Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9590, del 08-05-2023 (2023/4590)

RESOLUCIÓ d'11 d'abril de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte d'obres de consolidació i modernització del reg en l'agrupació Pinella 3, del terme municipal de Vila-real. Expedient: (2607806) 051/2022/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9590

Data del DOGV
:   08-05-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/4590


Data del document
:   11-04-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'11 d'abril de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte d'obres de consolidació i modernització del reg en l'agrupació Pinella 3, del terme municipal de Vila-real. Expedient: (2607806) 051/2022/AIA. [2023/4590]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (2607806) 051/2022/AIA.  
Títol: Obres de Consolidació i modernització del reg en l'agrupació Pinella 3.  
Titular: Comunitat de Regants Cota 100 MD del riu Millars.  
Promotor i òrgan substantiu: Servei de Regadius de la DG d'Agricultura, Ramaderia i Pesca.  
Localització: Vila-real (Castelló).  
  
Antecedents i tramitació administrativa  
El 22 de març de 2021, el Servei de Regadius va sol·licitar a aquest òrgan ambiental consulta sobre el procediment a aplicar al Projecte d'obres de consolidació i modernització del reg en l'agrupació Pinella 3, i es va procedir a l'obertura de l'expedient 45/4717-SMJ. El 22 de juliol de 2021 es remet informe al Servei de Regadius on s'indica que el projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit simplificat.  
Amb data de 28 de gener de 2022 té entrada en l'òrgan ambiental documentació tècnica i ambiental a l'efecte de l'inici del procediment simplificat d'avaluació d'impacte ambiental.  
Mitjançant un requeriment de 2 de juny de 2021, s'indica a l'òrgan substantiu la necessitat de completar el document ambiental.  
El 23 de desembre de 2022 té entrada en aquest òrgan ambiental la documentació requerida.  
El 21 de febrer de 2023 s'inicia la fase de consultes establida en l'article 46 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental.  
Es van realitzar les consultes següents:  
- Secció forestal de la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta conselleria.  
- Ajuntament de Vila-real.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Amb data de 23 de febrer de 2023 se sol·licita a l'òrgan promotor l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de l'òrgan competent en cultura, el qual és remés amb data de 14 de març de 2023.  
Informes sectorials  
El 10 de març de 2023, la Direcció General de Cultura i Patrimoni emet informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, on considera que el projecte no afectarà cap BIC o bé de rellevància local sempre que es complisquen les mesures correctores proposades en la memòria d'impacte patrimonial.  
El 14 de març de 2023, l'Ajuntament de Vila-real emet informe en el qual s'indica que, tenint en compte les mesures preventives i correctores, es considera que el projecte no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient.  
  
Criteris ambientals  
Per a l'emissió d'aquest informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, s'han tingut en compte els criteris de l'annex III d'aquesta.  
Característiques del projecte  
El projecte té per objecte realitzar la modernització de la zona coneguda com a Pinella 3, situada al sud dels polígons industrials carretera d'Onda i el baixador de Betxí. Aquesta zona té 316,98 ha i actualment es rega a manta. Amb la realització del projecte es pretén canviar el sistema de reg actual a un sistema de reg d'alta freqüència. Els recursos hídrics de què disposa són dotze pous amb una concessió total de 19,62 hm³ i aigües superficials procedents del canal Cota 100 MD del riu Millars 21,66 hm³/any. Amb l'execució del projecte es pretén complir els objectius del Pla de conca disminuint el consum d'aigües subterrànies.  
Les obres principals que es realitzaran per a aconseguir els objectius pretesos són:  
- Construcció de dos depòsits de regulació i emmagatzematge de 500 i 13.000 m³ de formigó armat, construcció de capçal de reg i les seues instal·lacions de bombament i fertirrigació, cambra que albergarà els grups de pressió per al rebombament de les aigües subterrànies, instal·lacions d'MT i BT, planta solar d'autoconsum i xarxa de canonades soterrades amb els seus elements de regulació i control (vàlvules i hidrants).  
El depòsit principal (13.000 m³) se situarà a la parcel·la 60 del polígon 37 i el depòsit secundari (500 m³) se situarà a la parcel·la 405 del polígon 40.  
- Connexions des del canal Cota 100 fins al depòsit principal per mitjà de canonada de DN900 d'FC.  
- Connexions des dels 12 pous existents fins al depòsit principal.  
  
- Nau industrial d'uns 375 m² que albergarà els grups de pressió per a reg, instal·lacions de filtratge i fertirrigació. A la parcel·la on se situarà la nau s'instal·larà a més el depòsit principal, depòsits exteriors d'adob, cambra semisoterrada on es disposaran els grups de pressió.  
  
- Infraestructures d'electrificació:  
a) Capçal de reg: instal·lació elèctrica en BT, centre de transformació. Estesa de línia aèria d'MT per a transportar una potència de 630 kVA.  
b) Cambra de rebombament: instal·lació elèctrica en BT, CT i línia aèria de 300 m en MT per a transportar una potència de 250 kVA.  
c) Planta fotovoltaica: instal·lació d'autoconsum de 100 kW per a proveir en part les necessitats del capçal de reg; podrà haver-hi abocament d'excedents a la xarxa. La potència instal·lada serà de 104,4 kWp. Segons els plànols del projecte, la instal·lació se situarà a l'interior del depòsit principal.  
- Xarxa de reg: estarà formada per les conduccions principals, projectades en PVC-O PN 12,5 i PE 100 PN 10 amb diàmetres compresos entre 110 i 500 mm i longitud total aproximada de 24.038,3 m. S'instal·laran 117 hidrants on se situaran les vàlvules d'aïllament manual, electrovàlvules i comptadors volumètrics per a cada usuari. S'instal·laran 10 hidrants per a l'ompliment de depòsits.  
Les conduccions que permetran realitzar el reg en parcel·la tindran una longitud total aproximada de 37.575 m.  
Ubicació del projecte  
La zona objecte del projecte de modernització se situa al sud de zones d'ús industrial, situades entre grans vies de comunicació, sense afeccions ambientals rellevants.  
Els espais naturals protegits més pròxims se situen a 3,5 km (LIC / ZEPA / ZEC desembocadura del riu Millars).  
El paisatge és propi d'un regadiu arbrat on predominen els cítrics. Queda emmarcat a l'est pel nucli urbà de Vila-real; a l'oest, pel Camí de la Ratlla; al nord, per zones urbanes i polígons industrials, i al sud, per camps de cultiu. Destaquen com a elements característics del paisatge els barrancs existents en l'àrea com ara el barranc Roig. L'àmbit d'actuació no es troba en l'àmbit de paisatges de rellevància regional identificats en l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.  
  
En l'àmbit d'actuació no es localitzen camins ramaders a excepció de l'assagador del Camí de la Ratlla que discorre en el límit W de la zona a modernitzar.  
No es localitzen en l'àmbit de la modernització hàbitats prioritaris.  
  
L'àmbit on discorren els barrancs i les zones limítrofes són considerats com a sòl forestal segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana.  
Respecte al patrimoni cultural, en els voltants de les zones afectades per les obres, està documentat un jaciment arqueològic (Corral de Galindo) d'adscripció iberoromà, medieval i un aljub d'origen andalusí. D'altra banda, a l'oest de l'actuació es localitza la Via Augusta, actualment considerada com a senda i coincident amb la CV-185, si bé la seua vertadera ubicació no està científicament provada.  
  
Sobre aquest tema, l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni adverteix que tant l'actual traçat considerat com la Via Augusta / Camí de la Ratlla com el que podria considerar-se com a possible vertadera alternativa (Camí del Caminàs), són dos camins i recorreguts diferents que funcionen al mateix temps durant l'època romana i que segurament són camins fossilitzats en el temps.  
Respecte al patrimoni paleontològic, no s'espera afecció en l'àmbit d'actuació.  
En relació amb el patrimoni etnològic, es localitzen nombroses infraestructures de reg (séquies, motors i pous), estructures agrícoles (masets, casetes de ferramentes) creu del camí de Betxí, murs de pedra en sec.  
Respecte als riscos, segons el Pla d'acció territorial per a prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), en l'àmbit de la modernització es localitzen zones amb el risc de tipus 6 i geomorfològic associat als barrancs que discorren en l'àrea.  
  
Característiques del potencial impacte  
En la fase d'execució del projecte  
Els moviments de terra i el trànsit de la maquinària podran generar compactació de terres, disminució de la qualitat atmosfèrica (pols, soroll i emissió de contaminants), generació de residus (restes de materials d'obra, inertes), risc d'abocaments (combustibles i olis procedents de la maquinària) i afecció a béns del patrimoni cultural.  
  
Amb la finalitat de corregir els efectes sobre el sòl, a la finalització de les obres s'hauran de descompactar les zones afectades. No s'esperen efectes significatius sobre la qualitat de l'aire pel fet que l'impacte que puga generar-se es considera transitori, si bé es proposa el control del correcte manteniment de la maquinària d'obra com a mesura de protecció de l'atmosfera, el reg de camins i zona d'obres, si cal, i la limitació de la velocitat dels vehicles.  
D'altra banda, caldrà habilitar contenidors de residus en zones condicionades a aquest efecte i gestionar tots els residus generats mitjançant el seu reciclatge, o retirada a abocador autoritzat. Com a mesura correctora, el projecte inclou el corresponent document referent a la gestió de residus. Quant als possibles abocaments que puguen succeir en el transcurs de les obres, s'hauran de recollir i gestionar a través de gestor autoritzat. En aquest mateix sentit, les infraestructures auxiliars d'obra se situaran allunyades de corrents naturals d'aigua permanents o temporals.  
Flora i vegetació. El traçat de les conduccions s'ha dissenyat seguint els límits de camins i parcel·les per a evitar afeccions innecessàries a la vegetació tant natural, com cultivada. Amb la finalitat de no afectar innecessàriament la vegetació, s'haurà d'abalisar la zona d'obres i específicament els exemplars d'interés.  
Fauna. S'hauran de planificar temporalment les obres per a evitar que aquestes coincidisquen amb períodes de cria, i s'hauran de tancar les canonades després de ser instal·lades per a evitar que queden atrapats animals en l'interior. S'instal·laran dispositius anticol·lisió en les línies elèctriques aèries.  
Quant al patrimoni cultural, a fi d'evitar impactes, hauran d'establir-se mesures preventives com ara l'abalisament i seguiment arqueològic intensiu de les obres en un radi de 200 m al voltant de l'aljub àrab, el seguiment intensiu de les ubicacions on pot ser localitzat el Corral de Galindo, seguiment arqueològic intensiu de les obres en la rodalia del camí de la Ratlla / Via Augusta en els desmunts tangents al camí, i la realització de quatre sondejos sobre aquest, seguiment (en general) dels desmunts.  
Quant als elements patrimonials com ara camins ancestrals i ramaders no s'han d'interrompre per les obres sense haver disposat de passos alternatius, els murs de pedra haurien de ser conservats si bé en el cas que fora imprescindible la seua afecció es conservarien les pedres per a posteriors reposicions. Les casetes de ferramentes i els masets s'hauran d'abalisar per a evitar la seua afecció. Les séquies hauran de conservar-se.  
En els motors de reg i els pous afectats per les obres s'haurà de procurar la seua mínima afecció i respectar els elements etnològics d'interés d'aquests (panells ceràmics de caràcter religiós, per exemple); la resta de pous i motors hauran de ser abalisats. Altres elements d'interés com la creu de la mala mort de Betxí i l'estructura reutilitzada actualment com a cremador hauran d'abalisar-se per a evitar afeccions.  
  
Sobre aquest tema, l'informe de l'òrgan competent en patrimoni cultural indica que les mesures de protecció del patrimoni etnològic són correctes. Quant a les mesures de protecció del patrimoni arqueològic proposa un seguiment arqueològic no intensiu global de les obres de remoció del terreny. En cas que aparegueren restes arqueològiques d'interés, caldrà excavar-les i documentar-les.  
En la fase de funcionament  
Pot generar-se contaminació de les aigües a causa de les aplicacions d'adobs. Com a mesura correctora es proposa complir el que s'estableix en el Codi de bones pràctiques agràries.  
El canvi de sistema de reg pot portar a una modificació de l'evapotranspiració potencial pel que podria incrementar-se la demanda d'aigua. En tot cas, el possible increment de l'ETP es considera no significatiu, per tant, no tindria efectes apreciables en una possible disminució de l'aigua estalviada.  
La introducció d'ús d'energies renovables produirà un estalvi d'emissió de CO2 de 51,8 t/any, cosa que generarà efectes ambientals positius sobre el canvi climàtic.  
Les estacions de bombament i la resta de les instal·lacions auxiliars generen sorolls i vibracions. No obstant això, en trobar-se a l'interior de recintes protegits el seu impacte és mínim i mitigable i no és previsible que generen contaminació acústica.  
La substitució dels canals actuals per les canonades a pressió per la gradual posada en marxa de la modernització deixarà sense pas d'aigua de reg aquestes canalitzacions amb possibles efectes sobre la biodiversitat. No obstant això, algunes d'aquestes continuaran tenint una funció de drenatge i, per tant,, continuaran sent funcionals i conservaran un efecte favorable sobre la biodiversitat.  
L'impacte sobre els aqüífers es considera positiu mitjà alt i permanent, ja que s'aconseguirà un estalvi mitjà del 33 %; és a dir, de fins a 891.354 m³/any. L'estalvi en aigua superficial suposa a l'any un volum de 418.936 m³ (0,419 hm³) i un estalvi d'aigua subterrània a l'any de 472.417 m³ (0,472 hm³). La modernització proposada permetrà pal·liar el dèficit hídric que presenta la massa d'aigua, amb un dèficit de -11,0 hm³/any.  
Quant als retorns de l'aigua de reg, es calcula que la disminució serà de 0,245 hm³, davant d'un estalvi d'extracció de la massa de 0,472 hm³ pel que l'efecte sobre els aqüífers es preveu favorable. Referent a la intrusió marina existent en l'àrea pròxima al projecte, la modernització del reg generarà menor demanda d'aigua subterrània, cosa que podrà suposar millores en l'avanç de la falca salina. No obstant això, aquest òrgan ambiental considera que l'efecte beneficiós és incert i ha de confirmar-se amb mesures de vigilància ambiental. En el cas que la disminució de la pressió sobre els recursos subterranis no compensara l'efecte sobre els aqüífers dels retorns de reg podria donar-se un augment de l'avanç de la intrusió marina i en aquest cas caldria aplicar mesures correctores.  
Respecte a l'estat químic, l'estat qualitatiu és dolent a causa de la contaminació difusa procedent de l'agricultura. Sobre aquest tema és necessari indicar que la fertirrigació mancomunada a més d'afavorir la conversió a una agricultura ecològica amb l'ús d'adobs no mineralitzats, permet la dosificació de les aportacions de nitrats, i disminueix la lixiviació d'aigua al subsol, per tant, també disminueix la possibilitat de contaminació difusa.  
Respecte a la possible aridesa del sòl, la precipitació mitjana en la zona és de 439 mm anuals amb un règim caracteritzat per fortes precipitacions, per tant,, el risc d'aridesa del sòl ha de descartar-se. Es considera que, perquè les precipitacions siguen absorbides pel sòl i arriben als aqüífers i no es generen excessos d'escolament superficial, el sòl ha de mantindre's en bones condicions i evitar l'efecte de la insolació directa sobre aquest i mantindre una bona proporció de matèria orgànica. Hauran d'aplicar-se bones pràctiques com ara mantindre vegetació entre carrers, aplicació de segues, trituració de restes de poda per a la seua incorporació al terreny, per exemple.  
  
En l'aspecte socioeconòmic, la modernització produirà una millora en les condicions de treball i per això disminueix la tendència creixent en l'abandó de cultius amb la generació d'efectes positius.  
En relació amb els efectes ambientals sobre el paisatge, el document ambiental indica que els elements visibles del projecte seran els depòsits i la nau que albergarà el capçal de reg. L'acabat dels depòsits serà de formigó, en tons grisos, per tant, s'integraran en el paisatge. La nau (parament i cobertes) haurà de tindre els colors propis de l'entorn. A la urbanització de les parcel·les on se situaran els depòsits s'haurà d'instal·lar barrera visual mitjançant vegetació natural. La porta de les fornícules disposarà d'un color verd vegetació i, en tot cas, en aquelles fornícules més exposades s'haurà de pintar l'acabament de formigó amb una pintura integradora.  
Quant a les línies elèctriques, no és possible el seu trasllat a zones de menor visibilitat si bé, atés que discorren per zones antropitzades, l'impacte serà menor.  
A la finalització de les obres, el volum sobrant d'excavació es gestionarà de manera que no produïsca impacte negatiu i s'haurà d'adequar a l'APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització de rebliments en obres diferents d'aquelles que es van generar.  
El document ambiental proposa les mesures de seguiment ambiental durant la fase explotació següents:  
Control del consum d'aigua: es realitzarà el seguiment de l'evapotranspiració potencial en la zona modernitzada i es compararà amb altres zones no modernitzades mitjançant la presa de dades de depòsits evaporímetres que es disposaran a aquest efecte.  
Es realitzarà un adequat manteniment de les instal·lacions, control de pressió en xarxa i consums i s'implantarà un sistema de gestió tècnica amb mòduls de control de contingents la funció dels quals serà la de gestionar les qüestions relacionades amb l'aigua disponible per a cada regant. S'instal·laran tensiòmetres i captadors d'humitat per a correlacionar en diferents tipus de sòls (grandària del bulb) a fi d'assignar un correcte volum d'aigua de reg.  
Control dels nivells sonors: seguiment de les instal·lacions electromecàniques situades a l'interior del capçal mitjançant sonòmetre.  
Contaminació d'aigües subterrànies: com a mesura preventiva, s'haurà d'aplicar el Codi de bones pràctiques agràries aprovat per l'Ordre 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació. Amb la finalitat de controlar l'avaluació de l'estat qualitatiu i quantitatiu de les masses d'aigua es realitzarà un seguiment de les dades aportades per l'SAIH de la CHX en la lectura dels piezòmetres de la UD2065 i en els punts d'anàlisis de nitrats i de plaguicides de la massa subterrània 080.127. S'hauran de seguir, així mateix, els nivells estàtics i dinàmics dels 12 pous inclosos en la zona a modernitzar amb la finalitat d'establir un inventari de comportaments de nivells en funció de les extraccions, així com, de manera itinerant, el diagnòstic en cada pou amb un analitzador de xarxes per a comprovar l'estat de les bombes submergides i catalogar-les en funció del seu rendiment per mal estat o obsolescència.  
En relació amb la pèrdua de funcionalitat dels sequiols i atés que la posada al 100 % de tots els recintes haurà de produir-se en almenys tres campanyes de reg, gradualment s'analitzarà la necessitat d'establir neteges o podes en aquells en què per la pèrdua de funcionalitat com a sequiols ho puguen exigir per a mantindre la seua funcionalitat com a elements drenants. Aquestes canalitzacions hauran de ser inventariades i georeferenciades i classificades per la seua secció i la seua importància en el drenatge.  
Vulnerabilitat del projecte davant de riscos d'accidents greus o catàstrofes: el disseny dels depòsits de fertirrigació es basa l'NT MIE- APQ-6 i, per tant,, disposen de cubetes per a aquells productes que l'exigeixen en funció de la seua qualificació per perillositat. per tant,, ni en la fase de construcció, ni en la d'explotació, ni en la de desmantellament es preveuen abocaments accidentals greus de substàncies contaminants.  
El depòsit principal se situa a 600 m al sud del Polígon Industrial el baixador de Betxí i a l'oest aproximadament a 4,8 km del nucli urbà de Vila-real, mentre que el depòsit secundari es troba a uns 900 m al sud del polígon industrial Carretera d'Onda i a l'oest a 1 km del nucli de Vila-real. L'explotació es realitza amb l'aportació d'aigües superficials procedents del canal Cota 100 i d'aigües subterrànies dels pous i, per tant,, és controlada per l'obertura i tancament de vàlvules de seccionament i per la posada en marxa i parada dels respectius grups de bombament. Per les seues característiques constructives, geomètriques, d'ubicació i funcionals, aquests depòsits de regulació i emmagatzematge queden fora de l'àmbit d'aplicació del Reial decret 9/2008, d'11 de gener, i no és preceptiu el corresponent informe reglamentari.  
La ubicació del depòsit de 13.000 m³ està al costat del barranc Roig, amb suficient capacitat de desguàs i s'ha tramitat davant la CHX la sol·licitud d'autorització d'abocament de pluvials a llit en el cas que es produïsca desbordament del depòsit en cas de pluges.  
Quant al risc d'inundació i les consegüents limitacions per a la realització de construccions (canonades, arquetes i hidrants), hi ha parcel·les en la zona d'actuació classificades com a risc 6, considerat molt baix. Els elements que s'han projectat dins d'aquesta zona es plantegen amb les característiques necessàries perquè en cas d'inundació no es registren problemes i puguen continuar funcionant les instal·lacions. Les principals unitats constructives: depòsits, capçal, instal·lacions elèctriques, fotovoltaiques i de fertirrigació queden fora de la zona de risc.  
  
Atés que en l'àmbit de les obres es localitza sòl forestal, el projecte haurà d'incloure el plec establit en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els voltants.  
  
Quant als possibles efectes d'impactes acumulatius i sinèrgics en altres zones ja modernitzades, cal indicar que en les fases de Pinella 1 i Pinella 2 s'ha observat que el consum d'aigua i nutrients és molt menor i s'evita l'abandó de les terres de cultiu. L'augment progressiu de la modernització en la zona de Pinella permet, mitjançant la unificació de les zones de gestió, un ús més eficient de les captacions d'aigua, gestió més eficient de l'energia.  
Conclusió  
El projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària sempre que es vigile la influència de la modernització sobre la intrusió marina, s'adopten bones tècniques mediambientals en la gestió del sòl agrícola, es respecte la via pecuària assagador Camí de la Ratlla i s'introduïsquen mesures de prevenció d'incendis forestals.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte, obres de consolidació i modernització del reg en l'agrupació Pinella 3 constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre, en concordança amb l'epígraf c, 1r, del grup 1, de l'annex II.  
  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II, de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'ha expressat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc,  
  
Primer  
Estimar que el Projecte d'obres de consolidació i modernització del reg en l'agrupació Pinella 3, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
  
1. S'haurà de realitzar un seguiment arqueològic no intensiu global de les obres de remoció del terreny. En el cas que aparegueren restes arqueològiques d'interés, hauran de ser excavades i documentades.  
2. Els residus generats en les obres previstes s'hauran de gestionar a través de gestor o d'emprar en les obres de restauració d'acord amb la legislació vigent en la matèria.  
3. S'haurà de conservar la funcionalitat del camí ramader assagador del Camí de la Ratlla, l'amplària de 12 m del qual haurà de quedar lliure per a usos ramaders i complementaris.  
4. En l'àmbit de la modernització, s'hauran d'adoptar pràctiques que incidisquen en la conservació de les propietats del sòl i evitar l'efecte de la insolació directa sobre aquest i mantindre una bona proporció de matèria orgànica. Hauran d'aplicar-se bones pràctiques com ara mantindre vegetació entre carrers, aplicació de segues, trituració de restes de poda per a la seua incorporació al terreny, per exemple.  
5. S'hauran de complir les mesures de prevenció establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els voltants.  
6. El programa de vigilància ambiental haurà de contindre dades sobre la salinització de les aigües subterrànies per intrusió marina, bé a través de les dades obtingudes per mitjans propis o bé per mitjà de les xarxes de control de l'òrgan de conca. En el cas que es detecte un augment significatiu de la salinització per intrusió marina, s'estudiarà l'origen del problema. En el cas que es demostre que pot ser conseqüència de la modernització, s'estudiaran alternatives temporals o permanents per a pal·liar el problema. S'haurà de comunicar a aquest òrgan ambiental la solució adoptada.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 11 d'abril de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».