Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7089, del 14-08-2013 (2013/8268)

RESOLUCIÓ de 15 de juliol de 2013, del Servici Territorial d'Energia, d'autorització administrativa, declaració en concret d'utilitat pública i aprovació del projecte. Expedient número ATLINE/2012/74/12.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7089

Data del DOGV
:   14-08-2013

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2013/8268


Data del document
:   15-07-2013

Organisme emissor
:   Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació
    * empresa privada

RESOLUCIÓ de 15 de juliol de 2013, del Servici Territorial d'Energia, d'autorització administrativa, declaració en concret d'utilitat pública i aprovació del projecte. Expedient número ATLINE/2012/74/12. [2013/8268]  
S'ha presentat la sol·licitud d'autorització administrativa, declaració d'utilitat pública i aprovació de projecte relativa a la instal·lació elèctrica indicada més avall.  
Vist que el projecte presenta un traçat concretat, compta entre la documentació amb els plans pertinents a escala adequada, està suficientment detallat i conté una relació concreta i individualitzada dels béns i drets afectats; té, per tant, les condicions previstes en l'article 143 del Reial Decret 1955/2000, d'1 de desembre, que regula les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions d'energia elèctrica.  
  
Vist que, de conformitat amb el projecte presentat, el traçat de la línia elèctrica complix les condicions tècniques i de seguretat establides reglamentàriament, la qual cosa en permet l'aprovació sense perjuí de l'obligació de la mercantil peticionària d'indemnitzar adequadament les afeccions que l'execució del projecte puga ocasionar a tercers.  
  
Efectuats els tràmits que establixen el Decret 88/2005, del Consell de la Generalitat, de 29 d'abril, pel qual establix els procediments d'autorització d'instal·lacions de producció, transport i distribució d'energia elèctrica que són competència de la Generalitat Valenciana, i els articles 143 a 147 del Reial Decret 1955/2000, d'1 de desembre, que regula les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions d'energia elèctrica.  
  
S'hi van formular les al·legacions següents durant el període d'informació pública:  
- Jorge Badal Ferrando, titular de les parcel·les cadastrals 127 i 128 del polígon 13 d'Ares del Maestrat, que es corresponen amb les finques números 58 i 59 afectades pel projecte, va manifestar que les finques han sigut recentment transformades en explotació tubericultora, per la qual cosa la construcció de la línia produirà greus perjuís a l'activitat i, en conseqüència, proposa la variació del traçat oferint-hi dos alternatives. La beneficiària contesta en data 10 de gener indicant que les afeccions a les finques esmentades i que les propostes de variacions de traçat que es formulen hauran de complir els requisits establits en l'article 161 del Reial Decret 1955/2000, per la qual cosa, a la vista de les realitzades, no és procedent estimar-les, en relació amb els danys i perjuís que puguen ocasionar-se, l'al·legant haurà d'acreditar-los si és el cas en l'expedient per a la fixació del preu just. No ha presentat Jorge Badal cap traçat alternatiu al projectat presentat per Electra del Maestrat, SA, en què es justifique el compliment simultani de les tres condicions fixades en l'article 161 del Reial Decret 1955/2000, per això no és procedent atendre l'al·legació formulada.  
- Carmen Monfort Tena, titular de la parcel·la 135 del polígon 5 a Benasal, que es correspon amb la finca número 23 afectada pel projecte, manifesta que on està projectat el suport hi ha cultivats avellaners tubericultors i sol·licita que el suport siga desplaçat. Dóna com a opció la parcel·la annexa a esta, que també és de la seua propietat, en la zona més pròxima al camí, perquè no danye el cultiu d'alzines micoritzades tubericultores. La beneficiària contesta en data 22 de gener indicant que la proposta que es formula implica, a priori, haver de modificar no sols la col·locació del suport número 7, sinó també les característiques dels suports números 6 i 8 de la línia, per la qual cosa, en principi, consideren més adequat el traçat presentat. No obstant això, si en fase d'execució de les obres, es pot variar la col·locació del suport sense que es varien les afeccions a altres propietaris o bé si, variant-les, l'al·legant obté les autoritzacions dels que resulten afectats per la variació, no hi hauria cap inconvenient a estudiar la proposta. En el cas que la modificació no resulte viable, els danys que se li ocasionen i acredite en la fase de fixació de preu just li seran indemnitzats. Este servici territorial considera acceptable la proposta formulada per Electra del Maestrat, SA, basant-se en les condicions tècniques de disseny de la línia elèctrica.  
- José Beltrán Prats, com a hereu de Ricardo Beltrán Sancho, que figura com a titular en la relació de béns i drets de la parcel·la 18 del polígon 7 de Benasal, que es correspon amb la finca número 77 afectada pel projecte, manifesta que està conforme amb la col·locació dels suports i la línia, però indica que una part està cultivada amb tòfona, sol·licita que se li ocasionen els menors danys possibles, la beneficiària contesta en data 22 de gener indicant que es tindran en compte les observacions realitzades i en l'execució de la línia es procurarà que s'ocasionen els menors danys possibles. No obstant, tots els danys que s'acrediten en la fase de fixació del preu just seran indemnitzats.  
  
- Francisca Miralles Beltrán titular de la parcel·la 46 del polígon 5 de Benasal, que es correspon amb la finca número 18 afectada pel projecte, manifesta la disconformitat amb la col·locació del suport número 5 ubicat en la finca i en sol·licita el canvi d'ubicació. La beneficiària contesta en data 25 de gener indicant que la línia projectada és una infraestructura d'utilitat pública, motiu pel qual el procediment que es tramita porta implícita esta declaració, i l'interés general preval sobre el particular de les persones que puguen resultar afectades. Francisca Miralles no ha presentat cap traçat alternatiu al projectat presentat per Electra del Maestrat, SA, en què justifique el compliment simultani de les tres condicions fixades en l'article 161 del Reial Decret 1955/2000, per això no és procedent atendre l'al·legació formulada.  
  
- Alfredina Meseguer Sales titular de la parcel·la 56 del polígon 5 de Benasal, que es correspon amb la finca número 9 afectada pel projecte, manifesta la disconformitat amb la col·locació del suport ubicat en la finca i sol·licita, si no es modifica l'afecció, una indemnització de 3.000 €. La beneficiària contesta en data 25 de gener indicant que la línia projectada és una infraestructura d'utilitat pública, motiu pel qual el procediment que es tramita porta implícita esta declaració i que l'interés general preval sobre el particular de les persones que puguen resultar afectades, i en relació amb la indemnització que sol·licita, s'ha de formular novament en el procediment expropiatori que s'inicie una vegada autoritzat, aprovat el projecte i declarada d'utilitat pública la línia. No ha presentat Alfredina Meseguer cap traçat alternatiu al projectat presentat per Electra del Maestrat, SA, en què es justifique el compliment simultani de les tres condicions que fixa l'article 161 del Reial Decret 1955/2000, no és procedent atendre l'al·legació formulada, s'ha de formular en l'expedient expropiatori que s'òbriga per a això la valoració que crega oportuna.  
  
Este servici territorial, en l'àmbit de les competències que té atribuïdes, resol:  
  
Primer  
Atorgar al peticionari l'autorització administrativa de la instal·lació elèctrica que s'indica:  
Peticionari: Electra del Maestrat, SA.  
Emplaçament de la instal·lació: Ares - Benasal - Vilar de Canes - Ares del Maestrat - Castelló.  
Projecte  
Denominació: Línia aèria trifàsica a 20 kV, SC conductor tipus 100-AL1/17-ST1A, des de la línia d'Ares a la línia de Catí (acabament del tancament de l'anell Ares-Catí).  
Pressupost: 315.962,22 €.  
Esta autorització s'atorga sense perjuí de les concessions, autoritzacions, llicències i permisos, tant públics com privats, que siga necessari obtindre per part del sol·licitant de la instal·lació per a dur-la a terme, d'acord amb altres disposicions que s'apliquen i, en especial, les relatives a l'ordenació del territori i al medi ambient.  
Esta autorització s'emet sense perjuí de tercers i deixant fora de perill els drets particulars.  
  
Segon  
Aprovar el projecte d'execució de la instal·lació. En l'execució del projecte s'han de tindre en compte les condicions següents:  
1. Les obres s'han de fer d'acord amb el projecte presentat i, si és el cas, els annexos tècnics posteriors.  
2. El peticionari haurà de tindre en compte les prescripcions disposades en els reglaments vigents, així com els condicionats imposats pels organismes afectats.  
3. El titular donarà compte de la terminació de les obres per mitjà de la presentació de la sol·licitud d'autorització de l'explotació, en els termes establits en els articles 12 o 18 del Decret 88/2005, segons el tipus d'instal·lació de què es tracte.  
4. En el cas que, per a finalitzar l'execució de la instal·lació objecte de projecte, es requerisca posar-ne una part en tensió, es procedirà d'acord amb les condicions següents:  
- Presentació de la sol·licitud de finalització de l'execució, a la qual s'adjunta, en triple exemplar, el certificat de finalització parcial de l'obra, subscrit per un tècnic competent i visat pel col·legi oficial corresponent, que acredite que la part de la instal·lació ja executada complix els reglaments tècnics en la matèria.  
- La finalització de l'execució es realitzarà amb la mateixa direcció d'obra que l'anterior certificació, i s'ajustarà a les condicions tècniques i de seguretat reglamentàries.  
- L'empresa distribuïdora efectuarà totes les actuacions que considere necessàries de manera que quede garantit tant el manteniment de les condicions reglamentàries de la xarxa anterior com el fet de no pertorbar altres instal·lacions o equips.  
- S'haurà de presentar, en el termini màxim de 10 dies des de l'execució completa de la instal·lació, la sol·licitud d'autorització de l'explotació, d'acord amb el que establix el Decret 88/2005.  
- Si transcorre un mes des que este servici territorial haja diligenciat i entregat el certificat de finalització parcial de l'obra i el peticionari no ha sol·licitat l'autorització d'explotació, s'ha de paralitzar l'execució de la part d'instal·lació que se sol·licitava posar en tensió. Si esta instal·lació ja està en tensió, el peticionari l'ha de desconnectar en acabar el termini.  
  
5. El projecte s'ha de dur a terme de conformitat amb els condicionants ambientals que es detallen en la declaració o estimació d'impacte ambiental, emesa amb data 4 de juliol per la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient amb la referència STMA-EIA-06/2013, que s'annexa a esta resolució.  
  
Tercer  
Declarar, en concret, la utilitat pública dels trams de la línia elèctrica autoritzada en el punt primer d'esta resolució, la qual cosa comporta la necessitat d'ocupació dels béns i drets afectats i n'implica la ocupació urgent d'acord amb l'article 52 de la Llei d'Expropiació Forçosa, de 16 de desembre, que es concreta en una afecció a les finques particulars incloses en la llista annexa, amb l'abast i els efectes previstos en l'article 56 de la Llei 54/1997, de 27 de novembre, del Sector Elèctric, i els articles 157.1, 158, 159, 160 i 162.3 del Reial Decret 1955/2000.  
Quart  
Publicar i notificar esta resolució, d'acord amb el que establix Decret 88/2005. La publicació es fa també segons allò que determina l'article 59.5 de la Llei 30/1992, com a notificació de la resolució als titulars desconeguts o amb domicili ignorat o als que s'ha intentat notificar-los-la i no s'ha pogut fer.  
  
L'Administració deixarà sense efecte la resolució en qualsevol moment en què observe l'incompliment de les condicions que imposa.  
  
Esta autorització s'atorga sense perjuí de les concessions, llicències i permisos, tant públics com privats, que siga necessari obtindre per part del sol·licitant de la instal·lació per a efectuar-la, d'acord amb altres disposicions que s'apliquen i, en especial, les relatives a l'ordenació del territori i el medi ambient.  
Podrà ser causa de revocació d'esta resolució l'incompliment de les condicions que expressa, la variació substancial de les característiques descrites en la documentació presentada i que ha determinat l'atorgament o una altra causa excepcional que ho justifique.  
Contra esta resolució, que no posa fi a la via administrativa, pot interposar'hi un recurs d'alçada davant de la Direcció General d'Energia (c/ Colón, número 32, 46098 València), en el termini d'un mes comptador a partir de l'endemà de la notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
  
Castelló de la Plana, 15 de juliol de 2013.- El cap del Servici Territorial d'Energia: Esteban Santamaria Coria  
.  
  
ANEXO  
  
Amb data 4 de juliol de 2013, el director territorial de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient de Castelló ha dictat l'estimació d'impacte ambiental que es transcriu a continuació:  
  
Expedient: STMA/EIA/06/2013  
Promotor: Electra del Maestrazgo, SA.  
Objecte del projecte: línia aèria trifàsica a 20 kV, des de la línia d'Ares a la línia de Catí (finalització del tancament de l'anell Ares-Catí).  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació. Servei Territorial d'Energia.  
Localització: termes municipals d'Ares del Maestrat, Benasal i Vilar de Canes, comarca de l'Alt Maestrat.  
  
1. Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat del projecte  
Es pretén la construcció i legalització d'una nova línia aèria de 20 kV per a interconnectar la línia actual que procedix d'Ares amb la que procedix de Catí, i tancar d'esta manera l'anell de subministrament elèctric, de manera que augmente així la qualitat i continuïtat del subministrament a la comarca.  
El projecte de la línia s'ajusta a la normativa: entre altres, al Reial Decret 223/2008, de 15 de febrer, que aprova el Reglament sobre condicions tècniques i garanties de seguretat en línies elèctriques d'alta tensió, i les instruccions tècniques complementàries ITC-LAT 01 a 09 (BOE 68, 19.03.2008).  
Es projecta una línia de 20 kV de simple circuit amb 75 nous suports i una longitud de 9.986 m. La línia s'inicia en el suport 18C2000, pertanyent a la línia actual procedent d'Ares del Maestrat, i finalitza en un suport tipus 22C1000 procedent de la línia actual procedent de Catí.  
  
El traçat de la línia discorre sensiblement paral·lel al llit de la rambla Carbonera fins al suport 46, on fa un canvi de direcció ocasionat per la zona d'afecció de la nova carretera projectada (CV-15), fins al suport 57. Posteriorment, continua paral·lel al traçat de la CV-128 en direcció a Catí fins al suport 73, on fa un nou canvi de direcció fins a l'entroncament final seguint la pista del Barranc de la Belluga.  
Els suports que es col·loquen seran metàl·lics galvanitzats, principalment dels tipus 16C200, 16C4500, 14C2000 i 12C2000. Les creus seran metàl·liques rectes (tipus RC2-20) i volta (tipus BC2-20) tindran una longitud de 4 m i una distància entre conductors d'1,5 - 2 m. L'aïllament serà per mitjà de 6 cadenes d'amarratge compòsit de 24 kV.  
El conductor que es preveu és d'alumini-acer de 116,7 m m² de secció, tipus 100-AL1/17-ST1A, en configuració plana, simple circuit. L'aïllament de la línia estarà format per aïlladors compostos per a línies elèctriques d'alta tensió segons les normes UNE 21 909 i UNE EN 62 217.  
Els suports s'instal·laran en pous de fonamentació de 3 m³ aproximadament excavats sobre el terreny. Les fonamentacions seran de formigó en massa H-25 d'un sol bloc, de geometria prismàtica i secció quadrada.   
La traça de la línia està projectada principalment sobre parcel·les de cultius de secà (ametlers) i, puntualment, per terrenys de matoll, a més de travessar el llit de la rambla Carbonera. La ubicació dels pals està en llocs de fàcil accés des de la carretera, per camí rural, pista o per bancals de cultiu. No està prevista l'obertura d'accessos, excepte en algun cas puntual.  
Els encreuaments, paral·lelismes i proximitats més significatius de la línia i que poden tindre afeccions sobre les infraestructures són els següents:  
  
Tipus d'escreuament Entitat o organisme afectat  
Amb carretera CV-15 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient  
Amb carretera CV-166 Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient  
Amb línia telefònica Telefònica d'Espanya, SA  
Amb línia aèria de baixa   
tensió Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU  
Amb línia aèria de20 kV Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU  
Amb carretera CV-128 Diputació Provincial de Castelló  
Paral·lelismes   
Amb línia aèria a 400 kV Red Eléctrica de España  
Amb carretera CV-128 Diputació Provincial de Castelló  
Amb carretera CV-168 Diputació Provincial de Castelló  
  
  
  
En el cas de paral·lelismes, no s'exigixen condicions perquè es complixen àmpliament les distàncies horitzontals. D'altra banda, la línia projectada es declara en concret d'utilitat pública.  
  
2. Alternatives  
En la documentació aportada, es preveuen tres alternatives sobre el projecte presentat, s'ha seleccionat el traçat que presenta una menor afecció sobre terreny forestal i béns d'interés cultural, a més d'una major facilitat d'accés.  
Alternativa 1. Es planteja inicialment per a tancar l'anell de subministrament elèctric i per a donar servici a algunes masies del terme municipal d'Ares. El recorregut és d'uns 10 km, afecta zones de predomini forestal i de pendent elevat. El traçat és adjacent a la microreserva del barranc dels Horts, de gran valor ambiental. L'accés als punts de col·locació dels suports és, en alguns casos, de difícil execució i presenta trams que han de superar desnivells topogràfics elevats.  
  
Alternativa 2. Es projecta amb un recorregut de 8,4 km aproximadament i discorre paral·lela a la carretera CV-15. Afecta directament el BIC Torre Bertrans. El traçat es veu interromput en diversos punts per la zona d'afecció que indica el projecte de nova carretera CV-15, per la qual cosa la ubicació d'alguns suports quedaria compromesa pel projecte futur.  
Alternativa 3. El recorregut és d'uns 9,8 km, travessa una zona ocupada majoritàriament per cultius de secà amb facilitat d'accessos per a la ubicació dels suports. Discorre sensiblement paral·lela a la carretera CV-15, però situada a l'altre costat de la rambla Carbonera.  
  
Afeccions legals  
D'acord amb la cartografia temàtica de la pàgina web de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, la línia elèctrica projectada afecta sòl classificat en els termes municipals d'Ares del Maestrat, Benasal, Vilar de Canes i Catí com a sòl no urbanitzable comú, excepte el tram de línia entre els suports 41 i 44 (Tossal de n'Amill), al terme municipal de Benasal, que afecta sòl no urbanitzable protegit.  
  
Una gran part del traçat dissenyat afecta terrenys de cultius de secà (ametlers). No obstant això, es constata que els suports números 23, 31, 32, 33, 34, 41, 42, 47, 48, 49, 50, 52, 57, 58, 65, 66, 67, 68, 69, 70, 74, 75 i 76 s'emplacen en terrenys cartografiats com a forestals, en l'Inventari Forestal de la web de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, segons l'Acord de 15 de juny de 2007, del Consell, pel qual aprova l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana.  
  
Es produïx també l'afecció de terrenys forestals pel vol de la línia elèctrica en els trams principals següents, entre els suports: 31-34, 40-43, 47-51, 64-71 i 73-76.  
Al terme municipal d'Ares del Maestrat, el projecte afecta les vies pecuàries següents, d'acord amb el projecte de classificació de vies pecuàries aprovat per l'Orde de la Conselleria de Medi Ambient de data 22.02.1993, publicada en el DOCV de data 06.05.1993:  
  
- V.P. número 3, Cordell de Castellfort, classificada amb una amplària legal de 37,5 m. El vol de la línia entre els suports 0-1 i 23-24 travessa perpendicularment esta via pecuària que discorre per un camí.  
  
- V.P. número 5, Cordell de la Marina, classificada amb una amplària legal de 20 m. El vol de la línia entre els suports 25-26 travessa perpendicularment esta via pecuària que discorre pel barranc.  
- V.P. número 8, Assagador de l'Hostal de Vilar de Canes, classificada amb una amplària legal de 25 m. El vol de la línia entre els suports 51-52 travessa perpendicularment esta via pecuària que discorre pel camí.  
- V.P. número 4, Cordell de la Muntanya Orenga, classificada amb una amplària legal de 15-22 m. El vol de la línia entre els suports 59-60 travessa perpendicularment esta via pecuària que discorre pel barranc.  
  
En el terme municipal de Benasal, el projecte afecta les vies pecuàries següents, d'acord amb el projecte de classificació de vies pecuàries aprovat per l'Orde de la Conselleria de Medi Ambient de data 22.02.1993, publicada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de data 26.04.1993.  
- V.P. número 28, Assagador de l'Antic Camí d'Albocàsser, classificada amb una amplària legal de 4-8 m. El vol de la línia entre els suports 15-16 travessa perpendicularment esta via pecuària que discorre pel camí.  
- V.P. número 3, Cordell de Castellfort, classificada amb una amplària legal de 37,5 m. El vol de la línia entre els suports 28-29, 38-39, 40-41 i 46-47 travessa obliquament esta via pecuària que discorre pel llit de la rambla de la Viuda que correspon al límit dels termes entre Benasal i Ares. La mitat de l'amplària legal afecta per tant el terme municipal d'Ares del Maestrat.  
- V.P. número 24, Assagador de la Selleta, classificada amb una amplària legal de 13,5-20 m. El vol de la línia entre els suports 44-45 travessa perpendicularment esta via pecuària que discorre pel límit de termes entre Benasal i Vilar de Cans, l'amplària legal afecta ambdós termes municipals.  
La línia projectada no afecta cap espai natural protegit, ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o cap altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. No obstant això, afecta espais que formen part de la Xarxa Natura 2000, com la ZEPA denominada l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana i el LIC denominat l'Alt Maestrat.  
  
  
Tramitació administrativa  
1. Enviament de l'expedient.  
El Projecte i Estudi d'Impacte Ambiental de la línia aèria trifàsica a 20 kV, SC conductor tipus 301-ED 0/17-ST1A, des de la Línia d'Ares a la Línia de Catí (finalització del tancament de l'anell Ares-Catí), que afecta els termes municipals d'Ares del Maestrat, Benasal i Vilar de Canes, l'ha enviat, en data 7 de maig de 2013, el Servici Territorial d'Energia de Castelló (Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació) a este Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló perquè es tracta d'un procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
La tramitació de l'expedient (ATLINE/2012/74/12) per a l'autorització de la línia elèctrica és competència del Servici Territorial d'Energia de Castelló.  
El projecte s'ha sotmés a exposició pública per un termini de 30 dies, per mitjà de la publicació en el BOP de data 16 de febrer de 2013 i en el DOCV de data 7 de desembre de 2012. També s'ha publicat en el periòdic Mediterrani de data 5 de desembre de 2012.  
  
D'acord amb el certificat del cap del Servici Territorial d'Energia de Castelló de data 24 d'abril de 2013, durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions de caràcter ambiental.  
  
  
2. Tramitació de l'expedient  
En data 8 de maig de 2013, se sol·licita informe al tècnic de la Unitat d'Espais Naturals del Servici Territorial de Medi Ambient, atés que el projecte afecta espais de la Xarxa Natura 2000 (LIC l'Alt Maestrat i ZEPA l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana). En data 10 de juny de 2013 es rep l'informe.  
  
En data 9 de maig s'envia al Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge l'Estudi d'Integració Paisatgística (EIP) del projecte per què el tramite.   
  
3. Informes sectorials  
En l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental consten els informes sectorials següents:  
  
Secció Forestal  
En l'expedient STMA/SF/AG/083/2012 de la Secció Forestal de referència EJ/JAB/jb, consta l'informe relatiu a les afeccions sobre terrenys forestals i vies pecuàries de data 17 de desembre de 2012, en el qual s'indiquen les consideracions següents:  
a) D'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, la utilització de les vies pecuàries en la zona d'objecte d'actuació ha d'assegurar primer el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i la continuïtat dels traçats, i també la del trànsit ramader, així com els altres usos compatibles i complementaris.  
  
b) D'acord amb la instrucció de 13 de gener de 2012 de la Direcció General del Medi Natural, sobre vies pecuàries, no poden ser objecte d'ocupació les actuacions que puguen realitzar-se en terrenys privats, per la qual cosa la construcció dels suports ha de situar-se fora de l'àmbit establit per a cada via pecuària.  
  
Unitat d'Espais Naturals  
En data 10 de juny de 2013, es rep l'informe del tècnic d'Espais Naturals, que indica, a manera de resum, les consideracions següents en referència als espais naturals de la Xarxa Natura 2000, biodiversitat i espais naturals protegits:  
«... tenint en compte les dades de què es disposa respecte al projecte de referència i als espais de la Xarxa Natura 2000, biodiversitat i espais naturals protegits potencialment afectats, es desprenen les consideracions següents:»  
  
- Espais de la Comunitat Valenciana que formen part de la Xarxa Natura 2000.  
Valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000  
«El projecte de línia aèria trifàsica a 20 kV, SC conductor tipus 880-AS 6/17-ST1A, des de la línia d'Ares a la línia de Catí (finalització del tancament de l'anell Ares-Catí) té com a finalitat interconnectar la línia procedent d'Ares del Maestrat amb la línia procedent de Catí, tancar l'anell de distribució i subministrament elèctric i augmentar la qualitat i continuïtat del subministrament, i evitar la caiguda de tensió i interrupcions de subministrament.   
Els punts per a la ubicació dels suports, com s'ha descrit en els punts anteriors, s'han localitzat en parcel·les agrícoles amb accessos suficients i terrenys forestals amb una vegetació pertanyent a un matoll basòfil de l'associació Quercetum cocciferae, comunitat botànica contemplada com a no prioritària en la directiva d'hàbitats.  
Atés que l'actuació sol·licitada està contemplada com d'interés perquè es necessària com a millora del subministrament perquè tanca l'anell de distribució i subministrament elèctric entre les línies que hi ha en els municipis d'Ares del Maestrat i Catí, i atés que els punts triats per a l'ancoratge dels pals no suposa l'alteració d'hàbitats naturals perquè discorre per bancals agrícoles i, en menor grau, per terrenys forestals dominats per un matoll basòfil àmpliament distribuït en la zona i no hi ha presents, excepte l'espècie esmentada en l'apartat anterior, comunitats botàniques o faunístiques d'interés mediambiental especial o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial o de la Comunitat Valenciana i que, així mateix, no es troba present cap comunitat botànica ni faunística catalogada per la directiva o normativa que la desplega, es considera que l'actuació prevista és compatible amb la normativa de protecció establida per a la Xarxa Natura 2000.   
  
Per tot això, i d'acord amb el que establix l'article 45.4 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i la biodiversitat, el tècnic d'espais naturals considera que l'actuació sol·licitada no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.»  
  
- Afecció d'espècies dels catàlegs de fauna i flora amenaçada  
Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV), es té constància de la presència d'arpella cendrosa(Cyrcus pygargus), espècie catalogada com a vulnerable pel Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades i establix categories i normes per a protegir-les, i l'Orde 6/2013, de 25 de març, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, per la qual modifica les llistes valencianes d'espècies protegides de flora i fauna, en la quadrícula UTM d'1 km de costat afectada per l'actuació sol·licitada.  
El projecte presentat, després d'analitzar la memòria presentada, l'estudi d'impacte ambiental i les mesures correctores, i segons el que exposa, es considera que el fet d'executar-lo no tindrà incidència apreciable sobre espècies o hàbitats amenaçats, per la qual cosa no s'observa cap inconvenient per a l'execució. L'execució del projecte s'ha d'ajustar al que establixen el Reial Decret 1432/2008, de 29 d'agost, que establix mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió, i Resolució de 15 d'octubre de 2010, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge i vicepresident tercer del Consell, per la qual establix les zones de protecció de l'avifauna contra la col·lisió i electrocució, i ordena mesures per a la reducció de la mortalitat d'aus en línies elèctriques d'alta tensió.  
  
En concret, s'ha d'ajustar a les condicions següents:  
· Col·locació en les línies d'elements senyalitzadors del cablejat per mitjà de senyals salvapardals o anticol·lisió segons els elements homologats.  
· Els aïlladors en les creus dels suports estaran disposats de manera que eviten l'electrocució d'aus de 115 cm d'envergadura.  
  
  
- Afecció d'espais naturals protegits  
1. Antecedents de fet: espais naturals protegits afectats  
L'actuació proposada es localitza fora de l'àmbit territorial constituït pels espais naturals protegits declarats per mitjà de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, o la normativa específica regulada pels plans d'ordenació dels recursos naturals declarats sobre la base de la llei.   
  
2. Fonaments de dret  
· Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i Biodiversitat.  
· Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, modificada per la Llei 16/2010, de 27 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i d'Organització de la Generalitat.  
  
- Conclusió  
Per tot això, i atenent les consideracions exposades en els apartats anteriors, es conclou que l'actuació analitzada, consistent en el projecte denominat Línia aèria trifàsica a 20 kV, SC conductor tipus 828-LI 8/17-ST1A, des de la línia d'Ares a la línia de Catí (finalització del tancament de l'anell Ares-Catí), en els termes municipals d'Ares del Maestrat, Catí i Benasal, de la província de Castelló, promoguda pel Servici Territorial d'Energia, Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç a petició de la mercantil Electra del Maestrat, SL, amb el número d'expedient ATLINE/2012/74/12, és compatible amb la normativa per la qual es regula l'espai natural. S'ha d'ajustar a les condicions següents:   
  
· L'execució dels treballs ha de respectar el període de reproducció de les aus i, en concret, de l'arpella cendrosa (Circus pygargus), raó per la qual els treballs s'han de retardar fins que acabe el període reproductor, mes d'abril a juliol, o s'han de fer abans.  
· Els suports han de tindre mesures de seguretat pel que fa a la col·locació d'aïllants per a evitar o minimitzar el risc d'electrocució d'aus de mitjana o gran envergadura de la zona d'actuació i que puguen utilitzar estos pals com a atalaiadors. Així mateix, es col·locaran els elements salvapardals en una quantitat suficient en el cablejat. Pot utilitzar-se qualsevol dels models homologats per a això.  
  
· El projecte s'ha d'ajustar al que establixen el Reial Decret 1432/2008, de 29 d'agost, que establix mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió, i la Resolució de 15 d'octubre de 2010, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge i vicepresident tercer del Consell, per la qual establix les zones de protecció de l'avifauna contra la col·lisió i electrocució, i ordena mesures per a la reducció de la mortalitat d'aus en línies elèctriques d'alta tensió.   
  
Este projecte, per tant, es considera compatible amb la normativa mediambiental constituïda pels apartats reflectits en este informe i, en este sentit, pot continuar la tramitació de conformitat amb el que establis la legislació que el regula, sense necessitat de realitzar una avaluació detallada dels efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
N'informe perquè ho sàpia i tinga efecte. Els requisits determinats en l'informe s'exigixen però no impedixen els que es deriven de l'aplicació concurrent d'altres normes sectorials, del mateix rang o d'un rang superior, per part de les distintes administracions públiques en l'àmbit de les seues competències.  
  
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge  
En l'informe de data 3 de juliol de 2013, el Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge, amb la referència EP 2013/107, es fan les consideracions següents respecte a la incidència del projecte:  
- Part del traçat la línia se situarà sobre el Lloc d'Interés Comunitari (LIC) de l'Alt Maestrat, la Zona d'Especial Protecció d'Aus de l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana, sòl forestal, zona 6 de risc PATRICOVA i Paisatge de Rellevància Regional de la pedra seca i entorn d'Ares, Castellfort, Vilafranca, Culla i Benasal (definit en la directriu 53 del Decret 1/2011, pel qual s'aprova l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana).   
- Analitzada la documentació que es troba en este servici, es considera suficient el contingut de l'Estudi d'Integració Paisatgística per a valorar la incidència de la instal·lació projectada de conformitat amb el que establixen els articles 52 i 57 del RPJECV. L'estudi conclou que «la intervenció es considera integrada en el paisatge, ja que no afecta de forma negativa cap recurs paisatgístic dels que es troben en la conca visual afectada, (?) no bloquejarà la visió dels recursos paisatgístics, (?) no dominarà la presència en el paisatge, i (?), des dels punts d'observació principals, no s'hi percep cap afecció negativa, ja que seguix les normes d'integració paisatgística».  
Per tot això, s'emet un informe favorable, sempre que es duguen a terme les condicions ?Mesures d'Integració Paisatgística- fixades en l'Estudi d'Integració Paisatgística que acompanya la línia elèctrica, tot això en compliment del que establixen la LOTPP i el RPJECV.   
  
Consideracions ambientals  
1. Identificació de les actuacions   
En l'execució del projecte es considera que es produiran les actuacions generadores d'impacte ambiental següents:  
- Fase de construcció  
· Desbrossament  
· Obertura d'accessos  
· Moviment de terres (excavació per a suport)  
· Trànsit de maquinària  
· Transport de materials  
· Instal·lació del suport  
· Bandes de protecció sota la línia  
- Fase d'explotació  
· Ocupació del terreny  
· Manteniment de les bandes de protecció  
· Trànsit de vehicles i maquinària  
· Generació de camps electromagnètics  
  
2. Elements ambientals susceptibles d'impacte  
La zona d'actuació es localitza en el primer tram en una zona de vall (la rambla Carbonera) de direcció ibèrica NW-SE, situada entre relleus calcaris de la Serra d'En Destrals al S i la Serra d'En Seller al N. El segon tram s'ubica seguint la fossa tectònica de Catí, de direcció catalana NE-SW.  
Majoritàriament els suports que es construiran se situen sobre materials constituïts per depòsits al·luvials (graves i argiles) i de peu de muntanya recents formats per cantells, llims i argiles d'edat quaternària. No obstant, en alguns trams entre els suports 31-34 i 41-43 s'afectaran terrenys constituïts per calcàries, calcàries bioclàstiques, margocalcàries i margues del Bedoulià (Cretaci Inferior). D'altra banda, el tram entre els suports 47-51 afectarà terrenys constituïts per calcàries bioclàstiques del Neocomià. Els materials quaternaris presenten ripabilitat mitjana/alta amb maquinària convencional i permeabilitat alta per porositat. Els materials mesozoics presenten ripabilitat baixa amb maquinària convencional, per la qual cosa pot ser necessari l'ús del martell destrossador, la qual cosa suposa un impacte significatiu sobre el sòl.  
La línia travessa en diferents trams el llit de la rambla Carbonera, se situen alguns dels suports en la zona de policia del llit. El tram entre els suports 15-46 està situat en una zona inundable (risc 6) de la rambla Carbonera, d'acord amb la cartografia del PATRICOVA.  
  
Les afeccions del projecte sobre la vegetació seran escasses, atés que majoritàriament es tracta de terrenys de cultiu de secà on hi ha camins rurals i accessos suficients. En alguns casos, es veuran afectats terrenys cartografiats com a forestals, representats per un matoll termòfil poc desenrotllat caracteritzat per Quercus coccifera, Rhamnus lycioides, Pistacia lentiscus, Juniperus sp., Rhamnus alaternus, Phillyrea angustifolia, etc., amb escassos exemplars dispersos de carrasques (Quercus ilex) i pi blanc (Pinus halepensis). L'afecció que suposa la construcció de la línia elèctrica sobre la vegetació forestal queda reflectida en la taula següent:  
  
  
  
Terme municipal Tipologiade la vegetació Afecciópel suport Afecciópel vol Afecciópels accessos  
Benasal-Ares Cultiu abandonat. Rambla 71 50-30   
Ares Matoll 25-26   
Ares-Benasal Matoll. Rambla 28-29   
Benasal Matoll 26-89-58-42 del 31 al 09 69-41  
Ares-Benasal Matoll 41-42 del 40 al 10 17-69  
Vilar de Canes-Ares Matoll. Rambla 78-45-52-24 del 46 al 51 27-73-02-96  
Ares Cultiu abandonat 52 del 51 al 53   
Ares Matoll 57-58 57-58 57-58  
Ares Matoll 72-59-45-20-38-27 del 64 al 71 67-17-87-79-08-34  
Ares Matoll 74-75-76 del 73 al 05 54-45  
  
  
  
\* \* \* \* \*  
  
Término municipal Tipología vegetación Afección por apoyo Afección por vuelo Afección por accesos  
Benasal-Ares Cultivo abandonado. Rambla 12 78-92   
Ares Matorral 25-26   
Ares-Benasal Matorral. Rambla 28-29   
Benasal Matorral 73-28-92-35 del 31 al 52 81-16  
Ares-Benasal Matorral 41-42 del 40 al 91 52-59  
Vilar de Canes-Ares Matorral. Rambla 23-25-49-12 del 46 al 51 70-91-46-19  
Ares Cultivo abandonado 52 del 51 al 53   
Ares Matorral 57-58 57-58 57-58  
Ares Matorral 97-54-37-64-05-83 del 64 al 71 49-80-37-58-37-05  
Ares Matorral 74-75-76 del 73 al 62 19-89  
  
  
  
  
L'execució d'excavacions per a la instal·lació dels suports en terrenys forestals suposa l'eliminació del sòl i la vegetació. També pot produir-se afecció sobre la vegetació en l'obertura d'accessos fins a l'emplaçament de les obres, especialment per a la instal·lació dels suports 33-34, 41-42 i 69-80-11-88, on no hi ha accés.  
  
A més, entre els suports 65-75 la línia travessa terrenys forestals cartografiats com a hàbitat comunitari corresponent al codi Natura 2000 5210 Quercetum coccifereae (matolls arborescents de Juniperus spp.)  
  
Des del punt de vista faunístic, els relleus calcaris adjacents al traçat de la línia constituïxen una zona de caça i hi campegen algunes espècies d'aus, entre les quals destaquen l'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus) a més del falcó (Accipiter gentilis) i rapaces nocturnes com ara el gamarús (Strix aluco). Este tipus d'aus, a causa de la seua envergadura, tenen un risc major d'electrocució i col·lisió per efecte de les línies elèctriques, per la qual cosa resulta d'especial importància un disseny adequat dels suports i conductors de la línia, a més de la senyalització dels conductors.  
Cal assenyalar, d'altra banda, que el tram comprés entre els suports 65-70 es localitza en una zona forestal pròxima a una àrea de nidificació d'arpella cendrosa(Cyrcus pygargus), espècie catalogada com a vulnerable pel Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades i establixen categories i normes per a protegir-les.  
  
Des del punt de vista paisatgístic, el primer tram del traçat elèctric que discorre paral·lel a la rambla Carbonera s'emmarca en la unitat de paisatge UPR01.6 Moles ermes de Benasal, Culla i Vallivana, que correspon al paisatge de rellevància regional PRR 04, Paisatge de la pedra seca i entorn d'Ares, Castellfort, Vilafranca, Culla i Benasal. D'altra banda, el segon tram de la línia elèctrica, paral·lel a la carretera CV-128, s'emmarca en una vall agrícola (unitat de paisatge UPR02.11, Corredor de Catí - Atzeneta), en el qual es troben explotacions ramaderes i altres construccions de caràcter rural.  
Els impactes sobre el paisatge se centren en la pèrdua de la qualitat visual per la inclusió d'elements artificials com són les torres i les línies elèctriques. No es preveuen, en este sentit, impactes elevats, ja que la línia no travessa zones d'alt valor paisatgístic, encara que serà visible des de la carretera CV-15 i la carretera CV-128. L'impacte paisatgístic més significatiu es produirà en els trams en què la línia discorre per terrenys forestals i, especialment, en el tram entre els suports 46 i 51, que discorre a una major cota topogràfica.  
Sobre les vies pecuàries classificades que puguen veure's afectades en els termes municipals d'Ares del Maestrat, Benasal i Vilar de Canes, no es preveu que el projecte tinga cap incidència, ja que en tots els encreuaments els suports s'emplacen sense afectar l'amplària legal d'este domini públic.  
En l'Estudi d'Impacte Ambiental s'indica que no es preveuen afeccions al patrimoni cultural peruqè no hi ha en les proximitats cap jaciment catalogat en l'àrea d'afecció del projecte. Únicament destaca en les proximitats el Bé d'Interés Cultural (BIC) de la Torre Beltrans, masia fortificada del segle XVI, situada uns 500 m al NE de la línia elèctrica, així com l'existència de dos barraques de pastor en la part central del traçat.  
  
3. Mesures correctores  
En l'estudi d'impacte ambiental es plantegen les mesures correctores següents, aplicades bàsicament durant la fase de construcció:  
- El material d'excavació no utilitzat per a farciment de la part superior del dau de formigó s'ha de portar a un abocador de residus.  
- Les zones habilitades per al muntatge han de ser restaurades convenientment.  
- S'ha de limitar la velocitat de circulació de vehicles pesants.  
- L'acabament dels suports s'ha de fer segons l'entorn, i s'han de reposar les parets que s'hagen vist afectades.  
- S'han de mantindre vehicles i maquinària en llocs adequats.  
- S'ha d'evitar en la mesura que es puga l'afecció a la vegetació arbòria i arbustiva  
- S'ha d'abalisar el perímetre de les obres per a no afectar superfícies limítrofes.  
- S'ha d'usar preferentment la xarxa de camins actual per a l'accés als llocs on s'instal·la el suport.  
- S'han de col·locar dispositius anticol·lisió o salvapardals en les zones en què la línia elèctrica travesse rutes migratòries, zones humides, rius i colònies de nidificació.  
- S'han de considerar mesures per a la prevenció d'incendis forestals i les de seguretat contra descàrregues entre conductors i vegetació (Reial Decret 233/2008, de 15 de febrer).  
  
4. Programa de Vigilància Ambiental  
En l'EIA no es planteja cap programa de vigilància ambiental, ni de caràcter genèric ni amb actuacions concretes, per a verificar el compliment de les mesures correctores proposades.  
  
2. Consideraciones jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Estimació d'Impacte Ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva, segons es desprén de l'article 5t i els concordants del Decret 162/1990, d'Impacte Ambiental, i el punt 2 de l'annex II del Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual modifica parcialment el Decret 162/1990.  
  
2. En l'expedient, s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990 de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, i en les altres disposicions que s'apliquen.  
3. L'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribuïx les competències a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplica la llei.  
4. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
5. L'article primer de la Resolució de 19 de desembre de 2006, de la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Vivenda, sobre la delegació per a l'exercici de competències de les direccions territorials de Territori i Habitatge (DOGV número 5414, de data 26.12.2006), delega per a la facultat de resolució de les estimacions d'impacte ambiental allistades en l'annex I els titulars de les direccions territorials de Territori i Habitatge respectives.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule l'estimació d'impacte ambiental següent.  
  
  
ESTIMACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció primer de les autoritzacions sectorials que s'apliquen, el projecte de Línia aèria trifàsica a 20 kV, des de la línia d'Ares a la línia de Catí (finalització del tancament de l'anell Ares-Catí), en els termes municipals d'Ares del Maestrat, Benasal i Vilar de Canes, promogut per l'empresa Electra del Maestrat, SA, sempre que es faça d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb les condicions següents:  
  
a) Per a la instal·lació dels suports s'utilitzaran de forma preferent els camins actuals i s'ha d'evitar obrir accessos nous. En tots els casos, per a l'execució de les obres s'aprofitarà l'existència de bancals, a fi d'evitar afeccions sobre la vegetació forestal.  
b) Els suports en terreny forestal s'emplaçaran, en tots els casos, en zones de vegetació escassa, sense afectar vegetació arborada i minimitzant les labors de desbrossament.  
c) En el cas de l'obertura d'accessos, especialment per a la instal·lació dels suports 33-34, 41-42 i 12-43-64-77-47-47, es procurarà aprofitar sendes o antics camins carreters, sense obrir caixes.  
d) En el cas de l'obertura de l'accés per a la instal·lació dels suports 61-25-23-26, emplaçats en terreny rocallós, es procurarà executar-la seguint les corbes de nivell i evitant obrir caixa.  
e) Si és el cas, es reposaran els murs de maçoneria que es vegen deteriorats o destruïts per les obres.  
f) Una vegada finalitzades les obres, es restituiran els terrenys a l'estat anterior i es reposaran, si és el cas, les servituds i servicis afectats. Si és el cas, i d'acord amb la direcció d'obra, es realitzaran labors de restauració i revegetació si s'observen danys sobre la vegetació  
  
g) Es realitzarà una selecció dels residus produïts en l'obra per entregar-los a un gestor autoritzat. En el cas de materials sobrants de l'excavació, han de ser retirats de la zona d'actuació i es portaran a un abocador o gestor autoritzat.  
h) L'execució dels treballs haurà de respectar el període de reproducció de les aus i, en concret, de l'arpella cendrosa(Circus pygargus), raó per la qual els treballs s'han de retardar fins que no acabe el període reproductor, els mesos d'abril a juliol, o s'han de fer abans.  
i) Els suports que es col·loquen han de guardar les mesures de seguretat pel que fa a la col·locació d'aïllants per a evitar o minimitzar el risc d'electrocució d'aus de mitjana o gran envergadura de la zona d'actuació i que puguen utilitzar estos pals com a atalaiadors. Així mateix, es col·locaran els elements salvapardals en quantitat suficient en el cablejat que s'instal·la. Pot utilitzar-se qualsevol dels models homologats per a això.  
j) El projecte s'ha d'ajustar al que establixen el Reial Decret 1432/2008, de 29 d'agost, que establix mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió, i la Resolució de 15 d'octubre de 2010, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge i vicepresident tercer del Consell, per la qual establix les zones de protecció de l'avifauna contra la col·lisió i electrocució, i ordena mesures per a la reducció de la mortalitat d'aus en línies elèctriques d'alta tensió.  
  
k) Se recomana la col·locació de dispositius anticol·lisió o salvapardals entre els suports 34-39, 46-50 i 60-76. En tots els casos, és obligatori instal·lar-ne entre els suports 65-70, situats enfront de l'àrea de nidificació de l'arpella cendrosa. La tipologia d'estos senyalitzadors serà l'establida en l'article 7 del Reial Decret 1432/2008, de 29 d'agost.  
l) L'execució del tram entre els suports 15-46, situats en una zona inundable (risc 6) de la rambla Carbonera, haurà de comptar amb l'autorització de l'organisme de conca (Confederació Hidrogràfica del Xúquer).  
m) Els treballs compliran el que establix el Decret 7/2004, de 23 de gener, que aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
  
Segon  
Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata i ha d'adoptar les mesures pertinents amb vista a protegir-les i conservar-les, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar esta estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la manera reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, que aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
El que li notifique per al seu coneixement i efectes.  
  
Castelló de la Plana, 5 de juliol de 2013.- El cap del Servici Territorial de Medi Ambient: Evaristo Jiménez Muñoz.