Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4995, del 28-04-2005 (2005/4323)

ORDRE de 15 de abril de 2005, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla zonal de residus de la zona XVII.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4995

Data del DOGV
:   28-04-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/4323


Data del document
:   15-04-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * El Baix Segura
    * gestió de residus
    * programa d'actuació
    * residu

ORDRE de 15 de abril de 2005, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla zonal de residus de la zona XVII. [2005/X4323]
  
El títol II de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana regula la planificació, competència de la Generalitat, l'objectiu de la qual és coordinar l'actuació de les diferents administracions públiques per a una adequada gestió dels residus.
  
En l'àmbit autonòmic es preveuen dos tipus de plans, el Pla integral de residus i els plans zonals, ambdós d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars, mitjançant els quals es distribueixen en el territori de la Comunitat Autònoma el conjunt d'instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instruments de desenvolupament i millora del Pla integral de residus, són documents detallats que adapten les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, i poden modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla integral que no tinguen caràcter vinculant o normatiu.
  
Mitjançant ambdós plans autonòmics, la Generalitat garanteix una adequada direcció de la gestió de residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
La documentació del Pla zonal està constituïda per un document d'informació que inclou una memòria informativa, una anàlisi i un diagnòstic, i un document d'ordenació constituït per la memòria justificativa, les prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus i els plànols d'ordenació.
  
Després d'elaborar la Conselleria de Territori i Habitatge el Pla de la zona XVII, de conformitat amb el procediment d'aprovació previst en l'article 31 de la Llei de residus de la Comunitat Valenciana, ha sigut sotmés a informació pública per un termini d'un mes, i, simultàniament, s'han sol·licitat els informes dels ajuntaments dels municipis inclosos en la zona i d'aquelles administracions sectorials que poden resultar afectades pel pla.
  
Així mateix, el pla ha sigut sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental regulat per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, i és objecte de declaració d'impacte ambiental favorable per resolució de la Direcció General de Gestió del Medi Natural de data 1 de abril de 2005.
  
Vist el resultat de la informació pública i les al·legacions presentades, com també els informes emesos pels ajuntaments dels municipis inclosos en la corresponent zona i pels òrgans de l'administració sectorial interessada, s'han introduït en el pla totes les millores que resulten del mencionat tràmit, dels informes presentats i de la declaració d'impacte ambiental.
  
D'acord amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, correspon al conseller competent en medi ambient l'aprovació del pla zonal mitjançant una ordre. Es publica íntegrament, pel seu caràcter vinculant, el document d'ordenació del pla.
  
Les competències en la matèria s'assignen a la Conselleria de Territori i Habitatge pel Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat Valenciana. El Decret 133/2004, de 3 de setembre, del Govern Valencià, la configura com el màxim òrgan encarregat de la direcció i execució de la política del Govern Valencià en matèria de medi ambient, corresponent a la Direcció General de Qualitat Ambiental exercir les funcions en matèria de residus.
  
Per raó de tot el que antecedeix, a proposta de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de conformitat amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.
  
ORDENE
  
Aprovar el Pla zonal de residus de la zona XVII, el document d'ordenació del qual s'incorpora com a annex I de la present ordre.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
El Pla zonal de residus de la zona XVII entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 15 de abril de 2005
  
El conseller de Territori i Habitatge,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANNEX I
  
PLA ZONAL DE RESIDUS DE LA ZONA XVII
  
1.MEMÒRIA JUSTIFICATIVA
  
1.1 INTRODUCCIÓ
  
1.1.1 ANTECEDENTS
  
La Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, adequa al dret intern la Directiva 91/156/CEE on s'abandona la classificació clàssica dels residus en dues úniques modalitats (general i perillós) i estableix una norma única per a tots ells. L'objectiu és incentivar la reducció en origen i donar prioritat a la reutilització, el reciclatge i la valorització dels residus sobre altres tècniques de gestió. La nova llei és aplicable a tot tipus de residus. En matèria de competències, es manté el repartiment constitucional entre l'Estat, les comunitats autònomes i les entitats locals.
  
Correspon a les comunitats autònomes l'elaboració de plans autonòmics de residus. Aquests plans s'integraran en un Pla nacional de residus. La Llei 10/1998 estableix el contingut mínim dels plans autonòmics i els seus objectius.
  
La Generalitat Valenciana, s'avança a la Llei 10/1998, i aprova mitjançant el Decret 317/1997, de 24 de desembre, modificat pel Decret 32/1999, de 2 de març, el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana. Aquest pla, que inclou la totalitat de tots els residus, és l'instrument director i coordinador de totes les actuacions que es realitzen a la Comunitat Valenciana en matèria de gestió de residus.
  
D'altra banda, la necessitat de plasmar la política de residus de la Generalitat Valenciana en una Llei de residus queda emmarcada en l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana en què s'estableixen competències per a dictar normes addicionals de protecció del medi ambient. La Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, publicada en el DOGV del 15 de desembre de 2000, estableix el règim jurídic de la producció i la gestió dels residus. Entre els seus objectius es troba el fet de desenvolupar instruments de planificació, inspecció i control que afavorisquen la suficiència, la seguretat i l'eficiència de les activitats de gestió de residus.
  
En el títol II de la Llei de residus de la Comunitat Valenciana es regula la planificació dels residus. Es preveuen en l'àmbit autonòmic dos tipus de plans, el pla integral de residus i els plans zonals. Ambdós d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars. Mitjançant aquests plans es distribueixen en el territori el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instrument de desenvolupament i de millora del Pla integral de residus. Són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, i poden modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla integral que no tinguen caràcter vinculant. Mitjançant aquests plans zonals es garanteix una adequada direcció de la gestió dels residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
Els plans zonals estan constituïts per tres tipus de documents: el document d'informació, el document d'ordenació i un estudi d'impacte ambiental. El present document constitueix el document d'ordenació, vinculant per la Llei 10/2000, del Pla zonal de residus de les zona XVII del PIR de la Comunitat Valenciana i inclou una memòria justificativa i unes prescripcions per a les operacions de gestió de residus.
  
1.1.2 ÀMBIT TERRITORIAL
  
L'àmbit d'aplicació del present Pla zonal de residus comprén el territori sud de la província d'Alacant, englobat en la zona XVII del PIR de la Comunitat Valenciana. Inclou la totalitat de la comarca del Baix Segura.
  
La zona afectada està integrada per 27 municipis que ocupen una superfície total de 954 km2, es mostren a continuació en forma de taula:
  
1.1.3 TIPOLOGIA DELS RESIDUS
  
El present Pla zonal de residus afectarà els residus urbans o municipals definits per la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana. S'entén per residus urbans els següents:
  
1. Els generats en els domicilis particulars, comerços, oficines i serveis.
  
2. Tots aquells que no tinguen la qualificació de perillosos i que per la seua naturalesa o composició puguen assimilar-se als produïts en els anteriors llocs o activitats. Tindran aquesta consideració els residus següents:
  
- Els residus sanitaris dels grups I i II generats en les activitats sanitàries i hospitalàries, segons el Decret 240/1994 del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió de residus sanitaris.
  
- Els residus procedents de la neteja de vies públiques, zones verdes, àrees recreatives i platges.
  
- Animals domèstics morts.
  
- Vehicles abandonats (es regulen per la seua normativa específica).
  
- Mobles i efectes.
  
- Residus d'obres menors de construcció i reparació domiciliària.
  
S'exclouen de l'àmbit d'aplicació del present pla, els residus següents:
  
- Residus perillosos de qualsevol tipologia excepte els domèstics.
  
- Residus d'activitats agrícoles i ramaderes.
  
- Residus industrials de qualsevol naturalesa i procedència.
  
Així mateix queden exclosos del present pla:
  
- Les emissions a l'atmosfera, regulades en la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció del medi ambient atmosfèric.
  
- Els residus radioactius, regulats per la Llei 25/1964, de 29 d'abril, d'energia nuclear.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a les aigües continentals al mar, regulats per la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües i la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a la xarxa integral de sanejament regulats per la Llei 2/1992, de 26 de març, de sanejament de les aigües residuals de la Comunitat Valenciana.
  
1.1.4 ABAST I OBJECTIUS
  
Com a objectiu general del Pla zonal, es pretén dotar la Generalitat Valenciana d'un instrument actualitzat per al desenvolupament de les estratègies i prescripcions de la Unió Europea i de l'Estat Espanyol en matèria de residus, com també per a la posada en pràctica i millora de les previsions del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
El Pla zonal de la zona XVII persegueix els següents objectius específics:
  
- Reducció de la generació de residus urbans.
  
- Potenciació de la recollida selectiva d'alguns materials.
  
- Valorització màxima dels residus.
  
- Eliminació segura dels residus no valoritzables.
  
- Determinació de les infraestructures necessàries per a la gestió dels residus urbans objecte del Pla zonal, com també les seues característiques generals i el seu termini d'execució.
  
- Identificació de zones aptes per a la implantació de les distintes infraestructures segons criteris d'aptitud geològica, espais protegits, infraestructures viàries i planejament urbanístic.
  
- Establiment de criteris de compensació a favor dels municipis en què s'implanten infraestructures de valorització o eliminació de residus urbans.
  
- Establiment de condicions que garantisquen l'eficàcia d'actuació de les mancomunitats, consorcis i altres formes d'agrupació per al desenvolupament de les operacions de la gestió dels residus.
  
- Definició de criteris per al desenvolupament de projectes de gestió, en el relatiu tant a la documentació que s'ha de presentar com a la posterior valorització d'aquests.
  
1.1.5 PRINCIPIS PELS QUALS ES REGIRÀ EL PLA ZONAL
  
Per al disseny del present pla zonal s'han tingut en compte els principis bàsics establits per la Directiva 1999/156/CEE, la Llei 10/1998, de residus i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, el Pla nacional de residus i en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana. Aquests principis són:
  
Els principis i fonaments del pla són els següents:
  
- Principi de prevenció.
  
- Principi de responsabilitat del productor.
  
- Principi de proximitat.
  
- Principi d'autosuficiència.
  
- Principi de subsidiarietat.
  
- Principi de responsabilitat compartida.
  
- Principi de conscienciació ciutadana.
  
- Principi de foment del desenvolupament sostenible.
  
PRINCIPIS DE PREVENCIÓ
  
Previndre la generació de residus en l'origen és el primer pas de la producció neta, perquè elimina la necessitat de realitzar posteriorment una complexa gestió de residus, incloent el seu tractament i la disposició final. Reduir, per la seua banda, implica disminuir en l'origen la quantitat i el caràcter nociu d'un residu.
  
La prevenció i la reducció de residus pot aconseguir-se implantant una estratègia de producció neta adequada, que incloga mesures preventives, com ara ús racional de recursos, selecció de materials de menor impacte ambiental, modificacions al procés productiu i incorporació de tecnologia.
  
La prevenció i la reducció en l'origen és una de les alternatives menys costoses per a la solució de problemes ambientals, ja que és possible implementar modificacions simples als processos productius que, amb mínims requeriments de capital, permeten increments significatius en la productivitat i una dràstica reducció en la generació de residus o emissions, conjuntament millorar la competitivitat de l'empresa i obtindre beneficis econòmics.
  
PRINCIPI DE LA RESPONSABILITAT DEL PRODUCTOR
  
Tots aquells que perjudiquen el medi ambient, han de pagar els costos derivats de les seues accions, màximament quan aquestes deriven de la posada en marxa en el mercat de productes en el procés d'elaboració i en la distribució dels quals es generen residus.
  
Els agents econòmics són considerats els primers responsables de la producció de residus i de la seua repercussió en el medi ambient, i per a aconseguir la internalització dels costos ambientals per la seua banda, s'ha d'aplicar el principi que ?qui contamina, paga?.
  
PRINCIPI DE PROXIMITAT
  
A fi de tractar en les instal·lacions adequades més pròximes al punt de generació dels residus, aquells residus que no tinguen una massa crítica que justifique una instal·lació de tractament en els municipis definits en el present pla.
  
PRINCIPI D'AUTOSUFICIÈNCIA
  
De manera que els municipis inclosos en el present pla tinguen a la seua disposició les infraestructures necessàries per a ser independents en el tractament adequat dels residus produïts en el seu territori, sempre que existisca la massa crítica que ho justifique.
  
PRINCIPI DE SUBSIDIARIETAT
  
Pel qual la Generalitat Valenciana intervindrà només en la mesura que els objectius de l'acció pretesa no puguen ser aconseguits pels agents involucrats, i, per consegüent, puga aconseguir-se millor, a causa dels efectes de l'acció contemplada, a nivell autonòmic.
  
PRINCIPI DE RESPONSABILITAT COMPARTIDA
  
Millorar la situació respecte de la producció i la gestió dels residus ha de ser una responsabilitat compartida entre els distints agents implicats: administració autonòmica, entitats locals, empreses públiques i privades i els ciutadans, de manera que contribuïsquen a solucionar problemes plantejats.
  
PRINCIPI DE CONSCIENCIACIÓ CIUTADANA
  
Mitjançant programes de divulgació i programes d'ensenyament sobre la generació i la correcta gestió dels residus a fi d'aconseguir la seua conscienciació i contribució per a aconseguir els objectius del present pla.
  
PRINCIPI DE FOMENT DEL DESENVOLUPAMENT SOSTENIBLE
  
A fi de mantindre el creixement econòmic sense menyscabar el de les generacions futures.
  
0.1.1.7.RFUMUEKUL JERÀRQUICS
  
A més dels principis marcats en l'apartat anterior, el Pla zonal assumeix l'estratègia comunitària en matèria de residus:
  
- S'estableix la següent jerarquia d'operacions de gestió de residus:
  
1. Prevenció
  
2. Reutilització
  
3. Reciclatge
  
4. Valorització
  
5. Eliminació final de les fraccions no valoritzables
  
- Es procurarà reduir els trasllats de residus.
  
- S'establiran nous i millors instruments de gestió de residus, com ara instruments reglamentaris i econòmics, estadístiques fidedignes i comparables sobre residus, etc.
  
1.2 ANÀLISI TERRITORIAL PER A LA SELECCIÓ DE ZONES APTES PER A LA IMPLANTACIÓ D'INFRAESTRUCTURES DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ
  
9.7.3.XWBNE PROTEGIDES
  
S'han delimitat com a àrees no aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus totes aquelles incloses en:
  
- Xarxa Natura 2000:
  
Llocs d'interés comunitari (LIC)
  
Zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA)
  
- Parcs naturals
  
- Microreserves
  
- Catàleg de zones humides
  
La delimitació d'aquestes àrees està indicada en els plànols elaborats, com a desfavorable per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus.
  
1.2.2.SÒLS GEOLÒGICAMENT APTES
  
Des d'un punt de vista exclusivament tècnic en la implantació d'instal·lacions d'eliminació de residus urbans, la selecció de l'emplaçament ha d'incloure consideracions a nivell de sòl en els àmbits següents:
  
- Geològiques
  
- Hidrogeològiques
  
- Hidrològiques
  
Les condicions naturals de l'emplaçament s'han de considerar des del punt de vista de la seguretat, donar suport o reforçar les mesures de disseny i enginyeria de la instal·lació sempre amb l'objectiu de la protecció de la salut pública i del medi ambient d'una manera integrada.
  
Des d'un punt de vista de la geologia de l'emplaçament, es prioritzaran aquells amb substrats impermeables de potència suficient (almenys equivalents a una permeabilitat estimada (K) inferior o igual a 1,0 x 10-9 m/s en un grossària major o igual a 1 metre, segons s'estableix en Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit a abocador), sense fissuració o carstificació del terreny i allunyats de zones inundables o amb un altre tipus de risc geològic (lliscaments, erosió, etc.). Així mateix, la naturalesa química de les roques ha de ser considerada amb atenció, evitant aquelles en què es puguen donar reaccions químiques amb possibles infiltracions i afavorint aquelles que poden actuar com a captadors d'elements perillosos com els metalls pesats.
  
Des d'aqueix punt de vista resulten òptimes per a garantir l'estanquitat del depòsit les formacions geològiques argiloses o margoses.
  
Les condicions hidrogeològiques de l'emplaçament són un altre factor fonamental. Seran preferibles zones sense aqüífers d'importància. La localització de formacions argiloses, la presència d'aqüitards o aqüicludes sota l'emplaçament, ofereix un grau de seguretat natural addicional.
  
Les consideracions hidrològiques són les que poden suposar un major desafiament des del punt de vista del disseny. S'han d'evitar terrenys potencialment inundables o aquells situats en rambles o subjectes a elevat risc d'erosió. Ha de considerar-se la sensibilitat de les aigües receptores a aquesta escorrentia.
  
No pot ubicar-se un abocador a terrenys de domini públic hidràulic, s'inclouen els llits de corrents naturals continus, brolladors, llacs, llacunes, tolles, embassaments, canals, i espais ocupats per extensions permanents amb presència de làmina lliure públics o privats, com també les riberes, marges, les seues zones de servitud i policia d'acord amb el que ha establit el títol primer del Reial decret legislatiu 1/2001 que aprova el text refós de la Llei d'aigües.
  
5.6.5.LJKOHMEPACKLV DEL TRANSPORT
  
La intensa activitat agrícola de l'horta del Segura, i la necessitat de la seua distribució, unit a la importància turística de la seua zona costanera, han propiciat una xarxa de transport que articula el territori, amb problemes de falta de secció per trànsit intens que en l'actualitat estan en via de solució.
  
Els eixos principals són:
  
- Autopista A-7 que travessa la comarca pel nord-oest passant per Albatera, Benferri i Orihuela.
  
- Autopista A-37 que es bifurca de l'anterior a Crevillent i que travessa la comarca de nord a sud, a l'altura del terme de Torrevieja connecta amb la CV 905 que en l'actualitat s'està ampliant a quatre carrils.
  
- N-332 que recorre la comarca de nord a sud per la costa.
  
- N-325 que transcorre per la comarca pràcticament paral·lela a la A-7.
  
- CV-95 que comunica els nuclis d'Orihuela i Torrevieja.
  
- CV-91 que comunica Guardamar amb Torrevieja.
  
A aquestes cal unir una extensa xarxa de carreteres comarcals que articulen el territori.
  
L'extrem nord-oest en què se situa part del terme d'Orihuela i Albatera és la part pitjor articulada.
  
0.9.1.RYHLLSVDIIC URBANÍSTIC
  
La zona costanera de la comarca del Baix Segura, municipis de Torrevieja, Guardamar, costa d'Orihuela, i Pilar de la Horadada estan patint en les últimes dècades una gran pressió urbanística, la qual cosa es tradueix que aquestes zones estan pràcticament urbanitzades, i s'han alliberat relativament de l'acció urbanitzadora aquelles zones l'interés mediambiental de les quals és molt alt, Llacunes de la Mata i Torrevieja, Dunes de Guardamar. Són zones densament poblades en època estival.
  
La fertilitat de la plana al·luvial del Segura, ha propiciat d'altra banda la dispersió d'assentaments en tot el seu entorn i la posada en regadiu, la creació dels quals data del segle XI.
  
La conseqüència immediata de l'anteriorment indicat és la dificultat en tota la zona est i l'horta del Segura de trobar alguna porció del territori ubicada a més de 2.000 m de sòl urbà o urbanitzable, on preferiblement, d'acord amb les directrius del PIR, s'han d'ubicar les infraestructures d'eliminació i en cap cas a menys de 500 m, límit fins a on s'admet segons la legislació vigent i aquest Pla zonal.
  
La distribució del sòl dels municipis del Baix Segura segons el planejament urbanístic obtingut de la cartografia temàtica de la COPUT (1998) es mostra en la taula següent:
  
 SUPERFÍCIE ha % SUPERFÍCIE TOTAL
  
SÒL URBÀ 5.486,28 5,70
  
SÒL URBANITZABLE 5.923,80 6,10
  
SÒL NO URBANITZABLE 84.163,74 88,33
  
Tots els municipis inclosos en l'àmbit d'aquest Pla zonal compten amb planejament integral del municipi.
  
En el següent mapa de Consideracions urbanístiques de la zona d'estudi, es mostren els aspectes més destacables del planejament urbanístic de la zona d'estudi. La informació s'ha demanat de la Sèrie Cartogràfica Temàtica 6 de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport (COPUT) de la Generalitat Valenciana.
  
4.2.2.AKJLSSQIMBX PER A LA LOCALITZACIÓ DE ZONES APTES PER A LA UBICACIÓ DE LES INSTAL·LACIONS DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ DE RESIDUS
  
La metodologia utilitzada per a la selecció de possibles àrees per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus s'ha fonamentat en tres cartografies de base que atenen els principis de selecció de l'apartat anterior:
  
- Cartografia de litologies aptes per a l'abocament
  
- Cartografia en la classificació urbanística vigent del sòl
  
- Cartografia d'espais naturals
  
La superposició de totes aquestes dóna com a resultat una nova cartografia d'espais potencialment impermeables i fora de les zones d'exclusió per motius de classificació urbanística i espais naturals protegits, que denominem mapa de zones aptes orientatives. Aquesta cartografia obtinguda com a síntesi de les altres tres és de caràcter no excloent i exigeix la realització, en tot cas, d'estudis geologicogeotècnics i hidrogeològics que permeten verificar la idoneïtat de l'emplaçament seleccionat, com també visites de camp que confirmen la seua aptitud. Es planteja per tant com una cartografia informativa i orientativa que facilita la selecció d'una ubicació concreta.
  
1.3.6.ECHUNOFZQYE DE LITOLOGIES APTES PER A L'ABOCAMENT
  
Des d'un punt de vista exclusivament tècnic en la implantació d'instal·lacions d'eliminació de residus urbans, la selecció de l'emplaçament ha d'incloure consideracions a nivell de sòl en els àmbits següents:
  
- Geològic
  
- Hidrogeològic
  
- Hidrològic
  
Les condicions naturals de l'emplaçament s'han de valorar des del punt de vista de la seguretat, i donar suport o reforçar les mesures de disseny i enginyeria de les instal·lacions sempre amb l'objectiu de protecció de la salut pública i del medi ambient de manera integrada.
  
Des del punt de vista de la geologia de l'emplaçament, se seleccionen aquells substrats impermeables de potència suficient (almenys equivalents a una permeabilitat estimada K inferior o igual d'1,0x10-9 m/s en un grossària major o igual a 1m), sense fisuració o karstificació del terreny.
  
Es parteix dels mapes geològics 1:50.000 de la sèrie MAGNA de l'Instituto Geológico y Minero de España, i seleccionar les zones considerades inicialment com a impermeables, com per exemple, argiles, margues i combinacions d'aquestes. Així s'han considerat aptes les formacions argiloses terciàries:
  
- Del miocé:
  
Margues, arenoses i conglomerats de l'Andaluciense-Pliocé
  
Argiles, margues i algeps de l'Andaluciense.
  
Margues de l'Andaluciense-Tortoniense.
  
Margues i arenoses del Burdigaliense.
  
- Del triàsic:
  
Margues i argiles guixenques del Keuper.
  
Una vegada triades les zones es tenen en compte altres criteris com:
  
- Configuració natural del terreny
  
- Proximitat a àrees sensibles
  
Com a resultat de tots els criteris s'obté una cartografia de zones potencialment aptes geològicament per a ser integrada amb la informació dels plànols de classificació urbanística i d'espais naturals.
  
Les condicions hidrogeològiques de l'emplaçament són un altre factor fonamental. Són preferibles zones sense aqüífers d'importància. Les localitzacions de formacions argiloses, la presència de aqüitards o aqüicludes sota l'emplaçament, ofereix un grau de seguretat natural addicional.
  
Des del punt de vista hidrològic s'han d'evitar terrenys potencialment inundables o aquells situats a rambles o subjectes a elevat risc d'erosió.
  
1.2.7.CLASSIFICACIÓ URBANÍSTICA
  
En el present pla zonal s'ha realitzat la delimitació de sòl a partir de la informació publicada en el mapa de classificació urbanística de 1998 de la Conselleria d'Obres Publiques, Urbanisme i Transports. Per a aquells municipis el planejament urbanístic dels quals s'ha vist modificat des de 1998 fins al dia de hui, s'ha realitzat una actualització de la informació a partir del planejament vigent.
  
A partir la classificació urbanística s'han definit els perímetres límit de sòl urbà i urbanitzable. Aquesta classificació és la que es representa en el plànol de classificació urbanística de l'annex de plànols del document d'informació del present Pla zonal.
  
A aquesta classificació cal afegir la limitació del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana que indica que les zones situades a menys de 500 m del sòl classificat com a urbà i urbanitzable, així com el mateix sòl urbà i urbanitzable es consideren com a no aptes per a la ubicació d'abocadors. Les instal·lacions que s'ubiquen entre els 500 i els 2000 m han de justificar la no-afecció al sòl bé mitjançant mesures correctores que es definisquen en el projecte bé perquè les condicions naturals de l'àrea garanteixen la no-afecció a aquests sòls.
  
6.7.1.TECZRMLCAOK D'ESPAIS NATURALS
  
Per a minimitzar l'impacte ambiental de la implantació de les infraestructures de valorització i eliminació la ubicació d'aquestes ha de situar-se a terrenys de baixa qualitat ambiental.
  
La valorització ambiental del territori de la zona XVII s'ha realitzat a partir dels mapes temàtics de la Conselleria de Medi Ambient.
  
En els plànols del document d'informació s'han representat com a zones no aptes:
  
- LIC: serra de Crevillent, cova del Gos, serra de Callosa del Segura, serra d'Orihuela, serra Escalona i devesa de Campoamor, dunes de Guardamar, Llacunes de la Mata i Torrevieja, cap Roig, rambla de les Estaques.
  
- ZEPA: Llacunes de la Mata i Torrevieja.
  
- Parcs naturals: Llacunes de la Mata i Torrevieja.
  
- Microreserves: rambla de las Ventanas, penyal de la Lobera, racó de Bonança, forest Hurchillo, llacuna Salada de Torrevieja, rambla de les Estaques, llacuna Salada de la Mata.
  
- Zones humides: El Fondo d'Amorós, desembocadura i front litoral del Segura, Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, meandres abandonats del riu Segura.
  
0.8.1.FWVOP APTES ORIENTATIVES PER A LA UBICACIÓ DE LES INSTAL·LACIONS DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ DE RESIDUS
  
Els emplaçaments identificats i seleccionats es relacionen en el plànol a escala 1:150.000 denominat com a zones aptes orientatives per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus.
  
La llegenda d'aquests plànols diferencia amb color verd aquelles zones favorables des del punt de vista litològic, ambiental i urbanístic. La zona resultant exclou les àrees protegides existents, com també l'afecció a sòl urbà.
  
Es podran ubicar les infraestructures d'eliminació de residus urbans tant en les àrees grafiades com a aptes en els plànols de la memòria informativa com en altres àrees dins de l'àmbit del Pla zonal. En el cas d'aquestes últimes s'ha de demostrar mitjançant estudis tècnics adequats el compliment dels condicionants establits en el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit a abocador, respecte a la permeabilitat del substrat i el compliment de les directrius del PIR quant a la ubicació d'abocadors. Així mateix es justifiquen l'admissibilitat de l'emplaçament seleccionat des del punt de vista ambiental i la no-afecció a espais naturals protegits.
  
Aquesta cartografia és de caràcter orientatiu i exigeix la realització, en tot cas, d'estudis geològics, geotècnics i hidrogeològics que permeten verificar la idoneïtat de l'emplaçament, com també visites de camp que confirmen el seu interés.
  
1.3.ANÀLISI I DIAGNÒSTIC DE LA SITUACIÓ ACTUAL
  
2.7.3.YSIPUNF URBANS
  
Per al càlcul de la producció de residus urbans s'ha partit de les següents bases de càlcul:
  
Població fixa: dades de l'any 2003 de l'INE.
  
Població estacional: S'han pres les dades de l'Inventari i Catàleg de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
Població equivalent: s'ha calculat mitjançant la següent expressió:
  
Població equivalent = Població fixa + 0,25 x Població estacional
  
- Taxa anual de creixement de la població 1%.
  
- Ràtio de producció de residus: 1,26 kg/hab/dia, i la producció s'obté com:
  
Producció de RU = 1,26 x Població equivalent
  
Segons aquestes bases de càlcul, la previsió de producció de residus a la zona XVII es mostra en la taula adjunta:
  
Les fraccions components dels residus urbans es mostren a continuació per a la situació actual:
  
COMPONENT % COMPOSICIÓ
  
Matèria orgànica 40
  
Paper/cartó 20
  
Plàstic 14
  
Vidre 6
  
Metalls ferris 5
  
Metalls no ferris 1
  
Diversos 14
  
TOTAL 100
  
1.9.0.BKAFTDP D'OBRA MENOR DE CONSTRUCCIÓ I REPARACIÓ DOMICILIÀRIA (RCD DOMICILIARIS)
  
Per a determinar la seua producció s'han utilitzat les dades facilitades per la Conselleria de Territori i Habitatge, corresponents al Pla zonal de RCD de la Comunitat Valenciana, que es troba en elaboració. En la taula adjunta es mostren aquests, corresponents a la zona objecte del present Pla zonal:
  
ZONA PIR ÀREA RÀTIO (t/hab/any)
  
XVII 27 1.2
  
La ràtio anterior correspon a residus de construcció i demolició totals. Per a determinar la ràtio dels RCD domiciliaris, objecte del present Pla zonal, es considera que aquests suposen un 8% dels RCD totals, resultant una ràtio de 0.096 t/hab/any. Es mostra a continuació, l'estimació de la producció dels diferents municipis de la zona XVII:
  
6.3.8.YAKUMTC DE ZONES VERDES I JARDINERIA
  
La producció de residus de zones verdes i àrees recreatives públiques s'ha calculat a partir de la ràtio de 7 kg per habitant i any. L'evolució dels residus es presenta a continuació:
  
Producció de residus de jardineria (t/any)
  
6.2.2.ZRUBSQU PERILLOSOS DOMÈSTICS.
  
Les ràtios utilitzades per al càlcul de la producció, a partir de diferents estadístiques, es mostren en la taula adjunta:
  
Tipus de residu Ràtio (kg/hab/any)
  
Piles 0,27
  
Piles botó 0,00897
  
Fluorescents 0,25
  
Perillosos tipus general 0,45
  
Amb aquestes ràtios, es mostra que la producció de piles i fluorescents és la següent:
  
Producció de residus perillosos domèstics (2004)
  
 Piles Piles botó Fluorescents Altres
  
COMARCA (kg/any) (kg/any) (kg/any) (kg/any)
  
el Baix Segura 492.150 947 806.021 639.490
  
La previsió d'evolució dels residus perillosos domiciliaris de tipus general (envasos de neteja, pintura, dissolvents, etc.), és la següent:
  
Evolució de la producció de residus perillosos domèstics (2004-2023)
  
2.3.1.KKBWODH VOLUMINOSOS
  
0.5.6.3.DWRRJNO D'ORDINADORS
  
L'estimació de la ràtio de producció dels residus d'ordinadors s'ha realitzat a partir de les dades facilitades per l'Associació per a la Investigació de Mitjans de Comunicació (AIMC) referents al Estudi General de Mitjans (abril 2003/març 2004). Mitjançant aquest estudi s'estima que en un 33.9% de les llars de la província d'Alacant posseeixen ordinador. Amb aquesta ràtio i el nombre d'habitatges per municipi s'estima el nombre d'ordinadors per municipi.
  
En la taula següent es representen les diferents ràtios de nombre mitjà d'ordinadors per habitant, considerant una vida mitjana de l'equip de 7 anys i un pes mitjà de 17 kg.
  
 u. ord./hab kg ord./hab. kg res.ord/hab/any
  
ZONA XVII 0.16 2.75 0.39
  
A partir de la ràtio anterior i la població equivalent de cada un dels municipis que conformen la zona XVII del Pla zonal, es determinen les produccions de residus d'ordinadors, per a la situació actual i les diferents projeccions futures:
  
Evolució de la producció residus d'ordinador (2004-2023)
  
2.5.5.6.LÍNIA MARRÓ
  
La producció de residus d'equips de línia marró s'ha calculat a partir dels habitatges de les zones objecte del pla i aplicant els percentatges de saturació actuals dels equips.
  
Prod. residus = nombre habitatges x ràtio de penetració x pes mitjà/vida mitjana equips
  
 Ràtio Vida mitjana Pes mitjà
  
 penetració llars equips (anys) (kg)
  
1 Televisor 0.997 15 32
  
2 Televisors 0.594 15 32
  
1 Ràdio 0.912 20 0.8
  
2 Ràdios 0.503 20 0.8
  
1 Vídeo 0.734 12 2
  
2 Vídeos 0.046 12 2
  
DVD 0.272 15 2
  
1 HIFI 0.578 12 4
  
2 HIFI 0.060 12 4
  
La producció de residus línia marró (kg/any) en la situació actual i l'any horitzó es mostra a continuació:
  
2.8.9.3.LÍNIA BLANCA
  
S'han pres les dades de l'Estudi EOLA realitzat per l'Associació Nacional de Fabricants i Importadors d'Electrodomèstics de Línia Blanca (ANFEL). L'estudi anterior realitza una estimació per províncies dels residus generats segons les vendes realitzades i la vida mitjana dels electrodomèstics. Amb aquestes dades es determinen unes ràtios per habitant, de manera que tenint en compte la població equivalent dels municipis objecte del Pla zonal, es calcula la producció actual i futura de cada un dels electrodomèstics de la línia blanca.
  
A falta de dades fiables sobre la producció de residus de la línia blanca per a la província d'Alacant s'han pres les ràtios en kg/hab/any per a la província de València que a continuació es detallen:
  
S'han agrupat diferenciant tres tipologies distintes en la línia blanca:
  
- Grup I: Electrodomèstics amb CFC bé en les bromeres o en el circuit
  
- Grup II: Electrodomèstics que necessitarien un desmuntatge previ a la trituració
  
- Grup III: Electrodomèstics fàcilment triturables.
  
GRUP I GRUP II GRUP III
  
Frigorífics Llavadores Cuines
  
Combinats Llavaplats Fogons
  
Congeladors Vitroceràmiques Campanes
  
Termos elèctrics Forns Calfadors
  
 Microones
  
La producció de residus de línia blanca (kg/any) per a la situació actual i l'any horitzó és la següent:
  
Producció de residus de línia blanca (kg/any). YIY 5775
  
 TOTAL
  
COMARCA LÍNIA BLANCA GRUP I GRUP II GRUP III
  
el Baix Segura 3.507.311 1.520.403 1.828.616 898.046
  
Producció de residus de línia blanca (kg/any). CTL 7689
  
 TOTAL
  
COMARCA LÍNIA BLANCA GRUP I GRUP II GRUP III
  
el Baix Segura 4.309.449 1.222.324 2.777.700 977.851
  
9.6.0.9.HYZUSIONOS
  
Per a estimar la producció dels residus de matalassos s'ha determinat una ràtio segons el nombre d'habitatges, tenint en compte els següents condicionants:
  
Nombre de llits per habitatge: 5
  
Freqüència de renovació: 25 anys
  
Pes mitjà estimat: 15 kg
  
Amb les dades anteriors es determina la producció de residus de matalassos per a cada un dels municipis integrants en el Pla zonal segons l'expressió següent:
  
Prod. matalassos (kg/any) = nombre habitatges x nombre llits per habitatge x pes mitjà/freq. renovació
  
L'evolució de la producció de matalassos (kg/any) es mostra a continuació:
  
Evolució de la producció residus de matalassos (2004-2023)
  
5.4.2.4.DHFVPU
  
L'estimació dels residus d'altres mobles i efectes voluminosos (sofàs, taules, etc.) s'ha efectuat tenint en compte les dades calculades en altres comunitats autònomes. Amb això, s'estima una ràtio de producció de 2 kg/hab/any. Amb aquesta ràtio i la població equivalent de cada un dels municipis es determinen les produccions actuals i les seues projeccions futures que es resumixen agrupats els municipis per comarques en la taula següent:
  
Evolució de la producció residus de mobles (2004-2023)
  
2. PRESCRIPCIONS NECESSÀRIES PER A LES OPERACIONS DE GESTIÓ DE RESIDUS
  
La planificació de la gestió dels residus de la zona XVII es guia per la següent jerarquia de principis:
  
- Prevenció i reducció de la generació.
  
- Valorització dels materials continguts en els residus, inclosa la reutilització.
  
- Eliminació controlada dels rebutjos no valoritzables.
  
2.1.PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS URBANS
  
D'acord amb l'anàlisi realitzada en els apartats anteriors, els sistemes de gestió que es proposen per al tractament dels residus urbans permetran disposar de la capacitat mínima necessària per a la valorització i eliminació dels residus generats en la zona XVII, complint amb els objectius marcats.
  
Per a això, les instal·lacions i els sistemes de tractament que es proposen segueixen els criteris establits pel PIR i analitzats en l'apartat anterior i pel Pla nacional de residus urbans:
  
- Recollida selectiva de matèria orgànica en productors singulars l'any 2007 i establiment de sistemes de recollida selectiva per a municipis de més de 2.000 habitants l'any 2010.
  
- Recollida selectiva d'envasos lleugers, vidre i paper-cartó en àrees d'aportació.
  
- Recollida selectiva dels altres tipus de residus urbans en diferents tipus d'ecoparc.
  
- Instal·lació de valorització de la matèria orgànica i altres materials dels RU amb la incorporació d'una línia de trituració i compostatge de residus verds.
  
- Instal·lació d'eliminació de les fraccions no valoritzables dels residus urbans.
  
2.1.1.CARACTERÍSTIQUES DE LA RECOLLIDA
  
Per al compliment dels objectius marcats i descrits en el document d'informació, s'ha plantejat un sistema de recollida mixt:
  
- A vorera, on es recullen en contenidors els residus en massa, la fracció orgànica a partir de l'any 2010 i la fracció resta.
  
- En àrea d'aportació, on es recullen vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
El sistema de recollida selectiva plantejat s'implantarà de forma gradual fins a aconseguir els objectius de recollida selectiva de matèria orgànica previstos en aquest Pla zonal (44%). Les fases en què es preveu realitzar la implantació es mostren en la taula següent:
  
La implantació de la recollida de matèria orgànica s'ha previst realitzar en dues fases:
  
- A partir de l'any 2007 es recollirà selectivament la matèria orgànica dels grans productors (mercats, hipermercats, hotels, restaurants?)
  
- A partir de l'any 2010 es recollirà selectivament la matèria orgànica en els municipis de més de 2.000 habitants.
  
El contenidor de la resta es recollirà a la vorera i anirà a la instal·lació de valorització, de manera que possibilite la recuperació de les fraccions que no han sigut separades en origen.
  
2.1.2. INFRAESTRUCTURES
  
Tenint en compte totes les premisses anteriors es proposen com a mínim les següents infraestructures, d'acord amb els objectius i les previsions establits en el present Pla zonal.
  
3.7.6.4. ESTACIONS DE TRANSFERÈNCIA
  
Es proposa la construcció d'estacions de transferència que s'han de situar depenent de la ubicació de la planta de valorització, quan el temps de recorregut siga superior a 30 minuts.
  
La capacitat de les estacions de transferència serà l'equivalent a la producció de residus dels municipis que s'han de transferir. La transferència es planteja per a residus urbans en massa, encara que es pot adaptar per a la matèria orgànica i la resta, quan s'implante la recollida selectiva, i per als residus voluminosos i els envasos lleugers.
  
1.2.7.4. INSTAL·LACIÓ DE VALORITZACIÓ DELS RESIDUS URBANS
  
Es proposa la construcció d'una instal·lació de valorització que incloga necessàriament, amb independència de la tecnologia oferida, una o més línies de classificació prèvia de residus i recuperació de materials, com també una o més línies de tractament biològic de matèria orgànica, tant per a la recollida selectivament, com per a la procedent de la recollida de residus en massa.
  
El rendiment global de recuperació de materials (menys la matèria orgànica) no serà inferior al 9% de les entrades dels residus, mentre que la generació de rebutjos no valoritzables es limitarà al 44% del total d'entrada de residus en planta.
  
La classificació prèvia dels residus en massa a l'entrada de les instal·lacions permetrà com a mínim recuperar les fraccions següents: vidre (blanc i color), paper/cartó, acer, alumini, envasos compostos (tetrabric i altres), envasos de plàstics (tres fraccions més freqüents en els envasos domèstics), fusta i tèxtils.
  
Així mateix, s'inclourà una línia de condicionament i trituració de residus de poda i jardineria, i si és el cas, d'altres materials estructurants, additius i coadjuvants, que també hauran de ser sotmesos al tractament biològic abans citat.
  
La valorització de la matèria orgànica es basarà necessàriament en un procés de compostatge simple o combinat amb qualsevol altre procés, assegurant en qualsevol cas que el producte final compleix les especificacions de qualitat reglamentàries com a compost, i es permet així la seua comercialització. El procés de compostatge es realitzarà a nau tancada dotada de sistemes d'extracció d'aire i biofiltre.
  
D'una altra part, la valorització de la matèria orgànica proposada ha de concretar com a mínim els aspectes següents:
  
- Tecnologia que s'ha d'emprar, detallant etapes, rendiments, balanços de masses, hídric i d'energia, si és el cas, equips i instal·lacions necessaris i justificació del compliment dels paràmetres de qualitat del compost.
  
- Capacitats nominals i temps de residència de la matèria orgànica, distingint si és el cas entre la procedent de recollida selectiva de la de recollida en massa.
  
- Paràmetres que s'han de controlar i sistema de control adoptat, no sols per a garantir la qualitat del procés, sinó també per a minimitzar olors i lixiviats.
  
- Requeriments de materials estructurants, additius i coadjuvants, com també d'aigua i energia si és el cas, especificant quantitats i qualitats d'aquests.
  
Si es considera la valorització energètica dels residus, ha de garantir-se que només es destinen a aquest procés les fraccions no compostables dels residus en massa, aconseguint al mateix temps incrementar els percentatges de reciclatge i la rendibilitat energètica de la instal·lació, tot això sense perjudici de complir amb els límits d'emissió vigents per a aquest tipus d'instal·lacions segons el RD 653/2003.
  
En el supòsit d'optar per la valorització energètica, es concretaran com a mínim els aspectes següents:
  
- Característiques del residu que s'ha de valorar (poder calorífic, humitat i contingut de fraccions combustibles i no combustibles).
  
- Balanços tèrmic i energètic del procés de recuperació d'energia, dimensionant les capacitats dels equips segons els tonatges de residus que s'han de valorar i concretant la tecnologia que s'ha d'emprar.
  
- Sistema de depuració de gasos que s'ha d'emprar, detallant etapes, rendiments, balanços de masses, equips i instal·lacions necessaris, i justificació del compliment dels límits d'emissions atmosfèriques.
  
- Producció bruta i neta d'electricitat o combustibles, considerant l'autoconsum, i, si és el cas, la cogeneració en aquest o un altre procés de tractament de residus.
  
L'avantprojecte de la instal·lació de valorització inclourà, a més de memòria, plànols, plec de condicions tècniques, pressupost i pla de control de qualitat de les obres, els següents continguts mínims:
  
- Descripció dels tipus de residus urbans i fraccions recollides selectivament que seran objecte de valorització, utilitzant la codificació LER (Ordre MAM/304/2002).
  
- Quantitat total prevista de residus que s'ha de processar, diferenciant per codis LER i indicant les quantitats any a any durant la vigència del contracte.
  
- Balanç de masses dels diferents fluxos de residus en les instal·lacions de valorització, especificant pèrdues per evaporació i lixiviació, i concretant l'evolució d'aquest balanç any a any durant la vigència del contracte.
  
- Característiques constructives de les instal·lacions de valorització: superfície total que s'ha d'ocupar, superfície útil per a tractament, superfície de serveis comuns; fosses d'emmagatzematge de residus; sistema d'alimentació a les línies de procés; maquinària, equips i llocs de treball de les línies de procés; edificis i zones de servei comú.
  
- Mesures correctores per a la minimització d'impactes ambientals derivats del funcionament de les instal·lacions, fonamentalment quant a emissió d'olors (desodoració), generació de lixiviats (recollida i tractament d'aquests), i evacuació d'aigües pluvials (drenatges perimetrals).
  
2.2.PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS VOLUMINOSOS
  
2.2.1.CARACTERÍSTIQUES DE LA RECOLLIDA
  
La proposta del Pla zonal de la zona XVII consisteix en la implantació d'ecoparcs a tots els municipis de la zona XVII. En l'actualitat, 2 dels 27 municipis de la zona XVII compten amb ecoparc en funcionament, Torrevieja i Bigastro.
  
Totes aquestes instal·lacions existents han d'adequar-se en els casos en què així corresponga a les que s'estableixen a continuació per a cada un dels municipis.
  
La recollida dels residus voluminosos es realitzarà a través dels ecoparcs instal·lats en tots i cada un dels municipis. Els distints tipus d'ecoparc amb les característiques definides són els següents:
  
Els tipus de residus que s'han de recollir en cada un dels tipus d'ecoparcs són els següents:
  
ECOPARC TIPUS DE RESIDUS PRINCIPALS
  
A Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, RCD domiciliaris, jardineria, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers
  
B Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, RCD domiciliaris, jardineria, ferralla, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers
  
C Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, Residus perillosos domèstics, RCD domiciliaris, jardineria, ferralla, vidre, plàstic, paper, olis, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers.
  
D Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, Residus perillosos domèstics, RCD domiciliaris, jardineria, ferralla, vidre, plàstic, paper, olis, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers.
  
Per a afavorir el funcionament òptim de la instal·lació dels ecoparcs aquests estaran situats en llocs ben comunicats de fàcil accés. D'aquesta manera per als municipis de la zona XVII es proposa:
  
Taula resum per tipus d'ecoparcs i municipis:
  
0.0.4.LRJJGNRVYEYBKZBT
  
Es proposa la construcció d'un Centre de classificació i tractament de residus voluminosos, de vida útil 20 anys. Aquest centre tindrà una capacitat suficient per a cobrir el tractament dels residus voluminosos segons les quantitats mostrades en el Document d'informació.
  
El Centre ha de disposar com a mínim de:
  
- Transferència de línia blanca amb CFC a gestor autoritzat.
  
- Tractament de línia blanca sense CFC: desballestament d'elements que dificulten el tractament posterior.
  
- Tractament de línia marró: desballestament i separació de pantalles i parts electròniques i entrega a gestor autoritzat, o bé entrega completa a gestor autoritzat.
  
- Tractament de mobles i béns: trituració i valorització dels diferents elements.
  
2.3.PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS DE JARDINERIA
  
2.3.1.CARACTERÍSTIQUES DE LA RECOLLIDA
  
La recollida dels residus de poda i jardineria es realitzarà en els distints tipus d'ecoparc plantejats.
  
2.4.9.UEQVVZXZWGTUJION
  
Els residus de poda s'enviaran a la planta de valorització per a la seua trituració i aprofitament en el procés de valorització de la matèria orgànica.
  
2.4.PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS PERILLOSOS D'ORIGEN DOMÈSTIC
  
2.4.1.CARACTERÍSTIQUES DE LA RECOLLIDA
  
La recollida dels residus perillosos d'origen domiciliari es realitzarà a través dels ecoparcs instal·lats en tots i cada un dels municipis descrits en el punt 2.2.1.
  
I en el cas dels residus de medicaments, la recollida s'efectuarà en el punt SIGRE instal·lat en la totalitat dels municipis del present pla zonal en els quals hi ha farmàcia, per la qual cosa es considera adequat.
  
8.7.9.FORGDUEASUBXKEDL
  
Quant a les piles i tubs fluorescents VAERSA gestiona una planta de tractament de residus amb contingut en mercuri, amb tecnologia capaç de tractar piles-botó, tubs fluorescents, llums compactes de baix consum, de descàrrega, halogenurs i divers material procedent de laboratoris i centres especialitzats. Ubicada a la localitat de Buñol, a 30 km de la ciutat de València.
  
2.5.PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS DE CONSTRUCCIÓ D'OBRA MENOR I REPARACIÓ DOMICILIÀRIA (RCD DOMICILIARIS)
  
2.5.1.CARACTERÍSTIQUES DE LA RECOLLIDA
  
La recollida dels residus de construcció d'obra menor i reparació domiciliària (RCD domiciliaris) es realitzarà en els distints tipus d'ecoparc plantejats.
  
Els residus inerts procedents d'obres de reparació domiciliària es depositaran pels productors en els ecoparcs des d'on es realitzarà per part de l'empresa concessionària del servei la seua adequada gestió.
  
5.3.8.PUKZENCWNLQRBOQC
  
Com a tractament per als RCD domiciliaris a partir de la disposició a ecoparc, es proposen les següents tres alternatives:
  
- Gestió a través de gestor autoritzat.
  
- Tractament en la Planta de classificació de residus voluminosos, sotmetent els residus a una classificació per a recuperar alguns materials i procedir a la trituració de la fracció no valoritzable.
  
- Abocament en cel·la apropiada en la instal·lació d'eliminació proposada en el present Pla zonal.
  
Siga quina siga l'alternativa triada, els RCD domiciliaris han de ser sotmesos a classificació prèvia i trituració de la fracció pètria abans de la seua eliminació.
  
2.6.PROPOSTA DE TRACTAMENT D'ANIMALS DOMÈSTICS MORTS
  
Es proposa la instal·lació d'un xicotet forn incinerador per a animals domèstics morts en les mateixes instal·lacions de la planta de valorització de RU.
  
S'ha estimat que aquest és el mètode més adequat per a eliminar aquest tipus de residus ja que el resultat final és la producció de cendres totalment estèrils i sense cap perill per a persones, animals i el medi ambient.
  
2.7.MODEL ECONÒMIC
  
Els projectes de gestió de residus han d'incloure els estudis i compromisos economicofinancers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions que s'han de realitzar.
  
En la memòria econòmica es distingiran clarament dos apartats:
  
- Les inversions per a la construcció de les instal·lacions previstes en el pla zonal.
  
- Els costos d'explotació dels serveis de valorització i eliminació dels residus.
  
En l'apartat relatiu a les inversions la memòria econòmica especificarà les amortitzacions de les inversions incloent-hi tots els costos, que serà a vint anys per a l'obra civil, obres d'urbanització i edificacions i de deu anys per a la maquinària fixa i mòbil. En el cas que el projecte de gestió comprenga altres inversions es justificaran degudament els terminis d'amortització que s'apliquen a les inversions proposades.
  
En aquests supòsits es proposarà el termini, forma i condicions en què revertiran les instal·lacions a l'administració.
  
En el projecte de gestió es fixaran els cànons per tona que s'ha de cobrar per la gestió de cada un dels residus. En el càlcul d'aquests cànons es tindrà en compte a més de les amortitzacions de les inversions, les despeses de manteniment, despeses d'explotació, fiances, assegurances i per al cas d'abocadors el manteniment de les mesures de control i vigilància per un període de trenta anys a partir de la seua clausura. Es tindrà en compte també, la variabilitat dels cànons enfront de variacions del tonatge de residus que s'ha de gestionar.
  
Així mateix, es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25, el 50, el 70 o el 85% del total.
  
2.8.CONDICIONS QUE HAN DE COMPLIR LES ENTITATS SUPRAMUNICIPALS PER A GARANTIR L'EFICÀCIA DE LA SEUA ACTUACIÓ EN L'EXECUCIÓ DEL PLA ZONAL
  
Els municipis que es troben integrats en el Pla zonal de les zona XVII podran agrupar-se en consorcis o mancomunitats per a l'execució del Pla zonal de conformitat amb el que establix la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que establix la legislació de règim local.
  
L'entitat supramunicipal que es constituïsca actuarà com a administració competent per a la tramitació i l'adjudicació dels projectes de gestió, de conformitat amb el que disposen els articles 36 i 37 de la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.
  
El consorci o mancomunitat que es constituïsca ha d'estar integrada per municipis inclosos dins de l'àmbit territorial del Pla zonal, que representen almenys a més del 50 per cent de la població total de la zona, d'acord amb el nombre d'habitants de dret de l'última rectificació patronal vàlidament aprovada abans de la data de la seua constitució.
  
En tot cas ha de quedar oberta la incorporació de qualsevol dels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla zonal.
  
El consorci o mancomunitat que es constituïsca ha de disposar de plena capacitat i recursos tècnics i econòmics suficients per a garantir la correcta execució i desenvolupament de les previsions contingudes en el Pla zonal i ha d'estar constituït abans que transcórrega el termini de tres mesos des de l'aprovació definitiva del Pla zonal.
  
Des del mateix moment en què es constituïsca, el consorci o mancomunitat assumirà la responsabilitat de la valorització i eliminació de tots els residus urbans o municipals aportats pels municipis integrants, amb total independència de la tramitació en paral·lel del corresponent projecte de gestió, i sense que els possibles retards en aquest procediment, fins i tot per causa aliena al consorci o mancomunitat, l'eximisca de la dita obligació.
  
El consorci o mancomunitat tindrà com a finalitat principal l'execució de les previsions contingudes en aquest Pla zonal i aquelles altres que assumisca en aplicació de la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.
  
Si es constituïx un consorci pot estar integrat, a més de pels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla zonal, per la Generalitat Valenciana i per la Diputació Provincial València.
  
Els seus estatuts determinaran els seus fins de conformitat amb el que establix aquest Pla zonal, com també les particularitats del seu règim orgànic, funcional i financer.
  
La mancomunitat que es constituïsca únicament pot estar integrada pels municipis compresos en l'àmbit territorial del Pla zonal.
  
Els seus estatuts establiran els seus fins, de conformitat amb el que establix aquest Pla zonal, com també el seu règim orgànic, funcional i economicofinancer.
  
2.9.TERMINI D'EXECUCIÓ DEL PLA
  
En la taula adjunta es mostren els terminis d'execució per a implantar cada una de les infraestructures plantejades en el present Pla zonal.
  
El pla tindrà una vigència de 20 anys, transcorreguts els quals ha de revisar-se en la seua integritat. No obstant això. si es produeixen canvis tecnològics o legislatius que ho aconsellen, podrà revisar-se abans del terme de la seua vigència.
  
2.10.MESURES DE COMPENSACIÓ
  
A continuació s'exposen les opcions que s'han de triar, que podran presentar-se en el projecte de gestió quant a les mesures de compensació, a favor d'aquells municipis en el terme municipal dels quals s'ubiquen les instal·lacions d'eliminació i valorització dels residus.
  
MESURES ECONÒMIQUES
  
Reducció de la càrrega econòmica que comporta la prestació del servei mancomunat de gestió dels residus (reducció de la taxa de gestió de residus).
  
Compensacions directes en la gestió de residus:
  
- 0,6 € o més per tona de residus tractats a la planta de valorització.
  
- 1,2 € o més per tona de residus eliminats a la instal·lació d'eliminació.
  
- 30.000 € o més anuals destinats a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern independent.
  
MESURES DE CARÀCTER AMBIENTAL
  
- Finançament per a la creació de zones verdes dins del municipi afectat.
  
- Finançament per a la reforestació d'àrees de bosc del terme municipal.
  
- Ajudes per a realitzar auditories ambientals o implantar l'Agenda 21 local.
  
MESURES DE PROMOCIÓ I EDUCACIÓ AMBIENTAL
  
- Creació d'una oficina d'informació ambiental o aula mediambiental, que coordine i planifique tots els programes informatius i educatius que tinguen per objectiu la divulgació del Pla zonal i l'educació dels ciutadans en la gestió dels residus.
  
- Jornades de portes obertes de les instal·lacions de gestió dels residus.
  
- Col·loquis i debats amb la participació de les associacions ciutadanes per a explicar en què consisteix el nou model de gestió dels residus.
  
- Participar en el programa de conscienciació social de l'ens supramunicipal.
  
2.11.MESURES D'ÀMBIT MUNICIPAL
  
6.43.3.QATMEVWWIZ MUNICIPALS
  
Les ordenances municipals han d'adaptar-se a les prescripcions i objectius del Pla zonal per a afavorir la seua implantació i garantir els següents objectius de gestió:
  
- La necessitat i la conveniència de separació de les fraccions de residus.
  
- La recollida selectiva de matèria orgànica, vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
- La recollida selectiva d'altres categories de residus urbans a ecoparcs.
  
- L'adequada recollida de la resta de fraccions dels residus urbans.
  
2.11.2.PROMOCIÓ I EDUCACIÓ AMBIENTAL
  
Per a la consecució dels objectius d'un programa integrat de gestió municipal de residus, és imprescindible la participació dels ciutadans i dels agents socials implicats. Per a això, l'administració competent, amb la col·laboració dels municipis, ha d'impulsar la realització d'una campanya de conscienciació social destinada no sols a donar informació sinó també a promoure l'educació mediambiental en els municipis.
  
9.92.5.8.FAWBAZURX DE LA CAMPANYA DE CONSCIENCIACIÓ SOCIAL
  
Els objectius de la campanya de conscienciació social seran els següents:
  
- Aconseguir que els ciutadans entenguen la problemàtica dels residus i coneguen els diferents factors implicats (aspecte cognoscitiu).
  
- Crear consciència en els ciutadans sobre l'impacte ambiental d'una gestió inadequada dels residus i de la necessitat d'aplicar un model més correcte, encara que aquest exigisca un major esforç (aspecte emocional).
  
- Conscienciar sobre les implicacions ambientals de la compra i l'ús de qualsevol producte o servei.
  
- Donar a conéixer el model de gestió de residus i el paper dels diversos agents socials en la cadena de consum: productors, distribuïdors, venedors i consumidors (què han de fer i què poden fer).
  
- Aconseguir que els ciutadans aprenguen a distingir les diferents fraccions dels residus que han de separar en origen, principalment la matèria orgànica i els residus perillosos, i la manera en què han d'entregar-la als sistemes de recollida selectiva.
  
- Canviar els hàbits quotidians dels ciutadans, pel que fa a la reducció (evitar els embalatges superflus, envasos no retornables, productes d'un sol ús, etc.), la recollida selectiva de les fraccions valoritzables i la recollida selectiva dels residus especials.
  
- Incentivar l'ús i el consum de productes de menor impacte ambiental o provinents del reciclatge.
  
- Aconseguir que els distribuïdors i venedors tinguen l'incentiu i la sensibilitat per a participar activament en el model de gestió, estudiar oferir als seus clients la possibilitat de generar menys residus (productes sense embalatges superflus, productes que no generen residus especials...), col·laborar en la seua valorització (envasos i embalatges retornables o reciclables...) i afavorir la compra de productes reciclats i d'eco balanç positiu.
  
- Proporcionar als diversos agents socials un sistema d'informació àgil i fonamentat sobre les diverses condicions que afecten el Pla zonal de residus, que els done suport i evite la circulació d'idees tòpiques i inexactes.
  
- Coordinar la participació en la recollida selectiva segons les característiques locals de cada municipi.
  
Aquests objectius generals de la campanya de conscienciació han d'ajudar a aconseguir els objectius quantitatius del Pla zonal.
  
1.37.3.1.PLANIFICACIÓ CRONOLÒGICA DE LA CAMPANYA
  
Segons la seua distribució en el temps, han de desenvolupar-se dos tipus d'elements de comunicació:
  
- Comuns i simultanis, per a tot el territori en què s'aplicarà el Pla de gestió de residus. Aquests elements corresponen bàsicament a la fase inicial de la campanya i al seguiment i són principalment les actuacions en els mitjans de comunicació (TV, premsa i ràdio), la visita de les instal·lacions de tractament, la presentació i l'exposició del projecte de gestió, etc.
  
- Específics per als municipis, de manera que cada municipi els distribuïsca segons la seua planificació cronològica. Corresponen a la fase de posada en marxa del programa en el municipi. Aquests elements són principalment: la distribució de correu personalitzat als habitants del municipi, la distribució de material (tríptic de sensibilització, guia de segregació, mitjans de segregació interna), les visites porta a porta, etc.
  
La campanya tindrà tres fases ben diferenciades: inicial, de posada en marxa, i de seguiment; (cada una amb uns elements de comunicació concrets i diferents).
  
FASE INICIAL
  
És una fase fonamentalment descriptiva. Per la importància que els ciutadans coneguen la gestió dels residus urbans i la recollida selectiva, es realitzaran una sèrie d'actuacions de comunicació general perquè termes com ?residus?, ?recollida selectiva?, ?reciclatge?, etc., siguen coneguts per la major part de la població. Al mateix temps, aquestes actuacions contribuiran a crear una certa expectativa per a la posada en marxa del nou sistema de recollida i gestió.
  
Realització d'enquestes per a conéixer l'opinió dels ciutadans en condicions com la consciència mediambiental, el nivell de coneixement de la recollida selectiva, la imatge de l'actual sistema de recollida, el grau de predisposició a participar en la recollida selectiva i les motivacions més importants.
  
Aquestes enquestes, a més de permetre conéixer el nivell de sensibilització dels ciutadans i les seues preocupacions en aquest àmbit, faran una important funció com a element de comunicació i educació, perquè moltes vegades desperten la consciència dels ciutadans enquestats.
  
Per a aquesta campanya, es podran utilitzar els següents elements de comunicació:
  
- Articles de premsa.
  
- Realització d'un vídeo sobre el projecte de gestió en general.
  
- Preparació d'una exposició itinerant de caràcter general sobre residus oberta al públic.
  
- Exposicions en les instal·lacions de gestió i jornades de portes obertes.
  
- Sessions informatives per a associacions i col·lectius específics; particularment per a aquells que han de col·laborar en la separació de residus en origen.
  
- Preparació de material didàctic per als escolars.
  
- Edició i distribució d'un tríptic de sensibilització.
  
La campanya de comunicació es dirigirà a tots els ciutadans, però hi haurà elements concrets per a determinats grups o col·lectius que, per les seues característiques, es faran mitjançant canals de comunicació específics. Per exemple, es preveu la preparació de material adequat per a la premsa, els escolars, les associacions de veïns, els comerços, les oficines i els mercats, entre altres.
  
POSADA EN MARXA DE LA CAMPANYA
  
La posada en marxa de la campanya requereix unes actuacions de comunicació amb un contingut molt concret que ha de coordinar-se amb la posada en marxa del sistema de recollida de residus. Per aquest motiu, els elements de comunicació que es dissenyen es distribuiran als ajuntaments, de manera que cada un els distribuïsca a la població amb suficient antelació a la posada en marxa de la recollida.
  
Entre els diferents elements de comunicació que es poden realitzar per a aquesta etapa es troben:
  
- Enviament d'una carta de les autoritats locals, que demane la participació ciutadana i informe del dia en què començarà a funcionar el nou sistema de recollida.
  
- Visites porta a porta per a conscienciació ciutadana.
  
- Col·locació de cartells informatius en els portals sobre la ubicació dels contenidors de la recollida selectiva.
  
- Reunions o visites informatives a comerços, mercats, escoles, bars i restaurants.
  
- Distribució d'adhesius entre els comerços, escoles i altres agents col·laboradors, amb la figura i el color del contenidor previst per a la recollida de cada fracció.
  
També és important, com un element més de comunicació, la publicació o la difusió a través de la premsa local dels primers resultats del programa.
  
SEGUIMENT
  
Aquesta és, sens dubte, la fase més llarga de la campanya. El seu objectiu és consolidar la segregació en origen i la participació per part dels ciutadans i col·lectius. Els propòsits que persegueix aquesta fase s'indiquen a continuació:
  
- Les enquestes als ciutadans per a conéixer el grau de participació i el grau de satisfacció amb el servei.
  
- Els contactes directes amb els mitjans de comunicació.
  
- Augmentar la participació.
  
- Millorar la qualitat dels residus segregats.
  
- Evitar la desmotivació dels ciutadans, passada la primera fase de la campanya.
  
Durant aquesta fase, a més de la informació als ciutadans, s'han de continuar:
  
- Les accions recordatòries dels materials sol·licitats als punts d'entrega.
  
- Els programes d'educació a les escoles amb l'organització de tallers de separació de residus en origen i reciclatge de diversos materials, etc.
  
2.12.CRITERIS PER AL DESENVOLUPAMENT DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
Els projectes de gestió es presentaran una vegada constituït el consorci-mancomunitat de municipis que integren l'àmbit de cada àrea de gestió corresponent. Els projectes de gestió podran presentar-se per la iniciativa pública o privada. En desplegament d'aquest Pla zonal es podran presentar els següents projectes de gestió de residus:
  
- Projecte de gestió de residus urbans, residus verds o de jardineria, residus voluminosos i residus perillosos d'origen domèstic.
  
Aquest projecte inclourà:
  
Planta de valorització de RU i residus de jardineria.
  
Centre de classificació i tractament de residus voluminosos.
  
Instal·lació d'eliminació.
  
Estacions de transferència, si és el cas.
  
La xarxa d'ecoparcs prevista en aquest document, com també la gestió dels residus recollits en aquestes instal·lacions.
  
- Altres projectes de gestió de residus que les administracions competents consideren necessari.
  
3. BASES TÈCNIQUES PER A L'ELABORACIÓ DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
En el cas d'optar per la prestació indirecta de la gestió dels residus, les mancomunitats, consorcis o agrupacions que puguen constituir-se, que no hagen aprovat unes bases tècniques reguladores dels concursos per a l'adjudicació dels projectes de gestió corresponents, podran, voluntàriament, acordar l'aplicació de les bases tècniques que a continuació s'indiquen, amb l'abast, l'estructura i el contingut que aquestes estableixen.
  
Així mateix es recomana l'aplicació supletòria del títol V del Contracte de concessió d'obra pública, del text refós de la Llei de contractes de les administracions públiques, aprovat pel Reial decret legislatiu 2/2000, de 16 de juny.
  
L'objecte d'aquest apartat és concretar l'abast, l'estructura i el contingut de la documentació que s'ha de presentar per a prendre part en el concurs de projectes de gestió de residus urbans després de l'aprovació del present Pla zonal de la zona XVII de la Comunitat Valenciana.
  
3.1.INSTAL·LACIONS QUE S'HAN D'INCLOURE EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
El projecte de gestió de la zona XVII de la Comunitat Valenciana ha d'incloure les següents infraestructures i activitats:
  
1. Construcció i explotació de la xarxa d'ecoparcs proposats en el Pla zonal tenint en compte els ja existents. S'inclouran els costos de gestió dels diferents tipus de residus depositats, en particular, els residus perillosos domiciliaris a través de gestor autoritzat, com també el transport dels residus inerts i voluminosos fins a les instal·lacions de classificació plantejades en el present Pla zonal o a gestor autoritzat.
  
2. Construcció i explotació de les estacions de transferència de residus urbans recollits en massa proposades per l'adjudicatari basant-se en els criteris marcats pel present Pla zonal, comptant amb les existents, com també les que es puguen trobar en procés d'autorització. Es podrà presentar així mateix, la transferència de la fracció orgànica de la recollida selectiva i la resta, segons els sistemes de transferència seleccionats. S'inclouran els costos de transport des d'aquestes fins a les instal·lacions de valorització.
  
3. Construcció i explotació d'una planta de valorització de residus urbans, que hauran de disposar d'una línia independent de matèria orgànica recollida selectivament, separada de la línia de matèria orgànica procedent de la recollida en massa, i on tindran cabuda els residus de poda de jardins i zones verdes, degudament triturats. Inclourà un xicotet forn incinerador per a l'eliminació d'animals domèstics morts.
  
4. Construcció i explotació d'una instal·lació d'eliminació per als rebutjos de valorització, inclòs el transport d'aquests, com també per a altres residus no valoritzables, com els de neteja de vies públiques, residus sanitaris dels grups I i II, com també les fraccions no valoritzables procedents del centre de classificació de residus voluminosos.
  
5. Construcció i explotació d'un centre de classificació i tractament de residus voluminosos, que constaran d'una unitat de tractament de residus voluminosos, resultant les respectives fraccions valoritzables, que es destinaran a un nou ús en la construcció o a reciclatge per gestors autoritzats (voluminosos). Per la seua banda, les fraccions no valoritzables (inerts i no inerts), separats els possibles residus perillosos que s'entregaran a gestors autoritzats, es destinaran a eliminació. Aquest centre podrà disposar de forma optativa d'una línia de classificació de RCD domiciliaris.
  
6. Transport fins a les instal·lacions d'eliminació de les fraccions no valoritzables dels residus tractats.
  
No s'inclouran entre les activitats del projecte de gestió de residus urbans la recollida de residus en massa, ni tampoc la recollida selectiva de matèria orgànica, però sí la transferència, si és el cas, i valorització d'aquesta última fracció. Per la seua banda, en relació amb els envasos lleugers, paper/cartó i vidre, no es considerarà la seua recollida, ni el posterior emmagatzematge, transferència, classificació, recuperació i valorització de qualsevol d'aquestes fraccions o materials recollits selectivament.
  
3.2.TERMINI DE CONSTRUCCIÓ, TERMINI D'EXPLOTACIÓ I MANTENIMENT. POSTCLAUSURA DE LES INSTAL·LACIONS
  
Els terminis màxims de redacció del projecte, obtenció de llicències i la resta d'autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat, com també la construcció de les instal·lacions, seran aquests, distingint entre les de valorització i eliminació:
  
- Centre de classificació i tractament de voluminosos: 2 anys
  
- Planta de valorització de residus urbans: 2 anys
  
- Ecoparcs: 3 anys
  
- Estacions de transferència: 1 any
  
- Instal·lació d'eliminació: 1 any
  
Els períodes màxims de prova de les instal·lacions, una vegada finalitzada la seua construcció i fins a la seua posada en servei efectiu, distingint entre valorització i eliminació:
  
- Centre de classificació i tractament de voluminosos: 6 mesos
  
- Planta de valorització de residus urbans: 6 mesos
  
- Instal·lació d'eliminació: 3 mesos
  
Per la seua banda, la vida útil de les instal·lacions, o període d'explotació d'aquestes, es limita a 20 anys, comptadors des de la seua data d'entrada en servei efectiu.
  
Finalment, l'adjudicatari ha de fer-se càrrec al seu compte del desmantellament final de la instal·lació de valorització al final de la seua vida útil, així com també del manteniment postclausura de l'abocador, durant un període mínim de 30 anys, de conformitat amb el que establix el Reial decret 1481/2001.
  
3.3.DOCUMENTACIÓ QUE S'HA DE PRESENTAR EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
Els projectes de gestió presentats han de contindre la documentació que a continuació es relaciona:
  
- Memòria del projecte de gestió
  
- Avantprojecte d'instal·lacions
  
- Pla de gestió
  
- Estudi economicofinancer
  
- Document de síntesi
  
Es presentarà una única oferta base i totes aquelles variants sobre aquesta que s'estimen convenients. Cada una de les variants ha de presentar la mateixa estructura de documents, i es remeten expressament, per a aquells apartats el contingut dels quals siga idèntic al de l'oferta base, a aquesta última. Si no es procedix d'aquesta manera, les variants no seran valorades en dits apartats.
  
A continuació es concreta el contingut de cada un dels documents:
  
3.3.1.MEMÒRIA DEL PROJECTE DE GESTIÓ
  
Inclourà com a mínim els aspectes següents:
  
- Àmbit territorial i categories o tipus de residus que s'han de gestionar.
  
- Localització de les infraestructures projectades sobre els terrenys previstos, indicant qualificació del sòl, superfície utilitzada i, si és el cas, disponibilitat d'aquests.
  
- Calendari d'execució de les instal·lacions, com també terminis de final d'obres i entrada en servei d'aquestes.
  
- Termini total de duració de la gestió del servei.
  
0.3.6.VHMDVBVROKJZH D'INSTAL·LACIONS
  
Definirà amb grau de detall d'avantprojecte les infraestructures previstes per a les operacions de valorització i eliminació de residus urbans.
  
El dimensionament de les capacitats de les instal·lacions de valorització i eliminació es realitzarà partint de les dades de generació de residus urbans que figuren en el Pla zonal, igual que el centre de classificació de residus voluminosos. No obstant això, considerant una estacionalitat anual en l'aportació de residus a la instal·lació de residus urbans, aquesta es dissenyarà de manera que siga capaç d'admetre fins a un 50% més de la seua capacitat nominal durant un període no inferior a 4 mesos.
  
Així mateix, en previsió de possibles increments de les taxes de generació de residus, com a conseqüència del creixement urbanístic de les zones cobertes pel Pla zonal i de l'augment de la població atesa, les instal·lacions de residus urbans han de ser capaces d'admetre fins a un 35% més de residus en règim continu sobre la seua capacitat nominal, al llarg de tot l'any, sense perjudici de les puntes estacionals abans indicades, i sense menyscabament algun de minves de rendiment dels processos de valorització i eliminació, així com tampoc de la qualitat ambiental de les esmentades instal·lacions.
  
Les instal·lacions, excepte els ecoparcs, es grafiaran a escala 1:2.500. Per als ecoparcs, es presentaran plànols model per a cada un dels tipus d'ecoparc a escala mínima 1:500.
  
1.0.4.1.CARACTERÍSTIQUES DE LA INSTAL·LACIÓ DE VALORITZACIÓ DE RESIDUS URBANS
  
La instal·lació de valorització, amb independència de la tecnologia oferida, inclourà necessàriament com a mínim una o més línies de classificació prèvia de residus i recuperació de materials, com també una o més línies de tractament biològic de matèria orgànica, tant per a la recollida selectivament, com per a la procedent de la recollida de residus en massa.
  
El rendiment global de recuperació de materials no serà inferior al 9% de les entrades dels residus, mentre que la generació de rebutjos no valoritzables es limitarà al 44% també sobre entrada de residus.
  
La classificació prèvia dels residus en massa a l'entrada de la instal·lació permetrà com a mínim recuperar les fraccions següents: vidre (blanc i color), paper/cartó, acer, alumini, envasos compostos (tetrabric i altres), envasos de plàstics (tres fraccions més freqüents en els envasos domèstics), fusta i tèxtils.
  
Així mateix, s'inclourà una línia de condicionament i trituració de residus de poda i jardineria, i si és el cas, d'altres materials estructurants, additius i coadjuvants, que també han de ser sotmesos al tractament biològic abans citat.
  
També inclourà una línia d'incineració de residus d'animals domèstics morts.
  
Per a la gestió dels residus voluminosos es construirà un centre de classificació i tractament de residus voluminosos, que podrà estar annex al conjunt d'instal·lacions i ha de disposar com a mínim de:
  
- Transferència de línia blanca amb CFC a gestor autoritzat.
  
- Tractament de línia blanca sense CFC: desballestament d'elements que dificulten el tractament posterior.
  
- Tractament de línia marró: desballestament i separació de pantalles i parts electròniques i entrega a gestor autoritzat, o bé entrega completa a gestor autoritzat.
  
- Tractament de mobles i efectes: trituració i valorització dels diferents elements.
  
La valorització de la matèria orgànica es basarà necessàriament en un procés de compostatge simple o combinat amb qualsevol altre procés, assegurant en qualsevol cas que el producte final compleix les especificacions de qualitat reglamentàries com a compost, que permet així la seua comercialització.
  
D'una altra part, la valorització de la matèria orgànica proposada ha de concretar com a mínim els aspectes següents:
  
- Tecnologia que s'ha d'emprar, detallant etapes, rendiments, balanços de masses, hídric i d'energia, si és el cas, equips i instal·lacions necessaris i justificació del compliment dels paràmetres de qualitat del compost.
  
- Capacitats nominals i temps de residència de la matèria orgànica, distingint si és el cas entre la procedent de recollida selectiva de la de recollida en massa.
  
- Paràmetres que s'han de controlar i sistema de control adoptat, no sols per a garantir la qualitat del procés, sinó també per a minimitzar olors i lixiviats.
  
- Requeriments de materials estructurants, additius i coadjuvants, com també d'aigua i energia si és el cas, especificant quantitats i qualitats d'aquests.
  
Si es considera la valorització energètica dels residus, ha de garantir-se que només es destinen a aquest procés les fraccions no compostables dels residus en massa, aconseguint al temps incrementar els percentatges de reciclatge i la rendibilitat energètica de la instal·lació, tot això sense perjudici de complir amb els límits d'emissió vigents per a aquest tipus d'instal·lacions segons el RD 653/2003.
  
En el supòsit d'optar per la valorització energètica, es concretaran com a mínim els aspectes següents:
  
- Característiques del residu que s'ha de valorar (poder calorífic, humitat i contingut de fraccions combustibles i no combustibles).
  
- Balanços tèrmic i energètic del procés de recuperació d'energia, dimensionant les capacitats dels equips segons els tonatges de residus que s'han de valorar i concretar la tecnologia que s'ha d'emprar.
  
- Sistema de depuració de gasos que s'han d'emprar, detallant etapes, rendiments, balanços de masses, equips i instal·lacions necessaris, i justificació del compliment dels límits d'emissions atmosfèriques.
  
- Producció bruta i neta d'electricitat o combustibles, considerant l'autoconsum, i, si és el cas, la cogeneració en aquest o un altre procés de tractament de residus.
  
L'avantprojecte de la instal·lació de valorització inclourà, a més de memòria, plànols, plec de condicions tècniques, pressupost i pla de control de qualitat de les obres, els següents continguts mínims:
  
1. Descripció dels tipus de residus urbans i fraccions recollides selectivament que seran objecte de valorització, utilitzant la codificació LER (Ordre MAM/304/2002).
  
2. Quantitat total prevista de residus que s'han de processar, diferenciant per codis LER i indicant les quantitats any a any durant la vigència del contracte.
  
3. Balanç de masses dels diferents fluxos de residus en les instal·lacions de valorització, especificant pèrdues per evaporació i lixiviació, i concretant l'evolució d'aquest balanç any a any durant la vigència del contracte.
  
4. Característiques constructives de les instal·lacions de valorització: superfície total que s'ha d'ocupar, superfície útil per a tractament, superfície de serveis comuns; fosses d'emmagatzematge de residus; sistema d'alimentació a les línies de procés; maquinària, equips i llocs de treball de les línies de procés; edificis i zones de servei comú.
  
5. Mesures correctores per a la minimització d'impactes ambientals derivats del funcionament de les instal·lacions, fonamentalment quant a emissió d'olors (desodoració), generació de lixiviats (recollida i tractament d'aquests), i evacuació d'aigües pluvials (drenatges perimetrals).
  
3.2.6.8.CARACTERÍSTIQUES DE LES INSTAL·LACIONS D'ELIMINACIÓ DE RESIDUS URBANS
  
La instal·lació proposada per a l'eliminació de les fraccions no valoritzables es realitzarà de forma preferent sobre alguna de les zones seleccionades en el Pla zonal, sense perjudici dels possibles condicionants urbanístics i mediambientals d'aplicació, com també la idoneïtat dels terrenys que ha de confirmar l'estudi geologicogeotècnic i hidrogeològic, que es descriu posteriorment. Es podrà acceptar la ubicació de la instal·lació a zones no seleccionades, sempre que es complisquen els condicionants abans mencionats.
  
Es consideraran així mateix les repercussions que sobre les instal·lacions d'eliminació té la limitació d'entrades de residus biodegradables a abocador, conforme al que establix el Reial decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit a abocador.
  
Els avantprojectes dels abocadors s'ajustaran al que establix el Reial decret 1481/2001, i inclourà, a més de memòria, plànols, plec de condicions tècniques, pressupost, i pla de control de qualitat de les obres, aquests continguts mínims:
  
1. Descripció dels tipus de residus urbans i fraccions no valoritzables que seran objecte d'abocament, utilitzant la codificació LER (Ordre MAM/3042002), i especificant els procediments d'admissió de residus aplicables (Decisió del Consell 2003/33/CE, annex II del Reial decret 1481/2001).
  
2. Quantitat total prevista de residus que s'han d'abocar, diferenciant codis LER i especificant les quantitats any a any durant la vigència del contracte.
  
3. Volum total previst dels residus, indicant volumetries any a any durant la vigència del contracte.
  
4. Característiques constructives de l'abocador: superfície total que s'ha d'ocupar, superfície útil d'abocament, superfície de serveis comuns; sistema d'impermeabilització del fons i les parets del got; sistema de recollida i emmagatzematge de lixiviats; sistema drenatge a aigües pluvials; sistema d'extracció de gasos; camins d'accés perimetrals i d'accés al vas; edificis i zones de serveis comuns.
  
5. Mesures correctores per a la minimització d'impactes ambientals derivats de l'activitat de l'abocador, de conformitat amb els annexos I i III del Reial decret 1481/2001.
  
L'avantprojecte de les instal·lacions de valorització i eliminació contindrà els següents annexos:
  
ESTUDI GEOLOGICOGEOTÈCNIC
  
L'emplaçament de la instal·lació de valorització ha de disposar d'un estudi geologicogeotècnic, d'acord amb la normativa tècnica vigent sobre construcció industrial. S'inclourà a més el balanç de moviment de terres i la naturalesa i destinació d'aquestes.
  
L'emplaçament de l'abocador per a les fraccions no valoritzables dels residus urbans, ha de disposar d'estudi geologicogeotècnic i hidrogeològic, el contingut mínim de les quals serà:
  
Reconeixement de camp
  
- Unitats geològiques de l'àrea de l'emplaçament.
  
- Sèrie geològica local.
  
- Estructura i fracturació dels materials de la ubicació.
  
- Paràmetres geotècnics de les principals unitats litològiques de l'emplaçament.
  
- Cartografia geològica a escala adequada (1:5.000, 1:1.000 o 1:500, segons les característiques i complexitat de l'emplaçament, acompanyada de talls geològics i columnes estratigràfiques representatives.
  
- Reconeixements preliminars (sondatges, penetròmetres, sondejos elèctrics o geofísics).
  
- Caracterització hidrològica regional i local que incloga un inventari de punts d'aigua.
  
Assajos in situ
  
- 2 sondatges per hectàrea per a la descripció del terreny des de superfície fins a la màxima profunditat que es puga aconseguir mitjançant mitjans mecànics.
  
- 1 assaig d'infiltrometria per hectàrea, en el cas que el terreny siga representatiu del suport del vas.
  
- 1 sondeig amb recuperació de testimoni continu per hectàrea fins a aconseguir una profunditat no inferior, en cap d'ells, a la cota de suport de l'abocador més cinc vegades la grossària requerida a la barrera geològica. Com a mínim, la longitud dels sondejos serà de 15 metres en qualsevol cas. En tot cas el vas d'abocament projectat ha d'albergar un mínim de 4 sondejos.
  
- Per als emplaçaments que s'ubiquen sobre formacions geològiques que presenten una clara homogeneïtat litològica i estructural, es podrà reduir el nombre d'assajos in situ a 1 sondatge per hectàrea i 1 sondeig per cada dues hectàrees.
  
- En el cas que amb aquesta profunditat d'investigació dels anteriors sondejos no s'haguera aconseguit la zona saturada regional, es realitzarà un sondeig fins a penetrar en el nivell freàtic regional en una longitud de 5 m o aconseguir la profunditat màxima de 50 m. Aquest sondeig es constituirà com a punt de control de les aigües subterrànies. En cas justificat, podrà substituir-se per un pou o sondeig existent situat aigües avall de l'emplaçament i en tot cas representatiu de la hidrogeologia local.
  
- Fins a profunditat equivalent de 5 m per davall de la cota de suport de l'abocador s'executaran per cada nivell litològic representatiu:
  
Presa de mostra inalterada o presa de mostra parafinada.
  
Un assaig de permeabilitat en laboratori sobre mostra de terreny.
  
Un assaig de permeabilitat in situ.
  
- Per davall de la profunditat equivalent de 5 m per davall de la cota de suport del futur abocador s'executaran els assajos següents:
  
Cada 5m presa de mostra inalterada o presa de mostra parafinada.
  
Cada 5 m assaig de permeabilitat en laboratori sobre mostra de terreny.
  
Cada 5 m assaig de permeabilitat in situ.
  
Hidrogeologia
  
Mitjançant els sondejos s'identificarà la presència o absència d'aigües subterrànies a l'emplaçament, com també el rang de gradient hidrogeològic local, si és el cas. S'efectuarà un inventari de punts d'aigua, i, en almenys tres punts, es prendran mostres per a obtindre analítiques completes de qualitat de l'aigua subterrània.
  
ESTUDI D'IMPACTE AMBIENTAL
  
S'inclourà un estudi d'impacte ambiental corresponent a les obres i a les activitats de valorització i eliminació de residus en els emplaçaments seleccionats, contemplant expressament tant els accessos a les instal·lacions, com els corresponents subministraments de serveis, per formar part d'un mateix tot.
  
Aquest estudi contindrà els continguts mínims establits en el Decret 162/1990, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
AVANTPROJECTE D'ACCESSOS A LES INSTAL·LACIONS
  
S'inclourà un avantprojecte d'accessos a les instal·lacions, tant de valorització com d'eliminació, grafiant els traçats proposats a escala 1:5.000.
  
Els accessos es dimensionaran funcionalment considerant el trànsit esperat de camions de recollida de residus i transport de rebutjos, si és el cas, cap a les instal·lacions i des de les instal·lacions, de manera que es permeta una circulació fluida que no ocasione problemes a usuaris aliens a aquestes. Com a mínim, els vials d'accés seran de 6 m d'amplària de plataforma i 5 m de calçada, disposant d'1 carril per cada sentit de 2,5 m cada un d'ells.
  
D'altra banda, es dimensionaran estructuralment per a suportar totes les càrregues corresponents al trànsit pesat previst, determinant la combinació subbase, base i ferm més adequada. Es grafiarà amb suficient detall una secció tipus de la calçada.
  
AVANTPROJECTE DE SUBMINISTRAMENTS D'AIGUA, ELECTRICITAT, GAS I TELECOMUNICACIONS
  
S'inclourà un avantprojecte de subministraments de serveis bàsics a les instal·lacions, grafiant els traçats proposats a escala 1:5.000, i especificant els punts de connexió amb les corresponents xarxes de distribució.
  
Les connexions de serveis es dimensionaran amb capacitat suficient per a les necessitats globals de les instal·lacions, vigilant especialment en el cas d'optar per la valorització energètica la magnitud de les línies d'exportació d'energia elèctrica a la xarxa.
  
Es justificarà la suficient disponibilitat de subministrament en els punts de connexió proposats amb l'aportació de certificats de les companyies subministradores de cada un dels serveis.
  
3.6.9.AMJ DE GESTIÓ
  
S'estructura de la forma que a continuació s'indica:
  
6.1.0.3.MODELITZACIÓ DEL SERVEI
  
Inclourà els continguts següents:
  
1. Logística del funcionament de les instal·lacions oferides, concretant els fluxos de residus expressats en tones anuals entre les diferents instal·lacions, i els rendiments de cada una d'elles, al llarg de tota la vigència del contracte. Així mateix, s'indicaran els punts de descàrrega de residus procedents dels serveis de recollida municipals diferenciant segons el tipus de residu, i els dies i horaris d'obertura de les instal·lacions, a l'efecte de recepció de residus d'una banda, i a l'efecte de tractament d'aquests, per una altra. Aquest apartat es presentarà amb el suport gràfic necessari per a la seua fàcil comprensió, aportant un diagrama de flux de les instal·lacions per a cada any de servei.
  
2. Descripció succinta de les tècniques o tecnologies de valorització i eliminació que s'han d'emprar, incloent la justificació numèrica del compliment dels objectius de valorització i de reducció de matèria orgànica a abocador anteriorment enunciats. Per a això s'adjuntaran balanços de massa i energia referits a les entrades de residus urbans en les instal·lacions de valorització, en què es concretaran:
  
Materials recuperats en la classificació prèvia.
  
Productes de la valorització de matèria orgànica (compost i biogàs).
  
Pèrdues de procés per evaporació i lixiviació.
  
Rebutjos de la valorització de matèria orgànica (primari i secundari).
  
Fraccions residuals de la valorització energètica.
  
Produccions bruta i neta d'energia tèrmica i elèctrica o combustibles.
  
3. Organigrama general del personal assignat al projecte de gestió, concretant la seua adscripció als diferents centres de treballs, com també la coordinació entre aquests i la supervisió per la direcció de l'empresa adjudicatària. S'indicarà el nombre de treballadors de cada categoria laboral, els diferents horaris i torns de treballs, com també el personal de reserva per a vacances, absentisme i puntes estacionals.
  
4. Projecte d'explotació de les instal·lacions, diferenciant entre les de valorització, les d'eliminació i els ecoparcs, en els quals s'inclourà el pla de manteniment de maquinària i equips de cada una d'elles. Contindrà així mateix una determinació dels consums d'aigua (potable, reg i altres usos), energia (electricitat, gas i fuel), com també la forma de subministrament, i la disponibilitat d'aquests serveis en les proximitats de les instal·lacions.
  
5. Pla de qualitat del compost, referenciat al compliment de la normativa vigent en matèria de fertilitzants i afins, com també els paràmetres de control i la freqüència d'anàlisi que s'ha de realitzar, a més de l'entitat externa a què se li confiarà l'elaboració i el seguiment d'aquest pla.
  
4.6.4.8.DTSRGIXPR DE SERVEI
  
El pla de gestió es completarà amb un reglament del servei, que regule tècnicament, administrativament i econòmicament les relacions entre l'adjudicatari i el consorci o un altre ens associatiu, com també amb els usuaris del servei, tant municipis integrants d'aquest ens, com empreses externes al contracte en qüestió.
  
En particular, es consideraran aspectes com ara la proposta d'ordenances municipals per a residus urbans objecte del projecte de gestió, la classificació dels diferents residus admissibles i els cànons aplicables a cada categoria, la retribució del servei, la reversió de terrenys, instal·lacions i maquinària, etc.
  
8.9.9.4.YFHUCXYJ DE CONSCIENCIACIÓ SOCIAL
  
Es realitzarà d'acord amb les directrius establides en l'apartat 2.9.2 del Pla zonal, i en qualsevol cas ha de guiar-se pel compliment dels següents objectius generals:
  
- Fomentar la minimització, a través del consum responsable o mitjançant accions concretes entre els sectors locals que poden afavorir la disminució en la producció de residus específics derivats de les seues activitats, que tinguen la consideració d'urbans, i per tant s'incloguen en el projecte de gestió.
  
- Potenciar la recollida selectiva, fomentant la implantació de sistemes de separació de residus en origen, que afavorisquen actituds entre els col·lectius locals que permeten la posterior reutilització i reciclatge, a través de mesures de promoció i difusió dirigides a la ciutadania en general.
  
La campanya de comunicació ambiental ha de contemplar els següents nivells d'implicació:
  
- Informació ambiental, sobre l'actual problemàtica generada pels residus urbans, amb especial insistència en els domiciliaris.
  
- Sensibilització pública, dirigida a la ciutadania en general, a fi de complir els objectius de conscienciació social indicats en l'apartat 2.1.5.7 del Pla zonal.
  
- Formació a col·lectius concrets, en especial a aquells que puguen tindre una influència més directa amb les problemàtiques locals detectades i que puguen ajudar amb un canvi d'actitud a millorar o corregir la situació.
  
- Actuacions concretes, que contribuïsquen a minimitzar la producció de residus urbans, millorar i estendre la recollida selectiva en origen.
  
- Avaluació i seguiment dels èxits obtinguts en relació amb els objectius proposats en la campanya.
  
Les actuacions concretes que s'han de proposar en la campanya de comunicació ambiental, d'acord amb els anteriors nivells d'implicació, han d'especificar:
  
- Objectius
  
- Destinataris
  
- Línia d'actuació: informar, sensibilitzar, formar, actuar, avaluar
  
- Temporització
  
- Recursos humans
  
- Altres recursos
  
- Pressupost
  
4.7.6.BYXRIH ECONOMICOFINANCER
  
Considerarà la totalitat dels costos d'inversió i amortització de les instal·lacions, com també els d'explotació d'aquestes durant tota la seua vida útil, que serà com a mínim de 20 anys.
  
S'inclouran a més els costos de desmantellament final de les instal·lacions de valorització, com també els de manteniment i postclausura de la instal·lació d'eliminació de residus, en el cas que opten per la tècnica d'abocament controlat, durant els 30 anys posteriors al tancament.
  
Les amortitzacions es calcularan pel mètode francés de quotes constants, considerant un tipus d'interés referenciat al deute de l'estat espanyol en un termini de 10 a 20 anys. Les amortitzacions s'aplicaran linealment, amb un termini de 20 anys per a l'obra civil, i 10 anys per a la maquinària i equips. En tot cas, les reinversions i costos de manteniment han d'assegurar almenys una reposició íntegra de la maquinària i equips durant el període de vigència del contracte.
  
Els pressupostos d'inversions de totes les instal·lacions inclouran totes les possibles fases de construcció, com també els costos de disponibilitat dels terrenys i execució de nous accessos o adequació dels existents, a més dels costos de redacció del projecte, control de qualitat i direcció facultativa de les obres, com també els d'obtenció de qualssevol llicències i autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat, i també les amortitzacions de l'abocador.
  
D'acord amb les xifres de producció de residus previstes en el Pla zonal, s'establiran de forma clara les anualitats d'inversió previstes indicant els costos d'amortització, personal, reposició de maquinària i equips, manteniment, explotació, comunicació ambiental, i la resta de costos, com també els possibles ingressos previstos per venda de subproductes, combustibles o energia.
  
L'estudi economicofinancer contindrà els següents annexos:
  
PROPOSTA DE CÀNONS QUE S'HA DE REPERCUTIR
  
Es presentaran els següents cànons diferenciats:
  
- Cànon de valorització de residus urbans en massa, en euros per tona que entra en la instal·lació de valorització.
  
- Cànon de valorització de matèria orgànica selectiva, en euros per tona que entra en la instal·lació de valorització.
  
- Cànon de transport dels rebutjos de valorització, en euros per tona que entra en la instal·lació d'eliminació.
  
- Cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona que entra en la instal·lació d'eliminació.
  
- Cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D en euros per any d'explotació.
  
- Cànon d'incineració d'animals domèstics morts, en euros per unitat de pes.
  
- Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona d'entrada en el centre de classificació, fins i tot transport i gestió per gestor autoritzat extern o en instal·lació d'eliminació.
  
En els càlculs de tots aquests cànons es consideraran els costos financers de les inversions i les amortitzacions d'aquestes, com també els costos d'explotació, incloent personal, manteniment, consums d'energia, combustibles, aigua i la resta de serveis, assegurances de les instal·lacions i avals econòmics, com també els costos de desmantellament final de les instal·lacions, i en el cas de plantejar l'abocament com a sistema d'eliminació, els costos del manteniment i postclausura durant un període de 30 anys des del tancament.
  
Així mateix es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25, el 50, el 70 o el 85% del total.
  
Igualment, es podran proposar disminucions d'aquests cànons com a conseqüència de la recepció de residus assimilables a urbans que puguen ser tractats conjuntament amb aquests en la instal·lació projectada, repercutint així els costos fixos d'aquesta en un tonatge major de residus, i produint per tant un abaratiment dels cànons que ha de satisfer l'adjudicatari. En aquest supòsit, han d'indicar-se les quantitats de residus externs que s'han de gestionar conjuntament amb els residus urbans, i la seua evolució prevista al llarg de la vigència del contracte.
  
En tot cas, s'ha de reservar el dret d'admetre residus assimilables a urbans procedents de tercers, en la forma que reglamentàriament es determine.
  
D'altra banda, es proposaran taules o fórmules que expressen la variabilitat de tots aquests cànons enfront d'increments del tonatge de residus que s'han de gestionar, des d'un 80% fins a un 120% dels valors nominals que figuren en el Pla zonal o siguen així considerats, segons siga procedent, amb intervals del 5% (80, 85, 90, 95, 100, 105, 110, 115 i 120%).
  
Finalment, s'indicaran expressament per a cada un dels cànons els períodes d'aplicació d'aquests, que no podran ser superiors en cap a la vigència de la concessió, limitada a 20 anys, ni tampoc proposar cap tipus de cànon durant el període de proves de les instal·lacions, anterior a l'inici efectiu de l'explotació d'aquestes.
  
FÓRMULA DE REVISIÓ DE PREUS
  
Es proposarà una fórmula polinòmica de revisió de preus, com a màxim de 6 sumands, que es referirà a l'estructura de costos prevista per al projecte de gestió, i els índexs d'actualització de la qual han de ser inequívocs i de publicació oficial (INE, BOE, etc.) amb suficient periodicitat. Com a mínim han de considerar-se com a variables els costos de personal, els costos d'energia o combustibles, i el IPC.
  
Aquesta fórmula polinòmica podrà ser idèntica per a tots els cànons abans descrits, o diferenciada per a cada un d'ells.
  
COMPENSACIONS ECONÒMIQUES MUNICIPALS
  
S'inclouran com a mínim les següents compensacions econòmiques als municipis que alberguen les instal·lacions de valorització o eliminació de residus:
  
- Compensacions directes:
  
0,6 € per tona de residus que entra en les instal·lacions de valorització.
  
1,2 € per tona de residus que entra en la instal·lació d'eliminació.
  
30.000 € anuals destinades a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern i independent designat pel consorci.
  
- Compensacions indirectes:
  
Finançament d'accions i mesures ambientals, centrades en la implantació de l'Agenda 21 local i altres directament relacionades amb la millora de la qualitat ambiental del municipi.
  
0.9.1.LBLHQMIS DE SÍNTESI
  
Es presentarà un document de síntesi de tots els documents anteriors, que, amb una extensió no superior a 50 pàgines, es redactarà en termes assequibles a la comprensió pel públic en general, i resumirà els aspectes tècnics, econòmics i ambientals més destacats del projecte de gestió de residus urbans.
  
Disposarà del suport gràfic adequat per a permetre la seua fàcil lectura, com també la identificació inequívoca dels tractaments aplicats als diferents fluxos de residus objecte del projecte de gestió.
  
3.4.CRITERIS D'ADJUDICACIÓ DEL CONCURS
  
Els criteris que, convenientment ponderats, serviran de base a l'adjudicació del concurs objecte d'aquestes bases tècniques seran els següents:
  
A) SOLVÈNCIA TECNICOTECNOLÒGICA
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència tecnicotecnològica, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, seran valorades per la seua major experiència en el camp de la gestió de residus urbans, en general, i per la seua major experiència en construcció i explotació d'instal·lacions semblants a les oferides, i per la major capacitació tècnica del personal operatiu a la Comunitat Valenciana, en particular.
  
B) SOLVÈNCIA ECONOMICOFINANCERA
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència economicofinancera, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, no rebran cap valoració per aquest concepte.
  
C) SOLUCIÓ TÈCNICA PROPOSADA
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista tècnic i tecnològic en la documentació presentada:
  
1) Major aprofitament dels recursos continguts en els residus.
  
- Màxima recuperació de materials, a través d'obtenció de subproductes, o màxima producció d'energia, directament o indirectament a través de combustibles procedents de residus.
  
Nombre més gran de materials que s'ha de recuperar, i majors rendiments unitaris de cada procés de recuperació.
  
- Mínima generació de rebutjos finals de les instal·lacions destinats a eliminació.
  
Nombre més gran d'etapes de tractament, i majors rendiments unitaris de cada procés de tractament.
  
2) Menors consums de recursos externs als residus.
  
- Menor consum d'aigua de procés.
  
- Menor consum d'electricitat.
  
- Menor consum, si és el cas, de gas o altres combustibles.
  
3) Menor afecció ambiental de les instal·lacions de tractament.
  
- Menor generació de lixiviats i olors, segons la tecnologia de tractament proposada.
  
- Menors emissions atmosfèriques resultants de la valorització de residus proposada.
  
- Millor aspecte general de les instal·lacions, per introducció de barreres verdes i zones enjardinades.
  
4) Millor campanya de comunicació ambiental.
  
- Major amplitud, diversitat, intensitat i recursos econòmics, tant del pla com del programa.
  
- Millors mesures per a aconseguir l'acceptació de les instal·lacions pel públic en general, a través de l'organització de fòrums cívics i jornades de portes obertes.
  
5) Millor programa de vigilància ambiental de les instal·lacions.
  
- Nombre més gran i freqüència de paràmetres ambientals que s'han de controlar.
  
- Major garantia d'imparcialitat, objectivitat i transparència, per la participació de laboratoris homologats o organismes acreditats.
  
Les ofertes que no acrediten suficientment el compliment dels rendiments mínims de valorització i límits màxims d'eliminació abans indicats, o el compliment de les normatives vigents d'aplicació a les operacions de valorització i eliminació, seran desestimades.
  
4.6.3.XXFZA ECONÒMIQUES QUE S'HAN DE REPERCUTIR
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista econòmic i financer en la documentació presentada:
  
- Menor cànon de valorització de residus urbans en massa, en euros per tona que entra en la instal·lació de valorització.
  
- Menor cànon de valorització de matèria orgànica selectiva, en euros per tona que entra en la instal·lació de valorització.
  
- Menor cànon de transport dels rebutjos de valorització, en euros per tona que entra en la instal·lació d'eliminació.
  
- Menor cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona que entra en la instal·lació d'eliminació.
  
- Menor cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D, en euros per any d'explotació.
  
- Cànon d'incineració d'animals domèstics morts, en euros per unitat de pes.
  
- Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona d'entrada en el centre de classificació, fins i tot transport i gestió per gestor autoritzat extern o en instal·lació d'eliminació.
  
Les ofertes que no presenten la totalitat dels cànons descrits, o encara si els han presentat no es troben prou acreditats basant-se en les corresponents anàlisis de costos, tant fixos com variables, no seran valorades per aquest apartat.