Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8964, del 01-12-2020 (2020/10281)

RESOLUCIÓ de 17 de novembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 121/17-AIA Villena.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8964

Data del DOGV
:   01-12-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/10123


Data del document
:   17-11-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Villena
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 17 de novembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 121/17-AIA Villena. [2020/10141]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 121/17-AIA Villena.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 121/17-AIA  
Títol: Ampliació d'explotació de recursos de la secció A, «LAS CARLICAS», número 867  
Promotor: Yesos Las Carlicas, SL.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2016/2/03  
Localització: parcel·la 32 del polígon 8, terme municipal de Villena (Alacant)  
  
Descripció del projecte  
1r. Objecte del projecte:  
L'objecte del projecte és la sol·licitud d'ampliació, d'acord amb la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines, per a una explotació de recursos de la secció A.  
2n. Característiques principals del projecte segons la documentació aportada.  
Es tracta d'una explotació a cel obert per a l'extracció d'algeps del triàsic superior, fàcies Keuper, en el terme municipal de Villena (Alacant).  
La pedrera Las Carlicas RCA 867 existent va obtindre, el 3 d'octubre de 2002, la Declaració d'impacte ambiental favorable condicionada, relativa a l'expedient 609/99-AIA. Aquesta resolució especificava que l'explotació i restauració de la pedrera s'havien de desenvolupar en un termini no superior a 10 anys. En conseqüència, l'explotació va ser autoritzada per un període de 10 anys, mitjançant la Resolució de la Direcció General d'Indústria de 24 d'octubre de 2003.  
L'òrgan substantiu va traslladar a l'òrgan ambiental la sol·licitud de pròrroga del promotor. L'òrgan ambiental, mitjançant resolució complementària de la Declaració d'impacte ambiental de 7 de març de 2016, va considerar acceptable l'establiment d'un termini improrrogable per a finalitzar els treballs d'explotació i restauració de 4 anys i 6 mesos des de la notificació d'aquesta resolució, termini que venç el 5 de novembre de 2020.  
La pedrera Las Carlicas té autoritzada una superfície d'extracció de 75.000 m². Els vèrtexs que delimiten el perímetre autoritzat tenen les coordenades següents (ETRS89, Fus 30):  
  
Punt X Y Punt X Y  
1 403783.03 3560277.92 7 694017.40 7016878.92  
2 081620.10 6949924.92 8 782571.40 9533602.92  
3 852146.56 9349926.92 9 462990.04 0044287.92  
4 856252.54 5990091.92 14 195030.13 2225840.92  
5 856415.28 1105283.92 44 220250.50 4478360.92  
6 069070.22 3015590.92 99 535405.30 0523160.92  
  
  
L'explotació aprovada plantejava bancs d'explotació de 12 m d'altura entre la cota 540 m i la plaça de la pedrera, situada a 515 metres sobre el nivell del mar (msnm). Per a la restauració geomorfològica es proposava el desdoblament dels bancs d'explotació i deixar bancs de 4 m d'altura.  
L'increment en la demanda del material que s'extrau de la mina va portar a la persona titular a sol·licitar l'ampliació de l'explotació abans que acabar el termini d'explotació autoritzat.  
  
Proposta inicial.  
L'ampliació sol·licitada inicialment proposa l'extensió de l'explotació cap al nord, que afecta la totalitat de la superfície de les parcel·les 32, 24, 25 del polígon 8 del municipi de Villena, i cap al sud fins al bord sud de la parcel·la 32 en la seua meitat est. Encara que les parcel·les cadastrals tenen una superfície de 15,15 ha, l'explotació sol·licitada abastava 13,8 ha.  
L'explotació sol·licitada es desenvoluparia durant un total de 15 anys, amb un estat final definit per 4 bancs amb altura mitjana de 7 m, situats entre la cota màxima, a 533 m, i la plaça de pedrera, a 505 m.  
  
Proposta final avaluada:  
A requeriment de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, es modifica la proposta presentada: es restringeix l'àmbit d'explotació, tant pel nord com pel sud, i varien altres paràmetres d'explotació i restauració de l'ampliació sol·licitada.  
Les coordenades que defineixen el perímetre total de l'ampliació sol·licitada en la documentació remesa el 17 de febrer de 2020, referides al fus 30 i en el sistema de referència ETRS89, són les que es mostren a continuació:  
  
Punt X Y Punt X Y  
1 380.818 4.939.794 19 208.494 4.280.449  
2 331.326 4.319.648 14 044.934 4.280.474  
3 571.379 4.614.639 09 370.504 4.280.532  
4 355.126 4.920.642 89 432.321 4.280.564  
5 406.387 4.015.558 01 150.638 4.280.616  
6 079.822 4.794.285 24 072.884 4.280.698  
7 639.126 4.394.708 99 196.769 4.280.716  
8 672.524 4.000.369 89 322.159 4.280.846  
9 930.778 4.747.863 78 860.689 4.280.921  
55 530.564 4.023.010 33 196.788 4.280.941  
92 421.663 4.477.370 21 881.128 4.280.956  
66 529.003 4.857.940 89 915.001 4.281.055  
  
  
L'explotació queda limitada a part de la parcel·la 32, i suposa una superfície de 11,83 ha.  
S'estableix una franja de seguretat de 5 m d'amplària des del límit de la parcel·la amb la Cañada Real d'Almansa fins al Collado de Salinas per l'est. Així mateix, a l'oest del perímetre es manté una distància de seguretat de 10 m respecte de la carretera. Així, la superfície real d'afecció serà d'11,54 ha.  
El producte a obtindre són algeps triturats, amb granulometries entre 0,400-0,500 mm.  
El volum de reserva de mineral per a l'ampliació de la pedrera s'estima en 1.078.362 m³, equivalent a 2.156.726 t.  
S'estima un aprofitament del mineral pràcticament del 100 %, per la qual cosa a penes se'n genera estèril, i, en aquest cas, s'utilitzaria en les labors de restauració.  
La producció anual bruta d'algeps vendibles s'estima en 75.000 m³/any, és a dir, 150.000 t/any. Amb aquest ritme d'explotació la vida útil de la pedrera s'estima en 15 anys.  
Les labors d'explotació principals són:  
1. Labors preparatòries: desbrossament de la coberta vegetal, retirada i apilament de la terra vegetal per a l'ús d'aquesta en les labors de restauració. Construcció d'un camí.  
2. Arrancada i càrrega: fragmentació de la roca per a la càrrega i transport d'aquesta. L'arrancada es du a terme amb voladures controlades, seqüenciades amb detonadors no elèctrics. Es realitzen bancs de 10-14 m.  
3. Tractament: el material volat es tracta en una planta mòbil de trituració i es classifica per a la càrrega en camions banyera per al transport d'aquest.  
El titular de l'activitat proposa establir de manera immediata una pantalla vegetal acústica en la zona nord de l'explotació, per a aïllar-la de l'entorn. S'hi implantaran pins blancs, d'almenys 150/175 cm d'altura, en contenidor, amb un marc de plantació rectangular, de 4x5 o 5x5 m. Se'n proposa un total de 44 exemplars per a constituir la pantalla.  
Els treballs d'explotació-restauració previstos en la pedrera Las Carlicas, projectats en 5 fases, consisteixen bàsicament en les actuacions següents:  
- Avanç simultani en direcció nord-sud i en sentit descendent dels 2 bancs d'explotació de 13 i 14 m d'altura.  
- Desdoblegat lateral dels bancs d'explotació fins a formar el perfil final de restauració.  
- Restauració dels bancs finals de restauració (sistema banc-berma) en els laterals de l'explotació.  
- Revegetació de la plaça de pedrera.  
  
Fase Temps (anys) Superfície (m²) Cotes de bancs de restauració (msnm)  
Explotació - restauració Fase 1 1 5.199'61 514/516  
 Fase 2 2 11.296'87 514/516, 523  
 Fase 3 4 23.594'28 516, 523, 530  
 Fase 4 7 25.258'61 516, 523, 530, 536  
Restauració Fase 5 0'5 52.966'91 509 (plaça pedrera)  
Total Aprox. 15 anys 118.316'28    
  
  
  
Les fases assenyalades corresponen al croquis de l'explotació següent.  
En l'explotació està previst utilitzar la maquinària següent:  
- Una perforadora hidràulica sobre cadenes.  
- Dues pales retroexcavadores sobre cadenes.  
- Dues pales de càrrega frontal sobre rodes, per a la càrrega de camions.  
- Planta trituradora mòbil (Metso Nordeberg LT 1213). Capacitat mitjana de 300 t/h  
- 5 camions banyera de 3 eixos, de 25 t de càrrega, amb sistema de tancament mitjançant lona.  
Tota la maquinària funciona amb gasoil, i s'hi estima un consum anual de 120.000 l de gasoil.  
Així mateix, s'estima un consum de 15.000 kg d'explosiu a l'any.  
La mà d'obra que participa directament en l'explotació inclou 7 persones en règim laboral de 40 hores setmanals, en un torn diari de 8 hores:  
- Un enginyer de mines.  
- Un operador de perforadora.  
- Un capatàs encarregat de planta.  
- Dos palistes de retroexcavadora.  
- Dos palistes d'excavadora frontal.  
Dins del perímetre delimitat es troben les instal·lacions següents:  
  
- Nau taller. Nau d'obra, utilitzada tant per a eines i maquinària per a realitzar xicotetes reparacions, com per a emmagatzemar útils de la pedrera.  
- Caseta d'obra condicionada per al personal i apartada dels fronts d'explotació.  
- Caseta sanitària. Del manteniment d'aquesta s'encarrega l'empresa subministradora.  
3r. Pla de restauració integral.  
El pla de restauració integral proposa l'execució conjunta de les labors d'explotació'restauració, abraça un total de 15 anys i es divideix el projecte en 5 fases de treball, d'acord amb el que ja s'ha indicat. A més, es preveu un període de manteniment de 24 mesos per a desenvolupar totes les cures posteriors que asseguren l'èxit de la vegetació implantada.  
La morfologia de restauració final proposada suposa una plaça de pedrera de cota 509 msnm, amb eixida d'aigües cap al nord-oest i 4 bancs d'altura 7 m, amb amplària mínima de berma 5 m i inclinació de talús individual 30°. El pendent general resultant és de 22º.  
Les bermes tindran una lleugera contrapendent de l'1-2 %, per a retindre l'aigua d'escolament.  
\* Restauració hidrològica.  
No hi ha conques vessants d'aportació exterior d'aigües. En relació amb les aigües de la conca interior, es dissenya una xarxa de drenatge a través de cunetes a peu de talús en cada una de les bermes i baixants, que desguassaran en la plaça de pedrera per a la infiltració i aprofitament d'aquestes aigües per les plantes de restauració. No obstant això, es dotarà la plaça de pedrera d'un mínim pendent cap al nord per a evitar possibles embassades.  
\* Constitució d'horitzó fèrtil.  
Es proposa aprofitar l'escassa capa d'esquivadora de la zona no explotada, que suposa 9.748 m³ de terra vegetal, per a les labors de restauració. Aquest volum no és suficient per a restaurar tota la superfície afectada, i es necessita un volum total de 44.616 m³. Per això, s'utilitzaran 34.868 m³ del material obtingut en l'explotació per a completar la restauració.  
No es considera necessari millorar les terres d'esquivadora amb esmenes orgàniques per a assegurar la formació d'una cobertura vegetal gipsícola similar a la de l'entorn. No obstant això, serà convenient millorar el material addicional procedent de trituració, perquè aquest material difereix molt de l'esquivadora. Es considera adequada una esmena orgànica de l'ordre de 10.000 Kg/ha. La capa d'esquivadora i la terra addicional conformada d'aquesta manera s'estendran amb una grossària total de 0,40 m sobre la superfície resultant de la restauració geomorfològica.  
\* Revegetació.  
En l'elecció d'espècies per a la revegetació es tenen en consideració les que estan més ben adaptades al clima i al sòl, i amb una ecologia afí a l'entorn. La selecció inclou espècies de port herbaci i arbustiu. Es distingeix entre zones planes (bermes i plaça de pedrera) i talussos.  
- Zones planes: es prioritza l'ús d'espècies gipsícoles amb la finalitat de restablir l'hàbitat que hi havia abans de l'explotació.  
- Talussos: es prioritza l'ús d'espècies amb més capacitat de retenció de sòl per a minimitzar la pèrdua de sòl.  
  
Espècies en zones planes Espècies en talussos  
Espècie Ud/ha % Planta Espècie Ud/ha % Planta  
Gypsophila sthruthium 440 40 Atriplex halimus 320 20  
Teucrium libanitis 220 20 Ephedra fragilis 320 20  
Fumana thymifolia 110 10 Lygeum spartum 320 20  
Helianthemum squamatum 110 10 Gypsophila sthruthium 160 10  
Herniaria fruticosa 55 5 Limonium supinum 160 10  
Launaea fragilis 55 5 Salsola oppositifolia 160 10  
Ononis tridentata 55 5 Teucrium libanitis 160 10  
Thymus vulgaris 55 5   
Densitat total: 1.100 100 Densitat total: 1.600 100  
  
  
Les labors de manteniment de les plantacions inclouran regs de manteniment, reposició de falles, birbes manuals d'espècies invasores- Aquestes labors abastaran un període de 2 anys després de l'acabament de la revegetació.  
  
Tramitació administrativa  
L'expedient s'inicia el 27 de setembre de 2017, amb la remissió, pel Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant, de la documentació tècnica en format digital, així com el resultat del tràmit d'informació pública i l'informe de patrimoni necessari per al procediment d'avaluació ambiental.  
El 14 de novembre de 2018, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet un informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge en què indica que s'informa d'aquest al promotor per a la seua contestació.  
Com a continuació del seu escrit anterior, el 26 de febrer de 2019, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet la documentació aportada pel titular per a donar contestació a l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
El 25 d'abril de 2019 es trasllada la documentació aportada al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge i s'hi sol·licita un informe nou.  
El 10 de maig de 2019 es remet al Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant la comunicació de les actuacions dutes a terme, i se sol·licita informació sobre la situació de l'explotació activa.  
En data 20 de juny de 2019, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet un informe sobre l'estat de l'explotació.  
D'altra banda, el 3 d'octubre de 2019 es detecta que el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal no disposava del Pla de restauració integral per a informar en atenció al Decret 82/2005, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana. En conseqüència, s'informa del document a aquest servei, i s'hi adjunta l'ofici del Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant de 27 de setembre de 2017.  
Així mateix, el 7 d'octubre de 2019 es consulta al Servei de Vida Silvestre en relació amb les afeccions relacionades amb les competències d'aquest servei i l'existència d'un informe previ, en el context d'un altre procediment, en el mateix àmbit de l'actuació sol·licitada.  
  
El 4 de novembre de 2019, el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal remet un informe sobre el Pla de restauració integral de l'ampliació de l'explotació Las Carlicas.  
Analitzada tota la documentació disponible, el 7 de novembre de 2019 es remet al Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant un ofici en el qual es requereix la modificació del projecte, que es reduïsca l'àmbit d'explotació i s'hi realitzen altres adaptacions. Així mateix, es comunica la realització d'una consulta addicional al Servei de Vida Silvestre. En la mateixa data, s'informa del requeriment al promotor de l'activitat.  
El 21 de novembre de 2019, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet el Certificat de compatibilitat urbanística aportat per l'empresa.  
El 19 de desembre de 2019, el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal remet un escrit del Sr. Bernabé Carrascosa Escutia en què sol·licita que s'inicie la restauració del terreny afectat i l'adopció de mesures per a evitar molèsties al veïnat.  
Finalment, el 17 de febrer de 2020 es rep, remesa pel Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant, la documentació tècnica refosa aportada pel titular.  
En la mateixa data es rep, mitjançant comunicació interna, un informe del Servei de Vida Silvestre relatiu a l'ampliació de l'explotació sol·licitada.  
  
Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant, de la Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació, va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 8025, de 24 d'abril de 2017.  
  
El cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant, en data 21 de setembre de 2017, certifica que durant el termini concedit es van presentar 4 al·legacions:  
- 2 al·legacions del Sr. Bernabé Carrascosa Escutia.  
- Al·legacions del Sr. Antonio Andreu Espinosa, en representació del Sr. José Pérez Albert i el Sr. Manuel Jiménez Toledo.  
En essència, les al·legacions al·ludeixen a l'historial que hi ha de l'explotació Las Carlicas i a les queixes i denúncies que pesen sobre aquesta, relatives a molèsties a la població per sorolls i pols. També subratllen la incoherència de concedir una ampliació sobre el mateix territori per a una explotació sobre la qual ja s'ha dictat una resolució que determina un termini improrrogable per a l'acabament i restauració d'aquesta.  
En l'expedient administratiu consta també un informe de contestació de l'entitat promotora a les al·legacions presentades. L'entitat, bàsicament, argumenta que la sol·licitud d'ampliació que tramita no correspon a una ampliació de termini per a l'expedient previ, sinó a un expedient nou, en el qual se sol·licita ampliació de superfície d'extracció.  
  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
En l'expedient s'han considerat tant els informes remesos pel Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant, com els sol·licitats pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en atenció a les possibles afeccions detectades.  
a) Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (17.05.2017)  
L'informe al·ludeix a un entorn totalment antropitzat, marcat per l'explotació dels algeps. En la zona nord es localitzen les restes d'antigues instal·lacions dedicades a l'extracció i transformació dels algeps, conjunt compost per dos forns, fora del límit de les parcel·les de l'explotació, encara que molt pròximes.  
Es considera que no hi ha afecció al patrimoni etnològic, però que, a causa de la proximitat als forns d'algeps, qualsevol variació respecte a la memòria informada favorablement l'1 de febrer de 2017 exigiria com a mesura correctora l'estudi independent de les construccions. En tot cas, resulta necessari un entorn de protecció de 10 m a partir de les construccions.  
L'informe assenyala que, el març de 2017, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant consulta i aporta el projecte d'explotació, el pla de restauració integral, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'integració paisatgística. S'informa favorablement a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i reitera la vigència i exigència de la mesura cautelar d'establir un perímetre de 10 m de protecció al voltant dels forns.  
b) Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (22.10.2019).  
  
L'informe descriu exhaustivament l'explotació i restauració proposades.  
En relació amb la restauració proposada, no es realitzen observacions tècniques, excepte la indicació que per a la restauració amb espècies gipsícoles pròpies de l'entorn de l'explotació resulta contraproduent afegir esmena orgànica a la capa d'esquivadora.  
L'informe és desfavorable i indica deficiències en determinats aspectes del pressupost. S'hi destaca, en concret, l'exigència d'incloure en la cartografia, i traslladar al pressupost, el moviment de terres generat pel desdoblament dels talussos per a establir la geomorfologia final de restauració.  
c) Informes del Servei de Vida Silvestre. En la tramitació es consideren dos informes d'aquest servei.  
c.1. El primer informe, de 31 de juliol de 2015, correspon a una consulta referida al mateix tipus d'activitat i en el mateix emplaçament, encara que en el context d'un altre expedient.  
El Servei de Vida Silvestre assenyala que la vegetació de la zona és una representació de bona qualitat de l'hàbitat prioritari «vegetació gipsícola ibèrica», codi 1520\*, declarat hàbitat protegit en el Decret 70/2009, amb l'excepció d'una xicoteta franja pròxima a la via pecuària.  
  
No és previsible un impacte directe sobre Ferula loscosii, encara que seria necessària informació sobre el risc de deposició de partícules sobre l'entorn pròxim.  
En relació amb l'ocell Himantopus himantopus, haurà de concretar-se la situació de les colònies i la previsió de l'impacte sonor i de transmissió de vibracions causades per l'activitat.  
Respecte a la llacuna del Cabezo Redondo i la microreserva Cabecicos de Villena, a priori no s'hi preveu una afecció directa intensa. S'hi suggereix un seguiment de l'afectació perifèrica fins a la distància a la qual se situen les zones protegides esmentades.  
Finalment, respecte a la restauració, se suggereix combinar l'addició de terres del mateix substrat, la revegetació d'aquestes i la col·locació de paraments per a evitar-ne l'erosió.  
En l'elecció de les espècies a implantar s'aconsella combinar espècies arbòries i arbustives, incloent en aquest últim cas les espècies dominants locals, que corresponen a endemismes usualment no cultivats ni produïts per vivers forestals, com Gypsophila struthium, Helianthemum squamatum, Herniaria fruticosa, Teucrium libanitis i Limonium supinum, que haurien d'obtindre's a partir de llavors obtingudes en els voltants. S'hi afig que, atesa la falta de coneixements actuals sobre la germinació i cultiu d'aquestes espècies, els promotors hauran de concertar amb antelació suficient amb centres d'investigació, ONG de conservació de flora o empreses especialitzades, la recollida de llavor i producció de plantes, així com el seguiment de la implantació d'aquestes.  
  
Les limitacions d'origen genètic també s'aplicaran a les espècies arbòries. L'única espècie local que pot créixer en aquest tipus de terreny és Pinus halepensis.  
La restauració haurà de tindre un seguiment durant un temps suficient (almenys, 5 anys).  
c.2. El segon informe, de 17 de febrer de 2020, se sol·licita dins d'aquest procediment d'avaluació ambiental.  
El Servei de Vida Silvestre manté, bàsicament, les consideracions del seu informe previ.  
En relació amb les espècies de flora i fauna protegides detectades en la quadrícula UTM 1x1 km, s'ha comprovat que l'ocell H. himantopus no nia en la quadrícula indicada. En el cas de Ferula loscosii, la població se situa a uns 550 m de l'explotació, cap al sud-est.  
Respecte a la microreserva de flora (MRF) «Cabecicos de Villena», l'extensió d'aquesta es va ampliar a 19,59 ha per l'Ordre 16/2018 de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, de manera que es va reduir considerablement la distància entre aquesta reserva i l'explotació.  
Encara que es necessita una informació més precisa sobre l'efecte de la deposició de pols de l'activitat sobre la població d'F. loscosii, atesa la distància que hi ha, es pot preveure que sí que hi haurà deposició els dies de vent fort del nord-oest.  
Es recomana que l'ampliació a concedir, almenys en la zona sud de la pedrera, siga inferior a la sol·licitada.  
d) Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (24.10.2016)  
En relació amb l'ampliació de la pedrera d'algeps Las Carlicas, s'informa, entre altres consideracions de caràcter general, que:  
- A l'entorn de l'actuació no es localitza cap llit.  
- La demanda de recursos hídrics generada per l'activitat s'estima en 4.040 m³/any per a reg de pistes i reg de superfície revegetada, que s'obtindran mitjançant subministrament amb camions cisterna. Es recorda que el subministrament d'aigua ha de realitzar-se des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües.  
S'informa favorablement l'ampliació de la pedrera d'algeps Las Carlicas, sense perjudici de les determinacions que, a conseqüència d'estudis més detallats, s'hi puguen establir.  
e) Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (1.08.2018)  
  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge analitza la documentació aportada i conclou que el contingut de l'estudi d'integració paisatgística aportat no és suficient per a valorar la incidència de l'actuació en el paisatge, per la qual cosa haurà de completar-se en els termes següents:  
a) Haurà d'aportar-se el pla de participació pública necessari per a la valoració del paisatge, així com la justificació del desenvolupament i els resultats d'aquest.  
b) Haurà de completar-se l'anàlisi visual realitzada, considerant altres punts d'observació des dels quals sembla ser visible l'explotació. Així mateix, s'hauran d'incloure fotomuntatges des de tots els punts d'observació per a mostrar les diverses fases d'explotació-restauració.  
  
Traslladada, en abril de 2019, al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, la documentació aportada pel promotor, però a data de l'emissió d'aquesta resolució no s'ha rebut cap informe del servei esmentat.  
f) Informe sobre l'estat d'execució del Pla de restauració de la pedrera Las Carlicas.  
El Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet un informe en el qual s'indica que, després de la visita a l'explotació el 26 de novembre de 2018, s'aprecia que els treballs es desenvolupen conforme al que es preveu en el Pla de labors i que l'explotació es troba pròxima al límit del perímetre autoritzat.  
Els treballs executats són concordes amb la Declaració d'impacte ambiental i el Pla de restauració, i no s'han depassat els límits per a la restauració correcta de l'espai afectat per l'activitat minera.  
  
Seria adequat començar la restauració dels talussos laterals de l'explotació en les zones més allunyades del front d'explotació, de manera que no quedaren per a l'últim moment treballs que es poden dur a terme anticipadament, no sols en la faceta morfològica d'aquests, sinó incloent-hi també els treballs d'estabilització del terreny, implantació de sòl vegetal i desenvolupament de les espècies proposades en el Pla de restauració.  
  
Consideracions ambientals  
1r. Emplaçament del projecte i àmbit d'explotació  
La proposta d'explotació minera i l'ampliació d'aquesta es desenvoluparà en la parcel·la 32 del polígon 8 de Villena, encara que inicialment se sol·licita també afecció a les parcel·les 24 i 25 del mateix polígon.  
Segons s'indica en el Pla general municipal d'ordenació urbana de Villena, aquestes parcel·les s'estenen sobre terrenys classificats, majoritàriament, com a sòl no urbanitzable comú, i en una part, com a sòl no urbanitzable de protecció especial de muntanyes. No obstant això, l'ampliació sol·licitada es localitza exclusivament sobre sòl no urbanitzable comú.  
En l'expedient consta el certificat de compatibilitat urbanística, de 23 de gener de 2017, signat pel secretari accidental de l'Ajuntament amb el vistiplau de l'alcalde, en el qual s'indica que, amb subjecció als informes oportuns, l'activitat sol·licitada podria ser compatible amb el planejament en l'SNU comú.  
Contrastada la ubicació proposada per a l'activitat amb la informació subministrada pel visor cartogràfic de la Generalitat, s'hi observa que:  
- L'explotació afecta l'hàbitat 173015 (escala 1.50.000).  
- L'explotació s'emplaça en terreny forestal.  
- Les parcel·les sobre les quals se situa el projecte confronten amb la Cañada Real d'Almansa al Collado de Salinas, via pecuària partionada i amollonada, amb amplària de 75 m.  
- L'espai protegit més pròxim al límit de l'activitat és la microreserva de flora «Cabecicos de Villena», situat a uns 550 m de distància en línia recta.  
- La ubicació proposada confronta per l'oest amb zona sotmesa a perillositat geomorfològica deguda a tàlvegs i barrancs de fons pla, segons el PATRICOVA vigent.  
- L'actuació està separada del complex de valorització i eliminació de residus domèstics de Villena només per la carretera d'accés que comparteixen les dues activitats. El complex, amb autorització ambiental integrada 554/AAI/CV i en funcionament, disposa de planta de tractament de residus urbans i abocador de rebutjos.  
El projecte proposat estableix distàncies de seguretat respecte de la canyada i la carretera que confronten amb l'explotació, de manera que es garanteix que no resultaran afectades. En aquest sentit, s'ha d'indicar que, malgrat el que s'ha indicat en l'informe sobre l'estat d'execució de la restauració remés pel Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant, s'ha detectat que l'explotació existent ha afectat parcialment la Cañada Real d'Almansa al Collado de Salinas, almenys en la zona nord d'aquesta (vegeu fotografia 1). A més, el talús que hi ha al costat de la via pecuària és excessivament vertical (vegeu fotografia 2), la qual cosa suposa que, en el desdoblegat de bancs per a aconseguir la topografia final de restauració, l'afecció a la via serà encara més gran.  
  
Fotografia 1: Afecció a via pecuària. (Elaboració pròpia a partir d'ortofoto ICV)  
  
Fotografia 2: Talús est al costat de via pecuària. (Perspectiva nord-sud presa de Google Earth)  
  
  
L'explotació que hi ha té antecedents de queixes i denúncies dels habitants d'habitatges pròxims per molèsties de sorolls, pols, etc. En la fase d'informació pública de la tramitació aquestes queixes es materialitzen en 4 al·legacions. Posteriorment, durant el procediment d'avaluació, s'ha rebut una nova al·legació d'un interessat que reitera els trastorns que genera l'activitat.  
Per això, s'ha considerat necessari extremar la cura de mesures preventives i correctores per a evitar molèsties a la població, i s'hi ha exigit tant la reducció de l'àmbit d'explotació com la modificació de l'explotació.  
D'altra banda, en la Resolució del director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, de 7 de març de 2016, complementària de la Declaració d'impacte ambiental de l'explotació minera Carlicas (expedient 609/99-AIA), s'indica que el termini per a acabar els treballs d'explotació i restauració ha de ser de 4 anys i 6 mesos des de la notificació de la resolució. L'objecte d'aquesta limitació era evitar prolongar indefinidament l'afecció sobre el medi i salvaguardar les condicions d'assossec de la població.  
En la revisió de la documentació aportada inicialment es va constatar que l'ampliació proposada no es limitava a un àmbit més gran d'afecció superficial, tant al nord (parcel·les 24, 25 i parcel·la 32) com al sud (parcel·la 32), sinó que també suposava aprofundir l'excavació 10 m, i es proposava una cota final de 505 msnm per a la plaça de pedrera i, per tant, més volum de material aprofitable en la zona ja autoritzada, i la prolongació en el temps d'afecció sobre aquesta i les molèsties sobre la població.  
D'altra banda, en relació amb l'àmbit territorial de l'explotació i la protecció dels antics forns d'algeps situats al nord de l'explotació, la redacció de l'EIA aportat originalment era anterior a la prospecció arqueològica (novembre de 2016) i a l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, per la qual cosa no incorporava les consideracions d'aquest. Resultava necessari conéixer la ubicació dels forns per a garantir que no es veurien afectats pel projecte.  
En l'àmbit sud, el perímetre d'explotació proposat realitzava una corba molt pronunciada que donava lloc a una morfologia de difícil integració en l'entorn. Des de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental es considerava més adequat eliminar aquesta corba i reduir l'àmbit d'explotació pel sud, amb la qual cosa es minimitzaria l'afecció directa a l'hàbitat 1520\* i l'afecció indirecta a la microreserva de flora «Cabecicos de Villena» en incrementar la distància a les labors d'explotació-restauració.  
En definitiva, es va requerir al promotor que aportara nous projectes i que hi incorporara la memòria de prospecció arqueològica i modificara l'àmbit i morfologia de l'explotació-restauració en 2 sentits:  
- d'una banda, restringint l'àmbit d'afecció pel nord, però excloent les parcel·les cadastrals 24 i 25, i pel sud, eliminant els vèrtexs situats més al sud, de manera que la morfologia de restauració resultara més suau i es reduïra l'afecció a superfície d'hàbitat 1520\*  
  
- d'altra banda, es va indicar que la cota de plaça de pedrera no podia baixar de 509 msnm, cota de les parcel·les situades al nord que finalment no s'exploten, amb la finalitat de possibilitar l'ampliació de l'explotació però minimitzant el temps d'afecció en la zona nord.  
Finalment, en data 17 de febrer de 2020, es rep nova documentació refosa en la qual l'àmbit d'explotació es redueix parcialment al nord, i en els termes sol·licitats, al sud.  
Encara que en la definició del perímetre final d'explotació no s'esmenta la zona d'exclusió de 10 m respecte dels forns d'algeps i l'edifici annex, molt pròxims al vèrtex 1 del perímetre proposat, es comprova que la franja de separació de 5 m respecte de la via pecuària que hi confronta supera els 10 m esmentats de distància mínima respecte del conjunt arqueològic.  
D'altra banda, coincidint en el temps amb la recepció de la documentació modificada en els termes descrits, es rep el segon informe del Servei de Vida Silvestre, que, en coherència amb la modificació requerida des de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, considera convenient reduir l'àmbit d'extracció pel sud per a reduir l'afecció sobre l'hàbitat protegit 1520\* i sobre l'espècie F. loscosii.  
  
2n. Consideracions relacionades amb l'activitat a desenvolupar.  
a) Cronologia d'explotació-restauració  
A la primera documentació proposada pel titular, des de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, es va objectar que la cronologia d'explotació-restauració havia d'incorporar més fases en la zona nord, de manera que la restauració d'aquesta zona es demorara el mínim en el temps.  
La documentació aportada recentment afig 2 fases en la zona nord respecte a les que es proposaven inicialment, però prolonga fins a 7 anys la durada de les 3 primeres fases i manté un total de 15 anys per al desenvolupament total de les labors d'explotació-restauració.  
No obstant això, la viabilitat de l'ampliació queda supeditada, entre altres aspectes, a la minimització de les molèsties sobre els habitatges de l'entorn pròxim (en coherència amb la resolució complementària de març de 2016 de l'explotació actual). Per a fer-ho, és necessari:  
- que la cronologia de les fases d'explotació-restauració de l'ampliació sol·licitada incloga la prohibició de continuar l'avanç cap al sud fins que es produïsca la restauració total de les fases 1 i 2, corresponents als bancs laterals fins a aproximadament el perfil transversal 0+375 dels plànols aportats.  
- que la restauració de les fases 1, 2 i 3 incloga la revegetació de la plaça de pedrera, en el cas de la fase 1, íntegrament, i en el cas de les fases 2 i 3, posposant per a la fase 5 únicament l'espai imprescindible de la plaça de pedrera necessari per a la circulació de camions i la zona d'espera.  
D'altra banda, d'acord amb les indicacions del Servei de Vida Silvestre, la fase de manteniment, amb totes les operacions que inclou, ha de prolongar-se, almenys, 5 anys després de l'acabament de la fase 5, i ha d'abastar no sols el manteniment de la plaça de pedrera, sinó tot l'àmbit d'explotació.  
b) Restauració. La restauració proposada es conté en el Pla de restauració integral  
En relació amb el PRI, s'ha d'indicar que, el 21 d'octubre de 2019, el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal va informar desfavorablement la versió anterior del document. Les objeccions es referien a l'exigència d'incloure en el pressupost del PRI el moviment de terres necessari per a la restauració geomorfològica de l'explotació després d'acabar l'activitat extractiva. Tot això, amb la finalitat de determinar adequadament la fiança de restauració que ha de constituir l'entitat explotadora.  
  
En aquest sentit, atés que les modificacions introduïdes sobre l'explotació i restauració en la proposta finalment presentada a requeriment de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental suposen una reducció de l'àmbit d'explotació i una millora de la restauració de l'activitat, no s'ha considerat necessari un nou informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, ja que la nova versió del document inclou els moviments de terra en el pressupost del PRI, la qual cosa serà tinguda en compte per a la determinació de les fiances per l'òrgan competent.  
  
b.1. Alteració de la topografia  
L'impacte sobre la geomorfologia es produeix amb l'extracció de material que modifica el relleu original del terreny.  
Després de les modificacions requerides pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, l'última documentació remesa recula l'explotació excloent-ne parcialment la zona nord, més pròxima als habitatges, i la zona sud, reduint l'afecció a l'hàbitat 1520\*. En aquesta zona s'elimina la corba pronunciada proposada inicialment, de manera que es millora la integració de la topografia final amb l'entorn.  
En tot cas, el límit proposat suposa una ampliació cap al nord respecte de la superfície autoritzada en l'explotació existent, tal com s'aprecia en el croquis de la part expositiva.  
D'altra banda, en limitar la cota d'excavació, i quedar la plaça de pedrera a 509 msnm, la morfologia final és menys agressiva.  
b.2. Pèrdua de sòl  
S'estableix un pendent màxim de 30° en els talussos de restauració, amb bancs de 7 m d'altura i bermes de 5 m d'amplària.  
Com a mesures preventives contra l'erosió, es proposa una xarxa de drenatge que inclou:  
- cunetes en cada berma a peu de talús, excavades en el terreny natural, encara que amb el fons i les parets emmacades.  
- baixants de talús per a canalitzar l'aigua a plaça de pedrera, amb pendent mínim cap al nord-est de l'explotació, per a donar eixida d'aigües en cas que la infiltració no hi resulte suficient.  
A més, els talussos es revegetaran amb espècies herbàcies i arbustives.  
No obstant el que s'ha dit anteriorment, el Pla de restauració de l'ampliació proposada dissenya una morfologia final que proposa el desdoblament de cada un dels bancs d'explotació (de 14 metres) en dos bancs de 7 metres, en contrast amb l'explotació actual, que preveia el desdoblament dels bancs d'explotació (de 12 metres) en tres bancs de 4 metres.  
L'increment de la longitud del talús, considerant que els algeps són materials que presenten una erosionabilitat elevada, afavoreix la pèrdua de sòl per erosió hídrica respecte del Pla de restauració de l'explotació autoritzada actualment. Per tant, es requereix l'aplicació de mesures protectores del sòl per a minimitzar la pèrdua de sòl per erosió hídrica i, en definitiva, garantir l'estabilitat del sòl i l'èxit de la revegetació.  
b.3. Vegetació  
L'explotació minera comporta l'eliminació de la vegetació existent. El Pla de restauració integral proposa la revegetació de l'àmbit d'afecció dirigida a la recuperació de l'hàbitat gipsícola, combinant espècies de port herbaci i arbustiu seleccionades segons criteris d'adaptació al medi, rusticitat i integració en el paisatge.  
No es planteja la introducció d'espècies de port arbori més enllà dels exemplars de pi blanc inclosos en la pantalla vegetal.  
En la proposta final presentada per a la constitució de la capa d'horitzó fèrtil, el promotor limita l'addició d'esmenes orgàniques a 10 t/ha i exclou d'aquesta esmena la capa d'esquivadora. Aquesta proposta, d'acord amb l'Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, afavoreix la revegetació amb espècies gipsícoles.  
S'hi inclou la reposició de falles produïdes durant 2 anys, amb una tolerància del 10 %.  
En relació amb l'obtenció del material vegetal necessari per a la revegetació destinada a la recuperació de l'hàbitat gipsícola, el promotor ha de seguir les recomanacions del Servei de Vida Silvestre per a augmentar les possibilitats d'èxit d'aquest tipus de revegetació.  
En qualsevol cas, amb la finalitat de garantir l'èxit de la revegetació, es prolongarà el programa de vigilància ambiental, que abastarà 5 anys després de l'acabament de les labors de restauració.  
Finalment, respecte a la prevenció d'incendis forestals, la documentació considera el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es duen a terme en terreny forestal o en els voltants d'aquest (Decret 7/2004, de 23 de gener).  
c) Afecció a l'atmosfera:  
c.1) Sorolls i vibracions  
L'activitat genera soroll i vibracions durant l'extracció de material, que es generen principalment en les labors de voladures i en el tractament en la planta mòbil per a aconseguir la granulometria desitjada.  
D'altra banda, la documentació assenyala que l'activitat comporta un trànsit diari mitjà de 5 camions en direcció al port d'Alacant per al trasllat del mineral.  
Ja s'ha esmentat l'existència de diversos habitatges pròxims a l'explotació i els antecedents de queixes relatives a l'explotació en vigor. La concessió d'una ampliació, fins i tot amb el front avançant cap al sud (allunyant-se dels habitatges), exigeix la introducció de mesures preventives i correctores per a minimitzar el soroll i les vibracions.  
La documentació inclou un informe acústic elaborat per Marsan, entitat de control i inspecció certificada per ENAC, el 19 de maig de 2016. Es conclou que no se superen els límits legals vigents. No obstant això, l'informe correspon a una inspecció en situació de funcionament de la maquinària, sense considerar que l'extracció del mineral es realitza mitjançant voladures. Encara que els explosius no són d'ús continu, impliquen nivells sonors i vibracions molt importants que han d'analitzar-se.  
S'hi esmenten les mesures següents per a la reducció del soroll:  
- Reducció de la velocitat de circulació.  
- Les voladures es realitzen amb sistema d'iniciació no elèctric, seqüenciant al màxim la voladura, la qual cosa redueix considerablement el nivell de soroll.  
- El recalcat es realitza amb detritus humitejat, així es redueix l'impacte sonor de la voladura.  
- Tota la connexió en superfície és enterrada davall d'una capa de terra per a minimitzar el soroll dels connectadors de superfície en explotar.  
- Manteniment preventiu de la maquinària emprada. S'hi indica expressament que el manteniment dels camions s'haurà de fer en tallers externs a l'explotació.  
- Ús de silenciadors en els tubs d'escapament dels vehicles.  
- L'horari laboral de l'activitat es desenvolupa en 1 torn de 8 hores en horari diürn.  
- Reducció del nombre d'activitats sonores solapades.  
- Reducció de l'altura de caiguda dels materials.  
- Totes les instal·lacions que conformen la planta de tractament estan carenades.  
D'altra banda, segons la documentació, en la pedrera «Las Carlicas» es realitzen controls de vibracions i ona aèria en cada voladura, mitjançant un sismògraf homologat. Els resultats es presenten al Servei de Mines d'Alacant per a la valoració d'aquests, i es tracta de valors que, fins hui, es troben dins del que s'estableix en la Norma UNE 22-381-93.  
  
A més de les mesures preventives en funcionament, el promotor proposa la implantació immediata d'una pantalla vegetal preventiva contra el soroll que, al seu torn, reduirà la propagació de pols. D'acord amb la documentació aportada, aquesta pantalla es limita a la cantonada nord-est del perímetre sol·licitat. L'espècie seleccionada és el pi blanc, i s'hi implantaran exemplars d'almenys 150/175 cm d'altura, en contenidor.  
Sobre aquest tema, s'ha d'indicar que la majoria dels estudis duts a terme sobre pantalles vegetals acústiques coincideixen en l'escassa capacitat que tenen d'amortiment del soroll davant de la de les pantalles rígides. En tot cas, la inclusió d'unes fileres d'arbres, en ocultar a la vista la font de soroll, sí que proporciona una sensació més gran de confort en la població. No obstant això, perquè la pantalla vegetal exercisca un efecte amortidor eficaç del soroll, s'ha de dissenyar amb unes característiques molt precises.  
La bibliografia relativa a pantalles acústiques vegetals coincideix en el fet que les faixes amb vegetals s'han d'establir amb la màxima densitat possible, combinant espècies de port elevat amb altres de menys altura, aquestes últimes, principalment, en primera línia, de manera que afavoreixen la interrupció de l'ona sonora en diversos estrats d'altura.  
A més, la plantació a portell proporciona millors resultats, i s'ha de prioritzar l'ús d'espècies ramificades des de la base.  
D'altra banda, l'amortiment s'amplia combinant la franja vegetal amb un dic, l'eficàcia del qual augmenta de manera apreciable si es revegeta, encara que s'ha d'evitar l'ús d'espècies arbòries en la part alta del dic, on és preferible plantar matolls.  
En aquest sentit, el més adequat és limitar l'extensió superficial de l'explotació cap al nord i, per tant, mantindre l'estat actual dels terrenys en el seu límit nord, així com ajustar els projectes perquè es mantinga la possibilitat de drenatge de les aigües pel nord-oest. En conseqüència, el més eficient és l'adopció de mesures preventives davant de mesures correctores, sense perjudici que s'implante una barrera vegetal en el límit nord. Aquesta barrera hauria de combinar l'espècie proposada pel promotor (Pinus halepensis), plantada a portell, amb un estrat arbustiu per a augmentar la massa vegetal a diverses altures.  
S'hauran d'adoptar les mesures següents per a minimitzar l'impacte de les voladures:  
1r) Avisar, amb dos dies d'antelació de la data i hora aproximada de la voladura a l'Ajuntament de Villena, al complex de valorització i eliminació de residus i a les persones interessades en el procediment.  
  
2n) Per a distàncies inferiors o iguals a 150 metres d'estructures a protegir (habitatges i centre de tractament de residus) se seqüenciarà la càrrega d'explosiu per barrinada, amb la finalitat de reduir al màxim els sorolls i vibracions, i en tot cas, es compliran els límits establits en la legislació sectorial vigent.  
D'altra banda, es considera essencial per a mantindre les condicions d'assossec de la població establir un horari restringit per a dur a terme les voladures. Aquestes activitats hauran de restringir-se a la franja horària compresa en el rang següent: de dilluns a divendres, excepte festius, des de les 8.00 h fins a les 14.00 h i des de les 16.00 h fins a les 18.00 h.  
Es considera que, amb la limitació de l'extensió superficial cap al nord, complementada amb la instal·lació de la pantalla vegetal modificada en els termes assenyalats en l'apartat anterior, s'haurien de complir els límits sonors màxims establits per la legislació vigent. La limitació horària en millorarà el resultat. No obstant això, amb la finalitat de constatar l'eficiència de les mesures adoptades, s'hauran de dur a terme controls periòdics.  
D'altra banda, per a verificar la minimització de molèsties a la població per sorolls i vibracions, cal distingir les diverses accions de l'activitat extractiva en funció de les característiques de l'impacte potencial sobre la població.  
- Així, a l'efecte de determinar el compliment dels nivells de vibracions mesurats in situ, es distingirà entre vibracions estacionàries i vibracions transitòries, segons el que s'estableix en l'RD 1367/2007, pel qual es desenvolupa la Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll, referent a zonificació càustica, objectius de qualitat i emissions acústiques.  
Les vibracions s'avaluaran conforme als procediments establits en l'annex IV d'aquest RD, i hauran de complir els paràmetres següents:  
  
1) En relació amb les vibracions estacionàries, que inclouran les labors diàries i habituals de l'activitat (totes, excepte les voladures), cap dels valors de l'índex mesurat in situ podrà superar el valor corresponent a l'ús residencial de l'edifici, és a dir, l'índex de vibració Law 75.  
  
2) Vibracions transitòries, voladures: el nivell establit en l'apartat 1 podrà superar-se per al conjunt de voladures efectuades en 6 mesos, d'acord amb el procediment següent:  
2.1) Les voladures s'han de dur a terme segons les prescripcions ja indicades.  
2.2) Cap voladura podrà superar els 5 dB en relació amb el nivell límit de l'apartat 1, és a dir, per a ús residencial, l'índex de vibració Law 80.  
2.3) El conjunt de superacions de les voladures del semestre haurà de ser, en tot cas, inferior a 9 dB. A aquest efecte, cada voladura l'excés de la qual siga inferior a 3 dB s'haurà de comptabilitzar com 1 dB, i la voladura l'excés de la qual estiga entre els 3-5 dB s'haurà de comptabilitzar com 3 dB.  
- Per a determinar el compliment dels nivells sonors es distingirà entre els nivells sonors generats per les activitats habituals i les voladures:  
1) Les activitats habituals (totes, excepte voladures) hauran de complir, en tot cas, els nivells sonors de l'ambient exterior establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica.  
  
Ús dominant Nivell sonor dB(A) (horari diürn)  
Residencial 55  
Industrial (complex de valorització i eliminació de residus) 70  
  
2) D'acord amb la disposició addicional primera de la Llei 7/2002 esmentada, tenint en compte la durada i freqüència de les voladures, es permet, de manera excepcional i exclusiva per a l'interval de la voladura, un nivell màxim de recepció extern incrementat en 45 dB en relació amb el que s'estableix en la taula 1 de l'annex II.  
  
Ús dominant Nivell sonor dB(A) (horari diürn)  
Residencial 100  
Industrial (complex de valorització i eliminació de residus) 120  
  
  
Per dur a terme els controls periòdics de soroll i vibracions s'han de plantejar punts de control suficients per a abastar els punts d'afecció més pròxims de l'entorn de l'activitat. Els mesuraments s'hauran de realitzar in situ, prenent, almenys, els punts de control següents:  
- 3 punts de les proximitats de la pedrera situats al nord-est, nord i nord-oest, corresponents a edificis amb ús residencial;  
- 1 punt corresponent a l'exterior del complex de valorització i eliminació de residus.  
En cas de superar-se els llindars establits, hauran d'adoptar-se mesures correctores addicionals.  
c.2) Emissió de partícules:  
L'activitat extractiva genera un increment important de partícules sòlides en suspensió, així com gasos de combustió procedents del funcionament de la maquinària i el trànsit de vehicles. En aquest sentit, la mineria no energètica està recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener.  
La documentació tècnica estima una producció mitjana de 150.000 t/any. Segons aquesta capacitat productiva i l'emplaçament de l'explotació, l'activitat es troba classificada en el grup C d'aquest catàleg, en concret amb el codi 04 06 16 02. En conseqüència, el titular està obligat a realitzar la notificació prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
La granulometria del material produït (0,4-0,5 mm) exigeix extremar les mesures per a evitar la propagació de partícules en suspensió, tant cap al nord, on es troben els habitatges, com cap al sud, on es troba la microreserva de Cabecicos de Villena. També ha de minimitzar-se la deposició sobre la flora immediata, en concret la corresponent a l'hàbitat 1520\*, i en particular, sobre l'espècie protegida F. loscosii.  
  
S'esmenten les mesures següents per a la prevenció de la producció de pols:  
- Reg regular de vials i plaça de pedrera amb camió cisterna. La freqüència dels regs s'haurà d'adaptar a les condicions climatològiques, així com a les característiques del sòl.  
- Reducció de la velocitat de circulació.  
- La instal·lació de trituració mòbil està carenada i dotada de sistemes de polvorització d'aigua, a fi d'evitar l'eixida de pols en suspensió a l'atmosfera.  
- Apilaments a recer del vent.  
- Transport del material en camions amb sistema de tancament mitjançant lona en la caixa.  
- S'hauran d'evitar els vessaments de material durant la càrrega de camions.  
- En relació amb les voladures: la perforació per a la realització de barrinades haurà d'incloure sistemes de captació de pols o sistemes d'injecció d'aigua. S'haurà d'evitar, en la mesura que siga possible, realitzar voladures els dies de vent, i per a fer-ho s'hauran de consultar els comunicats meteorològics. Durant la voladura s'haurà d'humitejar la part superior del banc, on se situen les barrinades, així com la superfície sobre la qual caurà la voladura.  
Aquestes mesures ja es desenvolupen actualment, i segons l'Informe de qualitat de l'aire que inclou la documentació aportada, elaborat per Marsan, entitat acreditada per ENAC, el juny de 2016 l'explotació compleix amb els nivells establits en el Decret 127/2006, de 15 de setembre. No obstant això, aquest decret està derogat, per la qual cosa no es garanteix el compliment de la normativa posterior.  
Les mesures preventives i correctores proposades per a evitar l'emissió de partícules (en particular, l'establiment de la pantalla vegetal modificada en els termes indicats en l'apartat anterior) es consideren correctes, encara que es necessita el seguiment de l'emissió de partícules en suspensió per a contrastar-ne l'eficàcia.  
En consideració a la població de les proximitats, els estudis de deposició de partícules han d'incloure tots els punts relacionats per al control de sorolls i vibracions.  
D'altra banda, per a atendre les consideracions del Servei de Vida Silvestre, també s'haurà de potenciar el mesurament de deposició de partícules cap al sud. No obstant això, atés que l'extensió de l'activitat cap al sud es produeix en la fase 4, no es considera necessari realitzar mesuraments en aquesta zona d'afecció fins a l'inici de la fase 4 esmentada. Així, a més dels punts proposats per a control de sorolls i vibracions durant tota la vida de l'explotació, per al control de partícules sedimentades, en el moment en què s'inicie la quarta fase s'hauran d'incorporar 3 punts addicionals de mesurament, situats a 100, 250 i 500 m de distància del límit d'explotació.  
d) Contaminació de sòls i aigües. Manteniment de maquinària  
La possible contaminació de sòls i aigües es deu, d'una banda, a l'arrossegament ocasional de sediments per l'aigua d'escolament, que augmentaria la terbolesa de les aigües, i per una altra, a abocaments eventuals de fluids procedents de vehicles i maquinària.  
Quant a l'arrossegament de sediments, es considera adequat el disseny de correcció hidrològica de l'àrea afectada.  
En relació amb la contaminació per abocaments eventuals de fluids, la documentació esmenta l'existència d'una nau amb eines i maquinària per a la realització de xicotetes reparacions en l'explotació. Sobre aquest tema, es considera que el manteniment rutinari de la maquinària s'ha de dur a terme en tallers autoritzats i que la realització de reparacions en la mateixa explotació requereix que s'habilite, dins del perímetre de l'activitat, una àrea impermeabilitzada per a evitar la infiltració de fluids contaminants al subsòl.  
El mesurament i la interpretació dels resultats es durà a terme per una OCA.  
e) Consum d'aigua  
La demanda d'aigua per al desenvolupament de l'activitat correspon principalment a les mesures preventives contra la pols i el reg de la vegetació de restauració. Segons la informació transmesa a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, es requereixen 4.040 m³/any, que se subministraran amb camions cisterna.  
Amb les prevencions assenyalades per la CHJ relatives a la procedència del recurs emparada en un dret d'ús legal, no es considera que es generaran efectes significatius sobre el recurs.  
f) Paisatge  
L'impacte visual de l'activitat es deu a l'eliminació de la vegetació en les zones a explotar, i l'alteració de la topografia, eliminant relleus i creant fronts d'explotació. L'ampliació proposada suposa impacte visual a més distància.  
En l'Informe d'agost de 2018, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge requeria completar l'anàlisi visual realitzada, considerant punts d'observació pròxims i punts elevats del territori.  
Amb posterioritat a aquest informe, s'ha restringit l'àrea d'afecció de l'explotació, tant pel nord com pel sud. A més, l'establiment de la pantalla vegetal proposada pel promotor, modificada en els termes assenyalats, redueix la visibilitat de l'explotació a distància, de manera que, encara que no se n'elimina l'impacte, es restringeix la conca visual afectada i s'atenua la magnitud de l'efecte.  
g) Gestió de residus  
El Pla de restauració integral titula la part IV com a «Pla de gestió de residus».  
Aquest pla destaca que l'explotació Las Carlicas no genera residus de tipus miner, perquè tot el material extret s'empra com a recurs mineral, no n'hi ha d'estèrils. S'hi indica, textualment, que «En cas que el mineral no siga transportat immediatament a la destinació, aquest haurà de ser depositat en monticles en la plataforma de treball corresponent, a l'espera del trasllat d'aquest, sense que, en cap cas, supose un apilament de durada més llarga d'un any.» S'hi afig que, «ja que aquest apilament no correspon a residu miner, no és necessària la redacció d'un pla de gestió de residus».  
3r. Programa de vigilància ambiental  
L'Estudi d'impacte ambiental inclou el preceptiu Programa de vigilància ambiental. S'hi indica que totes les incidències s'hauran de recollir en un informe anual.  
El programa de vigilància ambiental preveu, entre altres controls:  
  
- Anual:  
- Reposició de falles i aclarides durant les labors de restauració i en la fase de manteniment.  
- Vigilància de la presència de nius en la zona d'afecció.  
- Replanteig del perímetre d'actuació: zones explotades, restaurades-  
- Control dels processos erosius i inestabilitats en les zones restaurades.  
- Semestral:  
- Si se sol·licita, es durà a terme un control de la immissió de partícules de pols en l'ambient. Aquest control es durà a terme per una OCA.  
- Si se sol·licita, es duran a terme mesuraments de soroll i l'elaboració posterior de mapes de soroll per al control sonor de l'activitat. Aquest control es durà a terme per una OCA.  
- Inspecció visual dels processos erosius i inestabilitats en les zones explotades.  
- Neteja i sanejament de les rases de drenatge, amb la finalitat de controlar els processos erosius i de rebliment.  
- Quadrimestral: control de l'avanç dels fronts d'explotació per a evitar intrusions fora de l'àrea extractiva.  
- Mensual:  
- Seguiment de les labors de restauració i de l'estat fitosanitari dels individus introduïts.  
- Remoció dels apilaments de terra vegetal.  
- Estabilització i compactació de les pistes de trànsit més freqüentades.  
- Setmanal: reg periòdic de les pistes de transport i dels apilaments (mínim, 3 vegades/setmana).  
- Diari:  
- Planificació i control del trànsit dels vehicles de transport.  
- Reducció de la velocitat de circulació, de manera que s'hi eviten els encreuaments de pistes.  
- Els camions hauran de transportar el material obligatòriament amb una lona de protecció.  
- Control dels nivells de soroll durant l'activitat.  
- Mesuraments dels nivells de soroll i vibracions durant les voladures.  
- Vigilància de la circulació de maquinària fora de les zones no aptes.  
Es considera que el programa de vigilància ambiental proposat s'ha de completar incorporant-hi, almenys, els controls periòdics següents:  
  
- Control del vent: cada vegada que es realitze una voladura.  
- Control trimestral de la pols depositada, amb captadors de pols, en l'àmbit de 550 m cap al sud (límit amb l'MRF «Cabecicos de Villena») i 500 m cap al nord.  
- El control de la revegetació s'haurà de realitzar en coordinació amb l'organisme especialitzat contractat per a la producció de les plantes.  
- A més, s'haurà de modificar la periodicitat indicada en el PVA proposat, de manera que el control dels processos erosius i inestabilitats en les zones restaurades es duga a terme cada sis mesos.  
D'altra banda, el Programa de vigilància ambiental s'ha de prolongar, excepte en els controls relatius a operacions pròpies de l'activitat extractiva, durant 5 anys després de l'acabament de l'explotació.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup 2.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiu sotmetre l'activitat al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquest, segons es desprén de l'article 7.1.a de la llei esmentada.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
L'article 5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i en la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc atribuïdes legalment, formule la resolució següent:  
  
Primer  
Considerar acceptable, a l'efecte únicament ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el Projecte d'ampliació d'explotació de recursos de la secció A, Las Carlicas, número 867, promogut per Yesos Las Carlicas, SL, que se situa en la parcel·la 32 del polígon 8 del terme municipal de Villena (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'ha establit en l'Estudi d'impacte ambiental, el Projecte d'explotació, el PRI i l'altra documentació rebuda en data 17 de febrer de 2020, en tot allò que no contradiga els condicionants del punt segon d'aquesta resolució, que seran de compliment obligat.  
  
Segon  
1. L'àmbit de l'explotació serà el definit pels vèrtexs següents en coordenades UTM ETRS89 (fus 30), i s'hi hauran d'incorporar, a més, les reculades de 5 m respecte de la via pecuària, per l'est, i de 10 m respecte de la carretera, per l'oest.  
  
Punt X Y Punt X Y  
3 736769 1384897 99 692999 4280532  
4 865611 4200750 93 053316 4280564  
5 924142 9689742 44 997907 4280616  
6 846558 9352353 85 594110 4280698  
7 345354 8619769 49 206003 4280716  
8 804000 8581423 62 034887 4280846  
9 507831 3247475 50 952773 4280921  
46 669729 7074859 30 786711 4280941  
23 820725 2053678 61 089832 4280956  
33 208770 8973872 24- 512333 4281020  
92 013683 4280449 P3 371359 4281003  
69 705460 8333470 3 344284 4280895  
  
  
El punt P3 coincideix amb el punt P3 de l'explotació ja autoritzada.  
  
S'exclou de l'àmbit d'explotació el tram nord comprés entre els vèrtexs 07-76-1-4-5, que es quedarà en el seu estat actual i mantindrà l'eixida d'aigües de l'explotació pel nord-oest, entre el punt 23 i el nou punt 24?, a cota 509 msnm. La zona exclosa s'haurà de revegetar per a constituir la barrera vegetal.  
En l'annex I d'aquesta resolució es reflecteix l'àmbit definitiu de l'ampliació sobre el croquis de l'explotació.  
En els documents tècnics de l'explotació s'hauran de modificar les fases 1 i 2 amb la finalitat d'ajustar-se al nou límit d'explotació.   
2. Cronologia d'explotació-restauració  
- L'ampliació del perímetre de l'actual explotació cap al sud (parcialment, fase 3 i fase 4) quedarà supeditada, en tot cas, a la restauració total de les fases 1 i 2, corresponents als bancs laterals, fins a, aproximadament, el perfil transversal 0+375 dels plànols aportats, així com a la restauració de la totalitat de la plaça de pedrera de la fase 1 i de la fase 2, i s'exceptuarà, en aquest últim cas, l'espai imprescindible per a la circulació de camions i maquinària i la zona d'espera.  
  
- Així mateix, la fase de restauració 3 haurà d'incloure la revegetació de la superfície de la plaça de pedrera que no siga imprescindible per a la circulació de camions i la resta de maquinària, per a la zona d'espera i la planta de tractament.  
- Per tant, únicament haurà de quedar posposada a la fase 5 la restauració de la superfície de plaça de pedrera de les fases 2 i 3 reservada per a la circulació de camions i la resta de maquinària, zona d'espera i planta de tractament, i la superfície corresponent a la totalitat de la fase 4.  
El manteniment es prolongarà durant 5 anys després de l'acabament de totes les labors de restauració de la fase 5.  
3. El pla de restauració de la superfície afectada haurà d'incloure, tant en la memòria com en el pressupost, en el capítol de preparació del terreny previ a la revegetació, la instal·lació de malles antierosió en la superfície dels talussos, per a evitar, o almenys minimitzar, la pèrdua de sòl per erosió hídrica i l'aparició de morfologies erosives, així com per a garantir l'èxit de la revegetació.  
4. En el termini màxim de 3 mesos des de la notificació d'aquesta resolució, el promotor haurà d'instal·lar una pantalla vegetal protectora en la zona nord de l'explotació, entre els vèrtexs 23 i 3, d'acord amb la delimitació establida en el punt 1 anterior.  
La pantalla vegetal complementarà la vegetació que hi ha actualment i estarà conformada per pins blancs en 2 línies a portell, i intercalarà, entre els peus arboris, exemplars arbustius, amb la finalitat de mantindre una densitat mínima de fullatge en diversos estrats d'altura.  
  
5. La planta de tractament mòbil s'haurà de traslladar progressivament a la zona sud de l'explotació, dins de la plaça de pedrera, però sempre s'haurà de mantindre a una distància inferior a 80 m del front sud d'explotació. Així mateix, els apilaments de material triturat s'hauran de traslladar progressivament al sud de l'explotació.  
6. En el termini de 3 mesos des de la notificació d'aquesta resolució, el promotor haurà de concretar amb algun organisme públic o privat especialitzat la recollida de llavor per a les labors de restauració i la producció de les plantes, així com el seguiment de la implantació d'aquestes.  
7. Règim de realització de voladures  
1r. Les voladures quedaran restringides a la franja horària compresa en el rang següent: de dilluns a divendres, excepte festius, des de les 8.00 h fins a les 14.00 h i des de les 16.00 h fins a les 18.00 h.  
2n. S'haurà d'avisar, amb dos dies d'antelació de la data i hora aproximada de la voladura, a l'Ajuntament de Villena, al gestor del complex de valorització i eliminació de residus i a les persones interessades personades en el procediment.  
3r. Per a distàncies 150 m d'estructures a protegir (habitatges i centre de tractament de residus) s'haurà de seqüenciar la càrrega d'explosiu per barrinada, amb la finalitat de reduir al màxim els sorolls i vibracions, però s'hauran de complir, en tot cas, els límits establits en la legislació sectorial vigent, d'acord amb el que s'ha indicat en els punts següents.  
8. Control de sorolls i vibracions  
- Les vibracions s'avaluaran conforme als procediments establits en l'annex IV de l'RD 1367/2007, pel qual es desenvolupa la Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll, referent a zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques, i hauran de complir els paràmetres següents:  
a) En relació amb les vibracions estacionàries, que inclouran les labors diàries i habituals de l'activitat (totes, excepte les voladures), cap dels valors de l'índex mesurat in situ podrà superar el valor corresponent a l'ús residencial de l'edifici, és a dir, l'índex de vibració Law 75.  
  
b) Vibracions transitòries, voladures: el nivell establit en l'apartat a s'haurà d'ajustar, per al conjunt de voladures efectuades en 6 mesos, al procediment següent:  
b.1) Les voladures s'hauran d'efectuar, en tot cas, segons el règim de voladures del condicionant anterior.  
b.2) Cap voladura podrà superar els 5dB en relació amb el nivell límit de l'apartat a, és a dir, per a ús residencial, índex de vibració Law 80  
b.3) El conjunt de superacions de les voladures del semestre haurà de ser, en tot cas, inferior a 9 dB. A aquest efecte, cada voladura l'excés de la qual siga inferior a 3dB s'haurà de comptabilitzar com 1dB, i la voladura l'excés de la qual estiga entre els 3-5 dB s'haurà de comptabilitzar com 3 dB.  
- Per a determinar el compliment dels nivells sonors es distingirà entre els nivells sonors generats per les activitats habituals i les voladures:  
a) Les activitats habituals (totes, excepte voladures) hauran de complir, en tot cas, els nivells sonors de l'ambient exterior establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica.  
  
Ús dominant Nivell sonor dB(A) (horari diürn)  
Residencial 55  
Industrial (complex de valorització i eliminació de residus) 70  
  
  
b) D'acord amb la disposició addicional primera de la Llei 7/2002 esmentada, tenint en compte la durada i freqüència de les voladures, es permet, de manera excepcional i exclusiva per a l'interval de la voladura, un nivell màxim de recepció extern incrementat en 45 dB en relació amb el que s'estableix en la taula 1 de l'annex II.  
  
Ús dominant Nivell sonor dB(A) (horari diürn)  
Residencial 100  
Industrial (complex de valorització i eliminació de residus) 120  
  
  
Els mesuraments s'hauran de dur a terme in situ, prenent, almenys, els punts de control següents:  
- 3 punts de les proximitats de la pedrera situats al nord-est, nord i nord-oest, corresponents a edificis amb ús residencial;  
- 1 punt corresponent a l'exterior del complex de valorització i eliminació de residus.  
Els punts de mesurament proposats corresponen a les següents coordenades aproximades (sistema de referència UTM ETRS89, fus 30):  
  
  
Punt Coord. X Coord. Y  
A1 805725 4281013  
A2 165651 4281153  
A3 532446 4281035  
A4 797397 4280540  
  
  
En l'annex II es mostra la disposició dels punts de mostreig proposats sobre l'ortofotografia de la zona extreta del visor cartogràfic de l'ICV.  
A aquests mesuraments podran acudir un representant de l'empresa, un tècnic de l'òrgan substantiu, un tècnic de l'Ajuntament de Villena i les persones interessades personades en el procediment. A aquest efecte, s'haurà de notificar amb 2 dies d'antelació a la realització d'aquests.  
El mesurament i la interpretació dels resultats els duran a terme organismes de certificació acreditats, que s'hauran d'ajustar al que es preveu en el Decret 1367/2007, de 19 d'octubre, pel qual es desenvolupa la Llei 37/2003, de 17 de novembre, de soroll i vibracions, referent a la zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques. En cas de superar en els punts de control els nivells màxims indicats, s'hauran adoptaran les mesures correctores pertinents.  
Els informes resultants de les auditories acústiques, de vibracions i mesuraments de partícules, s'hauran d'incorporar al programa de vigilància ambiental.  
9. El Programa de vigilància ambiental proposat s'haurà de completar incorporant-hi, almenys, els controls periòdics següents:  
9.1. Control de sorolls i vibracions. Es realitzaran auditories conforme al que s'estableix en el condicionant 8: durant tota la vida útil de l'activitat, cada 6 mesos per a les activitats habituals i cada vegada que es duga a terme una voladura.  
9.2. Control de partícules: trimestralment es mesuraran les partícules depositades.  
Els punts de mesurament proposats corresponen a les següents coordenades aproximades (sistema de referència UTM ETRS89, fus 30):  
  
Punt Coord. X Coord. I  
A1 021391 4281013  
A2 884747 4281153  
A3 328867 4281035  
P5 987571 4280350  
P6 775811 4280210  
P7 108026 4280010  
  
  
En els punts P5 a P7 es realitzaran mesuraments a partir de l'inici de la quarta fase.  
En l'annex II es mostra la disposició dels punts de mostreig proposats sobre l'ortofotografia de la zona extreta del visor cartogràfic de l'ICV.  
A aquests mesuraments podran acudir un representant de l'empresa, un tècnic de l'òrgan substantiu, un tècnic de l'Ajuntament de Villena i les persones interessades personades en el procediment. A aquest efecte, se n'haurà de notificar la realització amb 2 dies d'antelació.  
El mesurament i la interpretació dels resultats els duran a terme organismes de certificació acreditats, que s'hauran d'ajustar al que es preveu en la normativa vigent. En cas de superar en els punts de control els nivells màxims indicats, s'hauran d'adoptar les mesures correctores pertinents.  
El titular de l'activitat haurà de mantindre actualitzat un llibre de control dels mesuraments d'emissions a l'atmosfera, que estarà a la disposició de l'autoritat competent, i en el qual hauran de constar, de manera clara i concreta, els resultats dels mesuraments i les anàlisis de contaminants. El llibre de control ha de ser accessible per als tècnics de l'òrgan substantiu, l'Ajuntament de Villena i les persones interessades personades en el procediment.  
9.3. Altres controls periòdics a incloure en el PVA  
- Control del vent: cada vegada que es realitze una voladura.  
- El control de la revegetació s'haurà de dur a terme en coordinació amb l'organisme especialitzat contractat per a la producció de les plantes.  
- Control semestral dels processos erosius i inestabilitats en les zones restaurades.  
El Programa de vigilància ambiental es prolongarà durant 5 anys després de l'acabament de l'explotació, excepte en els controls relatius a operacions pròpies de l'activitat extractiva.  
10. El manteniment rutinari de la maquinària s'haurà de realitzar en tallers autoritzats, i la documentació resultant s'haurà d'incorporar al registre del Programa de vigilància ambiental.  
Per a realitzar reparacions en l'explotació s'haurà d'habilitar, dins del perímetre de l'activitat, una àrea impermeabilitzada per a evitar la infiltració de fluids contaminants al subsòl.  
11. La classificació de l'activitat en el grup C, segons l'annex del Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'hi estableixen les disposicions bàsiques per a l'aplicació d'aquestes, obliga a la notificació prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, s'haurà de comunicar a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, com que és un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que es puguen utilitzar els mitjans que, en defensa dels seus drets i interessos, consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà la que s'estableix en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/202013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 27 d'abril de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons la Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019)].»  
  
  
València, 17 de novembre de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons la Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019)].