Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5221, del 17-03-2006 (2006/2893)

Resolució de 3 de març de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. Expedients 305/04-AIA Costur, 289/03-AIA La Vilavella, 263/51-CRC P'Alcora, 069/04-AIA Peñíscola, 265/04-AIA Vilafamés i 306/04-AIA Onda.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5221

Data del DOGV
:   17-03-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/2893


Data del document
:   03-03-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Vilavella, la
    * Vilafamés
    * Onda
    * Peníscola
    * Costur
    * Alcora, l'
    * impacte ambiental

Resolució de 3 de març de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. Expedients 305/04-AIA Costur, 289/03-AIA La Vilavella, 263/33-BTT J'Alcora, 069/04-AIA Peñíscola, 265/04-AIA Vilafamés i 306/04-AIA Onda. [2006/F2893]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 305/04-AIA Costur, 289/03-AIA La Vilavella, 263/64-RGL D'Alcora, 069/04-AIA Peñíscola, 265/04-AIA Vilafamés i 306/04-AIA Onda, que segons el reglament aprovat pel Decret 162/1990 hi ha l'obligatorietat de publicar.  
València, 3 de març de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 305/8332-MVA  
Títol: Segona modificació puntual de les normes subsidiàries   
Promotor: Ajuntament de Costur  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Costur   
Localització: Es defineixen cinc àmbits distints, de diferents característiques i superfície, localitzats tots ells a la vora del nucli urbà.  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte persegueix la modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament municipal de Costur mitjançant l'ajust d'algunes determinacions d'aquestes en sòl urbà i la classificació com a sòl urbà de zones actualment classificades com a sòl no urbanitzable comú annexes al perímetre del sòl urbà, a fi de corregir alguns aspectes que s'han detectat des de la data de redacció de les normes subsidiàries actualment vigents.  
Amb això, es pretén a més incorporar al planejament alguns equipaments que s'han creat en el municipi en el transcurs dels últims anys.  
També es proposa modificar algunes limitacions establides en les ordenances vigents per a la zona de sòl urbà d'ús residencial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La modificació puntual que és motiu d'avaluació d'impacte ambiental classifica com a sòl urbà 1,1227ha. de sòl classificat com a no urbanitzable per les vigents normes subsidiàries de planejament de Costur.  
No obstant això, la modificació puntual es divideix en cinc àmbits distints, de diferents característiques i superfície. Les característiques de les zones les fan idònies per a albergar els usos proposats en situar-se annexes a l'existent nucli urbà de Costur.  
El sòl objecte de la modificació puntual proposada es troba classificat per les esmentades normes subsidiàries com:  
. Algunes zones com a sòl no urbanitzable comú  
. Altres com a sòl urbà.  
Àmbits de la modificació puntual i descripció d'aquesta  
Àmbit 1: Comprén una zona actualment classificada com a sòl no urbanitzable en la qual se situa la piscina municipal i la llar del jubilat i terrenys annexos a aquestes, així com una zona de sòl urbà a l'oest de l'av. de l'Excma. Diputació Provincial on s'afecta la configuració de les zones edificables, una zona verda i el traçat dels carrers.  
Superfície total d'àmbit 1= 11.768m²  
Àmbit 2: Comprén una zona actualment classificada, en part, com a sòl no urbanitzable comú i, en part, com a sòl urbà. La zona de sòl urbà afectada comprén una zona edificable que es manté, una zona verda que es proposa ampliar i viari que es proposa ampliar.  
Superfície total d'àmbit 2 = 909m²  
Àmbit 3: Comprén una zona actualment classificada com a sòl no urbanitzable comú. Es proposa classificar aqueixa zona com a sòl urbà, zona edificable d'ús residencial, atés que si no l'illa en qüestió presenta una irregularitat amb escàs fons edificable, la qual cosa actualment no resulta convenient.  
Superfície total d'àmbit 3 = 130m²  
Àmbit 4: Comprén una zona actualment classificada com a sòl urbà, zona edificable d'ús residencial, la qual es proposa mantindre però qualificada com a viari d'ús i domini públic, amb això es pretén obrir l'obertura d'un vial.  
Superfície total d'àmbit 4 = 52m²  
Àmbit 5: Comprén una zona actualment classificada, en part, com a sòl no urbanitzable comú i, en part, com a sòl urbà amb part de vials, zones edificables d'ús residencial i zona d'equipament comunitari esportiu-recreatiu. Es pretén ampliar la superfície destinada a equipament esportiu-recreatiu i variar-ne la forma respecte de la prevista en les normes subsidiàries vigents. Així mateix es proposa classificar com a sòl urbà d'ús residencial una xicoteta zona que actualment es troba classificada com a sòl no urbanitzable comú.  
Superfície total d'àmbit 5 = 15.225m².  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de reclassificar sòl es justifica en la necessitat d'incorporar edificacions existents i equipaments al planejament del municipi, i actualitzar el perímetre d'aquest de forma més coherent.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 24 d'abril de 2004 l'Ajuntament de Costur va remetre una còpia de la documentació tècnica, certificació de l'aprovació provisional i resultat del tràmit d'exposició al públic relatiu al projecte de segona modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic inicialment, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante de Castelló, de data 5 de maig de 2003 i en el DOGV núm. 4.496, de 9 de maig de 2003.  
Durant el primer període d'informació pública es va presentar una al·legació, segons consta en els certificats emesos per la secretària . interventora accidental de l'Ajuntament de Costur i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.  
Amb data 30 d'octubre de 2003, segons proposta d'alcaldia de l'Ajuntament de Costur s'acorda sotmetre, novament, a informació pública l'estudi d'impacte ambiental, junt amb la resta d'informació tècnica, la segona modificació puntual de les normes subsidiàries de Costur, mitjançant anuncis publicats en el diari Levante de Castelló, de data 20 de novembre de 2003 i en el DOGV núm. 4.636, de 24 de novembre de 2003.  
Durant aquest segon període d'informació pública es van presentar quatre al·legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretària . interventora de l'Ajuntament de Costur, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat amb el resum de les al·legacions i el resultat d'aquestes, que van resultar tots elles desestimades.  
3. Resum de les al·legacions  
Cap de les al·legacions presentades és de caràcter ambiental.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat informació o documentació complementària.  
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, s'observa que actuació no resulta incongruent amb cap d'ells. La proposta no afecta de manera directa llits de rius o barrancs. No s'inclou el municipi en les zones de risc d'inundacions. No s'afecta de manera directa espais protegits per una legislació sectorial pròpia en material ambiental. No presenta afeccions derivades per infraestructures territorials.  
2. La informació sobre l'adequació i protecció del projecte respecte als camins ramaders resulta contradictòria. L'estudi d'impacte ambiental afirma afectar, en la seua vessant nord-oriental, a una franja de terreny que constitueix part d'un camí ramader, del qual a més diu no tindre clara la seua inclusió o no en el desenvolupament del projecte.   
Vista la classificació dels camins ramaders del municipi de Costur, aprovada per Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca amb data 14.03.1990, publicada en el DOGV de data 06.04.1990, no es verifica, en cap dels àmbits de la modificació puntual, aquesta afecció a camí ramader.  
3. En cap dels cinc àmbits d'actuació es coneix l'existència de cap jaciment arqueològic que es trobe catalogat per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.   
Sí es coneix l'existència de dos jaciments arqueològics en el nucli urbà, un dels quals, identificat com c/ en Medio, 23 corresponent a una inscripció llatina d'època romana, es troba a escassos metres de l'Àmbit 4 de l'actuació proposada.  
No s'han proposat mesures preventives per a evitar l'afecció de béns patrimonials desconeguts que pogueren aparéixer durant l'execució de les actuacions proposades.  
En tot cas, no consta en l'expedient informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions ambientals  
1. No es preveu un increment poblacional de Costur, ja que com a conseqüència del desenvolupament urbanístic del sòl urbà residencial que es classifica a base de la modificació proposada, podran construir-se pràcticament el mateix nombre d'habitatges que es pot construir actualment amb les vigents normes subsidiàries.  
2. Les zones de sòl no urbanitzable no protegit que es proposa classificar com a sòl urbà comprenen camps de cultiu, zones de bosc baix i àrees parcialment edificades. També hi ha equipaments públics i vials. Els cinc àmbits d'actuació es localitzen a continuació del nucli urbà, annexes a aquest.  
3. La descripció del medi efectuada és de caràcter generalista, comprenent la totalitat del municipi, respecte a tots els paràmetres ambientals.   
4. Els terrenys afectats per la requalificació no posseeixen una elevada capacitat agrària, sinó que més prompte presenten, en general, una capacitat baixa o molt baixa. Es tracta de terrenys que, en la seua majoria, han estat cultivats sobre terrasses que ascendeixen per les vessants circumdants si bé, per la dificultat que ocasiona el cultiu d'aquestes, comencen a ser abandonades.   
5. Totes els terrenys objecte de modificació tenen en comú estar a la vora d'àrees ja consolidades per l'edificació, integrades en el paisatge urbà, en el nucli urbà de Costur i la perifèria d'aquest.  
6. Respecte al proveïment d'aigua potable, l'estudi d'impacte ambiental afirma que Costur no presenta problemes de subministrament d'aigua per a la població existent ni per a dotar a les ampliacions de sòl urbà projectades.  
7. Respecte a la capacitat de depuració de les aigües residuals, recentment s'ha construït en el municipi una depuradora d'aigües residuals per a 1.000 habitants que cobreix les necessitats actuals de la població i l'estudi d'impacte ambiental afirma que disposa d'una reserva de capacitat de depuració suficient per a satisfer la demanda que poguera derivar-se del rebliment del sòl urbanitzable i del sòl urbà.  
La població actual de Costur és de 466 habitants empadronats en 2003, a la qual caldrà afegir una previsió de creixement corresponent a l'actuació aprovada en 2001 de la modificació puntual de les normes subsidiàries en la partida de La Pedregosa, amb una població projectada de 726 habitants, amb la qual cosa se superarà segons les previsions aquesta capacitat inicial de la instal·lació.  
8. No es fa referència a les característiques de la xarxa de clavegueram ni a les condicions d'abocament. No obstant això, els àmbits d'actuació posseeixen una fàcil connexió als diversos serveis urbans, en tractar-se de zones de vora urbana.  
9. No s'aporta informació sobre la gestió de residus d'obra generats durant les obres d'urbanització, ni respecte dels residus sòlids urbans.  
10. Les principals mesures correctores es recolzen en el control de la contaminació sobre el medi físic i la gestió dels residus sòlids aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
1. S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre la segona modificació puntual de les normes subsidiàries del municipi de Costur (Castelló), promogut pel mateix Ajuntament de Costur, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte  
. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques als voltants del jaciment identificat com c/ en Medio, 23 haurà d'obtindre's informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental pel que fa a l'Àmbit 4 de la segona modificació puntual de les normes subsidiàries de Costur.  
. Tenint en compte l'entitat del document que es tramita, que es tracta d'un sòl urbanitzable d'escassa superfície pendent d'ordenació detallada, i que el procés d'urbanització d'aquest no serà avaluat ambientalment per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, s'apunten diverses consideracions que hauria de recollir aquest document per a minimitzar els impactes ambientals derivats de l'actuació projectada:  
. S'haurà de preveure i identificar una zona per a la recollida dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys de cultiu confrontants. En cas d'emmagatzemament temporal de materials pulverulents, s'indicaran les mesures que s'han d'adoptar per a evitar la formació de núvols de pols a causa de l'acció del vent.  
. Es durà a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, i s'haurà de gestionar cada un dels residus generats conforme a les característiques fisicoquímiques d'aquests. S'haurà de definir una àrea on depositar els contenidors destinats a aquest efecte, indicant les mesures que s'han d'adoptar per a evitar les possibles fuites, abocaments accidentals, vessaments, etc. que pogueren produir-se durant l'emmagatzemament temporal d'aquests.  
. S'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es portaran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Aquests treballs hauran de realitzar-se sobre una solera impermeable, acabada amb un pendent dirigit cap a una cuneta o canaló per a la recollida i abocament de les possibles fuites i vessaments a una cubeta impermeable.  
. En el cas que els cultius confrontants s'hagen vists afectats durant les obres d'urbanització o edificació, s'hauran de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
. S'optarà per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en la zona verda del nou sòl residencial bé per a altres usos externs al projecte. Es definirà el lloc i condicions d'emmagatzemament d'aquesta, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, quedant prohibida la incineració in situ d'aquests o de qualsevol tipus de residu.  
. Es considera necessari ampliar el programa de vigilància ambiental proposat i preveure, almenys, els controls que s'expressen a continuació, indicant així mateix els indicadors d'impacte, el tipus de control que s'ha de realitzar, la periodicitat d'aquests i les mesures que s'han d'adoptar en cas de desviacions sobre les previsions inicials. Es proposa:  
. Control de l'ocupació dels terrenys confrontants al sòl urbanitzable proposat i de les zones no habilitades per a l'emmagatzemament de materials i residus generats.  
. Control sobre la ubicació de la maquinaria i els treballs de manteniment d'aquesta.  
. Control sobre el manteniment de les propietats de la terra vegetal.  
. Control sobre les espècies vegetals plantades en les zones verdes i seguiment del creixement d'aquestes.  
. Control sobre l'aparició de restes arqueològiques o elements mereixedors de protecció.  
. Control de la gestió dels diversos tipus de residus generats i sobre els materials emprats en les obres.  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 12 de gener de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Marín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 289/03-AIA  
Projecte: Homologació del sector Residencial La Pedrera, de la Vilavella (Castelló)  
Promotor: Ajuntament de la Vilavella.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de la Vilavella (Castelló)  
Descripció de l'actuació  
1. Objecte i justificació de l'actuació  
L'homologació modificativa i el pla parcial, que transforma el sòl no urbanitzable de règim comú a sòl urbanitzable residencial, té com a objecte desenvolupar les expectatives de futur del municipi mitjançant la implantació d'àrees residencials amb serveis dedicats a usos tradicionals en la zona, com les aigües termals, per a atraure turisme de qualitat.  
A més el projecte estableix noves zones d'esplai i ús públic, en augmentar les zones verdes, els espais d'aparcament, les reserves rotacionals, així com la xarxa viària.  
L'àmbit del projecte limita:  
Nord: Sòl no urbanitzable (de protecció agrícola, forestal i comú)  
Sud: Camí de la Murta (límit del terme municipal)  
Est: Carretera CV-224  
Oest: Sòl no urbanitzable (de protecció agrícola, forestal i comú)  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'alternativa tècnica per al desenvolupament del programa d'actuació integrada en el sector residencial La Pedrera en la Vilavella, proposa reclassificar un total de 94.512,30 m² de sòl no urbanitzable de règim comú en sòl urbanitzable residencial, mitjançant el desenvolupament d'una zona d'edificació oberta (8.755,95 m²) i una altra d'habitatges unifamiliars aparellades i en filera (20.028,65 m²).  
Els sòls urbanitzables de nova qualificació tindran com a mínim un 22,08% destinat a zones verdes. La proposta urbanística destinarà uns 22.437,55 m² a aquestes zones que es divideixen en xarxa secundària de jardins públics (16.454,65 m²), xarxa secundària d'àrees de jocs (2.134,6 m²) i xarxa primària de jardins públics (3.848,3 m²).  
Es dotarà l'àrea amb una xarxa viària de 27.877,75 m² i quedarà una reserva de 10.298,95 m².  
Els equipaments, administratiu institucional (2.822,45 m²) i recreatiu-esportiu (2.291 m²), ocuparan un total de 5.133,45 m².  
La reclassificació proposada preveu la construcció de 250 habitatges, que suposarien un augment de 900 habitants en el municipi.  
El sector que s'ha d'urbanitzar es troba al sud-oest del nucli urbà de la Vilavella, en la Plana Baixa de la província de Castelló.  
El límit est del sector és la carretera CV-224 cap a la Vall d'Uixó, i el límit sud d'aquest coincideix amb el camí de La Murta i barranc del Roget, prop del límit amb el terme municipal de Nules. La zona nord-oriental de l'àrea d'estudi afronta amb sòls no urbanitzables de protecció forestal, agrícola i règim comú.  
L'àrea és travessada en la part nord d'aquesta pel barranc de La Pedrera, el qual està canalitzat amb solera i murs caixers de formigó. En el sud de l'àmbit del programa està el barranc del Roget, que es troba canalitzat parcialment al llarg del contacte amb el sector. També hi ha nombroses séquies i canals pròpies de zones de cultius.  
El subministrament d'aigua per a consum se certifica mitjançant informe tècnic municipal en el qual s'indica que actualment el subministrament es realitza a partir del pou Sagrada Família per a consum domèstic, de la Font Calda per al consum humà, i mitjançant la connexió a la xarxa d'Aigua del Millars, que es troba a l'espera de l'entrada d'aquesta en servei en termini breu. Amb l'entrada en servei d'aquesta infraestructura s'espera que amb la mateixa es dispose de proveïment suficient per a la població.  
L'eliminació de les aigües residuals generades per l'actuació es té prevista a través de la connexió amb la xarxa de clavegueram municipal que es depura en les instal·lacions de la EDAR mancomunada de Nules-la Vilavella, i aporta l'Ajuntament la transcripció de l'informe de l'entitat de sanejament, que estableix una sèrie de condicionants que es transcriuran en l'apartat dels informes emesos.  
Pel que fa a la gestió dels residus generats s'hi indica que serà contractada per l'empresa adjudicatària i en finalitzar les obres d'urbanització es presentarà un informe que continga les dades corresponents a la recollida d'aquests residus i el seu depòsit en un abocador controlat. Per als residus sòlids urbans, en l'estudi d'impacte ambiental s'acull al que estableix el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i que actualment el sistema de recollida de RSU de la Vilavella el realitza l'empresa FOBESA.  
3. Alternatives  
En l'ampliació de la documentació de data 2 de juliol de 2004 s'argumenta la justificació de la necessitat de reclassificació d'aquest sòl no urbanitzable, i la seua ubicació a la vora del nucli urbà, en terrenys de naturalesa agrícola, compatible amb les prescripcions del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de la Serra d'Espadà, on es troba inclòs tot el terme municipal.  
Tramitació administrativa i informació pública  
1. Informació pública  
Amb data 14 de juliol de 2003, la Direcció General de Gestió del Medi Natural va rebre, enviada per l'Ajuntament de la Vilavella, una còpia de l'expedient administratiu i de l'estudi d'impacte ambiental del Programa d'actuació integrada del sector Residencial La Pedrera.  
El procés d'Informació pública de l'estudi d'impacte ambiental va ser anunciat el 30 de gener de 2003 en el DOGV núm. 4429, i a més en el periòdic local El Periódico Mediterráneo el 23 de gener de 2003.  
Durant la informació pública (del 31 de gener al 22 de febrer), Iberdrola, amb data certificada de 19 de febrer de 2003, va realitzar una al·legació a la proposta tècnica. Aquesta al·legació no posseeix caràcter mediambiental i per tant no procedeixen comentaris respecte d'això, encara que sí que assenyalar que l'esmentada al·legació va ser admesa a tràmit en el procés, i considerada en l'aprovació provisional del Pla parcial, la seua homologació i Programa d'actuació integrada del sector Residencial La Pedrera per l'Ajuntament de la Vilavella.  
2. Sol·licituds d'informació complementària  
Amb data 22 de juny de 2004 es va sol·licitar informació complementària relativa a la justificació de la reclassificació de sòl no urbanitzable; analitzar la repercussió en el projecte de trobar-se inclòs en el PORN de la Serra d'Espadà, recollir en la documentació gràfica la zona de policia dels dos barrancs afectats per l'actuació. Solució per a la integració del barranc de La Pedrera amb la rotonda d'accés al sector; recollir la informació sobre un jaciment arqueològic en els voltants de la carretera CV-224 que es troba en la cartografia temàtica de la COPUT, i indicar la possible afecció a aquest. Incidència de l'actuació sobre el risc d'inundació existent aigües avall en el terme municipal de Nules; acreditar l'existència de recursos hídrics per al proveïment d'aigua potable, suficiència del sistema de depuració per a acceptar les aigües generades pel sector; descripció dels sistemes de gestió dels distints tipus de residus generats per la implantació de l'actuació; incorporació en les zones verdes de vegetació autòctona, i indicar una sèrie d'espècies vegetals.  
El 8 de juliol de 2004, l'Ajuntament de la Vilavella remet documentació contestant a part dels aspectes precitats.  
Amb data 24 d'agost de 2004, la Direcció General de Gestió del Medi Natural va sol·licitar novament a l'Ajuntament de la Vilavella, la següent informació complementària relativa a l'estudi d'impacte ambiental, en relació amb l'examen de les diverses alternatives, identificació dels impactes sobre els barrancs afectats i elements del patrimoni, certificació del proveïment de l'aigua (nova connexió amb els pous del riu Millars), ampliació de dades sobre l'EDAR de Nules-la Vilavella, possibles afeccions a LIC, ZEPA, aiguamolls, etc.  
Així mateix, amb data 24 d'agost de 2004, la Direcció General de Gestió del Medi Natural va sol·licitar informe a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre els possibles impactes que pot generar l'execució del projecte sobre el patrimoni cultural de la contornada.  
Amb data 18 d'octubre de 2004 de l'equip tècnic redactor del EIA del PAI de la UE única del pla parcial Residencial La Pedrera es va remetre un informe de justificacions i/o ampliacions a l'estudi d'impacte ambiental en relació amb la sol·licitud d'informació realitzada per la Direcció General de Gestió del Medi Natural el 24 d'agost de 2004.  
A continuació es comenten els apartats més significatius de tal informe:  
. Caracterització dels factors ambientals aigua i patrimoni cultural  
. Respecte al factor hidrològic es realitza una caracterització detallada dels barrancs existents en l'àmbit d'actuació així com les mesures que s'han d'adoptar.  
. Respecte al patrimoni cultural s'aporta un informe tècnic arqueològic que conclou que és molt remota la possibilitat que existisca algun jaciment en la zona afectada pel projecte, però que no obstant això, aquest aspecte no es pot assegurar si no es realitza un seguiment arqueològic de l'obra.  
. Certificació del proveïment d'aigua (documents tècnics que verifiquen la nova connexió d'abastiment amb els pous del riu Millars).  
. L'Ajuntament de la Vilavella certifica un informe del tècnic municipal en què s'indica que s'espera disposar del proveïment suficient per a cobrir les necessitats de la població quan entre en servei la connexió a la xarxa d'Aigua del Millars.  
. Document tècnic que verifica, respecte a la capacitat d'evacuació d'aigües residuals per part del clavegueram municipal, les dades aportades per la depuradora Nules-la Vilavella.  
. L'Ajuntament de la Vilavella certifica i presenta l'informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Nules-la Vilavella per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel programa d'actuació integrada del sector Residencial La Pedrera transcrivint part de l'informe emés per l'entitat de sanejament. En aquest informe s'indica la viabilitat del tractament en l'EDAR de Nules-la Vilavella de les aigües residuals generades pel desenvolupament del PAI La Pedrera sempre que es complisquen determinades condicions que es relacionen a continuació:  
«1. En el seu dia, els urbanitzadors responsables dels desenvolupaments urbanístics hauran de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals de les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
2. En tot cas, l'abocament generat pels desenvolupaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquests efectes els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, han de disposar d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una mitjalluna que permeta la desconnexió de l'abocament.  
3. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, hauran de coordinar-se les necessitats de connexió dels distints desenvolupaments urbanístics segons vagen tenint lloc, amb les actuacions d'ampliació de la planta previstes, a fi que una vegada s'esgote la capacitat actual de la planta puguen entrar en actuacions previstes en el II Pla director de sanejament. A més de l'eliminació de nutrients recollida en aquest, les actuacions en l'EDAR hauran d'augmentar la capacitat de tractament actual.  
4. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'entitat de sanejament la quantitat resultant de 72.000 €, als efectes del qual haurà d'establir-se l'oportú conveni entre l'entitat de sanejament i l'Ajuntament de la Vilavella».  
. LIC, ZEPA, hàbitats naturals d'interés comunitari i aiguamolls existents en la zona  
. S'indica que l'àmbit de l'actuació no afecta cap d'aquests espais, en trobar-se la més pròxima a 4 km.  
. Desenvolupament del Programa de vigilància ambiental  
. En el programa presentat s'estableixen unes mesures preventives que s'han de seguir en les fases de construcció i funcionament, i és insuficient la descripció de la manera en què es realitzaran els controls d'aquestes.  
D'altra banda, no hi ha constància que s'haja realitzat fins a la data cap contestació a la sol·licitud d'informe la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre el patrimoni cultural present al voltant de l'àrea d'actuació.  
Afeccions legals  
Es troba inclosa en el Pla d'ordenació de recursos de la Serra d'Espadà, en la denominada Zona d'amortització d'impactes (ZAI) i dins d'aquesta en l'àrea d'influència antròpica, sent-li d'aplicació per tant allò que s'ha establit per a aquestes en el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà (DOGV 3.075, 1997. 09. 10)  
Segons informació recollida en l'estudi d'impacte ambiental, en relació amb l'afecció a camins ramaders, es troba confrontant a l'actuació en el límit aquest, a un camí ramader denominat Cabanera dels Camins d'Onda i Nules classificat amb el núm. 2 en el terme municipal de la Vilavella, aprovada per Ordre ministerial de 30-09-1975 (BOE de 13-11-75). Pel que qualsevol afecció a aquest, si és el cas, haurà de complir el que estableix la Llei 3/1995, de camins ramaders.  
L'actuació es troba confrontant amb els barrancs del Roget i la Pedrera, als quals té previst efectuar l'abocament de les aigües pluvials recollides en el sector, per la qual cosa podria afectar el domini públic hidràulic, havent de disposar de les autoritzacions preceptives de l'organisme de conca.  
Consideracions ambientals  
La zona afectada pel programa d'actuació integrada està constituïda per cultius de tarongers, alguns d'ells abandonats, rodejats per la seua banda oest d'àrees muntanyoses, sent un tret representatiu del paisatge.  
En els llits dels barrancs estan presents Nerium oleander, Arundo donax, Rubus ulmifolius, Ricinus communis, Smilax aspera, Parietària sp.  
Les principals afeccions es deriven del procés urbanitzador per les necessitats de disposició de nous recursos hídrics i infraestructures de noves canalitzacions i depòsit d'acumulació per a un increment de població aproximat de 900 habitants, la qual cosa implicaria una necessitat aigua potable de 225 m³/dia. En els informes emesos per l'Ajuntament s'indica que amb les infraestructures previstes s'estima que es pot garantir l'abastiment a la població del sector que s'ha de desenvolupar.  
Així mateix, es poden produir impactes derivats de l'augment en la generació d'aigües residuals de caràcter urbà que s'incorporaran al sistema de sanejament municipal que es poden estimar en uns 250 m³/dia, tenint lloc la depuració d'aquestes a través de l'EDAR mancomunada de Nules-la Vilavella que, segons dades exposades en la documentació aportada, té un cabal de projecte de 9.000 m³/dia i un cabal de funcionament en el 2003 de 5.747 m³/dia. Ha de complir amb aquest fi les consideracions formulades per l'entitat de sanejament exposades anteriorment.  
Pel que fa a la gestió dels residus sòlids, cal indicar que la Vilavella pertany a la zona III àrea de gestió 2 del Pla zonal de residus de la Comunitat Valenciana. En els antecedents existents en aquesta Direcció General de projectes d'urbanització del municipi de Moncofa inclòs en la mateixa zona III es troba un informe de l'àrea de gestió de residus en què s'indica que:  
«El citat Pla zonal, aprovat per Ordre del conseller de Medi Ambient de 18-01-2002 estableix que, per a l'àrea de gestió 2, a la qual pertany el municipi de Moncofa, una població equivalent de prop de 210.000 hab, per al que es dimensiona la capacitat de les instal·lacions de valoració i eliminació de residus urbans en 120.000 Tn/any.  
Les bases tècniques del concurs de projectes de gestió aprovats pel consorci de l'àrea de gestió 2 en data 16/07/2004 contemplen una capacitat de tractament de residus urbans de 120.000 Tn/any, incrementada en un 25% més (açò és, fins a 150.000 Tn/any) en règim continu, conseqüència d'increments poblacionals de les taxes de generació de residus.  
Per tant, atés que el previsible increment de població de Moncofa és de 45.000 habitants quelcom inferior al 25% del total de l'àrea de gestió 2 (52.500 hab), no hi hauria inconvenient a admetre els residus urbans derivats d'aquest creixement urbanístic de Moncofa, encara que ha de deixar-se constància que les instal·lacions se situarien pràcticament al 100% de la seua capacitat màxima.»  
Per això, s'haurà de tindre en compte el contingut de l'informe emés, havent l'Ajuntament de fer-se càrrec de la seua gestió complint el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998 de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial Decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador i la Llei 10/2000 de Residus de la Comunitat Valenciana. Tenint en compte l'informe de l'àrea de residus anteriorment transcrit, haurà d'acreditar-se prèviament al desenvolupament urbanístic del sector que hi ha instal·lacions amb capacitat suficient que garantisquen la correcta gestió dels residus generats per aquest sector.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex II, apartat 8.g del Decret 162/1990.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Segons l'article 5é del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 de 3 març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'Homologació del sector Residencial La Pedrera de la Vilavella (Castelló); el promotor de la qual és l'Ajuntament de la Vilavella, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en els condicionants establits en el punt 2 d'aquesta proposta.  
Segon. Se supedita l'execució del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. En estar inclosa en el Pla d'ordenació de recursos naturals de la Serra d'Espadà, en la Zona d'amortització d'impactes (ZAI) i dins d'aquesta en l'àrea d'influència antròpica, caldrà ajustar-se per tant a allò que s'ha establit per a aquestes en el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà (DOGV 3.075, 1997 09 10).  
2. Com a mesura d'integració paisatgística es recomana utilitzar en les zones verdes i d'enjardinament espècies pròpies de la sèrie de vegetació natural de la zona, així com espècies de cultiu tradicional en la mateixa, evitant en la mesura que es puga la utilització d'espècies exòtiques.  
3. Quant a l'afecció al domini públic hidràulic, haurà de disposar de les autoritzacions preceptives de l'organisme de conca per a l'abocament als barrancs de les aigües pluvials. Respecte al barranc del Roget, que constitueix el límit sud de l'àrea d'actuació, es mantindrà una mínima distància de 20 m entre les edificacions i el llit, i s'executaran les mesures correctores que s'han previst realitzar sobre aquest barranc.  
4. Per a la gestió de les aigües residuals urbanes s'haurà de complir a les condicions establides per l'entitat de sanejament per a la connexió amb les infraestructures de sanejament, supeditant el desenvolupament de l'actuació a l'existència d'instal·lacions que garantisquen el correcte tractament quantitativament i qualitativament de les aigües generades pel sector.  
5. Respecte a la gestió dels residus sòlids, l'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la gestió d'aquests complint el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998 de 21 d'abril de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001 de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador i la Llei 10/2000 de residus de la Comunitat Valenciana. Tenint en compte l'informe de l'àrea de residus anteriorment transcrit, haurà d'acreditar-se prèviament al desenvolupament urbanístic del sector que hi ha instal·lacions amb capacitat suficient que garantisquen la correcta gestió dels residus generats per aquest sector.  
6. En cas d'afecció a camí ramader, caldrà ajustar-se al que estableix la Llei 3/1995, de Camins Ramaders.  
7. Haurà d'acreditar-se davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme la no-afecció del projecte a béns d'interés cultural o patrimonial, aportant amb aquest fi l'informe preceptiu de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. En tot cas, si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
8. Es presentarà un informe sobre el Programa de vigilància ambiental en què es relacionarà el compliment de les mesures correctores previstes i concretant la suficiència per a la gestió de les aigües residuals urbanes i per a la gestió dels residus sòlids urbans, certificacions del subministrament d'aigua de consum públic, adequació paisatgística, espècies vegetals utilitzades en zones verdes i enjardinaments.  
Tercer . Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 14 de gener de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 263/04-AIA  
Títol: Planta de Cogeneració  
Promotor: Azulejos El Halcón, SA (Halcón 1)  
Autoritat substantiva: Unitat Territorial d'Energia de Castelló. Conselleria d'Infraestructures i Transports  
Localització: Carretera Ribesalbes s/n, partida Els Vinyals, del terme municipal de l'Alcora (Castelló)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Azulejos El Halcón, SA (Halcón Cerámicas), és una industrial del sector ceràmic. Disposa de dues factories en el terme municipal de l'Alcora (Castelló). La factoria Halcón 1, situada en la carretera Ribesalbes s/n, al pas d'aquesta per la partida Els Vinyals, es dedica específicament a la fabricació de taulellets i taulells ceràmics.  
El projecte objecte d'avaluació d'impacte ambiental tracta la renovació de la planta de cogeneració que actualment s'explota en la factoria Halcón 1. La renovació projectada consisteix en la substitució del motogenerador, que té un nombre d'hores de funcionament superior al recomanat.  
Amb la nova planta de cogeneració, en utilitzar com a combustible gas natural, es cobriran les necessitats tèrmiques i elèctriques de la factoria Halcón 1, i s'exportarà el romanent elèctric a la xarxa.  
Característiques més rellevants de les construccions i/o de l'activitat  
Les instal·lacions de Azulejos El Halcón, SA (Halcón 1), s'alcen sobre una parcel·la classificada com a sòl urbà i de qualificació industrial.  
La nova planta de cogeneració, amb 1.022 kWe, consta bàsicament del motogenerador, alternador, equip de refrigeració/intercanvi de calor, subministrament i regulació de gas natural i equipament per al control de l'operació de la planta. Així mateix, serà necessari actualitzar les instal·lacions elèctriques.  
En emprar com a combustible gas natural, amb la planta de cogeneració projectada es cobriran, d'una banda, les necessitats elèctriques de la indústria, i s'abocaran els excedents a la xarxa, i per un altre, s'emprarà part de l'energia tèrmica dels gasos de fuga per a cobrir les necessitats tèrmiques dels dos assecadors de taulellets amb què es compta en Halcón 1.  
Tot i que la planta de cogeneració funcionarà en paral·lel amb la xarxa elèctrica intercanviant dinàmicament energia elèctrica, està previst el funcionament de la indústria en illa o rebent de la companyia elèctrica l'energia necessària per al funcionament de la fàbrica quan la planta de cogeneració estiga fora de servei.  
Pel seu escàs gradient tèrmic, es menysprea la possibilitat de recuperar la calor procedent de la refrigeració del turbo. La calor residual continguda en l'aigua de refrigeració de les camises del motor es recupera en un aerorefrigerant, en el qual l'aigua de refrigeració de les camises cedeix el seu calor al corrent d'aire que generen 4 ventiladors. Una part d'aquest corrent d'aire calent s'evacua a l'atmosfera i l'altra part es recull en una tremuja per a mesclar-se posteriorment amb els gasos de fuita del motogenerador, sent aquesta mescla .a una temperatura de 230º C. el corrent que s'envia als dos assecadors, on constituirà una part del cabal total de recirculació.   
El bypass permet l'operació del motogenerador sense introduir gasos calents en els assecadors, en abocar-los directament a l'atmosfera. Açò ocorrerà únicament en els casos de posada en marxa de la instal·lació, avaries o neteges en algun assecador. Els assecadors conservaran els seus cremadors, de manera que quan el motogenerador no puga donar servei als atomitzadors, els cremadors que aquests mantenen treballaran a càrrega nominal.  
Ja que s'aboquen tant els excedents d'energia elèctrica com els excedents de calor, en aparença el motogenerador està sobredimensionat.  
Tramitació administrativa  
En data 10 de març de 2004 es rep, remés pel Servei Territorial d'Energia de Castelló, el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.  
Posteriorment, en data 26 de juliol de 2004 es rep, remés pel Servei Territorial d'Energia de Castelló, el certificat del resultat de la informació pública del projecte de referència, realitzada en el BOP de Castelló, número 62, de 22 de maig de 2004.  
En data 11 de gener de 2005, es procedeix a informar el promotor del número d'expedient assignat i estat d'aquest.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització administrativa d'instal·lació elèctrica atorgada per Unitat Territorial d'Energia de Castelló, Conselleria d'Infraestructures i Transports  
Durant el seu funcionament normal, la planta de cogeneració generarà emissions i residus perillosos, per aquest motiu, haurà de sol·licitar o actualitzar l'autorització administrativa com a productor de residus perillosos atorgada per l'Àrea de qualitat ambiental, d'aquesta Conselleria i omplir el llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
La planta de cogeneració objecte d'avaluació, generarà principalment emissions gasoses, soroll i, en menor grau, residus i efluents industrials. Atesa la tipologia de l'activitat I l'antropitzat del lloc en què es projecta dur a terme (l'interior d'una parcel·la d'ús industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte seran els propis del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics) i perceptual es veuran .en principi. molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.  
Amb la planta de cogeneració es cobriran, d'una banda, les necessitats elèctriques de la indústria, en abocar els excedents a la xarxa, i per un altre, s'emprarà part de l'energia tèrmica dels gasos de fuita per a cobrir les necessitats tèrmiques dels dos assecadors de taulellets amb què es compta en Halcón 1, dins del procés de fabricació de taulellets i taulells ceràmics.  
Com en aquest cas l'energia es produeix en el mateix centre de consum, es pot regular la generació en funció del consum eliminant a més les pèrdues derivades del transport de l'electricitat, per la qual cosa l'eficiència energètica d'aquest tipus de plantes de cogeneració és major enfront d'altres sistemes de generació elèctrica. Açò és clau per a reduir l'impacte mediambiental de la generació d'electricitat, ja que a causa de l'elevada eficiència d'aquesta, a través de la cogeneració es consumeix menys combustible per a generar la mateixa producció que en altres sistemes. Un altre aspecte que s'ha de destacar és la descentralització d'aquest tipus d'instal·lacions, la qual cosa permet la generació d'electricitat prop dels punts de consum, diversificant i assegurant la generació i distribució elèctrica, al mateix temps que s'aconsegueix una major dispersió inicial dels contaminants atmosfèrics enfront de les grans centrals tèrmiques convencionals. També és ressenyable que la major eficiència d'aquesta manera de generar electricitat representa un menor impacte sobre un recurs com és el gas natural.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona sense risc d'inundació, de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i de mitjana/baixa accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de la premissa que la instal·lació objecte de projecte es classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, es considera que les accions que poden generar impactes .els factors d'impacte. seran únicament la generació d'emissions gasoses, sorolls i vibracions, i són per tant els elements ambientals susceptibles de ser afectats els propis del medi atmosfèric.  
Les emissions gasoses seran les procedents de la combustió del gas natural, alliberades per la xemeneia del bypass o a través de les xemeneies dels assecadors durant el funcionament normal de la instal·lació.  
Les fonts d'emissió de sorolls i vibracions seran les procedents de les admissions d'aire de refrigeració i combustió, el conjunt del motogenerador, la ximenera de fuga (bypass), compressors i els aerorefrigerants.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives i/o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament de la planta de cogeneració és simple, a curt termini, reversible i recuperable.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental.  
1. Contaminació acústica. Vibracions.  
El conjunt dels motogeneradors estarà confinat en l'interior d'una sala específicament preparada, que disposarà de porta acústica i silenciadors en les admissions i eixides d'aire de ventilació. D'altra banda, es disposarà un silenciador en cada una de les xemeneies.  
No s'assenyala res respecte al compressor de gas o els ventiladors dels aerorefrigerants.  
Els motogeneradors disposaran de sistemes individuals per a evitar la propagació de vibracions.  
2. Contaminació atmosfèrica  
Les emissions atmosfèriques del procés d'atomització, tal com es planteja, podrien dividir-se bàsicament en:  
. Els gasos de combustió de gas natural en els motors.  
. Les partícules procedents de l'atomitzat d'argiles.  
El gas natural estarà exempt de sofre, partícules i altres contaminants en quantitats apreciables. Al mateix temps, la combustió es durà a terme amb un excés d'aire (65%), per la qual cosa no s'emetran pràcticament incremats sòlids o gasosos apreciables.  
Els focus d'emissió seran: la xemeneia del bypass quan els gasos de combustió no s'introduïsquen en els assecadors, o les xemeneies dels assecadors quan els gasos s'introduïsquen en el procés d'assecat, sent aquesta última operació la normal. En aquest últim cas, les emissions en els assecadors seran la suma de les procedents de la combustió del gas natural (bàsicament NO, NO2, CO, CO2) i de l'assecat (vapor d'aigua i partícules). És ressenyable que són qualitativament semblants a les que ja es produeixen en els assecadors operant amb els cremadors de gas natural, si bé, quantitativament seran majors en allò que a les emissions procedents del gas natural es refereix.  
Per a assegurar l'eficaç dispersió dels contaminants, en l'estudi d'impacte ambiental es proposa per al bypass una xemeneia de 400 mm de diàmetre i una alçària d'11 m. Durant el funcionament normal, s'evacuaran els gasos a través de les xemeneies dels assecadors, de les quals no s'hi especifiquen dades.  
Pel que fa a l'emissió de partícules, no s'assenyalen les mesures correctores adoptades per al tractament dels gasos de fuita dels assecadors.  
S'hi indica que per a poder actuar de forma preventiva sobre la contaminació atmosfèrica, els diversos focus emissors disposaran del corresponent orifici per a la realització de preses de mostres, d'acord amb el que disposa l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.  
3. Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
Per allò que s'ha expressat en l'estudi d'impacte ambiental, l'únic efluent procedent de la planta de cogeneració serà la periòdica porga del circuit de refrigeració, que s'evacuarà cap a la xarxa de clavegueram municipal.  
4. Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Segons s'indica, s'ha previst una arqueta i trapa per a la recollida i retenció de vessaments accidentals d'olis.  
5. Residus generats  
Durant el funcionament de la unitat objecte de projecte, es generaran una sèrie de residus perillosos: oli usat dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits residuals, etc.  
Tot i que no es menciona, se suposa que es durà a terme un emmagatzemament temporal previ a la recollida per un gestor autoritzat dels diversos residus perillosos. Així mateix, en l'estudi d'impacte ambiental tampoc s'assenyala la gestió intracentre, ni les condicions d'emmagatzemament temporal dels olis, filtres, bateries usades, envasos buits residuals, ni de qualsevol altre generat durant l'habitual manteniment de les instal·lacions i equips.  
6. Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un Programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què s'han de dur-se a terme la mesura de les emissions i immissions gasoses i del soroll ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants al Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 2.f de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions projectades per a la producció d'energia hidroelèctrica, termoelèctrica i nuclear a excepció de la produïda per grups electrògens, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de planta de cogeneració, que s'ha de situar en l'interior de la indústria Azulejos El Halcón, SA (Halcón 1), implantada en la carretera Ribesalbes s/n, partida Els Vinyals, del terme municipal de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Els olis usats dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu perillós, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. L'empresa haurà d'actualitzar la seua inscripció en el Registre de productors de residus perillosos, exposant les noves previsions pel que fa a volum i tipologia de residus generats.  
2) Quant a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:  
. Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
3) Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
4) Els resultats del Programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.) haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll, Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
5) L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròximes o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que en dificulten la dispersió (efecte esclat).  
6) L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament omplida l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada Ordre, la qual igualment es troba disponible en els mencionats Serveis Territorials.  
7) Pel que fa al Programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
. Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, CO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO, NO2, CO, CO2 i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
. El Programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera haurà de realitzar-se en tots i cada un dels focus (xemeneia de bypass i xemeneies dels assecadors). No obstant això, l'autocontrol podrà disminuir-se la seua freqüència en els focus que habitualment no funcionen (la xemeneia de bypass) i haurà de realitzar-se dels focus que realitzen efectivament i habitualment l'abocament (els assecadors).  
. Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que pogueren estar pròxims o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc (5) anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
. S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que establix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
8) Azulejos El Halcón, SA haurà de sol·licitar l'autorització ambiental integrada abans de l'1 de gener de 2007, o en el moment que projecte la realització d'alguna modificació que puga ser considerada com a substancial.  
9) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
10) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 de gener de 2005. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 069/04.AIA  
Títol: Millora de la seguretat vial en la carretera CV-141, Peñíscola (Castelló)  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport   
Objecte: Desdoblament de la calçada actual de la carretera CV-141, accés a Peñíscola, resolució d'interseccions i execució d'un ramal d'enllaç amb la N-340  
Localització: Municipi de Peñíscola  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'origen de l'actuació es localitza en l'enllaç previst pel Ministeri de Foment entre la CV-141 i la N-340, per a finalitzar en la connexió amb la nova carretera Peñíscola-Benicarló, en projecte, que es traça sobre el camí vell de Benicarló.  
La carretera projectada està composta per un primer desdoblament de l'actual, i l'execució de quatre glorietes així com d'un ramal de connexió amb la N-340. El tronc principal de la carretera consta d'una longitud d'una miqueta més de 3.800 metres, mentre que el nou ramal que s'ha d'executar arriba als 1.136 metres.   
El traçat en planta està dominat per alineacions rectes, sobre el qual se situaran un total de quatre rotondes. D'altra banda, atesa la característica plana de l'entorn, els pendents són, en general, molt suaus, per la qual cosa hi ha absència de terraplens o desmuntes d'entitat.  
Pel que fa a la secció tipus de la infraestructura projectada, es distingeixen tres de les mateixes en funció del tram de via. La primera d'elles, que comprén el tram comprés entre la A-7 i la primera de les rotondes projectades, està constituïda per dos carrils per calçada, de 3,5 metres, vorals d'1,5 metres i bermes de 0,75 metres. Del ferm és destacable que la capa de rodament serà drenant.  
La segona, que discorre entre la primera i tercera rotondes, tindrà un ample global de 43 metres, dels quals ací són avaluats els 23 m centrals, atés que els restants formen part de les labors d'urbanització sobre sòl urbà que s'executaran en el seu moment per l'autoritat corresponent.   
La tercera i última s'estén sobre el tram restant, i està constituïda per dos calçades de 6,50 metres cada una, mitjana de 2 metres, separador de 2 metres, carril bici de 4 metres i vorera de 2 metres.  
2. Alternatives  
L'estudi ha plantejat diverses alternatives, l'objecte de les quals ha sigut definir tant el desdoblament de la traça actual com la resolució d'un gran nombre d'interseccions presents en aquesta.  
Així, s'han analitzat un total de cinc alternatives. Ha d'indicar-se que els traçats en planta de les opcions plantejades són, en la major part dels seus desenvolupaments, coincidents, la qual cosa ocorre, així mateix, sobre la traça actual de la CV-141. A més, les diferències entre els mencionats traçats obeeixen, quasi exclusivament, a criteris de funcionalitat de la infraestructura projectada, la qual cosa comporta que, a efectes ambientals i atesa la naturalesa del projecte, totes es comporten de manera molt semblant.  
Cap, en tot cas, referir-se que és l'alternativa 4 la que suposa una variació més substancial respecte als criteris que han definit les tres anteriors. Així, en aquesta opció s'introdueix un ramal d'enllaç entre la CV-141 i les vies N-340 i A-7, i s'encavalca aquell, no obstant això, amb un enllaç previst pel Ministeri de Foment. Davant d'açò, es realitzen dues variacions, denominades alternatives 4a i 4b, les quals corregeixen l'anterior, així com recullen restriccions urbanístiques presents en l'àmbit de l'actuació i introdueixen un nou ramal de connexió entre la via sobre la qual es pretén actuar i una nova carretera, en fase de projecte, entre Peñíscola i Benicarló.  
Amb tot, l'última de les alternatives plantejades, açò és, la núm. 5, manté les successives inclusions realitzades sobre les immediatament anteriors, si bé suprimeix el vial de connexió amb l'abans esmentada carretera en projecte Benicarló-Peñíscola.  
Finalment, l'alternativa seleccionada, basant-se en l'estudi de solucions que inclou el projecte, és la núm. 5. Els criteris que han assenyalat la major idoneïtat d'aquella s'han centrat en raons de seguretat vial, ordenació del trànsit, resolució de moviments i connexió a altres vies.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 22 de març de 2004 la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte: Millora de la seguretat vial en la carretera CV-141, Peñíscola (Castelló).  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic, Millora de la seguretat vial en la carretera CV-141, Peñíscola (Castelló), ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4737 de 22 d'abril de 2004, i en el BOE núm. 081 de data 3 d'abril de 2004, i s'hi han presentat dues al·legacions per part de l'Ajuntament de Peñíscola i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
2. Resum d'al·legacions  
La primera de les al·legacions a què s'ha fet referència en el punt anterior, açò és, la relativa a l'Ajuntament de Peñíscola, es refereix a certs aspectes que es presumeixen objecte de possible variació o correcció, sempre en el context de l'informe favorable al projecte en què s'inclouen. Aquests aspectes no presenten caràcter ambiental, per la qual cosa no s'entrarà a valorar-los.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer, així mateix, ha exposat una sèrie de consideracions relatives a les conques drenants interceptades pel traçat, així com que es garantisca la no-afecció a les formacions vegetals de ribera. Atés el seu caràcter genèric no es transcriuen ara, encara quan a efectes d'aquesta declaració, seran enteses en qualitat de condicionants ambientals al projecte.  
Afeccions legals  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental i una altra documentació consultada cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:  
. D'acord Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, se afecta el domini públic hidràulic.  
. Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció al camí ramader assagador de la Creu.  
. Segons l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, es presumeix que hi ha afecció a la zona humida denominada marjal de Peñíscola, en tant s'afecta el perímetre de protecció d'aquesta.  
. La major part del traçat discorre sobre terrenys classificats com a sòl urbà, a excepció del ramal de connexió, el qual també afecta sòl no urbanitzable.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
L'estudi ha caracteritzat l'estat actual de l'atmosfera, evidentment a escala local, açò és, corresponent a l'àmbit d'actuació. Amb aquest fi, d'un costat, s'ha realitzat una aproximació al nivell actual de contaminants químics, per al que s'ha recorregut a les dades recollides en l'estació de Sant Jordi. D'un altre, s'ha aportat un estudi acústic el qual sí que hi ha previst les condicions actuals a aquest respecte, establint-se la localització de les línies isòfones el que permetrà, posteriorment, la correcta delimitació de les afeccions creades.  
La zona d'actuació es localitza en el límit de dues unitats geomorfològiques distintes, com són la plana costanera i serres carbonatades. És per això pel que podran afectar-se terrenys calcaris i, amb major predominança, materials quaternaris (cantells calcaris amb Intercalacions limoargiloses). Finalment, cal indicar-se que, d'acord amb l'estudi, no s'hi han detectat riscs geomorfològics significatius.  
Respecte als sòls presents en l'àmbit estudiat, sobre els materials quaternaris s'han descrit aquells com calcisòls hàplics i fluvisòls calcaris, mentre que sobre els rocosos es tenen leptosòls rendzínics i lítics. S'ha destacat que, per als primers, la capacitat d'ús és alta i que, per als últims, el risc d'erosió potencial és alt.  
Pel que fa a les aigües superficials, s'han distingit nou conques que resultaran interceptades pel traçat. D'aquestes s'han determinat els cabals confluents, per als punts d'intercepció i diferents períodes de retorn. S'ha ressenyat la proximitat d'una àrea inundable, com és la marjal de Peñíscola, si bé es destaca que, en l'àrea estudiada, no s'ha identificat el mateix.  
D'altra banda, l'àrea estudiada s'emplaça sobre la divisòria de dos sistemes aqüífers, com són el de La Plana de Vinaròs-Peñíscola i Maestrat, si bé la descripció de la hidrogeologia local s'ha referit, únicament, al primer d'ells. Així, respecte a aquell s'ha indicat que el mateix està conformat per una primera formació detrítica i un substrat calcari profund, el qual queda aïllat de l'anterior per una formació margoargilosa. Cal destacar, amb tot, que el nivell freàtic es troba relativament succint, atés que oscil·la, segons localitzacions, entre els 0,25 i els 2 metres. La vulnerabilitat de les aigües subterrànies és mitjana en tot l'àmbit analitzat.  
Respecte a la vegetació existent en la zona, l'estudi s'ha referit a la predominança d'espècies pròpies del cultiu de fruiters, ja siguen de secà (ametlers, oliveres i garroferes) o de regadiu (tarongers i mandariners), i existeix, així mateix, grans superfícies destinades al cultiu d'hortalisses. En tot cas, s'evidencia l'alta transformació del medi, el qual, per tant, no té unitats vegetals naturals que meresquen ser ressenyades.  
Atesa la primacia dels cultius descrita en l'anterior paràgraf, i conegudes, doncs, les característiques d'aquests com a ecosistemes, no es presenten comunitats faunístiques ressenyables. No obstant això, l'estudi ha inventariat, fruit de la gran proximitat de la zona d'actuació a la marjal de Peñíscola, quantes espècies d'aus nidifiquen en l'entorn citat. És necessari referir-se, ara, a la doble condició de Lloc d'interés comunitari i zona humida de què és objecte l'esmentada marjal, si bé no està prevista com a Zona d'especial protecció per a aus.  
Hauria d'afegir-se, a tot l'anterior, que la traça que es pretén desdoblar s'entén que es localitza en l'ecotò de dos ecosistemes diferents i, per altres, de gran valor, com són la Serra d'Irta i la marjal de Peñíscola. Això converteix la zona en un enclavament en què, a priori, cabria pensar-se que puga donar-se un cert trànsit d'individus de determinades espècies. No obstant això, atesa l'antropització del medi, la qual cosa així recull l'estudi, el trànsit comentat, si es dóna, es presumeix que haguera de realitzar-se a través d'aquells punts que encara conservarien unes característiques naturals suficients, com, per exemple, el barranc dels Montxells, o altres semblants que, en tant corredors fluvials, podrien afavorir aquesta funció. Amb tot, s'entén que l'estudi hauria d'haver aprofundit una miqueta més en l'aspecte ara assenyalat, encara quan, atesa la naturalesa de l'actuació, i el fet de la preexistència del corredor de comunicació viària de la carretera que s'ha de desdoblar, fan preveure una escassa influència, en el sentit apuntat, de l'actuació que s'ha de desenvolupar.   
El paisatge s'ha descrit, en el conjunt d'aquest, com un entorn de qualitat baixa.  
Respecte al patrimoni cultural, d'acord amb l'estudi només cal destacar-se la presència de material ceràmic en superfície, al voltant de la urbanització Loma Bella.  
Finalment, cal referir-se que l'estudi no ha obviat la presència, relativament pròxima, del Lloc d'interés comunitari Serra d'Irta.   
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància.  
Ens fixarem, ara, en el traçat finalment triat, destacant del mateix aquells impactes més ressenyables per a les fases tant de construcció com d'explotació.  
Per a la fase de construcció, s'han valorat com a moderats els impactes que s'enumeren a continuació, sense que hagen merescut major consideració qualssevol altres d'entre els identificats per l'estudi:  
. L'alteració de les característiques fisicoquímiques dels sòls vinguda tant dels camins d'obra que hagen de disposar-se com de les operacions de rebuig i desbrossament que es practiquen.  
. Pertorbació sobre la xarxa de carreteres local a raó de les desviacions d'obra.  
. L'alteració de l'atmosfera per emissió de matèria pulverulenta i fums a aquesta, fruit de les operacions d'execució d'explanacions.  
Durant la fase d'explotació, l'únic impacte que, des del criteri de què s'ha servit l'estudi per a la valoració d'aquests, ha merescut ser considerat com a moderat ha sigut l'acústic.   
L'estudi no ha descrit els possibles impactes indirectes de l'actuació, d'entre els quals els més significatius serien aquells que pogueren produir-se sobre la marjal de Peñíscola, i, en concret, els derivats de l'aportació d'aigües contaminades fruit dels efluents generats per la vessament superficial de la calçada. No obstant això, sí que ha pres en consideració l'anterior en tant s'ha implementat una mesura correctora, sobre la xarxa de drenatge de la carretera, que encertadament minimitza els efectes danyosos per al medi, els quals són vinguts dels efluents abans comentats. Açò serà descrit en posterior apartat d'aquesta declaració.  
En conjunt, l'estudi ha assenyalat que, a més del sòl i la xarxa de carreteres, els cultius, en tant de factor ambiental, són, d'entre aquests, un dels més afectats per l'actuació, si bé els impactes que de la mateixa s'han derivat sobre tal factor s'han considerat, en tots els casos, compatibles.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquest tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.   
Així mateix, el mateix disseny de la infraestructura incorpora elements que, en si mateixos, constitueixen mesures preventives, com, per exemple, el fet d'haver-hi disposat que la capa de rodament del ferm projectat siga porosa.  
Algunes de les mesures més significatives d'entre aquelles a què es fa referència, són les següents:  
. Reg dels camins no pavimentats, control del reglatge dels motors de la maquinària d'obra, disposició de filtres en les sitges de ciment i maneig d'aquest en instal·lacions tancades, aspiració localitzada i carenats en les plantes d'insistència, filtres de mànegues en les plantes de producció de mescles bituminoses, entre altres.  
. Es delimitaran les àrees de treball.  
. La capa vegetal serà retirada i reutilitzada.  
. Es procedirà al transinsubordinació d'aquelles espècies vegetals de port arbori que, per l'entitat i naturalesa d'aquestes, així ho permeten i aconsellen.  
. S'habilitaran totes les obres de drenatge com a passos de fauna, per al que es duran a terme diverses accions sobre aquestes. No obstant això, ha d'assenyalar-se, en línia amb allò que s'ha comentat en anterior apartat d'aquesta declaració, que, abans que procedir a executar una mesura correctora tal com l'ara descrita, serà més convenient assegurar quines són les vies de trànsit preferent per a les diferents espècies que pogueren estar implicades, si fóra el cas i com així pot presumir-se, a fi que, conegudes aquestes vies, es puguen establir, sobre les mateixes i en funció de les espècies que les freqüenten, les accions més idònies per a, d'aquesta manera, garantir la màxima eficiència dels passos de fauna llavors establits. Ha d'assenyalar-se que s'entendria com a possible que, fruit de l'anàlisi descrita, no cabera l'establiment de cap mesura per a facilitar o incrementar la permeabilitat pretesa en la infraestructura projectada.  
. L'estudi ha incorporat una sèrie de mesures encaminades a facilitar la integració paisatgística de la infraestructura, totes les quals s'entenen satisfactòries amb aquest fi.  
. D'acord amb l'estudi de patrimoni cultural que incorpora l'estudi d'impacte, no s'ha establit cap mesura correctora a aquest respecte. No obstant això, s'assenyala que, si durant l'execució de les obres es trobara presència de restes arqueològiques, el fet s'informarà de la Direcció General de Política i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, de manera immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
. S'ha recollit, en l'estudi, la consulta que es realitzara a la Unitat de camins ramaders de la DT de Territori i Habitatge de Castelló, sense que, de la lectura de l'escrit de resposta d'aquesta, es desprenga cap objecció a la solució plantejada pel projecte bàsic a l'afecció al camí ramader assagador de la Creu.   
. El parc de maquinària es localitzarà sobre terrenys preparats amb aquest fi, la qual cosa es detalla en l'estudi.  
. S'ha disposat la realització d'una campanya de mesuraments acústics durant la fase d'explotació. Així, si els nivells sonors superaren els límits establits per la legislació a aquest efecte, es diu que es reduiria la velocitat a 60 km/h.  
. S'ha considerat la càrrega contaminant de les aigües drenades per la calçada, per la qual cosa s'han disposat, al final dels col·lectors del drenatge longitudinal de la carretera, cambres de greixos l'objecte de la qual és recollir els primers efluents generats, en els que la càrrega contaminant és major. No obstant això, si bé els plans de drenatge del projecte bàsic sí que recullen la ubicació dels tancs de desgreixatge, no és aquest el cas del detall dels mateixos, és a dir, del dimensionat d'aquests tancs. És per això pel que es fa necessari complementar aquesta encertada mesura correctora, tantes vegades no considerada, amb algunes matisacions les quals s'afigen en l'apartat dispositiu de la present declaració.  
. En el pressupost acompanyat en l'estudi d'impacte, s'ha inclòs la reposició i execució de murets de pedra calcària, de maçoneria en sec.   
S'ha establit un programa de vigilància ambiental, s'entén que prou complet, en el qual s'han establit les variables ambientals que s'han de controlar, els indicadors d'impacte i els valors llindar, així com la freqüència de control i altres consideracions addicionals. Així mateix, s'ha disposat, en el temps, la realització d'una sèrie d'informes, on s'indica, igualment, el contingut que haurà d'especificar-se en aquests.  
En relació amb el moviment de terres que s'ha d'efectuar per l'execució de les obres, és possible recollir, en el projecte de construcció, la localització de possibles zones d'extracció de materials i d'abocadors per a la destinació final dels materials sobrants, incloent runes i la resta de deixalles d'obra. Amb aquest fi es pot recórrer a explotacions ja existents en les proximitats (pedreres i abocadors legalitzats i en funcionament). Si no és així, i projectar-se l'obertura de noves instal·lacions, es recorda que aquestes hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental.   
Pot resultar d'interés ressaltar que, en el cas d'obertura de noves instal·lacions, atés que aquestes no podran utilitzar-se sense haver conclòs el tràmit d'avaluació i amb l'objecte d'evitar retards innecessaris, seria desitjable que l'esmentat tràmit donara començament com més prompte millor.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3-b) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte Millora de la seguretat vial en la carretera CV-141, Peñíscola (Castelló), promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:   
. Fruit de la campanya de mesuraments acústics que es realitze, totes les edificacions comercials, industrials o residencials, ja siguen disseminades o en urbanització, que queden dins de l'àmbit de les isòfones llindar especificades per llei, tant per al període diürn com per al nocturn, hauran de ser objecte de l'establiment de mesures correctores que, a falta que puguen definir-se altres de major idoneïtat, podran estar constituïdes per pantalles acústiques o solucions semblants. D'allò que s'ha indicat es farà un especial seguiment en l'equipament esportiu i càmping La Caravana, al voltant dels PK 0+600 i 0+800, càmping Sol d'Or, al voltant del PK 2+200 i càmping Els Pins, al voltant del PK 2+600.  
. Els tancs de desgreixatge que es disposaran en punts determinats de la xarxa de drenatge superficial de la carretera, hauran d'estar dimensionats de manera que el volum d'efluent contaminant que admeten es corresponga, com a mínim, amb el generat, en la superfície contributiva d'aquests, durant els primers 20 minuts de la precipitació de disseny.  
. Totes les consideracions ambientals realitzades per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el seu informe, al qual s'ha fet referència en anterior apartat, hauran d'entendre's en qualitat de condicionants de la present declaració.  
. Es realitzarà un estudi encaminat a complementar l'inventari ambiental de l'estudi d'impacte, en allò que es referisca a la fauna, a fi de conéixer, si així fora el cas, on se situen les vies de trànsit preferent per a les diverses espècies que pogueren participar en aquest trànsit. Serà, així, en aqueixos punts en què es duran a terme accions conduents a facilitar el trànsit de la fauna.   
Es reitera, ja que s'ha comentat en anteriors apartats, que s'entendria possible que, atesa la prèvia existència de la via que s'ha de desdoblar, i coneguda l'antropització del medi, el nombre de vies de trànsit a què es fa referència poguera ser mínim, a pesar de la presumible condició d'ecotò de l'entorn en què es localitza l'actuació. No obstant això, s'assumeix com a necessari cerciorar-se d'açò mitjançant l'estudi comentat.  
. Els materials de farciment i les llasts que calguen necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus adequadament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
. El magatzem de residus perillosos, el parc de maquinària i possibles plantes mòbils de fabricació de formigons o mescles bituminoses, si fóra el cas, només podran localitzar-se fora de l'entorn més immediat al barranc dels Montxells, distància que sempre serà major a 100 metres des de l'eix del canal principal del llit, així com fora del perímetre de protecció de l'aiguamoll de Peñíscola.  
Quant al mencionat magatzem de residus perillosos, haurà d'estar cobert mitjançant una teulada, a fi que no es generen arrossegaments de contaminants per les aigües pluvials. Els residus de naturalesa fluida s'emmagatzemaran en recipients estancs que se situaran en l'interior d'una cubeta impermeable, prou dimensionada.   
Pel que fa al parc de maquinària i la planta de fabricació de formigons, només podran localitzar-se sobre superfícies impermeables que, a més, estiguen adequades per a la recollida de possibles abocaments accidentals, com així ha establit l'estudi que es farà per al cas del parc de maquinària. Aquestes superfícies no podran quedar contingudes pel perímetre de protecció de la marjal de Peñíscola. No s'admetrà l'abocament directe d'efluents vinguts de les anteriors plantes auxiliars al barranc dels Montxells ni séquies contributives a la marjal de Peñíscola, excepte tractament previ.  
La zona de recollides de material granular, ja siguen àrids o inerts, se situarà el més allunyada possible de la zona humida corresponent a la marjal de Peñíscola. Els abocaments de terra, runes, etc, es realitzaran des d'alçàries inferiors a 1 metre, usant mànegues de descàrrega en els casos de major risc. Es procedirà al tapat de les caixes dels camions, humectació de recollides i llavat de rodes de vehicles i maquinàries quan abandonen la zona d'obres.  
. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 18 de gener de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 265/04-AIA  
Promotor: Nuevos Productos Cerámicos, SA  
Autoritat Substantiva: Unitat Territorial d'Energia de la Conselleria de Infraestructures i Transport  
Objecte projecte: Instal·lació planta de cogeneració a gas natural  
Localització: Polígon industrial Partida l'Emperadora s/n, en el municipi de Vilafamés (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'empresa Nuevos Productos Cerámicos, SA posseeix, en sòl industrial del municipi de Vilafamés, una indústria dedicada a la fabricació de pasta blanca per a l'elaboració de productes ceràmics.  
Es proposa construir en l'esmentada indústria una planta de cogeneració amb l'objectiu d'aprofitar en la mateixa l'energia tèrmica i l'energia elèctrica generada.  
2. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i/o de l'activitat del projecte  
La fàbrica de pasta blanca ocupa una parcel·la industrial de 67.314 m² amb una edificació de 27.460 m², annex a aquest edifici pel sud-est es projecta l'edificació per a la planta de cogeneració que tindrà uns 350 m² de superfície aproximadament.  
La instal·lació de cogeneració projectada estarà formada per una turbina de gas natural de 6.948 kW de potència elèctrica, triada entre les sis alternatives de turbines estudiades com a equips principals per oferir els millors paràmetres econòmics i d'ampliació.  
Amb la seua execució s'emprarà l'energia calorífica dels gasos de fuga (500ºC) a abastir tèrmicament a un dels dos atomitzadors que posseeix la fàbrica per a l'assecat de la barbotina, i l'energia elèctrica generada serà per a consum de la indústria i la sobrant s'exportarà a la xarxa.  
La font d'energia calorífica actual en els atomitzadors procedeix d'un conjunt de ventiladors i cremadors que usen gas natural. En instal·lar-se la cogeneració, quedarà el cremador i ventilador de l'atomitzador a càrrega parcial per a mantenir les necessitats de cabal i tèrmiques (600 ºC) de treball d'aquest, el consum de gas natural es veuria incrementat, aquest augment suposa el 22'5% destinat a la generació d'energia elèctrica.  
Tramitació administrativa  
En data 2 de juliol de 2004 es rep de la Unitat Territorial d'Energia a Castelló la documentació consistent en el projecte elèctric (visat de 27/5/04) i l'estudi d'impacte ambiental (visat 17-6-04).  
En data 13-8-04 arriben de la Unitat Territorial d'Energia els resultats de l'exposició pública de la documentació, realitzada mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la província de Castelló núm. 85 de 15/07/04 i en el DOGV núm. 4799 de 16-07-2004, i no s'hi han presentat al·legacions durant el període d'informació pública segons certificat de data 10-8-04 del cap del Servei d'Energia de la Direcció General d'Energia.  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 5 d'agost de 2004 s'efectua consulta al Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria.  
Informes sectorials  
En l'informe emés pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric sobre la documentació presentada, rebut el 16-11-04, es comunica el següent:  
La substitució de l'equip existent per un altre equip que a més de generar calor, genere energia elèctrica, suposa una millora en l'eficàcia energètica de la instal·lació. No obstant això, no queda clar més que en el projecte elèctric que únicament s'eliminarà el sistema cremador/ventilador d'un dels atomitzadors, i es mantindrà l'altre, perquè la turbina no genera prou aire calent per als dos.  
Quant a les emissions a l'atmosfera de gasos de combustió i atés que el combustible que s'ha d'utilitzar és el mateix, les emissions seran semblants. S'estimen valors elevats d'òxids de nitrogen, per la qual cosa hauran, si és el cas, de ser corregits mitjançant cremadors de baixa emissió.  
Amb caràcter general, els límits que es proposen per a les instal·lacions ceràmiques, tant de producció com auxiliars (atomitzadors), en aplicació de les millors tecnologies disponibles, són les següents:  
Tipus de MTDs, proposta  
Contaminant Condicions conveni   
.............................   
Partícules Genèric 30 mg/Nm³   
.............................  
NOx (expressats com   
NO2) Cogeneració 800 mg/Nm³   
SOTA2 Genèric 25 mg/Nm³  
 Comb. Alt contingut   
 en sofre Estudi justificatiu   
.............................  
O2 (ref) 18%  
.............................  
Hauran d'observar-se aquests valors en l'explotació de la instal·lació.  
A més, es fixa en general, per al control per OCA d'instal·lacions de cogeneració de cabal major a 30.000 Nm³/h, periodicitat anual.  
Documentació complementària  
En data 16 de desembre de 2004 se sol·licita ampliació de l'estudi d'impacte ambiental davant de la falta de precisió del lloc d'ubicació del projecte en l'apartat de la descripció del medi, referit aquest a la totalitat del terme municipal, així com documentació gràfica reflectint la seua ubicació i informació de l'entorn, i s'adjunta còpia de l'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric perquè es tinguen en compte les indicacions previstes en aquest.  
En data 17 de desembre de 2004 es rep un annex a l'estudi d'impacte ambiental en contestació al que sol·licita.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La planta de cogeneració objecte d'avaluació generarà principalment emissions gasoses, soroll i, en menor grau, residus i efluents industrials. Atesa la tipologia de l'activitat i l'antropització del lloc on es projecta l'execució d'aquesta, ja què és en una parcel·la d'ús industrial ja asfaltada i pròxima a altres indústries ceràmiques, els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte de cogeneració seran els propis del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que els del medi biòtic (flora, fauna), perceptual i social, a priori, es veuran molt lleument afectats.  
En l'estudi d'impacte ambiental (EIA) la descripció presentada dels elements ambientals, riscs, etc., és referida a la totalitat del terme municipal de Vilafamés sense precisar els de l'entorn més immediat al lloc del projecte que és el motiu de l'avaluació ambiental d'aquest.  
Aspectes a tenir en compte, que pel seu ampli àmbit s'extrau de la descripció realitzada, són l'existència de risc de contaminació de les aigües subterrànies i la de risc d'inundació en les zones més baixes i pròximes als llits importants com és el barranc de la Pobla que travessa el polígon industrial.  
Amb relació a la zona del polígon industrial, i concretament per la situació de la parcel·la industrial en qüestió que es troba afrontant amb el barranc pels seus costats nord i oest, en estar ocupant cotes una miqueta més elevades queda distanciada de la zona amb risc d'inundació encara que el fet d'estar a la vora del barranc no ha de descartar-se aquest risc, així com el de contaminació de les aigües superficials per possibles vessaments accidentals de residus perillosos.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental es realitza la identificació i valoració d'impactes tant en la fase de construcció, en la de funcionament de l'activitat, com en la fase de desmantellament.  
Dels impactes negatius caracteritzats, previ un breu anàlisi i avaluació d'aquests, es determinen amb incidència negativa per contaminació atmosfèrica la generació d'emissions gasoses i soroll, i amb possible risc d'afecció a les aigües a causa de la producció de vessaments o accidents dels residus perillosos generats encara que es considera d'escassa probabilitat la seua idea.  
Les emissions gasoses produïdes. Durant la fase de construcció, pols i gasos de la combustió de la maquinària, són emissions considerades de poc rellevants.   
En el funcionament de l'activitat de cogeneració es produeixen gasos amb una temperatura de 528 ºC per la combustió del gas natural en la turbina, aquests gasos seran aprofitats energèticament i alliberats a l'atmosfera a través dels atomitzadors o de forma excepcional s'evacuen directament per xemeneia de bypass. Com a conseqüència d'aquesta incidència local d'emissions amb baixes concentracions de contaminants s'aconsegueix una major eficiència energètica, respecte a altres sistemes de generació d'energia elèctrica, en generar-se prop dels punts de consum, menor consum de combustible, al mateix temps que s'aconsegueix una major dispersió inicial dels contaminants en l'atmosfera enfront de les grans centrals tèrmiques convencionals.  
Soroll. L'increment acústic durant la construcció a causa de la maquinària i trànsit de camions es considera de baixa magnitud atesa la seua ubicació allunyada de nuclis de població i la temporalització de les accions generadores.  
En el procés de funcionament de la planta de cogeneració es genera soroll en els diversos equips com turbina, turbogrup, els gasos de fuga, el sistema d'admissió d'aire, que requereix aplicació de mesures correctores.  
Residus perillosos generats. A més dels draps bruts de neteja i/o manteniment, es determina principalment pel seu volum l'oli usat en la turbina que es recollirà en bidons i entregarà a una empresa gestora encarregada de la recollida i tractament d'aquests.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
1. Com a mesures correctores proposades a fi de minimitzar els efectes negatius detectats i procurar que el resultat final siga admissible en el medi, es defineixen les següents:   
. L'oli usat en la turbina, com a residu perillós, serà recollit en bidons i entregat a una empresa gestora encarregada de la recollida i tractament d'aquest. Altres residus perillosos que es generaran en el funcionament de la planta de cogeneració i s'han de tenir en compte junt amb l'oli usat i draps bruts, són possibles filtres, envasos buits residuals, bateries, o altres obtinguts durant l'habitual manteniment de les instal·lacions i equips. Tots aquests residus han de ser gestionats correctament, recollida i emmagatzemament temporal en lloc adequat fins a l'espera de la retirada d'aquests per empreses gestores autoritzades.   
. Per a evitar la dispersió i filtració de l'oli de la turbina davant dels possibles vessaments accidentals, s'instal·larà un sistema de retenció I recollida al voltant de la turbina i depòsit.  
. A l'emissió de contaminants a l'atmosfera s'estableix, per un costat usar el combustible menys contaminant com és el gas natural, i per un altre assegurar la dispersió de les emissions evacuades directament a l'atmosfera .sense el seu aprofitament calorífic pels atomitzadors. mitjançant la instal·lació d'una xemeneia (bypass) de 34 metres d'alçària que supera el càlcul obtingut i en 1 metre l'alçària de la nau.  
Els nivells d'emissió de contaminants a l'atmosfera, tant per bypass com pels atomitzadors, que s'han de tenir en compte a no sobrepassar seran els indicats pel Servei de Contaminació Atmosfèrica en el seu informe reflectit en l'apartat d'informe sectorial, en aplicació de les millors tecnologies disponibles.  
. El soroll procedent de la instal·lació serà atenuat mitjançant mesures aplicades a les distintes fonts de soroll: el turbogrup estarà allotjat en un envoltant resistent a l'aigua i tèrmicament aïllada que atenua el so; instal·lació de silenciadors en l'eixida dels gasos i en el sistema d'admissió d'aire i ventilació i aïllament acústic en la sala on se situa la turbina. S'estima el nivell sonor de cada font amb la mesura aplicada, resultant un nivell acústic a l'exterior del recinte inferior al màxim admissible en una zona industrial en horari nocturn, 60 dB(A), d'acord amb la Llei 7/2002 de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
2. Programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental s'estableix que el programa de vigilància ambiental es concretarà que s'execute la cogeneració conforme al projecte amb les mesures correctores i es prestarà una especial rellevància a l'adequada execució de les obres, controls d'emissions i sorolls realitzats per organismes col·laboradors (OCA) així com la realització de mesuraments periòdics de control per part de OCAs per a verificar el compliment d'allò que s'ha establit per la legislació vigent.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 2 f) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèviade les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'instal·lació de cogeneració a gas natural per a la fàbrica de pasta blanca de l'empresa Nuevos Productos Cerámicos, SA situada en el polígon industrial Partida de l'Emperadora en el municipi de Vilafamés (Castelló), sempre que es desenvolupe complint el que estableix l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Els olis usats dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu perillós, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus.  
2. Per ser productor de residus perillosos, l'empresa està subjecta a tot el que disposa la Llei 10/2000 de residus. És a dir, si produeixen menys de 10Tm/any ha d'inscriure's en el registre de xicotets productors de residus perillosos, o si és superior a aqueixa quantitat haurà de sol·licitar autorització com a productor de residus perillosos (han de considerar-se el conjunt dels residus produïts tant d'aquesta instal·lació com de l'activitat industrial) en la Conselleria de Territori i Habitatge.  
3. Els equips de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire amb producció d'aerosols, que existisquen en aquesta instal·lació, han de complir el que disposa el Decret 173/2000, de 5 de desembre, del Govern Valencià, pel qual s'estableixen les condicions higienicosanitàries que han de reunir aquests equips per a la prevenció de la legionel·losi, i en l'Ordre conjunta, de 22 de febrer de 2001, de les conselleries, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de Medi Ambient i Sanitat sobre el protocol de neteja i desinfecció dels equips esmentats.  
4. Aquesta activitat, considerada en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera que s'indica en l'annex II del Decret 833/75, estarà a tot allò que s'ha disposat per a tals activitats en el títol VI de l'esmentat Decret (Règim especial d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera), en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera i respectiva legislació vigent.  
5. L'activitat disposarà d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, on s'anotaran tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El Llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge. Així mateix presentarà correctament omplida l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada ordre, la qual igualment es troba disponible en els esmentats Serveis Territorials.  
6. Les xemeneies d'emissió de contaminants (la de bypass i les d'atomitzadors) disposaran dels orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i d'accessibilitat a aquests mitjançant una infraestructura fixa, segons s'indica en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976.  
7. Pel que fa als nivells d'emissió de contaminants que no s'han de superar, en aplicació de les millors tecnologies disponibles, seran els indicats pel Servei de Contaminació Atmosfèrica d'aquesta Conselleria en el seu informe recollit en aquesta resolució.  
8. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica. En tot cas, es complirà el que estableix el títol IV, capítol II, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol II, capítol II, Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
9. Quant al Programa de vigilància ambiental que s'elabore, entre els seus apartats, constaran les accions següents:   
. Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, CO2 i partícules, realitzades per una OCA i en compliment del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric, ja que és una activitat classificada en l'annex II del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NOx, CO i partícules realitzades igualment per una OCA, en tots i cada un dels focus, una vegada cada any.  
. Mesuraments de soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior de vivendes o instal·lacions pròximes o confrontants realitzades, per una entitat col·laboradora de l'administració o organisme de control autoritzat, a la posada en marxa i amb una periodicitat d'almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
10. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, com podrien ser els derivats de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i al Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores  
12. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Unitat Territorial d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures I Transports a través de la preceptiva autorització administrativa.  
Tercer  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de gener de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 306/04-AIA  
Títol: Planta de cogeneració  
Promotor: COMPACGLASS, SL  
Autoritat substantiva: Unitat Territorial d'Energia de Castelló. Conselleria d'Infraestructures i Transports  
Localització: Camí de la Lloma, partida Miral Camp, 4, del terme municipal d'Onda (Castelló)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
COMPACGLASS, SL. és una indústria del sector ceràmic. Disposa actualment d'una factoria en el camí de la Lloma, al seu pas per la partida Miral Camp, terme municipal d'Onda (Castelló), dedicada específicament a la producció de paviments i revestiments ceràmics.  
Aquesta industrial afronta amb ONDA COGENERACIÓ, SL, (ONDAGEN) dedicada a la producció i venda d'argila atomitzada. Hi ha un contracte de compromís de compravenda per a l'adquisició per part de COMPACGLASS de dos dels quatre atomitzadors d'ONDAGEN.  
El projecte objecte d'avaluació d'impacte ambiental tracta la instal·lació, en l'interior de la factoria d'ONDAGEN d'una planta de cogeneració, promoguda per COMPACGLASS.  
Aquesta planta de cogeneració, en utilitzar com a combustible gas natural, cobrirà les necessitats tèrmiques dels atomitzadors números 1 i 2, actualment propietat de la mercantil ONDAGEN (en un futur propietat de COMPACGLASS) i elèctriques dels atomitzadors i de la fàbrica de paviments i revestiments ceràmics de COMPACGLASS, i exportarà el romanent elèctric a la xarxa.  
Aquestes dos mercantils s'integren dins del Grup PAMESA.  
Característiques més rellevants de les construccions i/o de l'activitat  
Es projecta la instal·lació de la planta de cogeneració a la intempèrie, en una parcel·la classificada com a sòl urbà i de qualificació industrial.  
La planta de cogeneració, amb una potència nominal de 9.750 Kw, consta bàsicament de l'equip del turboalternador (compressor, cambres de combustió i turbina d'expansió, reductor i generador elèctric), sistema de filtrament de l'aire per a la combustió i refrigeració, bypass d'extracció de gasos a l'atmosfera, silenciador, quadros de control de la turbina i generador elèctric, conductes calorifugats de recuperació de calor fins a l'atomitzador i el sistema de regulació automàtica i control de la recuperació de calor.  
Amb la utilització, com a combustible, de gas natural, amb la planta de cogeneració projectada es cobriran, d'una banda, les necessitats elèctriques dels atomitzadors i de la fàbrica de paviments i revestiments ceràmics de COMPACGLASS, i s'abocaran els excedents a la xarxa, i per un altre, s'emprarà l'energia tèrmica dels gasos de fuga per a cobrir part de les necessitats tèrmiques de quatre dels atomitzadors 1 i 2. Concretament, els gasos de combustió del gas natural en la turbina de gas s'utilitzaran en l'assecat de la barbotina, per a la fabricació d'argila atomitzada.  
Encara que la planta de cogeneració funcionarà en paral·lel amb la xarxa elèctrica intercanviant dinàmicament energia elèctrica, està previst el funcionament de la indústria en illa o rebent de la companyia elèctrica l'energia necessària per al funcionament de la fàbrica quan la planta de cogeneració estiga fora de servei.  
Actualment, les necessitats tèrmiques dels atomitzadors d'ONDAGEN es cobreixen de la manera següent: números 1 i 4 exclusivament per sengles cremadors instal·lats en cada un d'ells; números 2 i 3 pels gasos calents de les turbines 1 i 2 propietat d'ONDAGEN. Amb la instal·lació de la planta de cogeneració (turbina 3), i compravenda dels atomitzadors 1 i 2, les necessitats tèrmiques de l'atomitzador 1 es cobririen amb els gasos calents de la nova turbina, i els de l'atomitzador 2, es continuarien cobrint amb gasos procedents de la combustió de gas natural en turbina, però ara, de la nova turbina en projecte.  
Així, els gasos de fuga de turbina .amb una temperatura mitjana calculada en 422º C. seran conduïts a través de conductes calorifugats i posteriorment alimentats als atomitzadors. La temperatura de treball dels atomitzadors es fixa en 550º C. Per a elevar la temperatura de gasos s'empraran els cremadors existents en cada atomitzador. Per a controlar les necessitats energètiques dels atomitzadors, es podrà actuar automàticament de dues formes: regulant per un costat el cabal màssic d'entrada de gasos als atomitzadors actuant sobre les vàlvules del bypass i d'entrada a l'atomitzador, i per un altre, els atomitzadors conservaran els seus cremadors, encara que funcionaran a càrrega parcial, proporcionant l'energia tèrmica necessària per a mantenir la temperatura de control i de treball de l'atomitzador. A més, quan la turbina no puga donar servei als atomitzadors, els cremadors que aquests mantenen treballaran a càrrega nominal.  
El bypass permet l'operació de la turbina sense introduir gasos calents en els atomitzadors, abocant-los directament a l'atmosfera. Açò ocorrerà únicament en els casos de posada en marxa de la instal·lació, canvi de producte d'atomitzador i avaries o neteges en algun atomitzador.  
Així mateix, serà necessària la modificació de les xarxes d'alta i baixa tensió.  
Tramitació administrativa  
En data 6 de setembre de 2004 es rep, remés per la Unitat Territorial d'Energia de Castelló, el projecte d'industrial, el projecte de correcció de la contaminació i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.  
Posteriorment, en data 29 de novembre de 2004 es rep, remés pel Servei Territorial d'Energia de Castelló, el certificat del resultat de la informació pública del projecte de referència, realitzada en el BOP de Castelló, número 123, de 12 d'octubre de 2004.  
En data 11 de gener de 2005, al mateix temps que es procedeix a informar el promotor del número d'expedient assignat i estat d'aquest, se sol·licita l'ampliació de la documentació presentada, relativa a:  
. En la documentació presentada, es fa referència a les emissions previstes. En aparença, la nova turbina .turbina 3. donarà servei als atomitzadors número 1 i 2, ja en funcionament (aquest últim, en aparença ja opera amb part del cabal de gasos calents de les turbines 1 i 2). Hauran d'aportar-se els llibres de registre dels atomitzadors 1 i 2, en els quals es facen referència a les emissions de NO, NO2, CO, CO2, partícules i del soroll ambiental realitzades per entitat col·laboradora de l'administració.  
. Respecte a la generació de residus, durant el funcionament de la unitat objecte de projecte, es generaran una sèrie de residus perillosos: oli usat dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits residuals, etc. Haurà de detallar-se la gestió intracentre i condicions d'emmagatzemament temporal dels diversos residus produïts durant el funcionament normal i manteniment de la nova turbina, adjuntant l'autorització com a productor de residus perillosos de COMPACGLASS, SL.  
. S'aclarirà la possibilitat de generar aigües residuals durant les operacions de neteja off-line de la turbina, detallant si és el cas, la gestió d'aquestes.  
. Haurà de redactar-se un Programa de vigilància ambiental en què es detallen les accions .i periodicitat d'aquestes. que s'han de dur a terme per al control extern per part d'OCA i autocontrols de les emissions de contaminants atmosfèrics (tant en els bypass com en els focus que habitualment realitzen els abocaments) i soroll. S'haurà de determinar la industrial que sufragarà aquests controls i autocontrols.  
En data 13 de gener de 2005, es rep remés pel promotor un annex a l'estudi d'impacte ambiental en què es respon a l'ampliació sol·licitada.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització administrativa d'instal·lació elèctrica atorgada per Unitat Territorial d'Energia de Castelló, Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Durant el seu funcionament normal, la planta de cogeneració generarà emissions i residus perillosos, per aquest motiu, haurà de sol·licitar o actualitzar l'autorització administrativa com a productor de residus perillosos atorgada per l'Àrea de qualitat ambiental, d'aquesta Conselleria i omplir el llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
La planta de cogeneració objecte d'avaluació, generarà principalment emissions gasoses, soroll i, en menor grau, residus i efluents industrials. Atesa la tipologia de l'activitat i l'antropitzat del lloc en què es projecta dur a terme (l'interior d'una parcel·la d'ús industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte seran els propis del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics) i perceptual es veuran .en principi. molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.  
Amb la planta de cogeneració es cobriran, d'una banda, les necessitats elèctriques de la fabrica de paviments i revestiments ceràmics de COMPACGLASS, s'abocaran els excedents a la xarxa, i per un altre, s'emprarà part l'energia tèrmica dels gasos de fuita per a cobrir les necessitats tèrmiques dels atomitzadors 1 i 2, actualment propietat d'ONDAGEN, dins del procés de producció i venda d'argila atomitzada.  
Com en aquest cas l'energia es produeix en el mateix centre de consum, es pot regular la generació en funció del consum eliminant a més les pèrdues derivades del transport de l'electricitat, per la qual cosa l'eficiència energètica d'aquest tipus de plantes de cogeneració és major enfront d'altres sistemes de generació elèctrica. Açò és clau per a reduir l'impacte mediambiental de la generació d'electricitat, ja que a causa de la seua elevada eficiència, a través de la cogeneració es consumeix menys combustible per a generar la mateixa producció que en altres sistemes. Un altre aspecte que s'ha de destacar és que la descentralització d'aquest tipus d'instal·lacions, la qual cosa permet la generació d'electricitat prop dels punts de consum, diversificant i assegurant la generació i distribució elèctrica, al mateix temps que s'aconsegueix una major dispersió inicial dels contaminants atmosfèrics enfront de les grans centrals tèrmiques convencionals. També és ressenyable que la major eficiència d'esta manera de generar electricitat representa un menor impacte sobre un recurs com és el gas natural.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona sense risc d'inundació, d'alta vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint bàsicament de la premissa que la instal·lació objecte de projecte es classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, es considera que les accions que poden generar impactes .els factors d'impacte. seran únicament la generació d'emissions gasoses, sorolls i vibracions, sent per tant els elements ambientals susceptibles de ser afectats els propis del medi atmosfèric. No es considera prou la generació i gestió de residus sòlids i aigües residuals.  
Les emissions gasoses seran les procedents de la combustió del gas natural, alliberades per la xemeneia del bypass o a través de les xemeneies dels atomitzadors, sent aquest últim el mode normal de funcionament de la instal·lació.  
Les fonts d'emissió de sorolls i vibracions seran les procedents de les admissions d'aire de refrigeració i combustió, el conjunt del turboalternador, la xemeneia de fuita (bypass), i els compressors.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives i/o correctores, no es preveu cap efecte suplementari com a conseqüència de l'execució i entrada en funcionament de la planta de cogeneració.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental.  
1) Contaminació acústica. Vibracions.  
El conjunt del turbogenerador estarà confinat en l'interior d'una envoltant acústica, i es disposarà de silenciadors en les admissions d'aire de combustió i eixides d'aire de ventilació.  
D'altra banda, es disposarà un silenciador per als gasos de fuita. No es detallen les condicions de funcionament dels compressors de gas estarà confinat dins d'una sala específica, i els ventiladors dels aerorefrigerants s'han dimensionat perquè produïsquen baix nivell de soroll.  
El conjunt del turbogenerador (turbina, alternador, envoltant i tots els components dels sistemes de combustible, engegada i neteja) anirà assentat sobre un xassís metàl·lic assentat sobre una bancada de formigó. S'aïllarà el xassís de la bancada en intercalar un element que absorbisca les vibracions.  
2) Contaminació atmosfèrica  
Les emissions atmosfèriques del procés d'atomitzat, tal com es planteja, podrien dividir-se en:  
. Els gasos de combustió de gas natural en la turbina.  
. El vapor d'aigua i la pols, procedents de l'atomitzat d'argiles.  
El gas natural estarà exempt de sofre, partícules i altres contaminants en quantitats apreciables. Al mateix temps, la combustió es durà a terme amb un excés d'aire (250-350%), per la qual cosa no s'emetran pràcticament incremats sòlids o gasosos apreciables.  
Els focus d'emissió seran: la xemeneia del bypass quan els gasos de combustió no s'introduïsquen en els atomitzadors, o les xemeneies dels atomitzadors quan els gasos s'introduïsquen en el procés d'atomitzat, sent aquesta última operació la normal. En aquest últim cas, les emissions seran la suma de les procedents de la combustió del gas natural (bàsicament NO, NO2, CO, CO2) i de l'atomitzat d'argiles (vapor d'aigua i partícules). És ressenyable que són qualitativament semblants a les que ja es produeixen en els atomitzadors operant amb els cremadors de gas natural, si bé, quantitativament seran majors en allò que a les emissions procedents del gas natural es refereix. Segons el llibre de registre, en el qual l'atomitzador les emissions dels atomitzadors en els anys 1999 i 2002, es van trobar per davall del que estableix l'apartat 27 de l'annex lV del Decret 833/75, modificat pel RD 547/79, activitats no especificades.  
Quant a l'emissió de partícules, encara que en l'EIA no s'assenyalen les mesures correctores adoptades per al tractament dels gasos de fuga dels atomitzadors, en el llibre de registre dels focus emissors de contaminants entregat a resultes de l'ampliació de documentació sol·licitada, s'aprecia que un dels atomitzadors en compravenda disposa de filtre llavador. No obstant això, res s'hi indica respecte a l'altre.  
Per a assegurar l'eficaç dispersió dels contaminants, en l'estudi d'impacte ambiental es proposa per al bypass una xemeneia de 2.500 Mm de diàmetre i una alçària de 20 m. Durant el funcionament normal, s'evacuaran els gasos a través de les xemeneies dels atomitzadors, d'una alçària   
S'indica que per a poder actuar de manera preventiva sobre la contaminació atmosfèrica, els diversos focus emissors disposaran del corresponent orifici per a la realització de preses de mostres, d'acord amb el que disposa l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
De l'estudi de la documentació entregada es dedueix que l'únic efluent procedent de la planta de cogeneració serà el procedent de l'anual neteja off-line de la turbina utilitzant aigua desmineralitzada i sabó. Segons s'indica, aquest efluent .d'un volum aproximat de 75 litres. serà envasat i recollit per un gestor de residus.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Segons s'indica, s'ha previst una arqueta i trapa per a la recollida i retenció de vessaments accidentals d'olis.  
5) Residus generats  
Durant el funcionament de la unitat objecte de projecte, es generaran una sèrie de residus perillosos: oli usat dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits residuals, draps i absorbents contaminats, aigües de llavat de la turbina, etc.   
Excepte en el cas de l'oli de lubricació, que serà recollit in situ pel gestor autoritzat, la resta de residus s'agruparan i emmagatzemaran temporalment fins a la recollida d'aquests pel gestor autoritzat. Així mateix, de la lectura de l'annex a l'EIA, es dedueix que s'habilitarà una zona especifica per a dur a terme aquest emmagatzemament temporal. Encara que no s'assenyala l'emplaçament, s'indica que es tractarà d'una zona coberta, amb solera impermeable i cubeta de retenció.  
S'aporta l'autorització com a xicotet productor de residus de Cerámicas Palas, antiga denominació de COMPACGLASS.  
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què s'han de dur-se a terme la mesura de les emissions gasoses i del soroll ambiental, i es valoren únicament els paràmetres que s'han de mesurar en la xemeneia de bypass.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants al Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 2.f de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions projectades per a la producció d'energia hidroelèctrica, termoelèctrica i nuclear a excepció de la produïda per grups electrògens, es troben sotmesos al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de planta de cogeneració, que s'ha de situar en l'interior de la indústria COMPACGLASS, SL, implantada en el camí de la Lloma, partida Miral Camp, 4, del terme municipal d'Onda (Castelló), en els termes que estableix el projecte d'industrial, el projecte de correcció de la contaminació, l'estudi d'impacte ambiental i annex a aquest, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Els olis usats dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu perillós, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. L'empresa haurà d'actualitzar la inscripció d'aquesta en el Registre de productors de residus perillosos, i exposar les noves previsions pel que fa a volum i tipologia de residus generats.  
2) Quant a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:  
. Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
3) Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
4) Els resultats del Programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.) haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll, Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
5) L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròximes o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que en dificulten la dispersió (efecte esclat).  
6) L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament omplida l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada Ordre, la qual igualment es troba disponible en els mencionats Serveis Territorials.  
7) Pel que fa al Programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
. Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, CO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO, NO2, CO, CO2 i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
. El Programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera haurà de realitzar-se en tots i cada un dels focus (xemeneia de bypass i xemeneies dels atomitzadors). No obstant això, l'autocontrol podrà disminuir-se la freqüència d'aquest en els focus que habitualment no funcionen (la xemeneia de bypass) i haurà de realitzar-se dels focus que realitzen efectivament i habitualment l'abocament (els atomitzadors).  
. Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que pogueren estar pròxims o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc (5) anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
. S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que establix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, i es comprovarà que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
8) COMPACGLASS, SL, haurà de sol·licitar l'autorització ambiental integrada abans de l'1 de gener de 2007, o en el moment que projecte la realització d'alguna modificació que puga ser considerada com a substancial.  
9) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
10) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 21 de gener de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.