Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8966, del 03-12-2020 (2020/9900)

Informació pública de l'aprovació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 5 d'ordenació detallada del Pla parcial de sòl urbanitzable industrial.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8966

Data del DOGV
:   03-12-2020

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2020/9900


Data del document
:   18-11-2020

Organisme emissor
:   Ajuntament de Xeraco

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * Xeraco
    * administració local
    * pla d'urbanisme

Informació pública de l'aprovació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 5 d'ordenació detallada del Pla parcial de sòl urbanitzable industrial. [2020/9900]  
La Junta de Govern Local de l'Ajuntament de Xeraco, en data 16 de novembre de 2020, va adoptar l'acord la part dispositiva del qual es transcriu a continuació:  
  
«Primer. Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient d'acord amb el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 5 d'ordenació detallada del Pla parcial de sòl urbanitzable industrial de Xeraco, corresponent continuar la tramitació d'aquesta modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, tot això de conformitat amb el resultat de les consultes realitzades i de l'informe tècnic emés per l'arquitecte Pablo Aldeguer Muñoz que s'adjunta com a annex.  
Segon. Donar trasllat de la present resolució d'informe ambiental i territorial estratègic a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu a l'efecte de continuar el procediment d'aprovació.  
Tercer. Publicar anunci de la present resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que s'estableix en l'article 51.7 de la LOTUP.  
Quart. El present informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació del Pla en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, d'acord amb l'article 51.7 de la LOTUP.  
  
Cinqué. D'acord amb el que es disposa en l'article 51, apartat 7, de la LOTUP, el present acord no serà susceptible de recurs, sense perjudici dels quals, si escau, procedisquen en via judicial contenciosa administrativa contra la disposició de caràcter general que haguera aprovat la modificació de planejament o bé, sense perjudici dels quals procedisquen en via administrativa contra l'acte, en el seu cas, d'aprovació de la modificació de pla».  
  
  
  
ANNEX  
Informe ambiental i territorial estratègic  
  
«Pablo Aldeguer Muñoz, arquitecte, a petició de l'alcalde president de l'Ajuntament de Xeraco, expedeix el següent  
  
Informe ambiental i territorial estratègic  
Títol: modificació puntual núm. 5 de l'ordenació detallada del Pla parcial del sòl industrial de Xeraco  
Òrgan promotor: alcalde  
Òrgan ambiental i territorial estratègic: Junta de Govern Local de l'Ajuntament de Xeraco  
Òrgan substantiu: Ple de l'Ajuntament de Xeraco  
Localització: Xeraco (València)  
0. Inici  
En data 17 de juliol de 2020, l'òrgan promotor, en aquest cas l'alcalde, sol·licita l'inici de l'avaluació ambiental estratègica de la modificació puntual núm. 5 de l'ordenació detallada del Pla parcial del sòl industrial de Xeraco, sent l'òrgan substantiu en aquest cas el ple de 3 de juliol de 2020 qui comprova i remitent la documentació a l'òrgan ambiental i territorial estratègic municipal en aquest cas la Junta de Govern Local.  
1. Documentació presentada  
La sol·licitud de l'inici, remesa pel ple, s'acompanya la versió inicial de la modificació i del document inicial estratègic, d'acord amb el que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). La documentació es presenta en format paper i digital.  
  
2. Planejament vigent  
El municipi de Xeraco compta amb normes subsidiàries del tipus b homologades a la Llei reguladora de l'activitat urbanística (d'ara en avant LRAU), globalment, aprovada definitivament l'homologació per acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el 20 de juny de 2000. En desenvolupament de l'indicat planejament es va aprovar definitivament el pla parcial del sòl urbanitzable industrial en data de 18 de juny de 2001.  
Aquest instrument urbanístic ha patit diferents modificacions i desenvolupaments, fins a 4 modificacions puntuals, sent la de l'objecte d'avaluació ambiental la núm. 5.  
3. Descripció de la modificació: àmbit, objecte, abast, antecedents i justificació  
- La modificació proposada afecta al sòl urbanitzable industrial en curs d'execució.  
- L'objectiu de la modificació és:  
Canvi d'ús i caràcter parcel·la equipament d'ús i domini públic.  
  
L'objecte de la modificació de l'ordenació detallada seria l'alteració del caràcter i qualificació de la finca situada en avinguda Hort Mandari, núm. 6, i de referència cadastral 9070579VP3452F5916RK  
On aquesta finca actualment amb qualificació d'equipament i caràcter públic passaria a edificació d'ús industrial de caràcter privat.  
  
La modificació es realitza en entendre emplenades les necessitats de parcel·la dotacional equipament actualment sense ús específic per al passe a qualificació d'ús industrial i caràcter privat amb compatibilitat d'ús dotacional equipament dotacional múltiple, la qual cosa permetria disponibilitat de recursos per a una gestió sostenible dels sòls urbans.  
  
A) Canvi d'ús i caràcter parcel·la equipament d'ús i domini públic  
  
L'objecte de la modificació de l'ordenació detallada seria l'alteració del caràcter i qualificació de la finca situada en avinguda Hort Mandari, núm. 6, i de referència cadastral 1221555KD8496W3126GI  
On aquesta finca actualment amb qualificació d'equipament i caràcter públic passaria a edificació d'ús industrial de caràcter privat.  
  
En primer lloc aquesta modificació és viable sempre que el límit d'edificació de la xarxa primària ferroviària de 20 m afecte solament el límit aquest. A aquest efecte es va sol·licitar a Adif l'aclariment i informe favorable sobre el límit d'edificació afectant únicament a l'est i aquest informe és favorable la qual cosa permet, perquè si fora així la parcel·la no serviria ni com equipament per la qual cosa caldria efectuar una reordenació de les dotacions locals. S'acompanya en annex I resolució d'Adif en tal sentit com a conseqüència d'informe sol·licitat per l'Ajuntament.  
Així de conformitat amb l'annex IV, apartat III, punt 8 sobre modificacions de plans de la LOTUP i concretament l'apartat 2, diu així:  
  
«8.2. Com a regla general, l'ordenació modificada tindrà un estàndard dotacional global igual o superior al de l'ordenació vigent, referits a l'àmbit de la modificació. Quan la modificació canvie l'ús dominant de l'àmbit modificat, l'estàndard dotacional global de referència serà el de l'àrea urbana homogènia en la qual estiga inclòs l'àmbit de la modificació.»  
Així d'acord amb això calcularem l'estàndard dotacional del Pla parcial vigent. S'entén com a estàndard urbanístic d'acord amb el punt 1.1 del mateix annex IV, apartat III de la LOTUP:  
«1.1. El principi general de la regulació dels estàndards urbanístics es basa en la proporcionalitat entre les dotacions públiques i l'edificabilitat. A aquest efecte, els plans calcularan, per a cadascun dels sectors amb ordenació detallada o per a un determinat àmbit d'actuació, l'estàndard dotacional global (EDG), obtingut de la relació entre la superfície de les dotacions públiques i l'edificabilitat total, i expressat en metres quadrats de sòl dotacional per cada metre quadrat d'edificabilitat.  
  
?»  
Així, acollint-nos a les dades del projecte de reparcel·lació del sector, extracte d'aquest:  
«Les dades tècniques del sector afectat per la reparcel·lació es resumeixen en:  
- Sectorització: sector únic.  
- Àrea de repartiment: la totalitat del sòl urbanitzable delimitat.  
- Superfície global sector: 182.054 m².  
- Superfície aportada pels propietaris: 166.784,10 m².  
- Superfície camins públics: 9.019,25 m².  
- Superfície aportada per l'Ajuntament: 6.250,65 m².  
- Superfície destinada a solars edificables: 109.230 m², distribuïts en 5 les illes resultants de l'actuació.  
- Superfície destinada a cessions obligatòries: 72.824 m², distribuïdes de la següent manera:  
· Superfície destinada a vials i aparcaments públics: 45.381 m².  
· Superfície destinada a zones verdes públiques: 18.300 m².  
· Superfície destinada a equipaments públics: 9.143 m².  
- Aprofitament resultant: 60 %  
- Tipologia edificatòria: magatzems i naus industrials aïllades.»  
L'estàndard dotacional global seria:  
Superfície dotacional = 72.824 m².  
Edificabilitat del sector = Super. Domini privat x edificab. Neta= 109.230 x 0,83638 = 91.026,82 m² sostre.  
Després estàndard dotacional global = 72.824 m²/91.026,82 m² sostre = 0,800 m²/m² sostre.  
Tal com s'ha assenyalat, el sòl es troba completament desenvolupat i efectuada un mesurament de la superfície del sector ens dona, extracte del Pla general en tramitació, un mesurament real de 184.539,00 m².  
  
El mesurament efectuat de l'equipament ens dona una extensió de 1.684,44 m² una mica inferior a la de la fitxa cadastral, conseqüència de l'execució de sentència en contenciós mantingut amb ADIF amb resolució favorable a ADIF pel que respecta al límit de propietat en les zones confrontants al sistema general ferroviari.  
Si mantenim llavors l'edificabilitat neta de 0,83745 m² sostre/m² sòl, l'estàndard dotacional global resultaria ser el següent:  
Superfície del sector = 184.539 m². (segons recent mesurament executat el polígon)  
Edificabilitat total = 110.899,57 (segons recent mesurament executat el polígon inclosa la incorporació de la nova parcel·la) x 0,83474 = 92.418,16 m² sostre  
Superfície dotacional = (184.539 € 110.899,57) = 73.639,43 m².  
Estàndard dotacional modificat = 73.639,43 m²/92.418,16 m² sostre = 0,7968 m²/m² sostre  
Després l'estàndard dotacional modificat < estàndard dotacional vigent, per la qual cosa no seria favorable la modificació en aquest sentit encara que podria variar-se l'edificabilitat neta en aquesta finca, a l'efecte de la viabilitat.  
Tal forma  
  
 Superfície dotacional = 0,80  
Super.edif.domini priv.exist. x edif.neta + super.finca objecte x edif.neta  
  
 73.639,43 = 0,80  
 109.215,13 x 0,83026 + 1.684,44 x edif. neta finca  
  
Edif. neta = 73.639,43 € (109.215,13 x 0,83892 x 0,80) = 0,61950 m2 sostre /m2 sòl  
 1.684,44 x 0,8  
  
És a dir amb aquesta edificabilitat neta de 0,61835 m² sostre/m² sòl, l'estàndard dotacional global seria de 0,80 m²/m² sostre, per la qual cosa es mantindria i és viable la modificació.  
I una altra qüestió és si aquesta alteració, tenint en compte, que el terreny ha sigut obtingut per cessió gratuïta per a superfície dotacional, en incorporar la finca als béns patrimonials d'ajuntament, hauria de reintegrar-se el seu valor als propietaris del sector que van cedir aquest sòl.  
Pel que respecta a la cessió de sòl que els propietaris del sector van efectuar, el percentatge de cessió va ser del 40 % més l'aprofitament susceptible d'apropiació del 10 % de l'aprofitament tipus, deduït del Pla parcial i projecte de reparcel·lació del sector.  
En la modificació el percentatge de cessió seria:  
  
Percentatge cessió = Super.dotacional = 73.639,43 x 100 = 39,90 < 40 %  
 Super. def. sector 184.539  
  
I quant al 10 % de l'aprofitament susceptible d'apropiació si es va cedir el 10 % de 109.230 m², és a dir 10.923 m² i segons la modificació la superfície d'edificació privada és de 110.899,57 m², el 10 % seria 11.089,95 m² superior al realment efectuat.  
Per la qual cosa, que en conclusió, no caldria procedir al reintegrament del valor per la modificació efectuada.  
La modificació perquè passa la referida parcel·la de qualificació dotacional equipament sense ús específic i caràcter públic a qualificació industrial amb caràcter privat i compatibilitat d'ús amb dotacionals alterant l'edificabilitat que passa a 0,61456 m² sostre/m² sòl net.  
Així es procedeix a modificar, donant-li a aquesta parcel·la la qualificació d'industrial tipus B amb edificabilitat 0,61612 m² sostre/m² sòl net i per a la resta industrial tipus A amb l'edificabilitat de 0,83316 m² sostre/m² sòl net, l'ordenança d'edificació afecta que actualment diu en el seu article 4t, Paràmetres urbanístics, punt 4.3, punt 4.4, punt 4.5, punt 4.6:  
«Article 4t. Paràmetres urbanístics  
4.1. ???????????????????????-  
4.2. ???????????????????????.  
4.3. Parcel·la mínima edificable. Parcel·lacions: s'estableix com a parcel·la mínima aquella que tenint una superfície de 800 m², tinga una longitud mínima de front de parcel·la de 16 ml i permeta inscriure un cercle en el seu interior de 15 m de diàmetre.  
En parcel·lar no podran quedar porcions residuals de terrenys de magnitud inferior a la parcel·la mínima.  
Els solars tindran formes regulars i en parcel·lar illes, les línies de mitgeria no formaran amb la façana un angle inferior a 60°.  
4.4. Distància mínima a boga frontal: 5 ml.  
En les façanes de les illes amb edificacions ja construïdes que no guarden aquesta distància mínima i no ocupen la via pública, es permetrà mantindre l'alineació existent de l'edificació mentre es conserve íntegrament aquesta edificació.  
4.5. Distància mínima a la resta de bogues: 3 ml.  
4.6. Coeficient d'edificabilitat neta: 0,83168 m²/m²  
4.7. ????????????????????????.  
4.8. ????????????????????????.  
4.9. ????????????????????????.  
4.10. ???????????????????????.»  
Ajustant també els límits amb xarxa primària ferroviària quedant redactat com segueix, aclarint igualment la possibilitat d'adossar-se a fites, que per no estar regulat s'han realitzat interpretacions diverses davant l'omissió, per al que es regularà segons s'ha acordat en el PGOU en tramitació afegint l'apartat nou 4.12 sobre adossar-se a fites.  
  
Article 4t. Paràmetres urbanístics  
4.1. ????????????????????????-  
4.2.-????????????????????????.  
4.3. Parcel·la mínima edificable. Parcel·lacions: s'estableix com a parcel·la mínima aquella que tenint una superfície de 800 m², tinga una longitud mínima de front de parcel·la de 16 ml i permeta inscriure un cercle en el seu interior de 15 m de diàmetre per a l'industrial tipus A i per a l'industrial tipus B la parcel·la mínima serà la total.  
En parcel·lar no podran quedar porcions residuals de terrenys de magnitud inferior a la parcel·la mínima.  
Els solars tindran formes regulars i en parcel·lar illes, les línies de mitgeria no formaran amb la façana un angle inferior a 60°.  
4.4. Distància mínima a boga frontal: s'entén com a boga frontal la boga a via pública sent 5 m per a l'industrial tipus A, i 5 m per al B, prenent com a referència per a la boga frontal de l'industrial tipus Al de la glorieta a la qual dona façana.  
En les façanes de les illes amb edificacions ja construïdes que no guarden aquesta distància mínima i no ocupen la via pública, es permetrà mantindre l'alineació existent de l'edificació mentre es conserve íntegrament aquesta edificació.  
4.5. Distància mínima a la resta de bogues: 3 m, a excepció de les finques afectades per la línia límit edificació xarxa primària ferroviària que serà per a l'industrial B 5,9 m i per a l'industrial A 5,9 m o variable entre els 12 i 12,60 m de la boga parcel·la i en tot cas 20 m des de l'aresta exterior de la base de la plataforma de la via fèrria.  
4.6. Coeficient d'edificabilitat neta: 0,83166 m² sostre /m² per a industrial A i 0,61810 m² sostre/m² per a industrial B.  
4.7. ?????????????????????????.  
4.8. ?????????????????????????.  
4.9. ?????????????????????????.  
4.10. ????????????????????????...  
4.11. ????????????????????????...  
4.12. Adossar-se a fites. L'edificació podrà adossar-se a les fites laterals, quan concórreguen les següents circumstàncies:  
a) Tractar-se d'edificacions adossades o apariades de projecte unitari.  
b) Quan l'edificació confrontant siga ja mitgera.  
c) Quan existisca acord entre els propietaris de les finques confrontants per a construir adossant-se a la mitgera. En aquest cas l'acord haurà d'inscriure's en el Registre de la Propietat sent preceptiva l'execució simultània, o la constitució formal de l'obligació de realitzar la construcció d'acord amb un projecte conjunt.  
d) Quan per les condicions de forma de la parcel·la aquesta resultarà inedificable en un altre cas i no puga ser objecte de reparcel·lació.  
e) El que es preveu en el punt anterior sobre edificacions adossades, només serà possible en el cas que tant l'activitat a què es destine l'edifici, com la solució de disseny i construcció del mateix no suposen increment de risc per a l'edifici al qual s'adossa. Si la sol·licitud de llicència d'obra no especifica la destinació precisa de l'edifici, el risc evident de l'activitat, que en el seu moment es pretén implantar podrà suposar la no concessió de la llicència d'ocupació.  
f) Si una construcció es projecta adossada a una mitgera, i aïllada respecte a les restants fites, haurà de complir respecte als últims, les condicions de separació de l'apartat 4.4 i 4.5.  
Igualment es modificarà l'article 3 sobre ús per a compatibilitzar els usos de l'industrial B amb els dotacionals.  
B) Modificació de l'article 4 de les ordenances  
Com a conseqüència de les modificacions operades tal com s'ha manifestat queda alterat l'article esmentat amb la justificació assenyalada i quedant redactat com segueix:  
Article 4t. Paràmetres urbanístics  
4.1. Alineacions de vials: són les que venen definides en el pla «Alineacions i Rasants» del pla parcial.  
4.2. Rasants: són les que venen definides en el pla «Alineacions i Rasants» del pla parcial.  
4.3. Parcel·la mínima edificable. Parcel·lacions: s'estableix com a parcel·la mínima aquella que tenint una superfície de 800 m², tinga una longitud mínima de front de parcel·la de 16 ml i permeta inscriure un cercle en el seu interior de 15 m de diàmetre per a l'industrial tipus A i per a l'industrial tipus B la parcel·la mínima serà la total.  
En parcel·lar no podran quedar porcions residuals de terrenys de magnitud inferior a la parcel·la mínima.  
Els solars tindran formes regulars i en parcel·lar illes, les línies de mitgeria no formaran amb la façana un angle inferior a 60°.  
4.4. Distància mínima a boga frontal: s'entén com a boga frontal la boga a via pública sent 5 m per a l'industrial tipus A, i 5 m per al B, prenent com a referència per a la boga frontal de l'industrial tipus Al de la glorieta a la qual dona façana.  
En les façanes de les illes amb edificacions ja construïdes que no guarden aquesta distància mínima i no ocupen la via pública, es permetrà mantindre l'alineació existent de l'edificació mentre es conserve íntegrament aquesta edificació.  
4.5. Distància mínima a la resta de bogues: 3 m, a excepció de les finques afectades per la línia límit edificació xarxa primària ferroviària que serà per a l'industrial B 5,9 m i per a l'industrial A 5,9 m o variable entre els 12 i 12,60 m de la boga parcel·la i en tot cas 20 m des de l'aresta exterior de la base de la plataforma de la via fèrria.  
4.6. Coeficient d'edificabilitat neta: 0,83566 m² sostre /m² per a industrial A i 0,61509 m² sostre/m² per a industrial B.  
4.7. Coeficient d'ocupació màxima: 80 %.  
4.8. Altura màxima reguladora (cornisa). Núm. màxim d'altures: l'altura màxima reguladora, en cas de construcció diferent de naus amb pòrtics inclinats, serà de 9 m.  
Els blocs administratius, d'oficines o un altre ús compatible amb l'industrial, tindran un màxim de tres (3) plantes amb una altura mínima lliure entre plantes de dos metres i mig (2,50) m.  
Es permeten semisoterranis o soterranis quan es justifiquen degudament, quedant prohibit el seu ús com a locals de treball. Es considerarà semisoterrani aquella planta el forjat de sostre de la qual en la seua cara inferior no depasse un (1) metre sobre la rasant de la vorera.  
4.9. Altura màxima total: l'altura màxima total fins al carener de la coberta és de dotze (12) metres mesurats des de la rasant de la vorera del carrer en el punt mitjà de la boga frontal.  
4.10. Elements que superen l'altura màxima: es permetran per damunt de l'altura màxima reguladora (9 m) les caixes d'escala, sales de màquines d'aparells elevadors, depòsits i elements de captació d'energia solar. Aquests elements no superaran l'altura màxima total permesa (12 m)  
Per damunt de l'altura màxima total únicament es permetran ximeneres (que es regulen en l'art. 5é) i elements tècnics de les instal·lacions, com ara antenes, parallamps, conductes de ventilació, equips de condicionament d'aire o similars.  
4.11. Manera de mesurar l'edificabilitat  
Cada superfície coberta i tancada en tot el seu perímetre, tant en planta baixa com en altura computarà com a m² sostre a excepció de:  
1) Les superfícies obertes per dues o més costats computaran al 50 % de la seua superfície. Es considera que un costat es troba tancat quan ho són per paraments estancs al 100 %.  
2) Les superfícies d'altells tancats per paraments estanc i opacs sense finestres practicables o no o pantalles envidrades, en tots els seus costats amb façana a l'exterior es consideraran prestatges o elements d'emmagatzematge i no computaran com a m² sostre.  
4.12. Adossar-se a fites L'edificació podrà adossar-se a les fites laterals, quan concórreguen les següents circumstàncies:  
a) Tractar-se d'edificacions adossades o apariades de projecte unitari.  
b) Quan l'edificació confrontant siga ja mitgera.  
c) Quan existisca acord entre els propietaris de les finques confrontants per a construir adossant-se a la mitgera. En aquest cas l'acord haurà d'inscriure's en el Registre de la Propietat sent preceptiva l'execució simultània, o la constitució formal de l'obligació de realitzar la construcció d'acord amb un projecte conjunt.  
d) Quan per les condicions de forma de la parcel·la aquesta resultarà inedificable en un altre cas i no puga ser objecte de reparcel·lació.  
e) El que es preveu en el punt anterior sobre edificacions adossades, només serà possible en el cas que tant l'activitat a què es destine l'edifici, com la solució de disseny i construcció d'aquest no suposen increment de risc per a l'edifici al qual s'adossa. Si la sol·licitud de llicència d'obra no especifica la destinació precisa de l'edifici, el risc evident de l'activitat, que en el seu moment es pretén implantar podrà suposar la no concessió de la llicència d'ocupació.  
f) Si una construcció es projecta adossada a una mitgera, i aïllada respecte a les restants fites, haurà de complir respecte als últims, les condicions de separació de l'apartat 4.4 i 4.5.  
C) Modificació de l'article 3 de les ordenances  
Article 3r. Usos detallats  
3.1. Ús dominant: industrial-magatzems, dins dels límits establits pel Reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses.  
  
3.2. Usos compatibles: terciari i uns altres compatibles amb l'industrial com a garatges i aparcaments, comercial, oficines, bars, cafeteries, restaurants, espectacles, esportiu i, excepcionalment, habitatge per a encarregat o guarda en plantilla de personal de l'empresa.  
En aquest cas excepcional, es permetrà com a màxim un habitatge per indústria, que ocuparà una superfície màxima de parcel·la del 5 %, tindrà una superfície construïda compresa entre 60 i 200 m² i com a màxim dos (2) plantes, sent-li aplicable les distàncies mínimes a bogues que es defineixen en l'article 4.  
En l'industrial B, seran usos compatibles els indicats en l'article 13 per al sòl dotacional per a equipaments públics.  
3.3. Usos incompatibles: granges i residencial en totes les seues modalitats, amb l'excepció d'habitatge per al guarda o vigilant exposada en l'apartat anterior.  
4. Consultes realitzades  
Per part de l'òrgan ambiental i territorial estratègic, en aquest cas la Junta de Govern Local, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades, havent sigut consultada: la Direcció General d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Economia sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball; Servei Territorial d'Urbanisme de València i ADIF, als quals se'ls ha donat el termini de 30 dies hàbils per a l'emissió de l'informe, havent contestat únicament Adif i procedeix la continuació de la tramitació.  
5. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme a l'estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
S'ha emés un únic informe d'ADIF en les consultes realitzades, el qual indica que en la modificació no es troba incompliment de la llei 38/2015, de 29 de setembre, de sector ferroviari, per la qual cosa s'estima conforme l'analitzat i diagnosticat en el document inicial estratègic sobre aquest tema punt 5 i 6 d'aquest:  
5. Un diagnòstic de la situació del medi ambient i del territori abans de l'aplicació del Pla en l'àmbit afectat (art. 50.1.d de la LOTUP)  
  
Actualment l'àmbit del sector objecte de la modificació es troba desenvolupat per la urbanització al 100 % i per l'edificació al 80 %, després l'únic factor alterat però que és pràcticament menyspreable és la percepció visual del paisatge per la compactació que es produeix en incrementar l'ocupació en dret però si ho mirem en termes de volum per no variar aquest el factor negatiu que podria ser l'increment de la formació de barreres que permeta la visualització del territori queda compensat pel factor positiu que disminueix el desenvolupament en altura que en zones del territori amb escàs pendent és un problema per a la percepció del paisatge pels escassos pendents del pla mitjà del territori sobre el qual s'assentisca el polígon. Aquesta modificació no altera els corredors i corredors visuals d'oest a Aquest a través del sistema viari en aquesta direcció i els seus espais dotacionals confrontants a jardins.  
  
Pel que respecta al Pla d'acció territorial sobre presència al risc d'inundació en la Comunitat Valenciana (Patricova), en el Patricova modificat aprovat, el sector se situa en una àrea de nivell de perillositat geomorfològica ja que precisament el límit del nivell 3 és el camí de les Marjals, situant-se l'àrea en perillositat geomorfològica igual que l'àrea sud-est del polígon industrial.  
No obstant això en els tràmits per a l'aprovació del Pla general d'ordenació urbana s'ha realitzat estudi d'inundabilitat per a la classificació del sòl residencial sectors B, C1, C2 i parc públic casc segons el pla adjunt.  
  
  
Havent-se adoptat resolució aprovant l'estudi d'inundabilitat dels sectors B, C1, C2 i parc públic del Pla general de Xeraco la qual s'adjunta en annex 2.  
En aquest estudi d'inundabilitat s'observa que amb la implantació de les actuacions correctores tot el polígon queda exempt de perillositat d'inundació tal com s'aprecia en la figura següent:  
  
No obstant això, com es pot apreciar en la figura següent extreta de la cartografia de l'SNCI observem com la parcel·la objecte de la modificació emplaçada en el lloc que se simula una xinxeta té calat 0 en el 95 % de la parcel·la i menys de 10 cm en la restant superfície de la parcel·la.  
Situació actual sense mesures correctores implementades.  
  
  
6. Els seus efectes previsibles sobre el medi ambient i sobre els elements estratègics del territori, prenent en consideració el canvi climàtic (art. 50.e de la LOTUP)  
En el punt anterior ja s'ha avançat quins són aquests i entenem que únicament es refereix al paisatge i a la percepció visual, la qual cosa s'ha indicat en el punt 4.  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
7. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la modificació del Pla avaluada no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi ni produeix increment significatiu en el consum de recursos; no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i cultural, ni afecció al risc d'inundació i, tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de modificació puntual núm. 5 de l'ordenació detallada del pla parcial del sòl industrial de Xeraco no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb l'exposat, es proposa:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient d'acord amb el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica, de la modificació puntual núm. 5 de l'ordenació detallada del pla parcial del sòl industrial de Xeraco, corresponent continuar la tramitació de la modificació de Pla conforme a la seua normativa sectorial.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis sí, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació del Pla en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En tal cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
L'òrgan ambiental i territorial estratègic municipal és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 5 en referir-se a l'ordenació detallada del sòl urbanitzable industrial de conformitat amb el que es disposa en l'article 48.c punt 2 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, que es refereix l'article 51.2.b de la Llei indicada.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis sí, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació del Pla en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En tal cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.»  
  
Cosa que es publica perquè en prengueu coneixement i efectes oportuns.  
  
Xeraco, 18 de novembre de 2020.- L'alcalde president: Avelino Mascarell Peiró.