Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6386, del 28-10-2010 (2010/11092)

RESOLUCIÓ de 20 d'octubre de 2010, de la directora general del Secretariat del Consell, de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació, per la qual es disposa la publicació del conveni de col·laboració entre la Generalitat, a través de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx i el Consell General del Poder Judicial, per a la posada en marxa d'un servei pilot de mediació familiar, que col·labore amb el Jutjat de Família de la localitat i la realització de les pràctiques del primer curs d'Expert en Mediació Familiar.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6386

Data del DOGV
:   28-10-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/11498


Data del document
:   20-10-2010

Organisme emissor
:   Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 20 d'octubre de 2010, de la directora general del Secretariat del Consell, de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació, per la qual es disposa la publicació del conveni de col·laboració entre la Generalitat, a través de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx i el Consell General del Poder Judicial, per a la posada en marxa d'un servei pilot de mediació familiar, que col·labore amb el Jutjat de Família de la localitat i la realització de les pràctiques del primer curs d'Expert en Mediació Familiar. [2010/11388]
La Generalitat, a través de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx i el Consell General del Poder Judicial, han subscrit, després de la tramitació prèvia reglamentària, el 9 de juny de 2010, el conveni de col·laboració per a la posada en marxa d'un servei pilot de mediació familiar, que col·labore amb el Jutjat de Familia de la localitat i la realització de les pràctiques del primer Curs d'Expert en Mediació Familiar.
En compliment del que establix l'article 8.2 de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, cal publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana l'esmentat conveni, que ha quedat inscrit en el Registre de Convenis de la Generalitat amb el número 1415/2010, i que figura com a annex d'esta resolució.
Valencia, 20 d'octubre de 2010.- La directora general del Secretariat del Consell: Mª Teresa Lleó Alonso.
Conveni de col·laboració entre la generalitat, a través de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx i el Consell General del Poder Judicial, per a la posada en marxa d'un servei pilot de mediació familiar, que col·labore amb el Jutjat de Família de la localitat i la realització de les pràctiques del primer curs d'expert en Mediació Familiar
Elx, 9 de juny de 2010
Reunits
D'una banda, Paula Sánchez de León Guardiola, en la seua condició de consellera de Justícia i Administracions Públiques, en nom i representació de la Generalitat, en virtut de les atribucions que li atorguen els articles 1 i 6 del Decret 206/2009, de 13 de novembre, del Consell, pel qual es prova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, facultada per a aquest acte per Acord del Consell de 9 de abril de 2010.
D'una altra, la degana de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx, Maria Carmen Pérez Cascales, en nom i representació d'aquest, en virtut de les funcions que li atribueix l'article 48.2 de l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola.
D'una altra, Fernando de Rosa Torner, Margarita Uría Etxebarría i Gabriela Bravo Sanestanislao, actuant en nom i representació del Consell General del Poder Judicial, en virtut de l'acord plenari adoptat per aquest el dia 24 de març de 2010.
Les parts, en la representació que ostenten, es reconeixen capacitat legal suficient per a l'atorgament del present acord de col·laboració i a aquest efecte,
Manifesten
I. Que la mediació familiar és un instrument en la busca de solucions i acords en els conflictes familiars que persegueix, bé la recomposició i preservació de la seua unitat, bé la minimització dels efectes negatius d'una ruptura.
II. Que la mediació es presenta davant de la família com un recurs que obri noves vies per a fomentar, des del respecte mutu, l'autonomia i la lliure capacitat de les persones per a decidir el seu futur, alhora que, incardinada dins del els processos judicials de família, contribueix notablement a millorar la qualitat de la resposta que es dóna des del sistema judicial als conflictes familiars.
III. Que la mediació familiar es troba regulada en la Llei 7/2001, de 26 de novembre, Reguladora de la Mediació Familiar a l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
IV. Que la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques té, entre les seues competències, l'adopció de mesures encaminades a evitar la judicialització de conflictes, segons el que disposa el Decret 206/2009, de 13 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques.
És per això, que des d'aquesta Conselleria es vol impulsar la Mediació Familiar com a mecanisme alternatiu de resolució de conflictes i, per mitjà del present Conveni de Col·laboració, donar suport a la posada en marxa del Servei Pilot de Mediació Familiar i la realització de les pràctiques del primer Curs d'Expert en Mediació Familiar d'Elx, perquè col·labore amb el Jutjat de 1a Instància núm.6 (Família) de la localitat.
V. Que l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx i el Consell General del Poder judicial, conscients de la necessitat d'aquest acord i de l'important suport que pot suposar per al Jutjat de Família d'Elx, han proposat a la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques la seua participació i col·laboració per a la implantació del dit servei.
VI. El Consell General del Poder judicial coordina, a través de la seua Vocalia Delegada, un projecte de mediació intrajudicial en els processos de Família, que es va iniciar el 2006 a 6 Jutjats, i que a data actual són 28, tots ells seguint un protocol pautat únic d'actuació orientatiu, aprovat pel Ple del Consell i que s'adjunta com annex I.
La mediació familiar aprovada pel projecte del Consell és intrajudicial, és a dir, dins d'un procés judicial ja obert, bé en la fase declarativa o bé després de la presentació d'una demanda executiva per incompliment de la sentència o conveni regulador.
VII. El Consell General del Poder judicial ve autoritzant la participació dels titulars dels òrgans judicials en la realització d'activitats docents en la impartició de disciplines jurídiques en la seua aplicació pràctica, habitualment amb Universitats, facilitant l'accés dels alumnes, si fa al cas, a les oficines judicials; per tal d'assistir a les actuacions judicials que per la seua naturalesa tinguen el caràcter de públiques i a aquelles altres que el jutge o magistrat, en l'exercici de la seua activitat docent, considere oportunes i que en cap cas podran menyscabar la seua funció jurisdiccional. Tot això d'acord amb un Model Practicum aprovat pel Ple del Consell General el Poder Judicial, de data 29 d'abril de 2003, que igualment s'adjunta com annex II.
Estipulacions
Primera. Objecte
L'objecte del present Conveni de Col·laboració és la posada en marxa d'un servei pilot de mediació familiar, que col·labore amb el Jutjat de 1a Instància núm. 6 (Família) de la localitat i permeta la realització de pràctiques als alumnes del Curs Expert en Mediació Familiar, del Col·legi d'Advocats d'Elx i la Universitat Miguel Hernández d'Elx.
Segona. Àmbit d'actuació. Destinataris
El Jutjat de Família d'Elx podrà derivar, als qui siguen part en un procediment davant del dit Jutjat, a la sessió informativa de mediació. Una vegada informades, aquestes persones podran optar per iniciar la mediació, a l'efecte de la qual, ambdues, parts de comú acord, sol·licitaran la suspensió del procediment judicial de conformitat amb l'ordenament jurídic (article 770.7a LEC i article 13.2 de la Llei 7/2001, de 26 de novembre, Reguladora de la Mediació Familiar a l'àmbit de la Comunitat Valenciana).
Igualment, les parts d'un procediment, que no hagen estat derivades a mediació, podran sol·licitar, de comú acord, la derivació amb suspensió del procediment.
Tercera. Principis rectors.
Aquest servei pilot de mediació familiar es regirà pels principis següents:
- Voluntarietat de les parts
- Confidencialitat de les parts i els mediadors
- Caràcter personalíssim
- Bona fe
- Gratuïtat
Quarta. Obligacions de les parts
A. El Col·legi d'Advocats d'Elx es compromet a:
· Gestionar i Coordinar l'esmentat Servei Pilot de Mediació Familiar, que col·labore amb el Jutjat de Família d'Elx.
· Seleccionar i, si fa al cas, contractar el personal que integrarà aquest servei, que comptarà amb un grup de 12 persones, llicenciades en Dret, amb formació universitària específica de postgrau en el nivell d'expert, especialista o màster i col·legiades en el Col·legi d'Advocats d'Elx (article 7 Llei Mediació), així com amb alumnes del Curs d'Expert en Mediació Familiar de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx i la Universitat Miguel Hernández, en qualitat d'alumnes en pràctiques.
· Elaboració i edició de material divulgatiu que explique als ciutadans en què consisteix la mediació; quins són els seus beneficis i com es pot accedir gratuïtament i voluntàriament a aquest servei.
· Elaborar una memòria anual que reflectisca totes les actuacions realitzades i facilitar quanta informació es requerisca sobre el funcionament del servei, a petició de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques.
B. Per la seua banda, la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques es compromet a:
· Posar a disposició del personal del servei pilot el local adequat per a l'exercici de les seues funcions, condicionat i amb la infraestructura de mobiliari, equipaments informàtics i la resta de material necessari per al correcte exercici de l'activitat; local i materials de què ja es disposa i que, per tant, no implica cap despesa per a aquest Departament.
C. El Consell General del Poder judicial:
· Promoure les actuacions necessàries tendents a l'adequada coordinació del Jutjat de 1a Instància núm. 6 (Família) d'Elx, amb el Servei de Mediació Familiar.
· Promoure, al partit judicial d'Elx, la difusió del material divulgatiu que elabora l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx, i la posada en marxa de quants mecanismes hi calguen perquè els particulars que acudisquen al Jutjat de 1a Instància núm. 6 (Família) d'Elx, puguen rebre assessorament més precís i ser orientats sobre qualsevol dubte que se'ls presente sobre aquesta temàtica.
· Difondre en el partit judicial d'Elx el protocol per a la implantació de la mediació familiar intrajudicial, aprovat pel Ple del Consell General del Poder Judicial, sent informat pel Deganat dels Jutjats d'Elx sobre l'estat i situació de l'experiència, qui procedirà a remetre al Consell del Poder Judicial, cada semestre, un resum de resultats de l'activitat per a l'elaboració de la memòria estadística del Programa de Mediació del Consell General del Poder judicial.
Cinquena. Funcionament i horari. El servei de mediació s'oferirà tres divendres al mes (el primer, el segon i el quart) en horari de 10 a 14 hores, i serà atés per 4 mediadors professionals en dues parelles de comediadors, i 4 alumnes en pràctiques, dos amb cada parella de comediadors.
Els alumnes en pràctiques no participaran en solitari en cap sessió del servei de mediació i sempre actuaran si no es sota la supervisió de un mediador professional, estant obligats en tot cas a respectar el principi de confidencialitat.
Durant un període transitori de 4 mesos des de l'inici del servici, el mateix podrà ser prestat per llicenciats en Dret, amb formació universitària específica de postgrau en el nivell d'expert, especialista o màster i no col·legiats en el Col·legi d'Advocats d'Elx.
El servei de mediació serà gratuït en tot cas.
Sisena. Comissió de Seguiment
S'establirà una Comissió de Seguiment del Conveni que, a més de vetlar per la coordinació entre les institucions signants i la bona marxa del Conveni en el seu conjunt, permeta l'estudi i valoració, amb un caràcter permanent, d'aquells assumptes relacionats amb la mediació familiar que exigisquen aclariment o un tractament especial a causa de la seua complexitat.
La Comissió estarà formada per un representant de cada una de les parts integrants del present Conveni de Col·laboració.
Setena. Reserva i protecció de dades
Si s'utilitzaren mitjans informàtics, o altres mitjans de tractament automatitzat de dades de caràcter personal dels usuaris, es donarà compliment al que disposa la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal.
D'altra banda, s'haurà d'observar allò que s'ha preceptuat en la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, respecte de l'accés limitat als propis interessats amb relació als documents que continguen informació referent a la intimitat de les persones.
Vuitena. Període de vigència. El present conveni serà efectiu des de la data de la seua signatura i estendrà la seua vigència per un termini d'un any. Aquest termini podrà ser prorrogat per períodes anuals per acord exprés de les parts, prèvia notificació, amb una antelació de, almenys, dos mesos abans de la finalització del seu termini de vigència.
Novena. Marc d'interpretació i jurisdicció competent. Les parts signants es comprometen a tractar de resoldre de forma amistosa qualsevol dubte o conflicte que poguera sorgir en la interpretació o aplicació del present Conveni de Col·laboració.
En cas de resultar infructuosa la resolució amistosa, les parts acorden sotmetres, a l'orde jurisdiccional contenciós administratiu, les qüestions litigioses derivades del present conveni.
I en prova de conformitat, signen les parts per triplicat exemplar al lloc i en la data abans indicats.
La consellera de Justícia i Administracions Públiques: Paula Sánchez de León Guardiola.
La degana de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx: Mª Carmen Pérez Cascales.
Els vocals del Consell General del Poder Judicial: Fernando de Rosa Torner, Margarita Uría Etxebarría i Gabriela Bravo Sanestanislao.
ANNEX I
CONSELL GENERAL DEL PODER JUDICIAL
PROTOCOL PER A LA IMPLANTACIÓ DE LA MEDIACIÓ FAMILIAR INTRAJUDICIAL, ALS JUTJATS I TRIBUNALS QUE CONEIXEN DE PROCESSOS DE FAMÍLIA
Maig 2008
PROTOCOL PER A LA IMPLANTACIÓ DE LA MEDIACIÓ FAMILIAR INTRAJUDICIAL ALS JUTJATS I TRIBUNALS QUE CONEIXEN DE PROCESSOS DE FAMÍLIA
(Protocol elaborat pels magistrats Teresa Martín Nájera, Margarita Pérez Salazar i José Luis Utrera Gutiérrez.)
1r. Objecte del protocol
Aquest protocol té com a objecte ajudar a la implantació de la mediació familiar intrajudicial en aquells jutjats i tribunals que coneixen de processos de família.
Es parteix per a això de les experiències desenrotllades amb anterioritat en distints òrgans judicials i molt concretament de la que impulsada pel Consell General del Poder Judicial i dirigida pel magistrat Pascual Ortuño, es realitza des de l'any 2006 als jutjats de Família de Barcelona (núm. 18), Madrid (núm. 29) Màlaga (núm. 5), Palma de Mallorca (núm. 12) Pamplona (núm. 3) i Sevilla (núm. 7).
Es pretén amb aquest document descriure la mecànica d'implantació d'un Servei de Mediació familiar intrajudicial "tipus", que puga servir, amb les necessàries adequacions, al nombre més gran possible d'òrgans judicials.
En primer lloc, s'exposa sintèticament el marc legal de la mediació familiar, insistint en les normes que donen cobertura a aquesta iniciativa i descrivint, tot seguit, un breu argumentari dels avantatges que presenta la mediació familiar intrajudicial, davant del procés contenciós com a instrument per a gestionar, amb una major qualitat, els conflictes familiars.
Respecte als elements bàsics per al desenrotllament del protocol, hi cal recordar que són fonamentalment dos: el jutge, en el seu doble paper d'impulsor del servei i en quant que d'ell ha de partir generalment el suggeriment a les parts de fer ús de la mediació, i el mediador o equip mediacional, que desenrotllarà les sessions mediacionals. Tot això sense desconéixer la importància de la col·laboració d'altres professionals (fiscal, equip psicosocial, secretari/ària judicial, lletrats o funcionaris del Jutjat).
Un requisit essencial, perquè les parts facen ús de la mediació, és que coneguen la seua existència, per la qual cosa cal que el Jutjat done a conéixer aquest Servei, i detalle en el Protocol els mitjans més habituals per a aconseguir aqueix objectiu. De tots ells, la primera sessió informativa presencial és l'instrument més eficaç per a convéncer les parts dels beneficis de la mediació i per això se li dedica un apartat complet.
La decisió de les parts d'acudir al Servei de Mediació aborda quant a la forma de plasmar-la i en la seua repercussió processal en les interlocutòries.
Finalitzades les sessions mediacionals, es plantegen les distintes conseqüències, que en l'àmbit del procés, té el fet d'haver aconseguit o no un acord i el que aquest siga total o parcial.
Les especials característiques de la mediació, en la segona instància, han aconsellat dedicar-les un apartat especial i posar de rellevància les principals qüestions que es plantegen en aquesta fase processal i les seues possibles solucions.
El Protocol conclou amb unes recomanacions finals, essencialment pràctiques; un annex documental del màxim interés (fullets divulgatius, models de resolucions, fitxes, taules orientadores per a la fixació de pensions); una bibliografia bàsica per a qui desitge aprofundir en la mediació familiarment, i concretament, en la intrajudicial, i unes adreces i contactes que puguen servir per a aclarir els dubtes que sorgisquen en la implantació d'aquest protocol.
Des de l'experiència de portar ja diversos anys treballant en el camp de la mediació familiar intrajudicial, ha de deixar-se constància de la satisfacció que en la majoria dels casos els ciutadans expressen quan han tingut contacte amb la mediació familiar en seu judicial. Amb independència del resultat final que s'aconsegueix, aqueixa satisfacció és prou per a animar a posar en marxa aquest Protocol, perquè contribuirà notablement a millorar la qualitat de la resposta que es dóna, des del sistema judicial, als conflictes familiars.
2n. El marc jurídic de la mediació familiar
Com a fites legals rellevants, que configuren l'actual marc jurídic de la mediació familiar a l'estat espanyol, podem citar els següents:
a) La Recomanació 1/1998, del Consell d'Europa, sobre mediació familiar.
b) La Directiva Europea sobre mediació Civil i Mercantil (Diari Oficial UE, de 24 de maig de 2008).
c) El Reglament (CE) 2201/2003, sobre responsabilitat parental (article 55 e) i la seu guia de bones pràctiques.
d) Llei d'Enjudiciament Civil: articles 770-7a, 777.2 i disposició final 3a.
e) Codi de Família de Catalunya (article 79).
f) Lleis autonòmiques sobre mediació: Catalunya (2001), Galícia (2001), València (2001), Canàries (2003), Castella-la Manxa (2005), Balears (2006), Castella i Lleó (2006), Astúries (2007), Madrid (2007), País Basc (2008).
Pel que fa a la derivació de les parts a la primera sessió informativa presencial, tindria la seua cobertura legal, a més, en l'article 158-4 del Codi Civil; atés que tractaria l'òrgan judicial de preservar els menors, involucrats en un procés contenciós de família, dels perjudicis que el dit procés pot ocasionar-los.

\* \* \* \* \*
3r. La mediació familiar com a alternativa al procés contenciós
Quan parlem de mediació intrajudicial, ens referim a la introducció d'aquesta dins d'un procés judicial ja obert, bé en la fase declarativa o bé després de la presentació d'una demanda executiva per incompliment de la sentència o conveni regulador.
Podem advertir, per tant, que la mediació intrajudicial no és tant una alternativa al procés com una nova forma d'actuació en els tribunals de Justícia, que implica el que es treballe perquè, encara dins d'un procés contenciós, es done l'oportunitat a les parts d'arribar a una solució consensuada per ells amb l'ajuda d'un tercer o, almenys, es reduïsquen les matèries en discòrdia o servisca per a pacificar el conflicte entre ells. L'objectiu de l'acord no és per tant l'únic a aconseguir. En el jutjat a vegades és prou amb què l'enverinament disminuïsca i la comunicació entre la parella millore.
La derivació a mediació pot fer-se tant en el procés declaratiu com en els processos d'execució. En uns o en altres l'objectiu no és només l'acord, com ja s'ha dit. De fet estan resultant molt positives les derivacions a mediació realitzades en sentència o interlocutòria d'execució, en què l'objectiu és l'acord sobre punts concrets ja previstos en la interlocutòria o sentència, a través de sessions fixades periòdicament per a debatre'ls.
En el següent quadre, es resumeixen els avantatges de les solucions d'autocomposició o consensuals, aconseguides a través de la mediació, davant dels efectes que generalment provoca el procés contenciós en el grup familiar.
La iniciativa, per a derivar un cas a mediació, una vegada que està en curs el procés judicial, pot sorgir:
- Del mateix jutge.
- Dels mateixos serveis de la CCAA o de l'ajuntament corresponent.
- Dels serveis psicosocials del jutjat.
- Dels col·legis d'advocats. Hi ha corporacions que disposen de seccions de negociació i mediació i que inclús tenen serveis de mediació.
- D'altres col·legis professionals, com els de psicologia, treball social o educadors, tenen també serveis d'aquesta naturalesa i poden aconsellar la derivació a mediació, una vegada iniciat el procés.
- De les fiscalies, especialment les de Menors (de Protecció o de Reforma) o discapacitats o família.
Per a concloure amb aquest apartat, volem assenyalar que si comptem amb un jutge motivat i coneixedor de la mediació; si tenim uns mitjans humans i materials mínims per a incorporar en el procés judicial la mediació, i si hi ha equips de mediadors degudament formats, la veritat és que el servei que presten els jutjats, en l'àmbit dels conflictes familiars, millorarà de forma importantíssima. L'experiència ens indica que la metodologia de la mediació millora la qualitat de la resposta judicial i millora el futur, com a separats i divorciats, de les persones que l'han dut a terme i sobretot dels seus fills.
4t. Elements bàsics per a la implantació de la mediació intrajudicial
a) El jutge
El jutge és un element fonamental en la implantació de la mediació i en la posada en marxa de qualsevol Servei de Mediació Familiar Intrajudicial.
De les dades que s'extrauen del Dret Comparat, i de les experiències que han tingut lloc a Espanya, s'arriba a la conclusió que els jutges han d'exercir un rol molt important en la implantació de la mediació, ja que són ells els qui han de promoure i facilitar, de forma activa i compromesa, qualsevol iniciativa de mediació intrajudicial. En conseqüència, el primer requisit és que hi haja un jutge que conega la metodologia i tinga clara consciència de la seua utilitat i necessitat.
El paper del jutge en la mediació intrajudicial és triple:
- En primer lloc, ha de promoure els acords necessaris amb la resta de les persones i estaments ja esmentats, que han d'involucrar-se en el procés per a la posada en funcionament del servei.
- En segon lloc, ha d'avaluar els casos concrets en què és recomanable intentar un procés de mediació i el moment processal en què haja de realitzar-se. Aquesta matèria serà objecte d'estudi en un altre apartat.
- I, finalment, realitzar les recomanacions als ciutadans, comptant amb la col·laboració dels seus advocats perquè acudisquen, almenys a una primera entrevista conjunta (la denominada primera sessió informativa presencial), que ha de fer-se sempre amb criteris de proximitat a les funcions judicials.
b) L'equip de mediadors.
El segon element imprescindible és que hi haja un equip de mediadors que tinga formació, experiència i professionalitat constatada.
No basta amb què un Tribunal decidisca implantar la mediació, hi cal que hi haja mediadors amb experiència suficient (en principi es recomana dos anys de pràctica com a mediador per a participar en el projecte) que puguen garantir la qualitat del servei de la mediació intrajudicial. Ací no basten voluntarismes, ja que estan en joc no sols el prestigi de la mateixa metodologia sinó també del Tribunal
De l'eficàcia i poder de convicció dels mediadors, en la sessió informativa, depén l'acceptació per a acudir a mediació. Han de ser professionals contrastats, ja que en qualsevol altre cas la mediació no serà ben rebuda. Aquests mediadors han de donar garanties d'independència, serietat i confidencialitat, ser professionals qualificats i amb acreditades habilitats per a transmetre als ciutadans els avantatges del sistema. Es recomana que l'equip de mediació estiga vinculat a institucions públiques, les quals garantisquen la formació dels seus integrants, així com la gratuïtat del sistema.
c) El Conveni de col·laboració
Quan concórreguen els elements bàsics es recomana, encara que no és absolutament imprescindible, la signatura d'un Conveni de col·laboració, el qual haurà d'estar subscrit per:
a) El jutge o Tribunal, que coordinarà el servei, si bé en el cas que hi haja uns quants jutjats interessats, hauria de ser subscrit pel degà.
b) L'equip de mediació, que ha de suportar la iniciativa i/o la comunitat autònoma, ajuntament o organisme que haja contractat els mediadors, si fa al cas.
Una vegada formalitzat l'acord, ha de ser comunicat de forma expressa al Consell General del Poder Judicial, Sala de Govern del Tribunal Superior de Justícia, fiscal en cap del Tribunal Superior de Justícia, degans dels col·legis d'Advocats i procuradors i serveis socials dels ajuntaments.
Per a la posada en funcionament del servei hi caldrà la realització de diverses reunions entre els mediadors i el jutge i, amb posterioritat, un seguiment per a garantir la qualitat del servei; es recomana realitzar una anàlisi del funcionament al cap de tres mesos, per tal de corregir disfuncions i seguiments anuals per a analitzar l'experiència, i decidir, si fa al cas, la seua continuïtat.
c) Altres elements per a la implantació del Servei de Mediació.
1. El secretari i l'Oficina Judicial
El secretari ha d'arreplegar les dades estadístiques amb el suport de l'Oficina Judicial, i aquesta ha de remetre els fulls de derivació i unir la informació que es reba de l'equip de mediació. Assumeix, per tant, funcions d'informació, control administratiu, connexió amb el centre de mediació i citació de les parts. Aquesta labor és important i requereix informar, formar i motivar tant el secretari judicial com el personal de la Secretaria i demanar la seua col·laboració en el projecte.
2. L'equip psicosocial
La seua funció és incidir en els beneficis de la mediació, sempre que les condicions del cas ho aconsellen; de manera que tot el personal del jutjat que tinga relació amb els ciutadans col·labore en el projecte i transmeta una informació semblant. És important, per tant, que els integrants de l'equip psicosocial coneguen la metodologia de la mediació i els seus avantatges, davant del model adversarial clàssic, perquè puguen transmetre eixa informació a les parts, i donar compte al Jutjat, en el cas que les característiques dels progenitors aconsellen la mediació.
En alguns jutjats, en què els membres de l'equip tenen formació en mediació, són ells els qui s'encarreguen de realitzar la primera sessió informativa presencial; així com de coordinar la relació del Jutjat amb els mediadors. Finalment, els membres dels equips psicosocials poden exercir un paper rellevant en la selecció dels casos que puguen derivar-se al Servei de Mediació.
3. El fiscal
El Ministeri Fiscal té també un paper important en la mediació, especialment en determinades casuístiques, com les de protecció de menors i separació o divorci amb fills menors o discapacitats. Pot tindre la iniciativa per a treballar amb la mediació i proposar la derivació a aquesta metodologia en casos concrets, en què considere que és beneficiós per als menors. S'ha de comptar, per tant, amb la seua col·laboració i ha d'estar informat de la marxa del projecte.
Per a concloure amb aquest apartat, volem assenyalar que en els jutjats que portem ja un temps aplicant la metodologia de la mediació en els processos judicials, coneixem també que és recomanable comptar amb mitjans que garantisquen la continuïtat del Servei de Mediació. La derivació; la citació a les parts a la sessió informativa de mediació; l'acompanyament en el jutjat el dia en què es realitza la sessió informativa; el seguiment processal dels assumptes derivats; la labor estadística i el control de cada cas quan es continuen sessions mediadores després de la sentència, suposen un treball afegit que, en la mesura que siga possible, les administracions públiques han de valorar i incloure en la dinàmica laboral, aportant els mitjans materials i personals que demane el Servei, a mesura que vaja consolidant-se.
5t. Informació sobre la mediació a les parts i als operadors jurídics del procés
Resulta essencial la realització d'una labor divulgativa de la mediació intrajudicial, per tal que es conega el servei que aquest presta. Aqueixa labor divulgativa ha d'anar dirigida fonamentalment a les parts del procés i també als seus lletrats i procuradors.
Es recomana que, en el Conveni de col·laboració, l'entitat pública assumisca la tasca de difusió del Servei de Mediació Familiar Intrajudicial. Són igualment positives les campanyes públiques de difusió de la mediació com a alternativa en la solució de conflictes o les notícies que apareguen en els mitjans de comunicació sobre la matèria.
És molt important la tasca de difusió informativa des del mateix jutjat o deganat, a través del lliurament de decàlegs d'actuació i de díptics informatius a disposició de les persones que acudisquen als jutjats. Poden aprofitar-se, per a això, que les persones acudisquen al jutjat en moments previs a l'inici del procés, per exemple quan acudisquen a realitzar els apoderaments apud acta, o a la realització de sol·licituds de mesures prèvies, o a assessorar-se sobre algun problema concret. Això enllaça amb la necessària motivació i preparació del personal dels jutjats en mediació, per tal que presten una col·laboració activa en eixa tasca de difusió/informació.
Igualment, poden adjuntar-se els díptics informatius sobre els Servei de Mediació intrajudicial amb el trasllat de la demanda o per mitjà d'enviament postal a la part actora.
Altres punts importants d'informació, sobre la mediació familiar, poden ser els serveis d'orientació jurídica dels col·legis d'Advocats; els serveis que tramiten les sol·licituds d'assistència jurídica gratuïta i les oficines d'atenció al ciutadà, allí on hi haja.
Una vegada iniciat el procés, la informació duta a terme pel mateix jutge en la vista pot ser útil també; sobretot si es realitza en mesures prèvies o provisionals de cara al procés principal o en aquest, per tal de previndre problemes en execució de la sentència. Alguns jutjats es valen amb aquest fi del visionat de suports audiovisuals (DVD) sobre la mediació, abans de l'inici de les vistes i aprofiten els mateixos equips de gravació/visionat, amb què compten les sales de vistes.
Els equips psicosocials dels jutjats són també importants en la tasca d'informar i difondre el Servei.
Els punts de trobada familiar (PTF), que realitzen ja intervencions mediadores, aconsegueixen transmetre la importància dels pactes i poden servir de canal d'informació per a la derivació de conflictes als equips de mediadors dels jutjats.
La informació als lletrats de les parts, és molt important de cara a la divulgació i, sobretot, de cara al coneixement que la mediació suposa un servei útil per als mateixos lletrats, i no ha de suposar una afectació dels seus interessos professionals, i podrà realitzar-la el jutge en paral·lel a la primera sessió informativa presencial. En tot cas, la incorporació dels lletrats a les sessions informatives ha suposat una major conciliació dels advocats amb la mediació. Amb el temps, els lletrats comencen a apreciar que la derivació a mediació també els convé a ells, i inclús en alguns casos, han sol·licitat ells mateixos la derivació.
En l'annex documental 1 i 2 poden veure's un model de díptic o fullet informatiu sobre la mediació familiar i el particular de la resolució judicial on es dóna a conéixer el Servei de Mediació a les parts. Un DVD informatiu pot sol·licitar-se en els telèfons de contacte i informació que es relacionen en l'apartat 10é.
De tots els instruments divulgatius de la mediació, la primera sessió informativa presencial (PSIP) és el mitjà més útil per a fer veure, a les parts els avantatges de la mediació familiar. Per la seua importància se li dedica un apartat exclusiu.
En els assumptes de sostracció internacional de menors, execució de visites o altres procediments, en què hi calga una col·laboració transfronterera, resulta essencial comptar amb una relació de totes les institucions, associacions mediadores, ONG o altres corporacions, que realitzen a nivell internacional mediació. El servei de Relacions Internacionals del CGPJ hauria de facilitar als jutjats aqueixa informació i hauria, igualment, d'incorporar-se en la Intranet del CGPJ per a poder ser consultada. Igualment, caldria informar la Fiscalia General de l'Estat de la relació esmentada.
6é. La derivació a la primera sessió informativa presencial (PSIP)
1. Importància
Com ja hem dit, la primera sessió informativa presencial (PSIP) és l'instrument més útil per a donar a conéixer els avantatges de la mediació familiar intrajudicial a les parts i als operadors jurídics.
És essencial que la derivació a la PSIP es realitze des del mateix jutjat, és important que l'efectue el jutge en resolució judicial, per tal que les parts hi acudisquen. En efecte, si el jutge és el que fa la derivació o bé la realitza el secretari en les compareixences d'inventari o liquidació de béns, és més probable que s'acudisca a la sessió.
Les parts solen estar confoses sobre el que es pretén en mediació i el fet que acudisquen a la PSIP resulta essencial per a poder explicar personalment el que es pretén i la seua importància, tant per a ells com per als seus fills. Per això, han d'arbitrar-se els mitjans necessaris per a garantir la immediata citació dels interessats. Es considera útil la creació d'agendes úniques informàtiques o, si no n'hi ha, haurà d'arbitrar-se la possibilitat que el jutjat aconseguisca la cita per telèfon o fax amb caràcter immediat, si la PSIP es desenrotlla fora de les instal·lacions judicials.
És important també que el jutjat remeta a l'equip de mediació o al professional que realitze la PSIP una fitxa de derivació, perquè compte amb unes dades mínimes necessàries perquè puga fer-se la sessió informativa. La dita fitxa haurà de contindre, almenys, informació sobre el nombre d'interlocutòries; tipus de procediment; identificació dels intervinents; nombre de fills i si s'ha suspés o no el procediment. La fitxa remesa serà completada una vegada finalitzada la PSIP. Pot veure's un model de fitxa en l'annex documental 4.
L'experiència indica que quasi tots els assumptes poden beneficiar-se de la mediació, encara que no s'aconseguisquen acords. Per això aconseguir que no es falte a la sessió informativa és molt important.
2. Moment en què pot ser acordada:
El jutge valorarà el moment adequat per a la derivació a la PSIP, i respectarà sempre que en aqueix moment ambdues parts estiguen degudament personades en interlocutòries.
a) Pot realitzar-se en el procés principal declaratiu, després de la contestació a la demanda, i incorporar la citació a la sessió informativa dins de la resolució que convoca a judici i amb caràcter previ a aqueixa data, però no hi ha inconvenient en què siga en un altre moment processal. A vegades, resulta convenient la derivació en la sentència quan cal la millora de la comunicació entre les parts, per tal de tractar determinades qüestions relatives als seus fills, si es preveu que poden ser objecte de litigis entre les parts, especialment en qüestions que tenen a veure amb l'exercici de la pàtria potestat conjunta o amb els règims de custòdia o visites, comunicacions i estades o despeses extraordinàries.
b) Cap també realitzar la derivació a la PSIP en l'acte de la compareixença o en la mateixa interlocutòria de mesures provisionals prèvies o coetània, una vegada apreciat que el cas pot ser susceptible de mediació.
c) En la fase d'execució de sentència, els moments de derivació poden variar.
Així, si es tracta de controvèrsies sobre l'exercici de la pàtria potestat, que es tramiten com a expedients de jurisdicció voluntària, el moment idoni per a la derivació serà abans de la compareixença a vista, després de sentir els progenitors sobre la qüestió controvertida, ja que normalment s'assenyala vista. No obstant això, es podrà valorar si es fa la derivació després de l'escrit inicial, sense perjudici d'assenyalar la compareixença més tard i del que diga l'altra part en la contestació.
Si es tracta d'executar mesures personals s'estima que, una vegada presentada la demanda d'execució, i abans de despatxar execució, hauria de donar-se audiència a l'altra part i a la vista de les seues al·legacions procedir, si fa al cas, a la derivació a la PSIP. També pot fer-se la derivació en la interlocutòria que resol l'executòria, i donar un contingut concret a les sessions de mediació i poden inclús concretar les dates, amb l'objectiu no d'aconseguir un acord sinó d'evitar la repetició d'executòries entre les mateixes parts per qüestions de semblant índole (vacacions, despeses extraordinàries, etc.).
En els supòsits d'execució de mesures econòmiques de quantitat líquida, el moment de derivació serà després de l'oposició de l'executat al despatx d'execució o bé en la interlocutòria de resolució de l'oposició, si s'estableixen intervencions mediadores de futur en la resolució. No és convenient, en aquests casos, suspendre el despatx d'execució. Si es tracta d'execucions dineràries de quantitat líquida, que es tramiten d'acord amb els articles 712 i següents de la LEC, la derivació ha de fer-se després de la contestació de l'executat i abans de la vista a judici verbal en cas d'oposició. En aquests casos convé també, a vegades, derivar a mediació en la interlocutòria que resol a l'executòria, després de la vista, amb contingut concret de cada sessió mediadora i poden inclús datar-les i incorporar en la interlocutòria de forma motivada les conseqüències de no acudir a les sessions de mediació previstes en la resolució.
En l'annex documental 3, es transcriu una resolució convocant les parts a la primera sessió informativa presencial.
3. Assumptes susceptibles de ser derivats a la PSIP
La remissió a la sessió informativa pot fer-se en tots els procediments de família, sense limitació apriorística dels temes a mediar. No obstant això, potser recomanable que en una primera fase es comence per derivar, a la PSIP, només aquells assumptes en què la controvèrsia se centre en les mesures de caràcter personal: guarda i custòdia, visites, controvèrsies sobre pàtria potestat, etc. En tot cas, és recomanable que la PSIP es duga a terme a la seu judicial en lloc adequat per a això, amb respecte a la intimitat i on siga possible escoltar el professional que la realitza amb la tranquil·litat necessària.
En cas d'acceptar la derivació, les sessions de mediació es faran ja fora de la seu judicial.
A la sessió informativa han d'acudir les dos parts i a aquesta poden acudir també els respectius lletrats els que són també invitats a acudir.
Per llei, estan exclosos de la mediació i per tant de la PSIP, els casos en què hi ha hagut violència, si bé a vegades és una informació que el jutjat no té perquè res s'ha dit ni en la demanda ni en la contestació.
4. Negativa a acudir a la sessió informativa o a utilitzar el servei de mediació
De la citació a la sessió informativa poden resultar diverses possibilitats:
a) Que la parella no assistix a la sessió informativa o no ho fa un d'ells. En aquest cas, no se'ls cita una altra vegada llevat que ho demanen ambdós. A vegades són els lletrats els que demanen canvi de data per no poder acudir a la inicialment indicada.
b) Que la parella assistisca, siga informada i no accepte. En aquest cas, continua el procés sense que al jutjat haja de constar les raons de no acceptar ni quin dels dos va ser el que no va voler la derivació.
c) Que la parella accepte acudir a mediació. Vegeu l'apartat següent.
Com ja s'ha dit, es considera convenient que els lletrats intervinguen en la primera sessió informativa presencial, i aquesta ha de constar de dues parts. Una, amb les parts i lletrats a fi que aquests obtinguen una informació general i una segona exclusivament amb els interessats amb un contingut de fons preparatori de les sessions de mediació. Com ja s'ha dit en alguns jutjats, la informació als lletrats és proporcionada directament pel mateix jutge.
En l'annex documental 5 s'inclou una relació no exhaustiva del contingut mínim de la PSIP.
7é. Intervenció del Servei de Mediació Intrajudicial
a) Derivació al Servei de Mediació
Si les parts decidixen sotmetre's a mediació (article 770-7a de la LEC) les seues representacions processals presentaran escrit (bé conjunt o individualitzat) en què es faça constar. Cap també la possibilitat que si la dita manifestació es realitza en l'acte d'una vista o compareixença quede arreplegada en la mateixa acta
Si és només una de les parts qui sol·licita la intervenció mediacional, sense detindre el curs de les interlocutòries, se sentirà l'altra part perquè manifeste si mostra o no la seua conformitat amb tal sol·licitud.
b) Repercussió processal
1. Suspensió del procés
Una vegada d'acord ambdues parts a acudir a mediació, la sol·licitud formulada per escrit o en l'acte de la vista serà proveïda pel Jutjat, per mitjà del dictat d'una interlocutòria (vegeu annex documental 6) en què s'accedix a la derivació del cas al Servei de Mediació Familiar i s'acorda la suspensió del procés pel termini previst en l'article 19 de la LEC.
Hi ha la possibilitat també que s'efectue la derivació a mesurament sense suspensió de curs de les interlocutòries. Per exemple, perquè les parts no desitgen paralitzar el procediment i hi haja termini suficient per a practicar les sessions de mesurament entre la citació a juí i la celebració de la vista corresponent. En aquest cas, bastarà una sentència que acorde la intervenció del Servei de Mediació adscrit al Jutjat o es deixe constància en interlocutòries de les manifestacions de les parts, si decidixen acudir a un servei privat de mesurament.
La derivació al Servei de Mediació Intrajudicial serà realitzada per la persona del Jutjat designada a aquest efecte (membre de l'equip tècnic, secretari judicial, funcionari) per mitjà de la corresponent fitxa de derivació (vegeu annex documental 7).
Si esgotat el termini de suspensió del curs de les interlocutòries no hagueren finalitzat les sessions mediacionals, podran les parts sol·licitar una pròrroga d'aquest, i acreditar per mitjà de certificat del mediador que contínua la mediació.
Finalitzada la intervenció mediadora amb acord total, parcial o sense acord, el mediador comunicarà al Jutjat dit extrem, entregarà a les parts l'acord mediacional aconseguit (total o parcial) i remetrà al Jutjat una fitxa a l'efecte de constància i amb respecte al principi de confidencialitat (model de fitxa en l'annex, document 8).
Es recomana que tant en els supòsits d'acord total o parcial o si no hi ha hagut acord, es realitzen enquestes de satisfacció dels usuaris del Servei de Mediació, per tal de valorar-ne el funcionament i poder-lo millorar. S'inclou un model d'enquesta en l'annex documental 9.
2. Represa del procés
Si no s'ha aconseguit acord en la mediació s'alçarà la suspensió del procés a petició de qualsevol de les parts, i es reprendrà el curs de les interlocutòries en el tràmit en què es trobava. Es recomana que aquests assumptes tinguen prioritat en els assenyalaments, per tal de compensar la demora que l'intent mediacional haja pogut generar. Amb aquesta finalitat, és útil que aqueixa circumstància es faça constar en lloc destacat i visible de la caràtula (pot ser col·locant una etiqueta retolada MEDIACIÓ).
Si l'acord ha sigut parcial, les parts hauran de posar-ho de manifest al Jutjat, i es reprendrà el procés contenciós respecte a les qüestions no consensuades en la forma exposada en el paràgraf anterior. La resolució final que es dicte (interlocutòria o sentència) arreplegarà l'acord aconseguit sobre les mesures que hagen sigut consensuades amb el mediador i resoldrà sobre les que hi haja discrepància.
Si l'acord ha sigut total les parts hauran de presentar escrit sol·licitant el canvi de procediment a consensual (art. 770-5. LEC) i hauran d'acompanyar el corresponent conveni regulador, previst en els articles 90 del Codi Civil i 777-2. de la LEC i, si és el cas, l'acord final aconseguit en el procediment de Mediació Familiar, i es continuarà la tramitació d'acord amb el que disposa aquest precepte. Si la mediació amb acord total s'ha desenrotllat en tràmit d'execució, es dictarà interlocutòria bé aprovant els acords, si no suposen una modificació substancial de les mesures acordades en el seu moment, o acordar-les cautelarment basant-se en l'article 158-4 del CC i remetre les parts al procés de modificació consensual de l'article 775 2. de la LEC
8é. La mediació en la segona instància
a) El per què de la mediació en segona instància
Partint del fet que qualsevol moment és bo per a derivar a mediació es considera que la derivació a mediació en la segona instància té algun avantatge.
Així, hem de tindre en compte que ha transcorregut ja algun temps des de l'inici del litigi i açò a vegades té com a conseqüència el desencant que el procés contenciós pot realment oferir. Per això pot ser que les parts comprenguen millor els avantatges que ells reprenguen la responsabilitat de les seues decisions millor que deixar-les en mans d'un tercer. A això s'afig que el transcurs del temps produïx una millor assimilació de la ruptura i una obertura d'expectatives personals que permeten una millor posició per a mediar, en estar menys afectat pel procés anímic que tota ruptura comporta.
Finalment, està clar que en la segona instància les qüestions debatudes són més concretes que en la primera i, per tant, la labor mediadora normalment se centra sobre allò que ha sigut objecte de recurs i això incrementa les possibilitats d'èxit.
b) Moment de la derivació a la PSIP en segona instància.
No es preveu un moment concret per a la derivació a la PSIP, si bé atés que normalment no hi ha vista en la major part dels assumptes, la derivació haurà de fer-se en el temps més breu possible des de la recepció de les interlocutòries en la AP. En el cas d'incorporar fets nous per les parts, conforme a l'art 752 de la LEC, s'imposa la celebració de vista en segona instància, el que implica que la derivació haurà de fer-se abans d'eixa compareixença. Seria convenient el que es realitzaren també per a les audiències les sessions informatives a la seu judicial amb citacions realitzades per la mateixa Sala.
9é. Recomanacions finals
- Ha de tindre's present que l'èxit de la mediació no ha de mesurar-se pel nombre d'acords totals o parcials aconseguits. Està demostrat que la simple participació de les parts en la primera sessió informativa presencial o en algunes sessions de mediació, encara que posteriorment no es decidisca continuar, suposen una important millora en el clima de diàleg entre les parts, fet que sempre beneficiarà els seus fills menors.
- Directament relacionada amb l'anterior consideració, està la de no desanimar-se al principi de la posada en marxa del Servei de Mediació, si es constata que són més els assumptes que finalitzen sense acord que amb acord, o si s'observa que moltes parts no acudixen a la primera sessió informativa.
- La intervenció d'un servei de mediació facilita la transformació d'alguns processos contenciosos en mutu acord i evita prou incompliments postsentència i disminueix els processos i incidents d'execució.
- El transcurs del temps treballant al jutjat amb la mediació va produint noves expectatives i reptes tant per al mateix jutjat com per als lletrats i les parts.
a) El jutge aprén a derivar més encertadament, incorpora tècniques perquè fallen el menor nombre de persones a la primera sessió informativa i va introduint noves fórmules en les resolucions que faciliten un descens dels litigis.
b) Els lletrats veuen que la mediació és un Servei que pot ser útil també per a ells i, a vegades, inclús demanen ells mateixos la derivació.
c) Les parts transmeten la seua satisfacció a través de les enquestes que s'efectuen inclús quan no arriben a acords i realitzen igualment una labor divulgativa que és útil per a futurs litigants.
La conseqüència clara és la millora del servei que prestem tant a una parella en conflicte com als seus fills.
- Hem de tindre clar igualment que la mediació no és conciliació judicial perquè cada una té el seu àmbit específic i metodologies diferents. Per tant, la labor conciliadora del jutge prevista en la Llei a l'inici de les vistes de mesures provisionals i del plet principal no té res a veure amb la mediació, si bé pot ser un bon moment per a realitzar una labor informativa sobre els avantatges de la mediació familiar davant del procés contenciós.
10é. Adreces i telèfons d'interés
A continuació, es relacionen algunes adreces i telèfons dels jutjats on es desenrotlla l'experiència pilot del Consell General del Poder Judicial i de lletrats del CGPJ, per tal que els dubtes que puguen sorgir en la implantació d'aquest Protocol puguen ser comentats amb els que han intervingut en la seua elaboració i posada en pràctica.
- Jutjat de Família de Pamplona
Magistrada Margarita Pérez Salazar. Telèfon 647273321. muludfwa@jmdeqfmbh.vn
- Jutjat de Família de Màlaga.
Magistrat José Luis Utrera. Telèfon 326431953-79. otkmu.nojwti.qje@kwazxmpephkrvebs.cd
Psicòloga ET Mª Ángeles Peña. Telèfon 488530160. bqwzitfz.xfej.bqj@denzefbouriigwtk.ve
- Jutjat de Família 29 de Madrid.
Magistrada Mª Teresa Martín Nájera. Telèfon 528632013. renlo.ejjbyb.lxcqyd@bdiqqz.xqx
Servei de Mediació. Emiliano Martín González. Telèfon 378342619
- Jutjat de Família de Palma de Mallorca.
Magistrat Joaquín Andrés Joven. Telèfon 745355067. u.tenvle@gnoyvrci.bwi.zd
- Jutjat de Família núm. 18 de Barcelona.
Magistrada: Isabel Tomás García. jeugtvm@opq.kddfej.phh
- Jutjat de Família de Sevilla.
Magistrat Francisco Serrano. Telèfon 060371778.
swepofaznl.eureard.rcl@hkjcbmhvmoxmmjds.tt
- Lletrades del Consell General del Poder Judicial.
Pilar Gonzálvez Vicente. Telèfon 507690582 jmzbjubzeu@pjkj.a
Celima Gallego. Telèfon 160108541. afvxht.sbygxup@qpmp.jh
Ángeles Velasco. Telèfon 147593354. lewienu.ppqvmuy@vyar.es11é. Annex documental
1. Fullet divulgatiu del Servei de Mediació Intrajudicial11º. Anexo documental.
1. Folleto divulgativo del Servicio de Mediación Intrajudicial.
2. Particular de la resolució (normalment interlocutòria d'incoació) en que s'informa les parts de l'existència d'un Servei de Mediació Intrajudicial.
S'informa les parts que hi ha al Jutjat un Servei de Mediació Familiar intrajudicial, Servei a què les parts poden accedir voluntàriament, amb la sol·licitud prèvia d'ambdós, i en aquest cas, se suspendrà el curs de les interlocutòries mentres dure l'actuació mediadora. S'adjunta fullet informatiu sobre el funcionament del dit Servei de Mediació Familiar intrajudicial.
3. Resolució en què es convoquen les parts a la primera sessió informativa presencial
PROVIDÈNCIA
JUTGE QUE LA DICTA:
Madrid, 3 de novembre de 2006
1. L'anterior escrit presentat pel procurador (nom i cognoms) ... en nom i representació d ..., de contestació a la demanda i documents acompanyats, afegiu a les actuacions corresponents i entregueu les còpies a les altres parts.
2. Com que ha estat presentada la contestació dins de termini i complits per la part demandada els requisits de capacitat, representació i postulació processal, exigits en els articles 6, 7 i 750 de la Llei 1/2000, d'Enjudiciament Civil per a comparéixer en juí, es considera l'esmentat apart demandada per compareguda i per contestada la demanda.
Com que és un cas susceptible de mediació, prèviament a l'assenyalament de la vista, en benefici dels menors i basant-se en el que disposen els arts. l58 del Codi Civil i 770 núm. 7 de la LEC, procedix convocar les parts a una sessió informativa de mediació el dia\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_, a les\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_, i hauran d'informar el Jutjat una vegada realitzada, si desitgen la continuació del procediment o la seua suspensió, en el termini de cinc dies.
S'assenyala perquè tinga lloc acte de la vista per a no retardar el procediment en el
cas que les parts no sol·liciten la seua suspensió per al dia\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_, a les\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_.
3. Complit el tràmit de contestació a la demanda i d'acord amb el que disposa l'article 440, a què remeten els articles 753 i 770, tots ells de la LEC, es convoquen les parts a la celebració de la vista principal d'aquest juí, per a l'acte de la qual s'assenyala el dia\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_, a les\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_hores.
4. Citeu les parts, i fer-les saber que han de comparéixer a l'acte de la vista per si mateixes, i se les adverteix que la seua incompareixença, sense causa justificada, podrà determinar que es consideren admesos els fets al·legats per la part que comparega per a fonamentar les seues peticions sobre mesures definitives de caràcter patrimonial. També serà obligatòria la presència dels advocats i procuradors respectius (art. 770, regla 4a).
5. Advertiu també les parts que han de comparéixer en la vista amb les proves de què intenten valdre's. A aquest efecte, indiqueu que dins dels tres dies següents a la recepció de la citació, han d'indicar al jutjat quines persones han de ser citades pel tribunal perquè assistisquen a la vista, bé com a testimonis o pèrits o com a coneixedors dels fets sobre els quals hauria de declarar la part, facilitant les dades i circumstàncies necessàries per a portar a efecte la citació (art. 440.1 LEC).
6. Que amb caràcter general, no es practicaran proves després de l'acte de la vista, i les parts hauran de fer ús del que disposa l'art. 381, quant a les respostes escrites a càrrec de persones jurídiques i entitats públiques, així com del deure d'exhibició documental entre parts de l'art. 328 de la LEC, sense perjuí d'allò que s'ha disposat sobre la prova anticipada.
7. S'acorda que la vista i actes se celebraran a porta tancada i que les actuacions seran reservades (art. 754 LEC).
MODE D'IMPUGNACIÓ: per mitjà de recurs de reposició davant d'aquest Jutjat, no obstant el qual, es portarà a efecte el que acorda. El recurs haurà d'interposar-se per escrit en el termini de cinc dies hàbils comptats des del següent de la notificació, amb expressió de la infracció comesa a juí del recurrent, sense els requisits del qual no s'admetrà el recurs (articles 451 i 452 de la LEC).
Ho recorde i firma SS. Done fe.
Firma del jutge, Firma del secretari,5. Contingut de la primera sessió informativa presencial (PSIP).
I. En relació a la mediació
· S'arreplegarà informació de com han tingut coneixement els interessats del Programa de Mediació: òrgan judicial, lletrats, amics, experiència anterior...
· S'informarà sobre les característiques de la mediació: voluntarietat, confidencialitat, imparcialitat, neutralitat.
· S'informarà sobre els avantatges de resoldre els conflictes de forma consensual, a través de la mediació, davant d'un procés contenciós per a tots els membres, adults i menors.
· S'informarà sobre les característiques i condicions del programa i Servei de Mediació: on es desenrotlla, quan, duració, els que són els mediadors i perquè s'oferix, gratuïtat o no
· Que els interessats poden decidir mediar en un altre servei diferent del proposat al Jutjat.
II. En relació a les sessions de mediació es recalcaran els aspectes següents:
· Aclarir diferència entre mediació, teràpia, negociació per a legitimar la mediació. Percebre diferències per desconeixement i/o intrusisme.
· Que intervé una persona neutra (mediador) que servix de conductor, guia en el procés, que no decidix ni aconsella.
· Que s'oferix un espai de comunicació i diàleg, s'eliminen barreres, es disminuïxen posicionaments, es descobrixen interessos reals i poden satisfer-se les necessitats ambdós parts, s'afavorixen els acords (tots guanyen).
· Que del que es tracta és d'assumir responsabilitat en les decisions sobre els fills.
· Que les parts decidixen del que es va a parlar.
· Confirmar la voluntarietat de les parts per a iniciar-lo
· Confirmar que és mediable el cas (detecció de violència encoberta, altres procediments judicials oberts en relació al mateix tema).
· Se'ls informa de les repercussions processals de la decisió d'iniciar la mediació, independentment que aconseguixen o no acords.
· Se'ls garantix la confidencialitat, voluntarietat, imparcialitat i neutralitat.
· Que els acords poden ser totals o parcials.
· De com finalitza la mediació: a criteri d'una/ambdues parts o a criteri del mediador.
III. En relació als lletrats
· Legitimar el paper del lletrat en la mediació intrajudicial
· Confirmar el consentiment de l'advocat
· Reforçar la seua intervenció en finalitzar la mediació per a donar forma legal als acords
· Donar a conéixer el contingut del contracte de mediació que firmaren els seus clients
· Que coneixeran com s'està desenrotllant la mediació però no del contingut
· Ressaltar que si es detecta intromissió suposa que ha de cessar la mediació.
S'assenyalarà la primera cita amb el mediador o equip de mediació, una vegada acceptat iniciar la mediació; es gestionaran amb immediatesa els tràmits per a evitar dilacions que suposen un retard, i es faran les gestions de derivació necessàries des d'aqueix moment.
6. Interlocutòria que acorde la suspensió del curs del procés en haver sol·licitat les parts sotmetre's a un servei de mediació intrajudicial. Acta de suspensió d'una vista amb semblant finalitat.
JUTJAT. DE 1a INSTÀNCIA ....
C/
Tel.: ......... Fax: ........
NIG: 1364960R92297698138
INTERLOCUTÒRIA
(Nom i cognoms) ....................
..., ... d ... de ...
ANTECEDENTS DE FET
PRIMER. El present procés ha sigut promogut pel procurador (nom i cognoms) ..., en nom i representació de ..., contra ..., sobre ...
SEGON. Trobant-se el procés en el tràmit d ..., han sol·licitat totes les parts la suspensió del procés, i s'ha sol·licitat la intervenció del Servei de Mediació Intrajudicial.
FONAMENTS DE DRET
ÚNIC. Disposa l'article 19.4 de la Llei 1/2000, d'Enjudiciament Civil (LEC), que les parts podran sol·licitar la suspensió del procés, que serà acordada per mitjà d'interlocutòria pel tribunal sempre que no perjudique l'interés general o a tercer, i que el termini de la suspensió no supere els seixanta dies. Igualment, l'article 770.7a de la LEC en la redacció per Llei 15/2005 assenyala que les parts de comú acord podran sol·licitar la suspensió del procés, de conformitat amb el que preveu l'article 19.4 de la LEC per a sotmetre's a mediació.
En el present cas, dels elements que es troben en poder de les interlocutòries, no es desprén que la suspensió sol·licitada perjudique l'interés general o tercers, al contrari, pot suposar una pacificació del conflicte familiar que enfronta les parts i beneficiar els fills menors, per la qual cosa procedix accedir a allò que s'ha sol·licitat, sense perjuí del que disposa l'article 179.2 de la Llei esmentada.
PART DECISIÓ
Accedint a allò que s'ha sol·licitat, se suspén el curs de les interlocutòries per seixanta dies, computats des del següent a la notificació d'aquesta resolució, per tal que les parts puguen acudir al Servei de Mediació Intrajudicial d'aquest Jutjat.
El curs del procés es reprendrà si ho sol·licita qualsevol de les parts. En cas de finalitzar amb èxit la mediació interessada, les parts hauran d'instar el canvi de procediment a consensual en la forma que procedisca.
Passat el termini assenyalat en l'anterior apartat, o abans si es deduïra alguna petició, se n'ha de retre compte.
Contra aquesta resolució pot interposar-se recurs de reposició davant d'aquest Jutjat, no obstant el qual, es portarà a efecte el que acorda. El recurs haurà d'interposar-se per escrit, en el termini de cinc dies hàbils comptadors des del següent de la notificació, amb expressió de la infracció comesa a juí del recurrent, sense els requisits del qual no s'admetrà el recurs (articles 451 i 452 de la LEC).
Ho acorda i firma el/la magistrat/ada-jutge/essa; en done fe.
El/la magistrat/ada-jutge/essa El/la secretari/ària
ACTA DE VISTA EN QUÈ LES PARTS MANIFESTEN EL SEU DESIG D'ACUDIR AL SERVEI DE MEDIACIÓ I S'ACORDA LA SUSPENSIÓ DE LA VISTA.
Madrid, ... d'octubre de 2006
Com que és l'hora assenyalada davant de Sa Senyoria Il·lm. ?.., amb la meua assistència com a secretària i del Ministeri Fiscal, compareix (nom i cognoms) ..., amb DNI núm. ..., assistit pel seu lletrat el senyor i pel procurador (nom i cognoms).
Compareix, així mateix la part demandada, el senyor, amb DNI número, assistit del seu lletrat el senyor ........., i pel procurador, el senyor.
A continuació, es dóna compte de les meues actuacions, com a secretària.
Sa Senyoria invita les parts a la mediació familiar, tenint en compte les circumstàncies que concorren en el present cas.
Els lletrats d'ambdues parts sol·liciten la suspensió del present acte, per tal d'acudir a mediació familiar.
El Ministeri Fiscal mostra la seua conformitat.
Sa Senyoria acorda la suspensió del procediment perquè acudisquen a mediació familiar, i les parts han d'instar el que al seu dret convinga respecte a la continuació del procediment.10. Taules orientadores per al càlcul de pensions alimentàries per als fills en els processos de família
S'ha considerat interessant incloure en aquest annex les denominades taules orientadores per al càlcul de pensions alimentàries en els processos de família, elaborades pel Magistrat Javier Pérez Martín. Les dites taules fomenten els acords entre les parts i faciliten el treball dels mediadors familiars, en fer més previsible la resposta judicial en aquest camp.
Taula I. Aplicable quan ambdós progenitors obtenen ingressos. La quantitat resultant serà multiplicada per 1.45, si són dos fills, i per 1.6, si hi ha tres fills. La primera columna (500, 550, 600 ...) correspon als ingressos del progenitor custodi i la primera fila (600, 650, 700 ...) correspon als ingressos del progenitor no custodi. Les quantitats estan expressades en euros.Taula II. Aplicable quan només el progenitor no custodi obté ingressos.
Ingressos 1 fill 2 fills 3 fills
740 264 242 254
569 930 451 272
420 982 704 291
116 673 459 309
331 926 198 327
109 011 824 345
1.666 755 432 363
1.833 044 804 381
1.084 519 541 400
1.694 070 211 418
1.432 392 823 436
1.329 025 439 454
1.623 303 636 472
1.410 953 439 490
1.726 568 196 508
1.654 777 494 527
1.759 104 918 545
1.819 017 552 563
1.795 187 865 581
1.924 451 336 599
1.550 555 270 617
1.088 174 736 636
1.357 307 845 654
1.458 782 638 672
1.095 804 738 690
1.062 389 273 708
2.948 350 500 726
2.614 321 793 745
2.574 665 392 763
2.071 175 610 781
2.477 356 084 799
2.986 860 279 817
2.950 465 700 835
2.885 351 036 854
2.731 526 844 872
2.939 892 366 890
2.020 336 679 908
2.754 155 735 926
2.895 389 816 944
2.264 583 726 962
2.432 802 264 981
2.656 839 384 999
2.488 987 113 1.017
2.422 246 330 1.035
2.881 235 338 1.053
2.646 665 214 1.071
3.212 374 091 1.090
12. Bibliografia
- Tratado de derecho de Familia. Editorial Sepin. Capítol XVI: La Mediación Familiar. Pascual Ortuño Muñoz.
- Alternativas a la judicialización de los conflictos: la mediación. Estudios de Derecho Judicial 111-2006. Consell General del Poder Judicial.
ANNEX II
CONVENI DE COL·LABORACIÓ ENTRE EL CONSELL GENERAL DEL PODER JUDICIAL I LA UNIVERSITAT \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_, EN MATÈRIA DE PRACTICUM
(Model Practicum, aprovat pel Ple del Consell General el Poder Judicial, de data 29 d'abril de 2003)
... , ... de ... de 20...
REUNITS
D'una banda, , en representació del Consell General del Poder Judicial, en virtut d'Acord d'aquest de data ????????????-
I d'altra, ?????????.., en representació de la Universitat .................................
EXPOSEN
Que en el Pla d'Estudis de la Universitat , figura com a assignatura dels alumnes de.... de la seua Facultat de.... l'assignatura de Practicum, la realització del qual necessita de la col·laboració institucional.
Per la seua part, el Consell General del Poder Judicial, a què correspon l'activitat de formació i perfeccionament dels jutges i magistrats, considera d'utilitat la participació dels membres de la carrera judicial en l'activitat docent de les universitats.
De conformitat amb allò que s'ha exposat, les Institucions intervinents acorden formalitzar el present Conveni d'acord amb les següents:
C L À U S U L E S
Primera. Constitueix l'objecte del present conveni la participació dels jutges i magistrats en l'activitat docent de la Universitat... ?????, en la impartició de l'assignatura de Practicum.
Segona. Als efectes establits en la clàusula anterior, la Universitat de?????????propiciarà la contractació, en els termes legalment previstos, de jutges i magistrats per a la impartició de l'assignatura de Practicum.
Els drets i les obligacions docents del jutge o magistrat vindran determinats per la relació jurídica que s'establisca amb la Universitat, i quedarà totalment al marge d'aquesta el Consell General del Poder Judicial.
Tercera. El Consell General del Poder Judicial es compromet a col·laborar en la realització per la Universitat del Practicum, facilitant l'accés dels alumnes a les oficines judicials, per tal d'assistir a les actuacions judicials que per la seua naturalesa tinguen el caràcter de públiques i a aquelles altres que el jutge o magistrat, en l'exercici de la seua activitat docent, considere adients i que en cap cas podran menyscabar la seua funció jurisdiccional.
Igualment, el Consell General del Poder Judicial facilitarà que els membres de la carrera judicial, que complisquen els requisits legalment exigibles per a compatibilitzar la seua funció jurisdiccional amb l'activitat docent, puguen ser contractats per la Universitat com a professors associats.
Als efectes establits en l'apartat anterior, el present Conveni no exonera el jutge o magistrat, que vaja a ser contractat com a professor associat, de sol·licitar i obtindre del Consell General del Poder Judicial la preceptiva autorització de compatibilitat.
De la mateixa manera, el Consell General del Poder Judicial queda totalment al marge de l'organització i desenrotllament del Practicum, que són de l'exclusiva competència de la Universitat de ...
Quarta. La contingència d'accidents patits pels alumnes durant la realització de les pràctiques, a què es refereix el present conveni, seran assumides exclusivament per la Universitat segons les seues pròpies normes d'assegurament.
Cinquena. La Universitat es compromet, dins de les seues disponibilitats, a oferir als membres de la carrera judicial places gratuïtes en aquells cursos o seminaris que organitze i que tinguen relació amb l'àmbit de la seua activitat professional, així com a col·laborar, si fa al cas, i en la forma en què es determine, amb l'activitat formativa dels jutges i magistrats que duga a terme el Consell General del Poder Judicial.
Sisena. El Consell General del Poder Judicial, dins de les seues disponibilitats, es compromet, en la forma en què es determine de comú acord, a col·laborar amb la Universitat de.... en la realització de jornades, seminaris, taules redones i activitats semblants que siguen d'interés mutu.
Als fins abans exposats, les parts suscrivents mostren el seu interés en què se celebren a la seu de la Universitat, i en els diferents anys acadèmics, unes jornades sobre la Justícia, per tal d'apropar la realitat del Poder Judicial al món universitari.
Setena. La vigència del present Conveni és indefinida, llevat de denúncia per qualsevol de les parts amb una antelació d'almenys ... mesos a l'inici del següent curs acadèmic, per a la qual cosa s'estipula només als efectes exposats que el curs acadèmic s'inicia l'1 d'octubre.
Vuitena. Per al correcte seguiment i desenrotllament del present conveni, es constitueix una comissió de seguiment integrada per ... , representants de cada una de les Institucions signants.
En prova de conformitat subscriuen el present conveni, per duplicat i a un sol efecte, al lloc i en la data que figura en el seu encapçalament.