Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9886, del 05-07-2024 (2024/5915)

RESOLUCIÓ de 13 de maig de 2024, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte de planta solar fotovoltaica Godelleta 2,50 MWp i la seua infraestructura d'evacuació, al terme municipal de Godelleta. Expedient: (3505539) 124/2024/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9886

Data del DOGV
:   05-07-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/5915


Data del document
:   13-05-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 13 de maig de 2024, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte de planta solar fotovoltaica Godelleta 2,50 MWp i la seua infraestructura d'evacuació, al terme municipal de Godelleta. Expedient: (3505539) 124/2024/AIA. [2024/5915]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (3505539) 124/2024/AIA.  
Títol: Planta solar fotovoltaica Godelleta 14 19,80 MWp i la seua infraestructura d'evacuació.  
Promotor: Renovalia Manilva, SLU.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2022/5/46.  
Localització: Termes municipals de Villar del Arzobispo, Casinos, Llíria, Bugarra, Pedralba, Vilamarxant, Cheste, Chiva i Godelleta.  
  
1. Objecte i descripció del projecte  
a) Objecte del projecte  
L'empresa Renovalia Manilva, SLU, promou el projecte d'instal·lació solar fotovoltaica denominada Godelleta 14, amb potència per a instal·lar de 22,73 MW, i les seues infraestructures d'evacuació, que consistixen en:  
- 8 centres de transformació.  
- 3 línies subterrànies d'alta tensió (LSAT) de 30 kV.  
- Subestació transformadora elevadora (SET) 132/30 kV Villar.  
- Subestació transformadora elevadora (SET) Chiva 400/132/30 kV.  
- Línia subterrània d'alta tensió (LSAT) Villar-Chiva 132 kV.  
- Línia aèria d'alta tensió (LAAT) Chiva-Godelleta 400 kV.  
El projecte és objecte de sol·licitud d'autorització administrativa prèvia, autorització de construcció i autorització d'implantació pel procediment integrat d'autorització de centrals fotovoltaiques que s'ubiquen en sòl no urbanitzable.  
b) Descripció del projecte  
La planta solar es distribuïx en 5 recintes i ocupa parcel·les que pertanyen al terme municipal de Villar del Arzobispo qualificades de sòl no urbanitzable comú d'ús principalment agrícola. Es localitza aproximadament a 400 m al sud-oest de Villar del Arzobispo. L'accés es realitzarà mitjançant 2 entroncaments de nova construcció amb la carretera CV-347, en els punts quilomètrics 3+380 i 2+092.  
L'àrea ocupada per la planta és de 25,1 ha, i la superfície parcel·lària vinculada, de 31,6 ha. Ocupa les parcel·les: 294, 295, 296, 297, 298, 299, 300, 301, 302, 303, 304, 305, 306, 307, 308, 309, 310, 311, 312, 424, 425, 426, 519, 520, 521, 522, 523, 526, 541, 542, 543, 544, 545, 546, 547, 558, 559, 560, 561, 562, 563, 568,569, 777, 778, 779, 780, 785, 786, 788, 851, 852, 853, 855, 856, 857, 858, 859, 862, 863, 864, 878, 881, 882, 888, 9.016 i 9.032 del polígon 2 del terme municipal de Villar del Arzobispo.  
La central fotovoltaica està composta per un camp generador de mòduls solars de tipus silici monocristal·lí instal·lats en estructures metàl·liques fixes amb una inclinació de 25°, clavades directament al terreny. Estos mòduls fotovoltaics es connecten en sèrie i s'agrupen en inversors de strings que desemboquen mitjançant línies subterrànies de distribució en els centres de transformació per a augmentar la tensió de 0,66 kV a 30 kV.  
El punt de connexió de la planta amb la xarxa de transport es realitza per mitjà de la infraestructura d'evacuació compartida amb 15 instal·lacions de producció que es troben en tramitació en la mateixa zona i està inclosa dins de l'abast d'esta declaració. Estes plantes fotovoltaiques compartiran la nova SET Villar 132/30 kV, des de la qual s'elevarà la tensió a 132 kV per a evacuar l'energia per mitjà de l'LSAT Villar-Chiva 132 kV fins a la nova SET Chiva 400/132/30 kV. Des d'este punt, s'elevarà la tensió a 400 kV i es connectarà, mitjançant l'LAAT 400 kV Chiva-Godelleta, amb la SET Godelleta 400 kV, propietat de Red Eléctrica.  
La SET Villar 132/30 kV es localitza en les parcel·les 50 i 52 del polígon 9 del terme municipal de Casinos. La superfície que ocuparà serà de 0,58 ha i la superfície de les parcel·les vinculades, de 2,377 ha. En esta SET s'agruparà l'energia procedent de les plantes fotovoltaiques següents:  
- PSFV Godelleta 6, 7, 8, 14, 16, 18 i 19, que connecten de manera directa mitjançant línia subterrània de 30 kV.  
- PSFV Godelleta 10, 12, 17 i 15, que connecten amb la SET Andilla i esta, al seu torn, connectarà amb la SET Villar.  
- PSFV Godelleta 4, 9, 11 i 13, que connecten amb la SET Llíria i esta, al seu torn, connectarà amb la SET Villar.  
La SET Chiva 400/132 kV es localitza en la parcel·la 143 del polígon 4 del terme municipal de Godelleta. La superfície que ocuparà serà d'1,04 ha i la superfície de les parcel·les vinculades, de 2,6 ha. En esta SET s'agruparà l'energia procedent de les plantes PSFV Godelleta 4 a 19 i la procedent de les plantes PSFV Godelleta 1, 2 i 3. La PSFV Godelleta 1 es connectarà amb la SET Chiva per mitjà de la SET Buñol.  
La SET Andilla, la SET Llíria i la SET Buñol es desenvolupen en un projecte separat i no són objecte d'esta declaració.  
Respecte de les línies d'evacuació de la planta fotovoltaica, s'inclouen:  
- LSAT de 30 kV, que connectaran els 5 centres de transformació de la planta amb la nova SET Villar. La longitud total de la canalització és d'11 km (8,48 km (LSAT 1), 6,80 km (LSAT 2) i 7,70 km (LSAT 3) respectivament) i la rasa tipus ha de tindre unes dimensions mínimes de 0,80 x 0,35 m. El traçat discorrerà per les parcel·les 302, 305, 307, 310, 311, 312, 538, 541, 542, 543, 544, 545, 546, 558, 559, 778, 779, 785, 788, 853, 855, 856, 857, 9.011, 9.012, 9.014, 9.016, 9.017, 9.021, 9.031, 9.032, 9.033, 9.034, 9.038 i 9.112 del polígon 2; les parcel·les 1 i 9.014 del polígon 3; les parcel·les 745, 753, 754, 889, 890, 891, 1.029, 9.004, 9.005, 9.006 i 9.031 del polígon 4; les parcel·les 530, 531, 9.001, 9.003, 9.007, 9.014, 9.015, 9.021, 9.022, 9.023, 9.027, 9.031, 9.126 i 9.127 del polígon 6 del terme municipal de Villar del Arzobispo, i les parcel·les 52 i 9.005 del polígon 9 del terme municipal de Casinos.  
- LSAT Villar-Chiva de 132 kV, que connectarà la SET Villar amb la SET Chiva, amb una longitud total de 52,64 km i una rasa tipus de dimensions 2,00 m d'ample x 2,00 m d'alt. El desenvolupament preveu l'execució d'1,80 km de perforacions per als encreuaments amb les carreteres i els llits naturals. Al llarg del traçat de la línia es disposaran 52 cambres d'entroncament amb unes dimensions de 3,3 m d'ample x 2,66 m d'alt x 9,00 m de llargària. També es disposarà d'arquetes de telecomunicacions i d'arquetes de canvis de direcció. Es preveuen els moviments de terra següents: excavació, 209.304,00 m³; reutilització material, 48.872,48 m³, i transport de terreny: 160.431,52 m³. Discorrerà pels termes municipals de Casinos, Llíria, Bugarra, Pedralba, Vilamarxant, Cheste, Chiva i Godelleta.  
- LAAT Chiva-Godelleta 400 kV, que connectarà la SET Chiva 400/132 kV amb la SET Godelleta 400 kV. Comptarà amb 2 suports i una longitud aproximada de 400 m. Discorrerà per les parcel·les 36, 37, 39, 40, 143 i 9.025 del polígon 4 del terme municipal de Godelleta.   
Per a la construcció de la planta fotovoltaica es preveu un condicionament i anivellament del terreny previs i necessaris per al funcionament normal, la qual cosa implica la realització d'excavacions, farciments, compactació i estabilitat mitjançant talussos. S'adequaran els camins existents que no complisquen les condicions mínimes necessàries per a la circulació dels vehicles de muntatge de l'equipament i s'executaran vials interiors en la mateixa planta i nous accessos a esta. Es construirà un tancat amb malla de simple torsió galvanitzada; es desenvoluparan les pertinents obres de drenatge, rases per al cablejat, així com les casetes dels centres de transformació, vigilància, control i seguretat.  
La construcció de les SET preveu un condicionament previ del terreny mitjançant la retirada de la vegetació existent, l'anivellament i la compactació de la superfície. S'executarà una fonamentació de formigó per a la instal·lació dels equips i els suports de barres, i es desenvoluparà un edifici d'explotació i control. Per a l'arreplega de possibles fugues d'oli del transformador, es construirà un depòsit amb prou capacitat per a l'oli del transformador incrementat en un 25 %.  
  
La instal·lació de l'LAAT comprén la tala de l'arbratge i el desbrossament del terreny, l'excavació dels clots per a les fonamentacions i el muntatge electromecànic dels suports i, finalment, la instal·lació de l'estesa aèria. S'utilitzaran, preferentment, els vials ja existents per a l'accés als suports.  
Per a l'execució de l'LSAT es preveu el desbrossament del terreny i l'excavació de les rases amb maquinària pesant, la col·locació de tubs i cambres d'entroncament, la formigonada i el tapat de les rases, la reposició del ferm i la restitució dels possibles obstacles retirats (arbres, pals, etc.) al llarg de la traça.  
Les terres sobrants que no s'adeqüen a l'entorn, i que no es poden estendre, es gestionaran depositant-les en l'abocador.  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica i les infraestructures d'evacuació, es desmantellarà i es restaurarà el terreny, s'evitarà en la mesura del possible el moviment de terres i es retirarà qualsevol estructura, fonamentació o un altre element permanent.  
2. Tramitació administrativa  
De conformitat amb l'annex VI (part B, epígraf n) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant, LAA), el fraccionament de projectes és el mecanisme artificiós de divisió d'un projecte amb l'objectiu d'evitar l'avaluació d'impacte ambiental ordinària en el cas que les magnituds superen els llindars que s'establixen en l'annex I. Les característiques pròpies del projecte determinen que constituïx, per si mateix, un supòsit d'avaluació ambiental ordinària.  
El Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines (òrgan substantiu) ha admés a tràmit l'expedient per a l'autorització, per la qual cosa correspon a este òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, de conformitat amb la legislació autonòmica i en concordança amb l'article 11 de la LAA.  
a) Contingut de l'expedient  
En data 09.05.2024, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (d'ara en avant, STIEM) va donar trasllat a este òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte amb codi d'expedient ATALFE/2022/5/46, d'acord amb el procediment regulat en el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per l'emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica. Esta, a més de la sol·licitud del promotor, s'acompanya de:  
- Projecte tècnic d'execució de la planta solar fotovoltaica de 19,8 MW Godelleta 14 (febrer 2024), projecte tècnic LAAT 400 kV SE Chiva-SE Godelleta (maig 2023), projecte tècnic SET Chiva 400/132/30 kV (abril 2023), projecte tècnic SET Villar 132/30 kV i projecte tècnic LSAT 132 kV SE Villar-SE Chiva.  
- Estudi d'impacte ambiental de la planta solar fotovoltaica i la seua infraestructura d'evacuació (abril 2024).  
- Estudi d'integració paisatgística (abril 2024).  
- Al·legacions i informes sectorials com a resultat del procés d'informació pública i de consultes.  
- Documentació tècnica: justificació de l'encreuament de l'autovia A-3 de l'LSAT 132 kV SE Casinos-SE Chiva, cartografia en format shape, sol·licitud del permís de prospecció arqueològica i el seu projecte, pla de desmantellament i restauració (març 2024), justificació dels canvis no substancials del projecte (març 2024), document de criteris ambientals del Decret llei 14/2020 i annex de justificació, entre altres.  
  
- Informes dels ajuntaments, la Diputació de València, Renovalia, Red Eléctrica i altres administracions públiques afectades.  
b) Informació pública i al·legacions  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va fer pública la informació de l'expedient FV Godelleta 14 (d'ara en avant, FVG14) mitjançant l'anunci en el DOGV núm. 9610 de data 05.06.2023 i en el BOP núm. 106 de data 02.06.2023, així com en la premsa. Durant el període d'exposició pública, nombrosos particulars, l'Associació en Defensa del Paisatge de Pedralba, la Federació de Comunitats de Regants de la Comunitat Valenciana, la Comunitat General d'Usuaris del Canal Principal del Camp de Túria, la Comunitat de Regants d'Aigües de Cheste-Chiva, la Comunitat de Regants de Chiva, la Comunitat de Regants del Palmerar de Pedralba, Comunitat de Regants Pozos de la Serretilla i l'Ajuntament de Cheste van presentar al·legacions que es concreten en diverses tipologies d'informe a les quals el promotor va donar resposta. A continuació s'enumeren les que estan directament relacionades amb l'afecció ambiental del projecte:  
1. S'al·lega que l'estudi d'impacte ambiental no té la qualitat suficient i que ha sigut firmat per tècnics sense la capacitació adequada. Que falta una avaluació sobre possibles afeccions a espais de la Xarxa Natura 2000. Que l'estudi de fauna no s'ha ajustat a un cicle anual complet, tal com s'indica en la guia del Ministeri per a la redacció d'EIA, ni és vàlid per a l'àmbit del projecte FVG14. Que la valoració dels efectes sinèrgics de la concentració de projectes en un mateix àmbit i la documentació sobre el patrimoni cultural i afeccions a elements etnogràfics són deficients.  
2. S'indica que no es dona compliment dels criteris d'implantació i admissió a tràmit del Decret llei 14/2020.  
3. Les al·legacions destaquen que el projecte forma part d'un macroprojecte de 825 MW fragmentat en fins a 19 projectes menors de 50 MW per a evitar l'avaluació d'impacte ambiental ordinària de competència estatal i única que valore adequadament els efectes ambientals segons la Directiva d'EIA. Les plantes PSF Godelleta 1 a 19 les tramita un mateix grup empresarial i en el mateix període temporal. Ocupen espais amb proximitat geogràfica i el document ambiental es preveu respecte de les 19 plantes.  
4. La línia d'evacuació del macroprojecte no ho és, i es constituïx en una línia de transport, la qual cosa fomenta la creació d'una xarxa elèctrica paral·lela de transport i distribució privada i aliena a la regulació del sector.  
5. S'al·lega que el projecte ha presentat un estudi d'afecció al paisatge deficient que no inclou un pla de participació pública adequat. Així mateix, no s'ha valorat l'afecció al PAT Paisatges del Vi, perquè part de la planta es troba dins de la zona de protecció i dels 500 m d'afecció, i es considera incompatible amb el PATEVAL.  
  
6. S'al·lega que en el projecte no s'han tingut en compte els impactes sobre béns materials preexistents que formen part de les diverses infraestructures de regadiu de la zona, ni s'han detallat prou les mesures previstes per a protegir tant els seus elements com les necessitats de manteniment. D'altra banda, es declara l'interés general de les parcel·les agràries i l'activitat agrícola d'estes i es destaca el fet que les infraestructures del regadiu i la producció agrària s'han subvencionat amb fons públics.  
El promotor, en la seua contestació comuna a totes les al·legacions formulades, exposa sobre els punts indicats:  
1. Defén que l'EIA s'ajusta a la llei: conté un estudi d'alternatives adequat, es realitza una valoració dels impactes sobre espais de la Xarxa Natura 2000, i no s'identifiquen afeccions significatives a estos; l'estudi d'avifauna i fauna presentat és complet i correcte, i establix que la metodologia establida pel Ministeri no és vinculant; les afeccions als elements del patrimoni cultural s'han informat favorablement i han sigut autoritzades per la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
  
2. Quant a l'incompliment dels criteris d'implantació i admissió a tràmit del Decret llei 14/2020, el promotor entén que estos es complixen i que s'han adoptat les mesures correctores per a minimitzar les possibles afeccions.  
3. Pel que fa al fraccionament, el promotor indica que este no es produïx, ja que no hi ha continuïtat entre l'FVG14 i la resta dels projectes perquè no compartixen camins d'accés, i que tampoc es compartix cap instal·lació elèctrica ni equip de mesura amb altres projectes. Quant a les infraestructures d'evacuació, estes es compartixen d'acord amb les recomanacions de l'art. 8.3 del Decret llei 14/2020.  
4. El promotor respon que el PAT Paisatges del Vi no és un instrument jurídic en vigor. S'adduïx que l'informe paisatgístic es va valorar correctament i que l'administració competent va informar favorablement sobre la compatibilitat paisatgística del projecte.  
5. Pel que fa a les al·legacions de les comunitats de regants, el promotor respon que les infraestructures de la planta i la línia subterrània d'alta tensió no afecten les infraestructures de reg ni dificulten les tasques de vigilància, conservació i reparació de les seues estructures i elements. També adduïx la falta de concreció sobre els elements que es pretén protegir, sense trobar cap fonament legal en les peticions que s'exigixen. El promotor declara que els drets econòmics dels propietaris de les parcel·les no són una causa que impedisca l'execució del projecte i que les al·legacions formulades es limiten a manifestar una discrepància subjectiva amb el projecte sense fonamentar els motius amb criteris tècnics o jurídics.  
Com a resultat dels informes i les al·legacions rebudes, el promotor ha efectuat canvis en el projecte. Estes modificacions es limiten a variacions puntuals en el traçat de la línia LSAT de 132 kV i la no execució de la SET Casinos. Igualment, l'EsIA s'ha adaptat per a arreplegar el condicionat quant a les mesures correctores i compensatòries dels informes sectorials rebuts. Estes modificacions no reconeixen noves afeccions de caràcter mediambiental respecte de les ja avaluades en la documentació sotmesa a informació pública, per la qual cosa es continua amb el procediment d'avaluació ambiental del projecte.   
  
c) Consultes a les administracions i informes rebuts  
En l'expedient s'han considerat els informes següents que formen part de l'expedient remés per l'òrgan substantiu:  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 11.01.2023, als efectes patrimonials que preveu l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià condicionat al compliment de les mesures correctores esmentades quant al patrimoni arqueològic, paleontològic i etnològic afectats.  
  
- Informe tècnic del servici territorial d'agricultura, de data 06.06.2023, en el qual es conclou que no és exigible, per a l'autorització d'este projecte, l'informe de la conselleria amb competències en matèria d'agricultura, ja que no es dona cap dels supòsits expressament previstos en la norma.  
- Informe de l'Ajuntament de Casinos, de data 27.06.2023, en el qual mostra la seua oposició al traçat justificant, entre altres aspectes, que la instal·lació no respecta els valors, processos i servicis de la infraestructura verda del territori ni els seus elements (i no es concreta si complirà el requisit de no afecció en més d'un 10 % en l'amplària del corredor territorial fluvial que es troba afectat). D'altra banda, indica que part del traçat de la línia se situa en sòls amb una capacitat agrològica elevada (classe B), considerats d'alt valor agrològic dedicat al cultiu, i sobre sòls d'alta permeabilitat.  
- Informe de l'Ajuntament de Villar del Arzobispo, de data 06.07.2023, en el qual mostra la seua oposició al traçat justificant, entre altres aspectes, que la instal·lació no respecta els valors, processos i servicis de la infraestructura verda del territori i els seus elements (i no es concreta si complirà el requisit de no afecció en més d'un 10 % en l'amplària del corredor territorial fluvial a què afecta). D'altra banda, indica que part del traçat de la línia se situa en sòls amb una capacitat agrològica elevada (classe B), considerats d'alt valor agrològic dedicat al cultiu, i sobre sòls d'alta permeabilitat. En l'escrit d'al·legacions, l'Ajuntament de Villar del Arzobispo ha expressat la intenció de sol·licitar la modificació de la caracterització de gran part del sòl agrícola del terme municipal perquè passe a ser d'alt valor agrològic en la caracterització d'ús del sòl de la Comunitat Valenciana.  
  
- Informe favorable del Servei de Planificació, de data 07.08.2023, condicionat a l'autorització pel Servei Territorial d'Obres Públiques de València en les zones de domini públic i de protecció de l'autovia CV-35 i de la carretera CV-50, així com en l'execució de les obres.  
  
- Informe de l'Ajuntament de Llíria, de data 05.09.2023, en el qual conclou que no existix oposició a la línia d'evacuació, sempre que esta discórrega de manera subterrània.  
- Informe del director conservador del Parc Natural del Túria amb data 05.09.2023 que conclou que l'actuació és compatible sempre que es complisca el que es disposa en el PORN del Túria i es tinga en compte el condicionat que figura en l'informe esmentat.  
- Informe favorable de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de data 15.09.2023, condicionat al compliment de les mesures proposades. En data 21.12.2023, i pel que fa a les modificacions realitzades pel promotor per a donar resposta als condicionants de la direcció general esmentada, s'afigen una sèrie de consideracions que s'hauran de tindre en compte en l'execució del projecte i de la línia d'evacuació.  
- Informe de l'Ajuntament de Bugarra, de data 29.09.2023, que conclou que la infraestructura és compatible tant en els sòls classificats com a sòl no urbanitzable comú com en el sòl no urbanitzable protegit de protecció forestal. Entre les mesures ambientals més importants cal destacar, d'una banda, que en els camins afectats s'ha de reposar la totalitat del ferm i, si és el cas, de la capa de redolament. D'altra banda, que s'ha de tindre en compte la possible presència de canalitzacions de reg en els camins afectats.  
- Informe favorable del Servei de Planificació i Projectes de la Diputació de València, emés en data 28.11.2023.  
- Informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de data 11.12.2023, en el qual es condiciona que es duguen a terme les esmenes i justificacions descrites en l'informe. Quant a la planta, es tracta principalment de modificacions del tancat, l'eliminació de les zones de seguidors en algunes parcel·les, el manteniment dels patrons del paisatge, la concreció de mesures d'integració paisatgístiques i les esmenes respecte al pla de desmantellament. Quant a la infraestructura d'evacuació, les mesures estan vinculades a la justificació del traçat de la línia a l'altura del barranc de la Canaleja i el barranc de Chiva, la incorporació de les mesures d'integració paisatgístiques vinculades a la SET Villar, l'aportació d'una alternativa de localització de la SET Casinos (ja que la localització triada no es considera admissible) i la incorporació de les mesures d'integració paisatgística vinculades a la SET Chiva.  
- Informe d'ADIF, de data 04.01.2024, en el qual s'efectuen algunes observacions sobre el projecte i s'informa que s'ha de sol·licitar l'autorització de les obres i ajustar-se al que s'establix en la Llei 38/2015, del sector ferroviari, i el reglament d'aplicació, en particular pel que fa a la seua compatibilitat i delimitació amb les zones de domini públic, protecció i la línia límit d'edificació.  
- Informe de l'Ajuntament de Godelleta, de data 16.01.2024, en el qual al·lega que, una vegada analitzat el contingut de l'escrit d'al·legacions del promotor, es considera que no ha sigut desvirtuada cap de les apreciacions que incorporava l'escrit de l'alcaldia de data 11.07.2023, per la qual cosa es ratifica en el que s'havia expressat anteriorment, principalment pel que fa a la fragmentació dels projectes, l'afecció al PORN de l'Albufera, l'afecció a l'activitat agrícola i a sòls amb valor agrològic, i a l'impacte paisatgístic, entre altres.  
- Informe del Servei de Gestió Territorial, de data 17.01.2024, que conclou indicant que les parcel·les afectades del projecte presenten una afecció sobre la recàrrega d'aqüífers, ja que se situen sobre una àrea estratègica 1, i es considera viable tenint en compte les consideracions finals esmentades i atenent les determinacions normatives d'aplicació i les cartografies oficials d'ordenació del territori.  
- Informe de l'Ajuntament de Chiva, de data 22.01.2024, basat en l'informe emés per l'arquitecte municipal i l'enginyer industrial en data 19.01.2024, de caràcter desfavorable, en el qual es mostren alguns aspectes de caràcter ambiental, com l'enterrament de la línia d'evacuació, per a evitar l'afecció al desenvolupament urbanístic futur del municipi.  
- Informe de l'Ajuntament de Cheste, de data 26.01.2024, en el qual mostra la seua disconformitat i manté les observacions realitzades en l'informe inicial, ja que no s'han esmenat les al·legacions indicades.  
  
- Informe favorable de l'àrea de conservació i explotació del Ministeri de Transports i Mobilitat Sostenible, de data 12.02.2024, relació amb la viabilitat per a l'autorització preceptiva administrativa i l'aprovació del projecte i la infraestructura d'evacuació amb afecció a l'autovia A-3 mitjançant encreuament subterrani a l'altura del punt quilomètric 328+300. Tot això, amb subjecció a les condicions que s'establixen en l'informe esmentat.  
- Informe favorable del Servei de Paisatge, de data 12.04.2024, condicionat al fet que es duguen a terme les mesures d'integració paisatgístiques descrites en l'informe i que s'esmene el que es requerix per a la línia d'evacuació i el pla de desmantellament en els termes exposats en este informe, que reitera el que s'indica en l'informe de data 12.12.2023. Així mateix, l'informe conclou indicant que totes les mesures introduïdes i les obres que en resulten s'han d'incorporar al projecte d'execució, la memòria, els plans i el pressupost, per a garantir l'execució real i efectiva.  
3. Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la seua utilització constituïx una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.   
  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, pretén aconseguir en 2050 la neutralitat climàtica a Espanya, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.   
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, plantejant com a objectiu aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir estos objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les degudes mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per a complir els objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
a) PSF Godelleta 14  
En l'estudi d'impacte ambiental s'analitzen alternatives quant a la ubicació del projecte de planta i de les infraestructures vinculades a la infraestructura d'evacuació. Entre elles es preveu l'alternativa zero (de no execució del projecte) la qual es descarta a causa del desaprofitament de fonts d'energia renovables necessàries per a la disminució de gasos d'efecte d'hivernacle i la consecució dels objectius estatals i europeus de transició ecològica cap a energies netes.  
  
Per a l'elecció de la ubicació definitiva de la planta s'atenen criteris de suficiència de recurs, ambientals i de viabilitat econòmica. Les tres alternatives previstes ocupen parcel·les agrícoles, totes elles situades en zones de sensibilitat ambiental baixa, segons la classificació del MITECO, les quals són zones ambientalment viables per a la implantació d'este tipus de projectes. L'alternativa triada complix amb els criteris estudiats quant a ubicació, compatibilitat urbanística, accessibilitat i eficiència en la relació entre ocupació i producció. Les parcel·les que ocuparà la planta complixen amb els criteris de localització del Decret llei 14/2020.  
El terreny proposat per a la instal·lació de la central seleccionada se situa al terme municipal de Villar del Arzobispo, concretament en els paratges el Cañadizo, Loma de la Cruz del Rincón i Tarragón situats a uns escassos 344 m de la població. D'acord amb l'estudi d'integració paisatgística del projecte l'actuació projectada se situa en una zona amb valor paisatgístic baix.  
La planta solar està distribuïda en cinc recintes dispersos: tres d'estos se situen al nord en parcel·les pròximes al polígon industrial Las Suertes, mentres que els dos restants se situen al sud, a més d'1,5 km respecte dels esmentats anteriorment. En parcel·les confrontants als recintes de la planta Godelleta 14 es troben en tramitació altres projectes de plantes solars, com són la PSFV Godelleta 16, amb les quals compartix infraestructura d'evacuació, i la PS IM2 Villar del Arzobispo, que evacua en l'SE Losa del Obispo, d'Iberdrola. Entre els recintes se situa una explotació minera no ocupada per les plantes.  
Es tracta d'una zona abancalada situada en els vessants dels turons que configuren l'àmbit oest del terme municipal de Villar del Arzobispo, dedicada, majoritàriament, a l'ús agrícola caracteritzat per un mosaic de cultius i fruiters on predominen les espècies de secà, com ametlers, olivars i vinya. És també, donada la seua litologia, una zona en la qual destaca la presència de múltiples explotacions mineres dedicades a l'extracció de calcàries, gresos i argiles, la qual cosa dota al paisatge d'un fort caràcter antropitzat.  
La planta fotovoltaica projectada es localitza fora de l'àmbit d'espais naturals protegits i espais protegits de la Xarxa Natura 2000. Els més pròxims són la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete, el límit del qual se situa a menys de 100 m a l'oest.  
Consultat el visor cartogràfic de la Generalitat, pel que fa a la planta no s'observen afeccions a cap hàbitat d'interés comunitari o protegit de l'annex IV del Decret 70/2009, microreserva o qualsevol altre espai amb figures de protecció. La planta tampoc ocupa cap terreny forestal catalogat, forest d'utilitat pública o corredor territorial de la infraestructura verda de la Comunitat Valenciana.  
Consultat el visor cartogràfic de la Generalitat, el sòl ocupat associat al perímetre envolupant es troba majoritàriament en sòl no urbanitzable comú de conformitat amb el pla urbanístic del terme municipal. El sòl ocupat presenta una capacitat agrològica moderada.  
  
L'informe del Servei de Gestió Territorial conclou que la planta solar, amb la distribució de panells proposada en el projecte, no presenta afeccions de caràcter territorial en si mateixa, però no entra a valorar els efectes sinèrgics de l'acumulació de plantes en l'àmbit.  
D'acord amb la cartografia del PATRICOVA, es determina que la planta solar fotovoltaica amb la configuració de panells prevista, amb la qual s'evita disposar-la sobre terrenys afectats per perillositat geomorfològica, no està afectada per perillositat d'inundació ni per cap corredor fluvial. Quant a les línies d'evacuació i les subestacions, l'informe del Servei de Gestió Territorial considera que l'afecció per risc d'inundació no és rellevant ni en les línies soterrades ni en el tram aeri, per la qual cosa s'han de deixar, en qualsevol cas, les zones de drenatge natural lliures d'obstacles, d'acord amb les prescripcions de l'article 21 del PATRICOVA. L'informe del Servei de Gestió de Riscos en el Territori i el Servei de Planificació Territorial, en relació amb els riscos naturals i induïts en matèria de territori, considera compatible tant la planta solar com la línia d'evacuació.  
La zona presenta vulnerabilitat baixa d'aqüífers i es troba en una àrea de permeabilitat del sòl baixa i alta. El subsol on es localitza la instal·lació se situa en una àrea amb un interés molt alt per a la recàrrega d'aqüífers qualificada com a àrea estratègica 1, que coincidix amb afloraments de materials de molt alta i alta permeabilitat, amb un estat global del subsòl bo.  
Tal com s'indica en l'informe del Servei de Gestió Territorial, amb la finalitat de mantindre les condicions d'infiltració en la zona, s'han de plantejar mesures correctores de manera que es mantinga una distància elevada entre les files de panells. De tal manera que, com a mínim, el 60 % de la superfície tancada es mantinga amb la morfologia original del terreny i sense activitat. S'ha de conservar i millorar la vegetació natural de la zona. Els carrers entre els seguidors han de conservar la vegetació natural existent, fins i tot en la fase d'obra. Després de l'execució del projecte, tot el terreny de la planta, a excepció dels vials i les zones ocupades per edificis i centres de transformació/inversors, es quedarà en el seu estat natural, sense sembra directa ni aplicació d'herbicides/pesticides, per la qual cosa tot el sòl es veurà ocupat progressivament per la vegetació herbàcia i arbustiva pròpia de la zona, amb independència de les tasques de reforç que es realitzen en este sentit. Després de les obres es realitzaran tasques de descompactació en les zones amb més trànsit rodat. Les úniques infraestructures de drenatge previstes dins del perímetre de la planta són les que estan associades als vials interiors (cunetes) per a la preservació de la integritat d'estos. Excepte en estos punts particulars, que actuaran amb l'objecte de minorar la velocitat d'evacuació d'aigua (en cas que es produïsquen pluges importants), en la resta del terreny el drenatge de les aigües de pluja i la infiltració d'esta al terreny es realitzarà de la mateixa manera que en el cas anterior. Les afeccions a la recàrrega d'aqüífers provocades per la planta es consideren compatibles, ateses les mesures indicades. En l'informe emés no s'han considerat els efectes acumulatius de la resta de plantes previstes en la zona.  
Pel que fa a la vegetació existent en una part de les parcel·les que s'ocuparan, s'hi ha desenvolupat vegetació natural com a resultat de l'abandó de les pràctiques agrícoles, la qual diferix de la vegetació potencial de l'entorn.  
D'acord amb els informes de l'òrgan competent en medi natural, en l'entorn de l'actuació de la planta no existixen espècies de flora protegida ni microreserves de flora. Quant a la fauna protegida, en la quadrícula on es projecta la instal·lació fotovoltaica, segons el Banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana (quadricules UTM d'1 x 1), es troba inventariada la presència de Circaetus gallicus (àguila serpera) i Lullula arborea (cotoliu); la major afecció a la qual estaran sotmeses serà l'alteració dels hàbitats i la pèrdua de refugi i aliment. La zona d'implantació no presenta, en canvi, una població important pel que fa a espècies singulars, les quals es desplacen cap a les zones més naturalitzades de les serres pròximes a esta.  
  
En l'EsIA, d'acord amb les condicions dels informes de la Direcció General de Medi Natural i Animal, es preveu la compensació de fins al 25 % de la superfície que s'ocuparà (6,1 ha) mitjançant un pla de rotació de cultius per a la millora de l'hàbitat, d'acord amb les directrius del manual de gestió de guarets per a la conservació d'aus estepàries i el Pla de desenvolupament rural de la Comunitat Valenciana. Com a mesura per a fomentar les poblacions d'aus i quiròpters, s'han d'instal·lar caixes niu i posadors als voltants de la planta fotovoltaica i s'ha de realitzar un seguiment d'estes durant un període de 5 anys. Es proposa la creació de dos tolles de forma cònica amb una profunditat màxima d'1 m que servisquen de refugi per a poblacions d'amfibis i com a punt d'alimentació per a la resta de la fauna. Igualment, es proposa el marcatge d'exemplars de rapinyaires presents en l'àmbit. La vegetació natural afectada per totes les infraestructures previstes comprén 12,69 ha, segons l'EsIA, i es proposa repoblar la mateixa superfície afectada, sense que s'identifiquen en quines parcel·les o espais s'escometrà esta repoblació. Totes estes mesures es valoren en l'EsIA.  
El tancat perimetral s'ha d'ajustar al que disposa el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen les condicions dels tancaments en el medi natural i dels tancaments cinegètics.  
L'EsIA pretén establir mesures per a fomentar les poblacions de conill en l'entorn de les plantes, principal font d'aliment d'estes. Estes mesures han de ser concordes amb les limitacions que s'establixen en la Resolució del 28 de març de 2024, del director general del Medi Natural i Animal, per la qual s'actualitza l'annex de l'Orde de l'11 de juny de 2009, de les directrius extraordinàries per a l'aprofitament, gestió i control del conill de muntanya, amb especial consideració de l'article 14, atés que els termes municipals on es pretén implantar la infraestructura fotovoltaica estan inclosos en la llista de municipis afectats per sobrepoblació de conills.  
  
Addicionalment, com a mesures correctores de caràcter general, l'informe de la Direcció General de Medi Natural i Animal establix que, per a reduir l'afecció durant l'execució de les obres a les espècies d'avifauna presents en l'àmbit de la instal·lació, es recomana que els treballs d'execució de la instal·lació es duguen a terme fora del període de nidificació de les espècies d'aus presents en la zona, i les rases que romanguen obertes en finalitzar la jornada de treball han de comptar amb un sistema d'escapament (elements específics o talussos de terra) per a la fauna que puga quedar atrapada.  
No es preveu cap afecció de la planta solar fotovoltaica ni de la línia d'evacuació sobre arbres monumentals ni forest gestionada per la Conselleria. No obstant això, tal com establix l'informe de la Direcció General de Medi Natural i Animal, abans de començar els treballs d'execució s'ha d'acreditar que no hi ha cap olivera amb un perímetre de tronc igual o superior a 3,5 m i, en cas que n'hi haja, s'ha de respectar l'exemplar i establir un perímetre de 15 m de diàmetre al voltant, d'acord amb el Decret 154/2018, de 21 de setembre, del Consell.  
  
L'òrgan competent en matèria d'infraestructura verda i paisatge emet dos informes en dates 11.12.2023 i 12.04.2024, els aspectes més rellevants dels quals s'exposen a continuació. En el primer informe s'establix que la PFV Godelleta 14 es veu influenciada per la proximitat d'altres projectes en el mateix àmbit d'estudi i conca visual, ja que les plantes fotovoltaiques Godelleta 16 i PS IM2 Villar del Arzobispo se situen en àrees molt pròximes entre si, amb unes característiques i una disposició anàlogues, per la qual cosa s'ha d'estudiar la incidència acumulada en relació amb l'impacte visual. Després de les al·legacions remeses pel promotor, i com que no s'inclou un estudi complementari sobre la incidència acumulada, el segon informe de l'SIVP indica que al sud del recinte CT5 s'establirà una zona de transició que incloga les parcel·les 310, 311 i 312 del polígon 2, en les quals es mantindrà la vegetació existent sense cap instal·lació de panells solars. Així mateix, es mantindran lliures d'instal·lacions les parcel·les 432 i 538 del polígon 2, i es mantindrà la vegetació actual (agrícola o forestal). Esta condició s'ha incorporat al projecte modificat.  
  
Després d'aportar documentació per mitjà d'annexos a l'EIP, l'informe emés per l'òrgan competent en paisatge i infraestructura verda establix els condicionants que s'han d'incorporar al projecte d'execució:  
- S'ha de mantindre la morfologia d'aterrassament existent (bancals), la topografia i l'estructura tradicional del territori, i s'ha d'adaptar als pendents existents, sense realitzar moviments de terres.  
- La implantació de panells ha de respectar el sistema d'abancalaments, i s'ha d'evitar la formació d'esplanacions i pendents únics.  
- S'han de mantindre els clapers i divisions parcel·làries de major importància.  
- Els vials interns s'han d'executar amb tonalitats ocres, marrons clares i terroses. No s'admeten acabats amb pedra o grava.  
- Les plantacions a manera de bosquets s'han d'executar en agrupacions i s'ha d'evitar la linealitat. S'han d'incloure espècies de port mitjà de tipus forestal o agrícola (no únicament arbustives) d'acord amb les indicacions que s'establixen en l'informe de l'SIVP de data 12.04.2024. En les àrees davall dels panells s'ha d'afavorir la colonització de la vegetació autòctona.  
- Els centres de transformació i altres elements auxiliars s'han d'adequar al context paisatgístic.  
- El tancat s'ha de situar en les zones amb una exposició visual inferior, i s'han d'evitar els extrems superiors dels terraplens. En el cas del recinte CT5, s'ha d'ampliar en la zona est, concretament en les parcel·les que confronten amb el camí corresponent al polígon 2, parcel·la 9009, de manera que la traça d'este s'aproxime al límit parcel·lari. S'ha d'evitar la formació de parts de parcel·les que puguen configurar espais residuals.  
La distribució dels panells en els recintes és concorde als condicionats exposats en els diferents informes emesos pels òrgans competents en matèria de paisatge i territori.  
La disposició de la planta solar fotovoltaica Godelleta 14 està travessada per una via pecuària, Cordel de Segorbe o Cordel de los Clérigos, amb una amplària legal de 37,5 metres, en els quals s'ha de respectar la servitud de pas segons la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana. Encara que el tancat de la planta confina amb la via pecuària esmentada, esta discorre entre dos dels blocs que forma la planta solar, per la qual cosa serà necessari, per a l'execució de les obres, respectar la servitud de pas ramader i, si és el cas, sol·licitar les modificacions pertinents i/o les autoritzacions d'ocupació temporal i de concessió.  
L'informe de la DG de Cultura i Patrimoni constata que no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic considerat bé d'interés cultural o bé de rellevància local que es puga veure afectat per l'actuació. S'identifiquen en la zona d'implantació de la planta tres jaciments arqueològics que es podrien veure afectats directament: Sagrigüelas, Las Suertes II i Cantalobos. Per a la protecció d'estos s'ha de realitzar un seguiment intensiu, sondejos arqueològics i un seguiment extensiu. S'establixen, en l'informe de cultura, les condiciones per a la protecció del patrimoni de caràcter etnològic identificat: caseta de ferramentes Tarragón, caseta de ferramentes I i II de Sagrigüelas i corral del Cañadizo, que comprenen la documentació i l'abalisament. Igualment, pel que fa al patrimoni de caràcter paleontològic, s'ha d'incloure la presència d'un tècnic paleontòleg per a dur a terme els treballs de control i seguiment en totes les infraestructures que s'han d'executar.  
  
b) Traçat LSAT 30 kV, LSAT 132 kV i LAAT 400 kV  
D'igual manera, s'analitzen tres alternatives de traçat per a les línies de 30 kV de les quals es descarten les configuracions en aeri, per la qual cosa s'estudia el traçat en subterrani d'11.014 m fent ús dels camins i vials públics entre la PSF i la SET Villar.  
Les dos línies d'evacuació entre la planta solar i la SET Villar transcorren soterrades per camins existents o per terrenys propietat del titular de la planta. D'acord amb l'informe del Servei de Gestió de Riscos en el Territori i el Servei de Planificació Territorial, es determina que les afeccions al territori són mínimes i la infraestructura d'evacuació es considera compatible. L'LSAT de 30 kV fins a la SET Villar transcorre al costat d'algunes de les plantes previstes en la zona: PSFV Godelleta 6, PSFV Godelleta 7, PSFV Godelleta 8 i PSFV Godelleta 19, amb les quals compartirà part del traçat i es minimitzarà l'afecció territorial. El traçat entre els punts p35 i p39, segons els plànols aportats, transcorre per l'interior de parcel·les, quan hi ha un viari pel qual podria transcórrer.  
Es desenvolupa una solució idèntica per a la línia de 132 kV, que transcorrerà soterrada més de 52 km, majoritàriament per davall dels camins existents i els límits de les parcel·les, entre la SET Villar i la SET Chiva.  
En relació amb la línia compartida de 132 kV fins a la SET Chiva, l'informe del Servei de Gestió de Riscos en el Territori i el Servei de Planificació Territorial informa que, segons les guies elaborades pel Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic, les distancies límit de connexió a node per a plantes de fins a 50 MW no haurien de superar els 15 km, mentres que per a plantes de grandària superior a 150 MW no hauria de superar els 30 km. No obstant això, atés que les infraestructures plantejades transcorren per camins existents, es considera que les afeccions territorials són mínimes d'acord amb els criteris d'ús racional del sòl, les determinacions del TROLOTUP i les directrius de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.  
  
L'envergadura de la línia elèctrica (de més de 50 km) i la seua tipologia (subterrània) no s'ajusten a les característiques de disseny òptimes d'este tipus d'infraestructures, per la qual cosa es detecta en el mateix projecte una pèrdua de potència elevada (superior a l'1 %, que és el valor límit que s'establix en el mateix Decret llei 14/2020, de 7 d'agost) tant a plena càrrega com a càrrega nominal (resultat d'haver corregit l'error aritmètic observat en el projecte). Tot això, sense haver considerat els encreuaments continus que obligaran a discórrer a una profunditat major, la qual cosa augmentarà les pèrdues de potència. Encara que es tracta d'un criteri elèctric, mostra la ineficiència del fet de situar les plantes de generació lluny del punt de connexió a la xarxa, la qual cosa comporta la necessitat d'ocupar una superfície de terreny major amb els elements de producció d'energia. D'altra banda, la construcció d'este tipus d'infraestructures lineals en àmbits sense linealitat impedix ajustar-se de manera raonable als camins i límits de parcel·la, i s'ocupen grans superfícies de terreny en què s'elimina l'ús previ, la qual cosa dona com a resultat, a banda de l'ocupació directa (que es veurà incrementada perquè seran necessàries més de 50 cambres d'entroncament) i indirecta (per les zones de treball), que es requerisquen grans quantitats de materials (formigó i altres elements necessaris per a l'estesa de la línia, així com el cable, estimat en el mateix projecte en més de 450 km de conductor) i que es genere una gran quantitat de residus de construcció. Tot això repercutix igualment en els terminis d'execució i en la viabilitat econòmica del projecte.  
L'LAAT 132 kV transcorre per terreny pertanyent al Parc Natural del Túria. L'informe de la direcció del parc considera compatible l'actuació proposada sempre que es complisca el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Túria. Els informes de la DG de Medi Natural insten a què els terrenys afectats per la perforació dirigida a salvar l'encreuament amb el riu Túria i el parc natural, i a causa de l'afecció a terreny forestal incendiat, es recuperen prèviament a la fase d'explotació de la instal·lació. El traçat subterrani ha d'evitar l'afecció a terreny forestal, per la qual cosa ha de transcórrer pels camins existents, especialment pels terrenys afectats per incendis en els termes municipals de Pedralba, Bugarra i Chiva, on s'haurà de modificar el traçat i s'hi haurà d'evitar l'apilament de materials. Sobre este tema, el promotor inclou la realització de perforacions dirigides, de fins a 300 m en algun punt, per a evitar l'afecció a terreny forestal en els termes municipals indicats.  
El projecte inicial preveia la SET Casinos, situada entre la SET Villar i la SET Chiva. El primer informe del servici competent en matèria d'infraestructura verda i paisatge indicava que, com que es troba en la zona central del corredor territorial que conforma la infraestructura verda regional, la seua localització no era admissible. El promotor ha modificat el projecte i ha eliminat la SET Casinos, per la qual cosa la línia d'evacuació soterrada unirà la SET Villar amb la SET Chiva sense la subestació intermèdia. En relació amb la línia subterrània, indica que ha de justificar el traçat a l'altura del barranc de la Canaleja i el barranc de Chiva, i justificar la traça que travessa el parcel·lari existent per la zona central. Així mateix, també establix l'esmena del pla de desmantellament.  
En el projecte es preveu que tots els encreuaments amb barrancs i cursos d'aigua s'han de realitzar mitjançant perforacions dirigides. Es comptabilitzen fins a 14 perforacions dirigides, que suposen quasi 1.800 m de perforacions, entre les quals s'inclouen les projectades per a evitar l'afecció a terreny forestal que s'han indicat anteriorment.  
En relació a la línia d'evacuació, l'informe en matèria de paisatge i infraestructura verda considera que el traçat subterrani no afecta de manera greu el caràcter de les unitats paisatgístiques i patrons paisatgístics que travessa. No obstant això, el traçat pel centre de les parcel·les modifica el patró existent, ja que crea una traça sense vegetació, per la qual cosa és preferible que s'execute per camins i els extrems dels límits parcel·laris.  
El traçat de les línies subterrànies afecta pels encreuaments o perquè el traçat coincidix amb les vies pecuàries Cordel de Segorbe o Cordel de los Clérigos, Cañada Real de Aragón o Aragonesa, Cordel del Villar del Arzobispo a Llíria, Cordel de Castilla, Vereda Real de Gestalgar a Godelleta, Vereda del Azagador Viejo.  
Per a l'LAAT de 400 kV, tenint en compte els 235 m que separen l'ES Chiva i la SET Godelleta 400 kV, de REE, es considera que la millor solució és la d'un recorregut inferior, que és la que s'adopta. Els suports de la línia no presenten afeccions per perillositat d'inundació. La implantació es considera compatible amb els criteris d'ús racional del sòl i les afeccions territorials són mínimes, d'acord amb l'informe de l'òrgan competent en gestió territorial.  
Sobre l'LAAT s'han d'implementar mesures per a la reducció de la mortalitat d'aus en línies elèctriques d'alta tensió.  
c) Subestació Villar 132/30 kV i subestació Chiva 400/132 kV  
En l'estudi d'impacte ambiental (en data març de 2024) s'analitzen diferents alternatives en relació amb la ubicació de la SET Villar 132/30 kV i la SET Chiva 400 kV. En els dos casos s'opta per les alternatives 3, sobre la base del fet que estan situats sobre terrenys de cultiu, estan fora de qualsevol figura de protecció ambiental o de patrimoni i no afecta la xarxa hidrològica, ni cap zona d'inundació.  
La zona on es pretén implantar la subestació Villar 132/30 kV es localitza a l'oest del nucli urbà de Casinos, concretament en les parcel·les 50 i 52 del polígon 4. En el cas de la SET Chiva 400/132 kV, es localitza al nord-est del nucli urbà de Godelleta, en la parcel·la 143 polígon 4. En els dos casos se situarien en parcel·les rústiques d'ús agrari. Analitzats els terrenys en els quals es desenvoluparien les subestacions, cal destacar que no es localitzen en l'àmbit de vies pecuàries, espais naturals protegits, espais de la Xarxa Natura 2000, arbres monumentals ni sòl forestal.  
D'acord amb el que s'establix en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (SIV), amb data de firma 11 de desembre de 2023, s'ha de justificar l'acceptació i incorporació de les mesures d'integració paisatgístiques ja informades en l'informe emés pel SIV en data 03.01.2023 (vinculat a la PSF Godelleta 6). En este informe ja es va advertir de l'afecció al corredor territorial i del fet que la subestació està apegada a un recinte de la planta Godelleta 7, per la qual cosa es forma un conjunt visual que va des del perímetre del corredor fins que s'introduïx 475 m cap a dins d'este, i en reduïx l'amplària (5.900 m) en menys d'un 10 %, per la qual cosa complix l'art. 10.1.a) del DL 14/2020. Així mateix, la subestació es disposarà alineada al límit est de les parcel·les, i es mantindrà el cultiu de la parcel·la 54 i es plantarà arbratge en el terreny de les parcel·les 50 i 52, que no està ocupat per la subestació.  
Quant a la SET Chiva, tal com es desprén de l'informe esmentat, es consideren admissibles la localització i les característiques de la SET projectada des del punt de vista de la infraestructura verda i paisatge. No obstant això, este tipus d'instal·lacions ha d'admetre les mesures d'integració paisatgística oportunes. Per això, atés que la zona restant de la parcel·la afectada tindrà una superfície suficient per a minimitzar l'impacte paisatgístic, es mantindrà el cultiu agrícola en l'espai que quedarà entre el tancat de la SET i el límit de la parcel·la.  
D'acord amb el que s'establix en l'informe de Gestió del Territori, amb data de firma 13 de novembre de 2023, les dos subestacions són de dimensions reduïdes i no suposen una afecció rellevant sobre l'ús racional del sòl. No existix afecció per inundabilitat, ni altres riscos de caràcter territorial.  
d) Mesures correctores de caràcter general  
S'ha de tindre en consideració el que s'exposa en l'article 9 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, sobre la protecció d'espècies silvestres catalogades.  
Així mateix, i per a evitar una afecció significativa sobre la hidromorfologia i el sòl, pel que fa a la gestió de residus, l'EsIA preveu que, atesa la naturalesa de l'activitat, a penes es produiran residus. En el cas que se'n produïsquen durant les labors d'execució i manteniment, s'emmagatzemaran en l'obra, segons es generen i d'acord amb la seua naturalesa, i es depositaran en el lloc amb este fi. També preveu la instal·lació de contenidors d'obra per a la correcta gestió dels residus no perillosos, i també per als residus perillosos, que s'emmagatzemaran en envasos convenientment identificats. Tots els residus seran gestionats posteriorment mitjançant un gestor autoritzat.  
  
Segons l'EsIA, es preveu l'afecció sobre l'atmosfera durant la fase de construcció per l'emissió de gasos, pols, sorolls i vibracions a causa, principalment, del trànsit de la maquinària intervinent i del moviment de terres. A fi de minimitzar este impacte, en l'EsIA es detallen mesures preventives i correctores com ara el control de la maquinària i les bones pràctiques per a manejar-les; inspeccions relatives al manteniment de la maquinària; i un control del soroll que garantisca el compliment dels nivells sonors permesos legalment; el reg de vials; l'aplicació de mesures de protecció en les zones d'emmagatzematge de materials pulverulents.  
Durant la fase de funcionament no es preveu un impacte significatiu sobre l'atmosfera. En relació amb la il·luminació en la instal·lació, s'ha d'evitar l'excés per sobredimensionament o mala orientació, la interferència amb la vegetació i l'excés de protagonisme de les lluminàries. Les instal·lacions d'il·luminació exterior s'han de dissenyar de manera que es previnga la contaminació lumínica, i les lluminàries es disposaran de manera que no s'il·lumine fora del perímetre dels recintes.  
  
e) Efectes sinèrgics  
Tal com s'indica en l'estudi de sinergies presentat pel promotor, entorn de 10 km de la planta Godelleta 19 consta la tramitació d'altres 18 projectes, denominats Godelleta 1 a 18, i un únic projecte en funcionament, PSF Losa del Obispo, situats en els termes municipals de Villar del Arzobispo, Casinos, Llíria i Andilla, que ocupen una superfície estimada de 785 ha.  
Destaca l'acumulació de projectes al terme municipal de Villar del Arzobispo, ja que n'hi ha fins a 10. Segons les estimacions de l'Ajuntament de Villar del Arzobispo, el total de SNUC del municipi ascendix a 3.677 ha. L'acumulació de projectes comporta una ocupació parcel·lària de fins a 460 ha de SNUC, al voltant del 12,5 % del total de SNUC del municipi. L'afecció final quedarà reduïda com a resultat de l'adaptació dels projectes a les condicions finals d'autorització.  
  
Des del punt de vista social i territorial, en la documentació aportada no s'analitza si els projectes proposats i la seua ubicació responen a un major benefici social i mediambiental per a la comarca en la qual es preveuen implantar. No s'analitza prou l'impacte per als sectors econòmics que es veuran afectats per l'acumulació de plantes proposada, ni es preveuen els efectes sobre el benestar i els costums que l'alteració del paisatge provocarà en els habitants de les poblacions afectades.  
  
La concentració de plantes i línies elèctriques provocarà una pèrdua de sòl agrícola de caràcter permanent durant la fase d'explotació, i que serà molt difícil de recuperar en el futur, atés que l'activitat es prolongarà almenys durant els 30 anys de vida útil que s'estima que tenen les plantes. En definitiva, suposa una transformació de gran importància en el sector econòmic, especialment, del terme municipal municipal de Villar del Arzobispo, en què el 61 % de la superfície del municipi està dedicada al cultiu. Només es valoren com a oportunitats per a la generació d'ocupació a llarg termini les activitats enfocades al manteniment de les explotacions, sense quantificar de quina manera estes noves activitats podran suplir o millorar el sector socioeconòmic de les poblacions on s'implanten.  
La proximitat entre els projectes (separats per uns centenars de metres, o fins i tot situats en parcel·les confrontants) genera un efecte acumulatiu global, i s'aprecia com una única planta fotovoltaica, la qual cosa farà que el paisatge agrícola predominant en la zona quede desvirtuat per la transformació, i no s'articulen en els projectes esmentats mesures correctores o compensatòries que garantisquen minimitzar l'afecció generada. Tal com s'indica en l'estudi de sinergies presentat pel promotor, l'acumulació d'infraestructures associades a les plantes i les mateixes plantes seran visibles des del 50 % del territori situat a l'entorn.  
Igualment, es produïx una important afecció sobre el territori, la qual cosa ocasiona una fragmentació i, alhora, una alteració permanent dels hàbitats de la fauna existent. Cal destacar en este aspecte que les centrals fotovoltaiques, una vegada aplicades les mesures correctores i de seguiment adequades, poden arribar a convertir-se en espais d'oportunitat perquè s'arrelen moltes espècies de fauna que hi troben protecció i aliment. Entre les mesures correctores que s'han d'implantar es troba la creació de nous corredors de vegetació dins de les plantes i en els límits, de manera que es puga crear un mosaic que afavorisca la circulació de la fauna.  
La transformació de les parcel·les agrícoles produirà una millora en la hidrologia de la zona, ja que es deixarà de sotmetre el terreny a treballs associats a l'agricultura, el qual predominant en estes zones, i disminuirà el risc de contaminació d'aqüífers per l'ús de fitosanitaris.  
Com a efecte fonamental sobre el medi ambient, es valora el compromís global amb la transició energètica, l'estalvi de CO2 i la lluita contra el canvi climàtic per la producció d'energia a partir d'una font renovable.  
En l'anàlisi de sinergies presentada es conclou que les afeccions al paisatge, a l'àmbit socioeconòmic i als hàbitats i la seua fauna seran altes, i es requerixen mesures preventives, correctores o compensatòries.  
f) Riscos i vulnerabilitat  
L'EsIA analitza els riscos i la vulnerabilitat del projecte davant del risc d'accidents, i no es detecten efectes significatius que requerisquen mesures correctores, amb independència de les mesures de control que s'han d'implementar davant del risc d'incendis i les mesures correctores que s'establixen per al control de l'erosió. En els encreuaments amb servicis d'interés estratègic i infraestructures de servicis s'ha de disposar dels permisos i autoritzacions pertinents.  
  
g) Pla de vigilància  
El pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment, en el qual es comprove que les obres es realitzen d'acord amb el projecte, de manera que s'assegure el compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits que establix l'EsIA i la DIA. Este seguiment serà de caràcter setmanal durant la fase d'execució, segons l'EsIA.  
Durant la fase d'explotació i desmantellament, el seguiment es plasmarà en el control de les instal·lacions, la fauna i la vegetació de la zona d'implantació i els llocs on es restauren àrees, per la qual cosa el pla es prolongarà durant almenys 5 anys per a garantir l'èxit de les mesures adoptades.  
Addicionalment, la informació que s'arreplega en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus, etc.) i extraordinaris puntuals en cas que es produïsquen successos excepcionals tant en la fase d'implantació com en la de funcionament.  
4. Consideracions jurídiques  
El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.1.d de la Llei 21/2013, de 9 de desembre. En tot cas, el principi de no fraccionament, així com les previsions de l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, i de l'epígraf 4.i de l'annex II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'article 7 de la llei esmentada, determinen igualment que s'aplica el règim d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
De conformitat amb l'article 10 del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries i les seues atribucions, s'assignen a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori les competències en matèria de medi ambient, caça, recursos hídrics, benestar animal, urbanisme i vertebració del territori, obres públiques, i transports, ports i aeroports.  
L'article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
Per tot el que s'ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i amb el vistiplau del subdirector general d'Avaluació Ambiental i Paisatge, amb l'ús de les atribucions que tinc, resolc,  
  
  
Primer  
Formular esta declaració d'impacte ambiental únicament als efectes ambientals del Projecte de planta solar fotovoltaica Godelleta 14 de potència 19,80 MW, i infraestructures d'evacuació compartides LSMT 30 kW, LSMT 132 kV, LAAT 400 kV, SET Villar 30/132 kV i SET Chiva 30/132/400 kV, promogut per Renovalia Manilva, SLU, en els termes municipals de Villar del Arzobispo, Casinos, Llíria, Pedralba, Bugarra, Vilamarxant, Cheste, Chiva i Godelleta (València), en la qual s'establixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i s'exposen a continuació, en què s'ha de desenvolupar el projecte per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals, sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables.  
Atesos els antecedents i fonaments de dret exposats, es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'establixen en els termes següents:  
i) Condicions generals  
(1) Respecte a l'LSAT 132 kV, abans d'autoritzar-la, s'ha de modificar el projecte d'acord amb els criteris següents:   
- Amb la finalitat de millorar l'eficiència del sistema i reduir l'afecció ambiental del conjunt, és necessari reduir les pèrdues de potència associades a la transmissió de l'energia per davall del llindar regulat en la normativa vigent, que s'establix en un 1 % (màxim).  
- Per a eliminar l'afecció a la superfície de terrenys forestals incendiats en els últims 30 anys, en aplicació del que es preveu en la normativa en matèria forestal, s'ha d'ajustar el traçat o el mode d'execució de la línia.  
- Atesa l'elevada longitud de la línia elèctrica (de més de 50 km) i la secció del prisma (de 2 m x 2 m), així com la grandària de la rasa necessària per a la seua execució i l'afecció ambiental associada a les labors d'execució i manteniment, el traçat s'ha d'ajustar al dels camins i límits de parcel·la, i l'encreuament de llits s'ha de fer mitjançant perforació dirigida per a evitar l'afecció directa a estos espais.  
(2) El promotor ha de complir totes les mesures preventives i correctores previstes en l'EsIA, el projecte tècnic i la resta de documentació que hi ha en l'expedient, així com les acceptades després de la informació pública i contingudes en els informes sectorials aportats a l'expedient, sempre que no contradiguen el que s'establix en esta resolució. Estes mesures i condicions s'hauran d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, plànols i pressupost, per a l'execució real i efectiva i es verificaran en fases posteriors de la tramitació per l'òrgan substantiu, prèviament a l'autorització de l'explotació.  
(3) Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que siga aplicable, i que afecte els elements del medi que recull esta resolució.  
  
(4) En els termes que preveu l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que té si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor ha de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
(5) S'han d'integrar al projecte les mesures d'integració paisatgística proposades en els informes emesos. Estes s'han d'incorporar al projecte en la memòria, els plànols i el pressupost.  
(6) S'ha de mantindre una distància entre files de mòduls que permeta el pas de fauna. En les parcel·les on es localitzen les SET s'han de mantindre els cultius existents tant en la zona no afectada per les instal·lacions com en les distàncies de seguretat reglamentàries.  
(7) A causa de la superfície conjunta que ocupen les plantes fotovoltaiques projectades en l'entorn de l'actuació, que pot suposar una afecció en la fragmentació del territori, es recomana disposar corredors de vegetació amb una amplària mínima de 6 metres entre els recintes de la planta solar i diferenciar-los a manera d'illes de panells solars, que permeten crear un espai en mosaic que afavorisca la circulació de la fauna i el manteniment d'un ecosistema naturalitzat, la qual cosa també és concorde amb els objectius que establix la Directiva 2009/147/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 30 de novembre de 2009, sobre la conservació de les aus silvestres, com ara preservar, mantindre o restablir una diversitat i una superfície suficient d'hàbitats per a totes les espècies d'aus que es preveuen en l'article 1.  
  
(8) Les mesures compensatòries s'han de mantindre durant tota la vida útil de la instal·lació.  
(9) Atesa la proximitat a terreny forestal, s'ha de complir l'annex IX plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres, treballs i aprofitaments que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
(10) Els treballs d'execució de les rases de la línia d'evacuació s'han d'ajustar a l'àmbit dels camins existents, la qual cosa evita l'afecció a terreny forestal, en particular, el traçat que discorre per zones de terreny incendiat. S'ha d'evitar ocupar terrenys incendiats per a labors d'apilament de materials, treballs d'execució, tasques de manteniment o de desmantellament de la instal·lació.  
(11) S'ha d'acomplir el condicionat de l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni. S'ha de fer un seguiment arqueològic intensiu de les obres. Si es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques durant l'execució de les obres, el promotor haurà de paralitzar les obres i posar el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
(12) S'ha de disposar de zones impermeabilitzades i d'un sistema d'arreplega de possibles fugues d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats s'han de gestionar segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat; s'han d'establir les zones d'arreplega de residus i no s'apilaran en zones amb pendents elevats o amb perillositat d'inundació.  
(13) Els treballs s'han de dur a terme fora del període de nidificació de les espècies d'aus presents en la zona i les rases que romanguen obertes en finalitzar la jornada de treball han de comptar amb un sistema d'escapament.  
(14) Per a reduir l'erosió hídrica de la pluja i mantindre l'estrat en condicions adequades per a una bona infiltració, s'ha de respectar la topografia dels bancals existents, segellar la superfície mínima de terreny possible, mantindre la vegetació existent en les zones no ocupades pels mòduls i plantar vegetació anàloga a l'existent amb inclusió d'espècies arbustives i arbòries, sense ús d'herbicides. S'aplicaran mesures correctores per a evitar l'erosió dels sòls nus.  
  
(15) L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o concessió de l'organisme de conca.  
(16) Totes les actuacions que es realitzen en zona de domini públic hidràulic (DPH) o zona de policia de qualsevol llit públic, han de comptar amb l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica del Segura per l'ocupació de les seues zones de policia, de conformitat amb l'article 9.4 del Reglament de domini públic hidràulic. Els encreuaments amb les rambles i cursos d'aigües de domini públic es realitzaran de conformitat amb les prescripcions de l'organisme de conca.  
  
(17) Pel que fa a l'afecció a vies pecuàries, s'ha de garantir la seua continuïtat i, si és el cas, es desvien, serà d'acord amb les condicions de l'òrgan competent en la matèria segons les disposicions de la Llei 3/2014 d'11 de juliol de vies pecuàries.  
(18) Amb independència de les mesures de control de l'escolament previstes en el projecte constructiu, si es detecten afeccions significatives a la seguretat de les infraestructures de comunicació pròximes o als elements de drenatge a conseqüència de modificacions en el règim d'escolaments provocats per la implantació de la central fotovoltaica, correspondrà al promotor executar les accions que siguen necessàries per a esmenar la situació. Actuarà de la mateixa manera quan els escolaments causen danys o puguen ser susceptibles de causar un perjuí a l'activitat productiva de les parcel·les confrontants. S'han de complir les limitacions d'usos en la zona de flux preferent en sòl rural que s'arrepleguen en el Reglament de domini públic hidràulic.  
  
(19) Tots els encreuaments amb infraestructures i servicis existents s'han de realitzar de conformitat amb l'organisme gestor d'estos i, si és el cas, han de comptar amb l'autorització necessària.  
(20) L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor a desmantellar-la en els termes definits en el pla aportat.  
iii) Condicions al Pla de vigilància ambiental.  
(21) Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental s'han de prolongar durant la vida útil de la planta i s'han de documentar a l'efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'estes. La documentació ha d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
  
Segon  
D'acord amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Esta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu ha de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada segons els criteris que establix l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 13 de maig de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»