a les necessitats del cultiu, i d'una altra, l'elecció de l'època de fertilització.
  
- Gestió adequada d'olis i greix usat i altres productes petrolífers en el transcurs de les operacions de manteniment de la maquinària.
  
- La direcció de l'empresa vetlarà pel compliment de la normativa en matèria de seguretat i higiene en el treball.
  
- Utilització de mà d'un altre local en la fase de construcció i de funcionament de la planta de tractament de purins.
  
- Accions compensatòries i indemnitzacions per als propietaris dels bancals confrontants en el cas de perduda de productivitat agrària deguda al funcionament de la planta de tractament de purins.
  
- Se senyalitzaran els vials interns i externs de la planta per a facilitar un tràfic fluid de vehicles, maquinària i camins de transport.
  
- Establiment per part de l'empresa d'una política i programa ambiental que garantisca el compliment de la legislació mediambiental vigent.
  
C) Fase d'abandó.
  
- Seran d'aplicació les mesures correctores descrites en la fase de construcció.
  
- Reutilitzar la maquinària i altres productes aprofitables del desmantellament.
  
Vist que com a Programa de Vigilància Ambiental es proposa en l'estudi el següent seguiment:
  
?Comprovació periòdica sobre els nivells d'emissió de gasos i partícules, a fi de no superar els límits establits en el Decret 833/1975, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei de Protecció del Medi Ambient Atmosfèric.
  
- Control de la deposició de pols als camps dels voltants al llarg de les fases establides.
  
- Control sobre el nivell sonor en l'interior i en els exteriors de la planta.
  
- Control sobre el reglatge i estat dels silenciadors dels motors de combustió interna utilitzats a les obres de construcció, durant la fase de funcionament i en la fase d'abandó en cada canvi d'oli d'aquests.
  
- Control sobre la correcta gestió dels residus generats en el procés de manteniment de la maquinària.
  
- A fi de complir escrupolosament amb la directiva europea 96/C 59/01, de 28 de febrer de 1996, es construirà un sistema d'impermeabilització de la superfície de les basses, fosses de fermentació i zona d'aparcament de maquinària, que garantisca una permeabilitat efectiva inferior a 10-9 metres/s.
  
- Es verificarà que no existeixen fugues a les xarxes de sanejament i en el conjunt de basses i fosses que intervenen en el procés productiu.
  
- Vigilància de l'estat de la xarxa de drenatge perimetral del recinte després de cada pluja important.
  
- Control anual de la qualitat de les aigües de l'aqüífer als pous designats per a tal fi.
  
- Vigilància de la possible salinització del sòl per la incorporació dels purins.
  
- Comprovació de la utilització de part de la terra vegetal extreta durant la fase de construcció en l'enjardinament del recinte.
  
- Vigilància anual de la supervivència de la barrera vegetal perimetral i reposició dels peus marrats. Comprovació de les espècies utilitzades a la plantació i reposició siguen llentiscles (Pistacia lentiscus).
  
- Es comprovarà la salut del personal laboral mitjançant una revisió mèdica anual.
  
Vist que, efectuada una consulta a la Direcció General de Qualitat Ambiental, es remet un informe que a continuació se reflexa:
  
«En relació amb la seua consulta sobre l'expedient de construcció, explotació i gestió de plantes de tractament de purins a la província de Castelló, promogut per la pròpia Diputació de Castelló, comunicar-li que en principi no s'observen inconvenients ambientals sobre el dit projecte. D'altra banda, cal mencionar que el pla de la Diputació no coincideix amb el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 317/1997, del Govern Valencià. En concret, de les plantes de compostatge per a tractament de residus agropecuaris previstes per la Diputació a Todolella, Castellfort, Albocàsser, Sant Mateu, Vall d'Alba i Salsadella, únicament la de Vall d'Alba pot assemblar-se a allò que s'ha previst en el Pla Integral de Residus quant a zonificació i tipologia de tractament prevista (plantes de compostatge), ja que per a les altres plantes no és coincident amb el Pla Integral de Residus, ni la zonificació, ni la tecnologia prevista de tractament (en el Pla Integral de Residus s'estableixen plantes de biogàs en comptes de compostatge).
  
No obstant això, i d'acord amb la modificació del Pla Integral de Residus prevista, si les plantes de tractament de residus agropecuaris estan promogudes per les entitats locals, sí que s'ajusten al sistema de gestió previst en el pla, encara que no siga coincident amb aquest, i podrien considerar-se acceptables (aquest seria el nostre cas en estar promogudes les plantes per la Diputació Provincial de Castelló i utilitzar-se com a sistema de gestió de les plantes de compostatge). Així doncs, en el moment que es produïsca l'aprovació definitiva per part del Consell de la Generalitat valenciana de la modificació del Pla Integral de Residus, no s'observa cap inconvenient parell l'aprovació del projecte presentat per la Diputació Provincial de Castelló».
  
Vist que com a actuacions complementàries es contempla la millora dels accessos consistent a corregir la zona de corbes en zig-zag. Per a això s'haurà de suavitzar el gir per a permetre el pas còmode de camions, eliminant la segona revolta. Per a això es procedirà a ampliar l'amplària del camí en tot el recorregut excepte el primer tram que compte amb una amplària suficient.
  
Instal·lació de línia aèria d'energia elèctrica de 20 KV amb una longitud de 97 metres des de l'entroncament amb la línia ja existent fins al centre de transformació a instal·lar a la planta de depuració de purins.
  
Atés que en l'estudi d'impacte ambiental s'adjunta un plànol del planejament vigent al municipi de Sant Mateu en el qual s'indica que la planta s'ubica en sòl no urbanitzable sense protecció.
  
Atés que si bé darrere de l'estudi geològic es justifica que els elements que conformen el sòl i subsòl són de permeabilitat baixa, donat el poder contaminant dels purins, es fa necessari assegurar la impermeabilitat de les basses components de la planta. Aquesta impermeabilització ha de dur-se a terme la creació d'una primera capa d'argiles plàstiques compactades de menys 25 centímetres de gruix i K (1x10-9 m/seg.); sobre la capa anterior es realitzarà una capa de llit filtrant de graves i arenes amb un gruix com a mínim de 20 centímetres ; una altra capa d'argiles plàstiques compactades de menys de 25 centímetres de gruix i K (1x10-9 m/seg.); i finalment la lamina impermeable amb gruix de 2 mil·límetres.
  
La xarxa de drenatge de fons i detecció de fugues prevista es comunicarà amb la primera capa d'argila compactada de la base de la bassa.
  
Atés que haurà de procedir-se a un seguiment del procés de tractament amb la realització de les anàlisis oportunes i control de les condicions d'impermeabilitat de les diferents infraestructures. Aquest seguiment haurà de presentar-se en els sis mesos següents al funcionament de la planta.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjuí de les autoritzacions que li siguen preceptives, el projecte de construcció i explotació de planta de tractament de gestió dels fems de la ramaderia porquina, en el terme municipal de Sant Mateu (Castelló) i el promotor del qual és la Diputació de Castelló, atenent a allò que s'ha disposat en l'estudi d'impacte ambiental i al compliment de les mesures protectors i correctores propostes en aquest i que no entren en contradicció amb les condicions a complir, que es proposen a continuació:
  
1. Les basses de tractament hauran d'impermeabilitzar-se mitjançant la creació de les següents capes:
  
1.1 Capa d'argiles plàstiques compactades d'almenys 25 centímetres de gruix i K (1x10-9 m/seg.).
  
1.2 Llit filtrant de graves i arenes amb un gruix mínim de 20 centímetres.
  
1.3 Capa d'argiles plàstiques compactades d'almenys 25 centímetres de gruix i K (1x10-9 m/seg.).
  
1.4 Làmina impermeable prevista però amb gruix de 2 mil·límetres.
  
La xarxa de drenatge de fons i detecció de fugues s'ajuntarà a la primera capa d'argiles proposada.
  
2. Presentació mitjançant un informe del resultat del Programa de Vigilància Ambiental en els sis primers mesos del funcionament de la planta de tractament en aquesta Direcció General.
  
3.Comunicació de l'inici i finalització de les obres a aquesta Direcció General.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte tal, d'acord amb allò que s'ha disposat en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.