Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6206, del 15-02-2010 (2010/1491)

RESOLUCIÓ de 10 de febrer de 2009, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa Cerámica Gómez, SA, l'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada al terme municipal de Castelló de la Plana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6206

Data del DOGV
:   15-02-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2010/1491


Data del document
:   10-02-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * empresa privada

RESOLUCIÓ de 10 de febrer de 2009, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa Cerámica Gómez, SA, l'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada al terme municipal de Castelló de la Plana. [2010/1491]  
Vistos els documents que consten en l'expedient 045/07 IPPC, instruït a instàncies de l'empresa Cerámica Gómez, SA, a fi d'obtenir l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, s'emet aquesta resolució de conformitat amb els següents  
Antecedents de fet  
Primer. Amb data 20 de desembre de 2006 Vicente Gómez Causanilles, en representació de l'empresa Cerámica Gómez, SA, amb CIF A-12016549, ubicada a la carretera de Ribesalbes, km 3,5, de Castelló, va presentar al Registre General dels Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge de Castelló una sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, que es detalla en l'annex I.  
Amb data 5 de gener de 2007 es va rebre aquesta sol·licitud en el Registre General de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
A la sol·licitud s'adjunta l'informe urbanístic emés per l'Ajuntament de Castelló de data 3 d'octubre de 2005.  
Segon. Amb data 11 d'abril de 2007 l'empresa va presentar documentació complementària requerida per la Conselleria, amb data 22 de març de 2007.  
Tercer. Una vegada admesa a tràmit la sol·licitud, la Conselleria va remetre l'expedient a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que havien d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada, a fi que informaren sobre la suficiència de la documentació que acompanyava la sol·licitud.  
Amb data 23 de novembre de 2007 es va rebre un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, condicionat al compliment d'una sèrie de requisits que s'han inclòs en aquesta autorització.  
Quart. Amb data 22 d'octubre de 2007 es va sotmetre a informació pública l'expedient de referència, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que estableix l'article 16 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i es va publicar l'anunci corresponent en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (núm. 5623).  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions al projecte, ni en aquesta Conselleria ni a l'Ajuntament de Castelló, i així consta en l'expedient certificat de la informació pública.  
Cinqué. Una vegada transcorregut el termini d'informació pública, es va sol·licitar un nou informe a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que havien d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada sobre l'adequació del projecte a tots aquells aspectes que foren de la seua competència.  
Sisé. Amb data 26 de maig de 2008 es va rebre un informe favorable de l'EPSAR, amb el condicionat que s'ha inclòs en aquesta autorització.  
Seté. Amb data 22 d'agost de 2008 es va rebre un informe favorable de l'Ajuntament de Castelló.  
Huité. Amb data 21 de novembre de 2008 la Direcció General de Gestió del Medi Natural va considerar acceptable, únicament a l'efecte ambiental, el projecte de fàbrica de taulells, promogut per l'empresa Cerámica Gómez, SA, ubicada a la carretera de Ribesalbes, km 3,5, al terme municipal de Castelló, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, amb les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants del punt segon de la declaració d'impacte ambiental.  
Així mateix, s'han incorporat a l'expedient els informes emesos pel Servei de Residus Industrials i pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
Nové. Amb data 24 de novembre de 2008 es va remetre el tràmit d'audiència a l'interessat, i es van rebre al·legacions al condicionat de la declaració d'impacte ambiental.  
Deu. Amb data 25 de novembre de 2008 la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada va celebrar una sessió ordinària i va aprovar la proposta de resolució de l'expedient 045/07 IPPC de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, promoguda per Cerámica Gómez, SA, a falta de l'estudi de les al·legacions presentades per part de l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
Onze. Amb data 28 de gener de 2009 l'Àrea d'Avaluació Ambiental va remetre una resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental dictada per la directora general de Gestió del Medi Natural amb data 16 de gener de 2008, a conseqüència de les al·legacions presentades per l'empresa.  
Fonaments de dret  
Primer. D'acord amb l'article 9 de la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, les activitats que apareixen en l'annex I d'aquesta llei estan subjectes a autorització ambiental integrada.  
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 3.5 de l'annex I de la Llei 16/2002.  
Segon. L'expedient s'ha tramitat segons el que preveuen els articles 27 i següents de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.  
Tercer. A la Comunitat Valenciana l'òrgan competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada és la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, d'acord amb l'article 3.h de la Llei 16/2002 i el Decret 7/2007, de 28 de juny, del president de la Generalitat Valenciana, pel qual es determinen les conselleries en què s'organitza l'administració de la Generalitat.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 18 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, correspon a la Direcció General per al Canvi Climàtic exercir les competències en matèria de control integrat de la contaminació.  
En vista d'aquests antecedents, a proposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap de l'Àrea de Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que em confereix el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, resolc:  
Primer  
Concedir a Cerámica Gómez, SA l'autorització ambiental integrada per a les seues instal·lacions de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, que s'ha de dur a terme a l'establiment situat a la carretera de Ribesalbes, km 3,5, de Castelló, referent al Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada, de data 29 de setembre de 2006, subscrit per Francisco Bonastre Ripoll, la qual queda inscrita en el Registre General d'Instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 241-08/AAI/CV, condicionada al compliment dels requisits següents:  
1. Emissions atmosfèriques  
1.1. Emissions canalitzades  
S'inclouen en aquesta autorització els focus d'emissió següents:  
Els valors límit d'emissió per als focus canalitzats descrits i la periodicitat de controls per part d'una ECMQA són els següents:  
  
\* \* \* \* \*  
  
Los valores límite de emisión para los focos canalizados descritos y la periodicidad de controles por ECMCA serán los siguientes:  
  
(1) Per als focus d'origen en forns amb un cabal de gasos inferior a 3.000 Nm³/h, el valor límit de fluorurs pot ser de 30 mg/Nm³, sempre que el cabal màssic d'aquest contaminant siga inferior a 0,1 kg/h.  
(2) En els casos en què es preveja la superació d'aquest valor per l'ús de determinades matèries primeres o combustibles, caldrà entregar a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge un estudi tècnic justificatiu que incloga balanços de massa i una proposta de valor límit.  
(3) Queden exclosos del mesurament de contaminants els focus d'evacuació de l'aire de refredament dels forns de cocció de taulells.  
(4) Queden exclosos del mesurament d'emissió de partícules els focus de preassecatge i assecatge de peces ceràmiques (crues o cuites) que utilitzen com a combustible gas natural o propà, que en el control de la posada en marxa de la instal·lació, en condicions habituals de funcionament i sense utilitzar cap tipus de depuració, hagen obtingut una emissió inferior a 10 mg/Nm³ de partícules.  
S'ha de dur a terme un pla d'acció que permeta caracteritzar de manera representativa els nivells d'emissió de clor i plom dels focus que evacuen gasos procedents de forns de cocció.  
1.2. Control de l'emissió de contaminants per focus canalitzats  
1.2.1. Sistemes de depuració de partícules  
Almenys els focus d'aspiracions de material pulverulent han de disposar de sistemes correctors de depuració de partícules. Així mateix, han de disposar també d'aquests sistemes correctors els focus associats als forns de cocció, sempre que siguen necessaris per a complir els límits d'emissió de partícules que estableix aquesta resolució.  
El funcionament adequat d'aquests sistemes correctors s'ha d'assegurar mitjançant el control i el registre continu almenys d'un paràmetre d'operació del sistema, que ha d'escollir l'empresa entre els tècnicament reconeguts o fonamentats, com ara la pèrdua de càrrega del sistema de depuració, la concentració de partícules en el corrent gasós o qualsevol altre degudament justificat. La representativitat i el calibratge d'aquest paràmetre han de ser verificats per entitats col·laboradores de l'administració en matèria de qualitat ambiental i estar a disposició de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
1.2.2. Condicions de presa de mostres i expressió de resultats  
a) Punts de presa de mostra. Els focus canalitzats han de tenir la situació, la disposició, la dimensió i els accessos corresponents d'acord amb l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial. En particular, les característiques i la distribució dels focus emissors a l'atmosfera han de garantir una correcta dispersió dels contaminants emesos. Més concretament, la seua alçària no sols ha de complir el que estableix l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sinó que es recomana que siga tal que, en una distància equivalent a deu vegades l'alçària del punt d'emissió d'un focus, no hi haja altres estructures d'alçària superior a la del mateix focus menys dos metres, que produïsquen un apantallament que dificulte la dispersió i justifique tècnicament la influència de l'efecte down-wash (turbulència o rebuf).  
b) Preferiblement, la temperatura dels gasos en el punt de mostratge ha de ser inferior als 200 ºC.  
c) Els mesuraments s'han de fer en condicions normals de funcionament de les instal·lacions, registrant els paràmetres que les determinen, i han de cobrir totes les tipologies o grups de productes diferents que es fabriquen en cada instal·lació.  
d) Les concentracions mesurades han d'estar referides sempre a condicions normals de pressió i temperatura (101,3 kPa i 273,16 K), i per als gasos de combustió en base seca i un contingut d'oxigen del 18% de O2.  
e) Els mesuraments de fluor s'han de fer amb sondes de material resistent a l'atac àcid, d'acord amb la norma ISO 15.713: 2006.  
1.3. Control d'emissions de partícules per fonts difuses  
1.3.1. Emmagatzematge i manipulació de materials pulverulents  
L'emmagatzematge i la manipulació de materials pulverulents s'han de fer en les condicions següents:  
a) S'han de tancar tots els sistemes de transport de matèries primeres pulverulentes (cintes transportadores, catúfols, etc.).  
b) Totes les operacions indicades a continuació s'han de dur a terme en naus tancades dotades de sistemes d'aspiració amb depuració posterior:  
- Operacions de càrrega i trituració de matèries primeres a granel.  
- Operacions d'emmagatzematge i descàrrega de grànul atomitzat.  
- Operacions d'emmagatzematge del material pulverulent recuperat en els sistemes correctors, de materials mòlts i de fins.  
1.3.2. Transport de materials pulverulents  
El transport de materials pulverulents s'ha de fer en les condicions següents:  
a) Reducció de la resuspensió de pols causada per la circulació interna de vehicles, per a la qual cosa s'han de pavimentar els circuits adequats, s'han de mantenir netes les zones de circulació i s'hi ha de limitar la velocitat.  
b) Control a l'entrada i eixida del complex que assegure que els camions van coberts i tancats per a evitar vessaments. No es permetrà l'accés o l'eixida de la instal·lació a vehicles que no circulen coberts o tancats.  
2. Soroll  
Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, cal complir el que estableixen la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es fixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
En particular, s'han de complir els límits sonors externs establits per a zones d'ús industrial, que són els següents:  
  
Cada cinc anys caldrà fer una auditoria acústica a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, al perímetre de la instal·lació. Aquesta auditoria l'ha de fer una entitat col·laboradora en matèria de contaminació acústica, d'acord amb el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre.   
El titular ha de disposar del llibre de control, que ha d'estar constituït pels certificats dels resultats obtinguts de les auditories acústiques i els corresponents informes complets.  
3. Abocaments  
3.1. Aigües residuals i pluvials  
Cal actuar segons el que s'ha especificat en el projecte, de manera que es garantisca la inexistència d'abocament d'aigües residuals, industrials i domèstiques al domini públic hidràulic (abocament zero).  
Les aigües residuals industrials són canalitzades a la bassa d'aigües residuals, on s'emmagatzemen fins que siguen arreplegades per una empresa gestora autoritzada.  
Les aigües residuals domèstiques estan connectades a la xarxa de clavegueram municipal, igual que les aigües pluvials.  
3.2. Control  
a) El titular ha de mantenir els abocaments de les aigües sanitàries i pluvials generats per la seua activitat connectats a la xarxa de clavegueram, sense que hi haja cap sistema de desguàs capaç de generar un abocament directe o indirecte al domini públic hidràulic, i ha de presentar davant l'òrgan competent per a l'atorgament de l'autorització ambiental integrada un certificat de connexió dels abocaments d'aigües residuals emés pel titular de la xarxa de sanejament.   
b) El titular de l'activitat està obligat a portar el manteniment adequat de les basses o depòsits d'acumulació de les aigües residuals de manera que en quede assegurada la impermeabilitat i l'estanquitat de les basses al llarg del temps.  
c) La línia o línies d'aigua de l'activitat susceptibles de generar abocaments d'aigües residuals no han de disposar de cap sistema de desguàs capaç de generar un abocament continu o discontinu, ni directe ni indirecte, al domini públic hidràulic.  
d) Es recorda que, d'acord amb l'article 100 del text refós de la Llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol), "està prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es dispose de l'autorització administrativa prèvia", i s'incoarà, si escau, un expedient sancionador per infracció tipificada en la lletra f) de l'article 116.3 de l'esmentada llei.  
e) Amb vista a possibles inspeccions per part dels òrgans que tenen atribuïdes les funcions de control i vigilància del domini públic hidràulic i per a garantir la inexistència d'abocaments al domini públic hidràulic, el titular haurà de disposar i presentar, quan aquests òrgans ho requerisquen, les factures o justificants acreditatius de la retirada de les aigües residuals que s'hagen emmagatzemat en un depòsit impermeable per al posterior tractament per un gestor autoritzat, de manera que aquests concorden amb el volum generat.  
f) D'acord amb el que disposa l'article 30 i la disposició final primera de la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, el marc competencial establit amb aquesta autorització ambiental integrada no altera les competències que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer té atribuïdes en relació amb el control, la inspecció i la vigilància del domini públic hidràulic, ni en particular la potestat sancionadora.  
D'altra banda, d'acord amb l'informe de l'EPSAR, s'ha d'establir el següent pla d'autocontrols analítics sobre l'abocament, en el qual s'han de caracteritzar els paràmetres que s'indiquen a continuació, amb la periodicitat següent:  
En tots els casos, les mostres han de ser integrades durant 24 hores, i s'han de prendre en l'arqueta de registre. Les anàlisis han de ser efectuades per un laboratori homologat, entenent per tal els corresponents a empreses col·laboradores dels organismes de conca en matèria de control d'abocaments, d'acord amb el que estableix l'Ordre 985/2006 del Ministeri de Medi Ambient.  
Els resultats de les esmentades anàlisis s'han de remetre a l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana, amb la periodicitat que estableix el pla d'autocontrol, juntament amb l'acta de presa de mostres del laboratori. El cost econòmic associat a aquestes operacions serà a càrrec de l'empresa sol·licitant.  
La durada d'aquests controls analítics estarà determinada pel manteniment dels valors de l'abocament dins dels límits i de les condicions que estableix la corresponent resolució. Serà l'EPSAR la que determine la variació de la freqüència dels controls i, si escau, la seua finalització.  
Els abocaments han de complir en tot moment els límits de contaminants que reflecteix la corresponent ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, el model d'ordenança d'abocaments de l'EPSAR.  
4. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies  
No s'ha de fer cap abocament que puga afectar el sòl o les aigües subterrànies.  
No es podran fer pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.  
Caldrà ajustar-se al que disposa el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
En aquest sentit, l'empresa ha presentat l'informe preliminar de situació del sòl, d'acord amb el que estableix l'article 3.1 del Reial decret 9/2005, sense perjudici que posteriorment es puguen requerir al titular de l'activitat informes complementaris o periòdics més detallats, tal com preveuen els punts 3 i 4 de l'article 3 de l'esmentat reial decret.  
Així mateix, el titular de l'activitat està obligat a complir el que disposa el punt 5 de l'article 3 del Reial decret 9/2005, en el cas que a l'emplaçament anara a exercir-se una activitat diferent de l'actual o canviara l'ús del sòl, i també el que estableix l'article 8 del mateix reial decret, referit a la publicitat registral.  
D'altra banda, l'empresa té dos depòsits de formigó soterrats, de 120 m³ de capacitat cadascun, destinats a l'emmagatzematge de fueloil, que van ser utilitzats fins a 1987, i que actualment s'utilitzen com a basses de tràfec d'aigües industrials. Per tant, a causa del llarg període de temps que van estar operatius (de 1973 a 1987), poden constituir un focus contaminant que afecte els terrenys adjacents a l'entorn de les basses. Per tot això, s'adverteix que aquesta circumstància s'haurà de tenir en compte a fi de verificar una possible contaminació del sòl, sobretot en el cas que el depòsit haja de ser desmantellat i excavada la terra adjacent, i en aquest cas caldrà controlar i, si escau, analitzar la possible afecció, els resultats de la qual hauran de comunicar-se al Servei de Residus Urbans de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
5. Residus  
L'activitat està subjecta als requisits que estableixen la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus; la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, sobre el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, modificat pel Reial decret 952/1997.  
5.1. Producció de residus  
S'autoritza Cerámica Gómez, SA per a la producció dels residus següents, sempre que la seua capacitat de generació anual siga de l'ordre de magnitud que es detalla a continuació i la producció de producte acabat a les instal·lacions del centre productiu detallat en l'annex I siga aproximadament de 310,5 tones/dia de productes ceràmics.  
\* \* \* \* \*  
  
El centre productor està inscrit en el Registre de Productors de Residus Perillosos.   
D'acord amb la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, està prohibida la mescla o dilució de residus que en dificulte la gestió.   
Els residus es poden emmagatzemar durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas que siguen perillosos, i en el cas de residus no perillosos es poden emmagatzemar durant un període d'un any, quan la destinació final siga l'eliminació, i de dos anys, quan la destinació final siga la valorització, i una vegada transcorregut aquest període han de ser entregats a un gestor autoritzat. Aquest emmagatzematge temporal de residus perillosos s'ha de fer segregat per tipus de residus, ha d'estar convenientment senyalitzat i ha de fer-se en un lloc cobert, amb sòl impermeable i sistemes de recollida de vessaments accidentals, com ara una arqueta cega no connectada a la xarxa de clavegueram i safates de recollida. Així mateix, la zona d'emmagatzematge ha d'estar inclosa en el sistema general de protecció contra incendis de la indústria i haurà de reduir al mínim possible la dispersió de zones d'emmagatzematge de residus perillosos dins l'empresa.  
Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments, cal disposar de cubetes o recipients de recollida de possibles vessaments, que han de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la més gran d'ambdues quantitats). Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals, en cas de vessament, implique un augment de la perillositat o en dificulte la gestió.  
Per a la recollida de possibles fugues o vessaments accidentals de líquids, tant de residus com de matèries primeres, cal disposar de material absorbent no inflamable en quantitat suficient per a aquesta finalitat. L'absorbent, una vegada contaminat, s'ha de gestionar com a residu perillós o no perillós, segons corresponga.  
L'envasament i l'etiquetatge dels residus s'ha de fer d'acord amb el que estableixen els articles 13 i 14 del Reial decret 833/1988, Reglament de residus tòxics i perillosos. Així mateix, cal disposar d'un registre on conste la quantitat, la naturalesa, la identificació, l'origen i la data de generació i l'entrega a un gestor autoritzat, així com el número de document de control i seguiment utilitzat, si escau, i el gestor a qui s'entrega el residu.  
Els residus perillosos i els no perillosos s'han d'entregar a gestors que disposen de la corresponent autorització administrativa per a gestionar-los.  
Cada quatre anys s'ha d'elaborar un pla de prevenció i reducció de residus perillosos, que s'ha de presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Anualment s'ha de formalitzar la declaració anual de productor de residus perillosos, que s'ha de remetre a la Direcció General per al Canvi Climàtic abans de l'1 de març de cada any, d'acord amb el model que estableix l'annex III del Reial decret 833/1988.  
Qualsevol modificació relacionada amb la producció de residus perillosos que implique un canvi en la caracterització, producció de nous residus o canvis significatius en les quantitats habituals generades que puga alterar el que estableixen aquestes condicions ha de ser comunicada.  
Els requisits que estableix la legislació vigent en matèria d'envasos i residus d'envasos, i de manera especial el que estableix el Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament per al desplegament de la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos, no queden derogats per la Llei 16/2002, per la qual cosa la concessió de l'autorització ambiental integrada no eximeix del seu compliment.  
6. Mesures que cal adoptar en situacions diferents de les normals que puguen afectar el medi ambient  
S'han de prendre totes les mesures necessàries perquè quede garantida la protecció del medi ambient i la salut de les persones davant de qualsevol situació fora de la normalitat pel que fa al funcionament de les instal·lacions.  
Si, tot i amb això, es produeix algun incident en les instal·lacions que comporte un funcionament anòmal i en pot resultar l'incompliment dels límits imposats, s'ha de comunicar immediatament aquesta situació a Protecció Civil, a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Una vegada produïda la situació d'emergència, la mercantil ha d'utilitzar tots els mitjans al seu abast per a reduir al màxim els efectes sobre el medi ambient.  
En el termini màxim de set dies després de l'incident, la mercantil ha de remetre a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic un informe detallat en el qual, a més de les dades identificatives, han de figurar les següents:  
- Les causes de l'incident.  
- L'hora en què es va produir i la duració.  
- Les característiques de l'emissió o abocament.  
- Les mesures correctores adoptades.  
- L'hora i la forma en què es va comunicar el succés.   
En relació amb el possible dany ambiental ocasionat per l'activitat, caldrà aplicar la Llei 26/2007, de 23 d'octubre, de responsabilitat mediambiental, en l'àmbit d'aplicació de la qual s'inclouen les activitats subjectes a autorització ambiental integrada. Segons aquesta llei, l'activitat ha de disposar d'una garantia financera que permeta afrontar la responsabilitat ambiental inherent a l'activitat, en les modalitats previstes d'assegurança, aval o reserva tècnica, i amb les possibles exempcions derivades de la magnitud del dany potencial o de l'adhesió amb caràcter permanent i continuat, bé al sistema comunitari de gestió i auditoria ambientals (EMAS), bé al sistema de gestió ambiental UNE-EN ISO 14704: 2004.  
Així mateix, quan es determine el tancament definitiu de les instal·lacions, cal desmantellar-les i clausurar-les, d'acord amb la normativa vigent, de manera que el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar l'activitat esmentada i no es produïsca cap dany sobre el sòl i el seu entorn.  
7. Altres condicions  
Cal ajustar-se al que disposa el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi.  
La indústria i les seues instal·lacions s'han d'ajustar a les condicions indicades en el projecte tècnic en els aspectes que no fixa aquesta resolució.  
S'han de complir totes les disposicions aplicables per a garantir la seguretat, la salut de les persones i el medi ambient.  
En el control inicial s'ha de comprovar que s'han aplicat les mesures que preveu el projecte.  
8. Declaració d'impacte ambiental  
S'han de complir els condicionants que estableix la declaració d'impacte ambiental de data 21 de novembre de 2008 i de la resolució complementària a aquesta, de data 16 de gener de 2009. Concretament:  
a) A l'interior de la fàbrica s'ha d'habilitar una zona impermeable per a emmagatzemar els depòsits d'olis usats que ha de disposar d'una cubeta de seguretat de capacitat adequada per a retenir el líquid emmagatzemat en cas d'abocament o fuga i una altra zona independent i impermeable per a emmagatzemar residus perillosos líquids, en la qual s'ha de disposar d'una cubeta de seguretat de com a mínim el 10 per 100 de la capacitat global dels recipients que conté. Les parets de les respectives cubetes han de ser de materials no combustibles, estanques i resistir l'altura total del líquid a cubeta plena. Tots els residus perillosos s'han d'emmagatzemar a l'interior de la nau en zones proveïdes de paviment impermeabilitzat.   
b) Les operacions de transport, càrrega i descàrrega de residus perillosos i de productes químics s'han de fer en zones degudament impermeabilitzades, de manera que s'impedisca la contaminació del sòl per abocament o vessament accidental.  
c) Les zones on s'emmagatzemen els esmalts han de disposar de solera impermeable. Els esmalts de caràcter pulverulent s'han d'emmagatzemar a l'interior de les naus industrials per a evitar la dispersió de les partícules en l'ambient. Els esmalts líquids emmagatzemats a l'exterior de la nau s'han d'emmagatzemar en recipients estancs i ben tapats, i s'han de garantir unes condicions d'emmagatzematge adequades que impedisquen la lixiviació o l'escorrentia de qualsevol vessament o abocament accidental.  
d) El test cuit i el test cru s'han d'emmagatzemar en contenidors adequats de capacitat suficient, i els últims, a més, han d'anar coberts o envelats.  
e) Els camions que traslladen per l'interior de la fàbrica materials pulverulents han de circular amb la càrrega coberta de lona per a evitar la dispersió de partícules. Els filtres de mànegues han d'estar dotats de contenidors adequats que emmagatzemen les partícules captades i s'evite que es depositen directament en terra i que es dispersen a l'ambient. S'han de fer agranades periòdiques.  
f) S'ha de garantir la impermeabilitat, al llarg del temps, de totes les basses i de les canalitzacions subterrànies d'aigües residuals industrials i sanitàries. S'ha de presentar un certificat d'estanquitat de les basses de tràfec d'aigües residuals industrials.  
g) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
h) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, o en el cas que es detecte algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, ha de ser comunicat a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental, el qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
9. E-PRTR  
Abans de l'1 de març de cada any s'ha de notificar a la Direcció General per al Canvi Climàtic, d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002, les dades sobre les emissions de la instal·lació relatives a l'any anterior, específicament les que figuren en l'article 3 del Reial decret 508/2007, de 20 d'abril, pel qual es regula el subministrament d'informació sobre emissions del Reglament E-PRTR i de les autoritzacions ambientals integrades.  
Segon  
L'autorització ambiental integrada s'ha de renovar, en els aspectes ambientals, en el termini màxim de huit anys, llevat que abans d'aquest termini es produïsquen modificacions substancials que obliguen a tramitar una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici que recull l'article 26 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol.  
La renovació s'ha de sol·licitar amb una antelació mínima de deu mesos abans del venciment del termini de vigència de l'autorització ambiental integrada.  
Tercer  
Abans de posar en marxa la modificació, el titular ha d'obtenir l'autorització d'inici de l'activitat per part d'aquesta Conselleria, sense perjudici de l'obtenció de les llicències d'obres que resulten necessàries d'acord amb la normativa municipal.  
En tot cas, el titular disposa d'un termini màxim de tres anys per a presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic la sol·licitud d'autorització d'inici, que ha d'anar acompanyada de la documentació següent:  
a) Certificat visat del tècnic director de l'execució del projecte, en el qual s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat, com, també a la resta de documentació tècnica presentada.  
b) Certificats tècnics exigits per les normatives sectorials aplicables segons el tipus d'activitat.  
c) Informe i certificat emesos per una entitat col·laboradora acreditada per al control integrat de la contaminació, segons el Decret 29/2007, de 9 de març, de modificació del Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre, en el qual s'acredite el compliment del contingut de l'autorització ambiental integrada.  
Quart  
L'Administració deixarà sense efecte aquesta resolució en el moment que observe qualsevol incompliment de les condicions que s'hi imposen, amb audiència prèvia de l'interessat.  
Cinqué  
El titular de les instal·lacions objecte d'aquesta resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general estableix la Llei 16/2002, ha de:  
a) Complir les obligacions de control i subministrament d'informació que preveu la legislació sectorial aplicable i l'autorització ambiental integrada.  
b) Comunicar a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge qualsevol modificació, substancial o no, que es propose fer en la instal·lació, la transmissió de la titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.  
c) Prestar l'assistència i la col·laboració necessàries a aquells que s'encarreguen de les actuacions de vigilància, inspecció i control.  
Sisé  
En tot el que no especifica aquesta resolució, cal ajustar-se a totes i cadascuna de les condicions que estipula la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus, com també qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, es pot presentar un recurs d'alçada davant la Secretaria Autonòmica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge en el termini d'un mes des de l'endemà de la recepció d'aquesta notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.  
València, 10 de febrer de 2009.- El director general per al Canvi Climàtic: Jorge Lamparero Lázaro.  
Annex I  
Característiques del projecte  
Cerámica Gómez, SA, disposa d'una planta de fabricació de taulells ceràmics pel procés de monococció, amb una capacitat de producció de 310,5 tones/dia.  
El procés productiu s'inicia amb la recepció de l'argila atomitzada en una tremuja i l'emmagatzematge en sitges, des d'on s'alimenten les premses.  
L'argila atomitzada s'introdueix en els motles de les premses hidràuliques encarregades de conformar les peces. Les peces, una vegada premsades, s'introdueixen en un assecador automàtic vertical.  
Quan ixen de l'assecador, les peces es descarreguen sobre la línia d'esmaltadura. Una vegada les peces han sigut esmaltades, s'introdueixen en els boxs per a emmagatzemar-les al parc.  
Els esmalts aplicats han sigut preparats prèviament en la secció de preparació d'esmalts. Els diferents components d'esmalt, frites, colors i additius es carreguen juntament amb aigua en molins. Una vegada mòlt, l'esmalt es deposita en bidons, els quals es transporten a la línia d'esmaltadura per a utilitzar-los.  
A continuació, les peces emmagatzemades en boxs s'introdueixen en uns assecadors preforns, on s'elimina la humitat residual que puguen tenir les peces per a evitar que exploten dins el forn.  
Una vegada les peces estan seques, passen al forn de cocció, de tipus monoestrat. Una vegada cuites, s'emmagatzemen novament fins que passen a la secció de classificació. Les peces es classifiquen i s'embalen.