Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3349, del 13-10-1998 (1998/7535)

RESOLUCIÓ de 23 de juliol de 1998, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual s'aprova definitivaament el Pla Especial d'Ampliació del Patrimoni Públic del Sòl de la Generalitat Valenciana per al Desenvolupament d'una Zona d'Activitats Logístiques a la zona de la Punta del terme municipal de València.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3349

Data del DOGV
:   13-10-1998

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   1998/7535


Data del document
:   23-07-1998

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 23 de juliol de 1998, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual s'aprova definitivaament el Pla Especial d'Ampliació del Patrimoni Públic del Sòl de la Generalitat Valenciana per al Desenvolupament d'una Zona d'Activitats Logístiques a la zona de la Punta del terme municipal de València. [1998/Q7535]
  
Vist l'expedient instruït per tal d'ampliar el patrimoni públic de sòl per al desenvolupament d'una zona d'activitats logístiques (a partir d'ara, ZAL), mitjançant un pla especial, i de conformitat amb els següents:
  
Antecedents de fet
  
Primer
  
El conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, en Resolució de 17 de març de 1998, va adoptar l'acord de sotmetre a informació pública el Pla Especial d'Ampliació del Patrimoni Públic del Sòl de la Generalitat Valenciana per al Desenvolupament d'una Zona d'Activitats Logístiques en la zona de la Punta del terme municipal de València. El mencionat tràmit es va materialitzar mitjançant anuncis en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (14 de maig de 1998) i els periòdics Las Provincias i Levante. El Mercantil Valenciano (11 de maig de 1998), a més d'enviar avís als propietaris cadastrals; es van presentar un nombre aproximat de 12.000 al·legacions.
  
Segon
  
Les principals línies argumentals dels al·legants poden resumir-se en les següents:
  
1. Valor sentimental de la terra i cultural de la zona, atés que suposen el mitjà de vida dels habitants i una manifestació d'un mode de vida tradicional.
  
2. Disponibilitat de terrenys en l'interior del recinte portuari.
  
3. Ubicació alternativa en el Port de Sagunt.
  
4. Procediment administratiu inadequat (falta d'estudi d'impacte ambiental, figura de planejament inadequada, modificació del Pla General d'Ordenació Urbana de València, etcètera).
  
5. Existència d'unes plusvàlues molt elevades que no repercuteixen en els propietaris del sòl.
  
6. El trànsit portuari del port de València (escàs) no justifica la ZAL.
  
7. La no existència d'interés social de l'actuació.
  
Tercer
  
Durant la tramitació de l'expedient s'ha sol·licitat informe a l'Ajuntament de València (amb data 7 de maig de 1998) i al Consell Metropolità de l'Horta (amb data 9 de juny de 1998), sense que fins a la data s'haja rebut contestació.
  
Quart
  
De les al·legacions es va donar trasllat al port de València i a VPI Logística, SA, com a interessats en l'actuació. Com a conseqüència del mencionat trasllat es va presentar amb data 15 de juliol de 1998 un dossier compost d'informe de la Presidència del Port al qual s'addicionen annexos, informe de la Presidència de VPI, SA, al qual s'addicionen els diversos convenis signats per les distintes administracions afectades (Ministeri, Generalitat i Ajuntament), informe sobre la dimensió econòmica de l'actuació i informe tècnic del redactor del pla especial.
  
Fonaments de dret
  
Primer
  
La tramitació ha estat correcta, conforme al que estableix l'article 38, en relació amb el 43.1, de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística.
  
Respecte dels aspectes formals, i per tal de donar contestació als arguments esgrimits en les al·legacions relatius a les qüestions procedimentals, és necessari fer constar que el pla especial que ara ens ocupa és la figura de planejament exigida de forma taxativa per la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística (artículo 99), més quan el seu objecte final és integrar en el patrimoni públic de sòl de la Generalitat els terrenys en qüestió. Aquest objecte està recollit de forma expressa en l'article 42 de la citada llei, que permet elaborar plans per a «la promoció de sòl amb destinació a dotacions públiques o a actuacions urbanitzadores que fomenten la industrialització o l'habitatge social, o uns altres fins públics propis de la seua competència». Respecte de la procedència d'aplicar el pla especial sobre sòls no urbanitzables ve avalada pel que disposa l'article 99 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, que estableix de forma literal que aquest planejament es podrà aplicar sobre sòls «qualsevol que siga la seua classificació o qualificació urbanística».
  
Determinada la legitimitat del procediment es valoren les distintes actuacions administratives dutes a terme. En primer lloc és necessari destacar que el termini d'exposició pública és de 20 dies ja que així ho disposa l'article 43 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, i no és necessària en aquest supòsit la notificació individualitzada als titulars afectats (serà necessari en fases posteriors), ja que així ho disposa l'article 38 de la citada llei. Pel que fa la legitimitat de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports per a la tramitació de l'expedient sols és necessari remetre's al que disposa l'article 42.2 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, de la literalitat de la qual es desprén que aquesta Conselleria sí que té competència per a realitzar actuacions urbanitzadores.
  
Segon
  
La documentació està completa, als efectes del compliment del que estableix l'article 27 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística.
  
És necessari destacar en aquest apartat la falta de necessitat d'estudi d'impacte ambiental, ja que l'instrument de planejament que ara ens ocupa no altera ni la classificació ni la qualificació del sòl, per la qual cosa en aplicació de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, en relació amb l'article 28.1.d de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, no és necessari en aquest moment el citat estudi. En tot cas, és necessari destacar que en posteriors fases procedimentals, atés el canvi de classificació del sòl que haurà d'operar-se, serà necessari elaborar el citat estudi d'impacte ambiental que comportarà, posteriorment, la necessària emissió de la declaració d'impacte ambiental.
  
Tercer
  
És necessari insistir en la relació existent entre el Pla General d'Ordenació Urbana de València i el pla especial que ara ens ocupa, sobretot pel que fa la qualificació que el primer atorga al sòl on pretén implantar-se l'actuació. El pla general qualifica els sòls on pretén emplaçar-se la ZAL com a no urbanitzables de protecció agrícola ?horta, aquesta es justifica en la memòria justificativa del pla general (pàgines 92 a 96, en relació amb les pàgines 31 a 37). Respecte d'aquesta qüestió cal al·ludir en primer lloc a la mutabilitat a què és sotmesa la realitat física del territori, com també la potestat que assisteix a l'administració de variar les determinacions del planejament vigent ateses i estudiades totes les variables que concorren en els processos d'ordenació del territori, variables que per un altre costat són analitzades i estudiades en el projecte. A aquest respecte no cal oblidar l'escassa fonamentació que el Pla General de València aporta per a qualificar aquests sòls com a protegits ?horta (certament el citat instrument de planejament passa sobre el sòl urbanitzable sense a penes tocar-los), per la qual cosa clarament el pla especial presenta una major fonamentació tècnica sobre la idoneïtat dels terrenys, com també l'existència o no de valors que cal protegir, aspecte aquest que serà més patent en el moment en què haja de procedir-se al canvi de classificació del sòl i, conseqüentment, a la redacció d'un estudi d'impacte ambiental. Per l'anterior, des d'un punt de vista tècnic, no pot mantenir-se una argumentació basada en una desviació de poder, ja que la decisió a adoptar està avalada per documents tècnics profusament fonamentats que avalen la decisió de l'administració.
  
Quart
  
També és necessari fer alguna consideració respecte de les al·legacions sobre la línia argumental del valor del sòl, les suposades plusvàlues que es generaran o el dret a reversió que pot assistir als afectats. A aquest respecte es pot adduir que les al·legacions es mouen en el camp de la presumpció, ja que donen per suposat una sèrie de factors i circumstàncies que no s'infereixen del pla especial que ha estat sotmés a informació pública. En concret no es determina la classe de sòl que serà objecte d'expropiació sinó sols el seu àmbit, ja que aquest sòl, per a poder albergar els usos que es pretenen, haurà de ser objecte d'un canvi de classificació. Tenint en compte que serà en el moment en què s'inicie l'expedient expropiatori (artículo 21 Llei d'Expropiació Forçosa) quan es valore el sòl, valdrà la classificació que el sòl tinga en aquest moment per a establir la seua valoració, per la qual cosa un altre tipus de consideracions ?com ja hem dit- són apreciacions particulars no fonamentades.
  
Respecte del dret de reversió recollit en l'article 40 de la Llei 6/1998, de l'estat, sobre Règim del Sòl i Valoracions, sols es pot adduir que aquesta possibilitat està reconeguda en la norma estatal per als patrimonis «municipals» de sòl, però no en els supòsits de patrimonis autonòmics de sòl com es tracta en aquest cas. No obstant això, aquesta possibilitat està també delimitada en els supòsits de canvis de planejament posteriors que suposaren increments dels aprofitaments, circumstància aquesta que podrà o no determinar-se en moments procedimentals posteriors.
  
Cinqué
  
Contestades les qüestions d'índole procedimental és necessari incidir en un altre tipus d'argumentacions. Les primeres són les relatives a la necessitat de la ZAL. A aquest respecte cal adduir que atesa la importància del trànsit marítim (el mode marítim absorbeix més del 80% del trànsit internacional a Espanya, seguit molt lluny per la carretera que a penes mou el 17%) els ports ocupen una posició estratègica en aquest sistema logístic, de tal manera que els ports han d'aconseguir convertir-se en un centre de serveis de transport i distribució. Els canvis que s'estan produint en la consideració i transcendència de les solucions logístiques integrades han generat en els ports del Mediterrani una actitud de plantejar millores en l'oferta logística com a mitjà d'incrementar la seua competitivitat. Així no resulta una coincidència l'aparició quasi simultània de nombrosos projectes de grans ports de transbord en la majoria de països mediterranis. En el cas de València, el plantejament estratègic de desenvolupament d'oferta de la nova terminal de contenidors, desenvolupament de la ZAL, continuïtat en els aspectes de millora de qualitat, etcètera, ha d'afavorir la seua definició i consolidació com a port de servei al centre i sud peninsular, amb capacitat per a conformar-se com a centre distribuïdor d'ampli espectre en península ibèrica, que pot afavorir una millor posició en la seua quota de trànsit de transbords/trànsit.
  
El projecte de la ZAL del port de València arriba en un moment en el qual alguns dels principals operadors logístics ja han realitzat importants inversions (en alguns casos en el port de Barcelona, en altres en les zones logístiques en vies de desenvolupament a Madrid). En el procés de concentració a què ens hem referit, les raons d'oportunitat resulten determinants en el moment actual, perquè encara resten decisions per part d'empreses de menor envergadura que encara no han pres mesures en aquest sentit i, fins i tot, les de major envergadura per tal d'augmentar i completar la seua oferta logística
  
Sisé
  
Respecte de les al·legacions que incideixen en qüestions d'índole econòmica que poden desaconsellar la implantació d'una zona d'activitats logístiques annexa al port de València, es pot remetre als informes que en sentit positiu consten en l'expedient, les argumentacions del qual es resumeixen en la influència que sobre la competitivitat de l'economia valenciana té la consideració d'un port amb estatus interoceànic, com també per la necessitat de satisfer les demandes que els sectors productius estan realitzant en l'actualitat de serveis logístics, conseqüència de la creixent internacionalització de les empreses cosa que obliga a generar respostes a les necessitats logístiques com a element crucial en la determinació de costes i de competitivitat internacional. Finalment es pot ressaltar la influència que en l'economia valenciana exerceix el comerç exterior, tant des del punt de vista de les importacions com de les exportacions, cosa que sens dubte es veurà afavorit per la potenciació que l'activitat portuària sofrirà amb la implantació de la zona d'activitats logístiques.
  
Seté
  
Hi ha un altre bloc d'al·legacions que discuteixen l'emplaçament elegit per a la ZAL. Amb relació a aquesta qüestió és necessari remetre's als informes que consten en l'expedient, no obstant això, aquestes argumentacions poden resumir-se en les següents:
  
1. La localització de la ZAL necessàriament ha de considerar-se com un element complementari a la resta d'activitats del port i, molt especialment, a la nova terminal de contenidors, d'igual forma a com es realitza en els principals ports europeus.
  
2. Valorant consideracions d'aquesta índole, encara que als seus voltants es dispose de sòl útil disponible, no es pot conceptuar en l'actualitat el Port de Sagunt com a alternativa ja que manca de les infraestructures, restriccions de zona d'atracada i calat suficient per al trànsit principal de contenidors, circumstància valorada així mateix pel pla estratègic que considera que tot i admetent que en un futur Sagunt tinga la seua pròpia ZAL, no ho considera com a alternativa de València, i proposa que sota una perspectiva a llarg termini s'emprenga el condicionament del Port de Sagunt perquè en el seu moment puga complementar el de València, de manera que canalitze determinades funcions previstes inicialment al port de València, ja que és el Port de Sagunt el que podria assumir aquest rol portuari.
  
3. D'igual manera i en relació amb l'àrea ubicada en l'entorn de l'enllaç entre el bypass i la N-III que té bona accessibilitat terrestre per carretera i ferrocarril, tot i reconéixer el potencial per a la localització d'una zona d'activitats logístiques, el seu allunyament respecte del port significaria que necessàriament es produiria un desplaçament del punt de ruptura del mode de transport maritimoterrestre que afectaria inevitablement el temps de transport i el cost de mercaderies, i es perdria el trànsit de contenidors, cosa que inhabilitaria aquest emplaçament en relació amb les activitats portuàries. En un emplaçament d'aquestes característiques per altra part, difícilment seria possible una gestió de la càrrega mínimament garantida en els termes anteriorment referits. Tot l'anterior comporta afirmar que aquest és un aspecte crític pel qual la ZAL s'ha de situar en el punt previst per la pròpia essència de l'activitat econòmica i la seua vinculació en règim d'adjacència a l'operació marítima.
  
4. És necessari posar de manifest en síntesi, que per raons funcionals les alternatives de localització d'aquest tipus d'instal·lacions compatibles amb un funcionament eficaç de la cadena logística conjunta entre modes marítims i de carretera o ferroviaris, té en consideració únicament la ruptura bé en els punts d'intercanvi modal (ports en aquest cas), o en els punts de distribució en destinació en grans instal·lacions, de distribució amb un hinterland de domini elevat (preferentment en el centre peninsular sobre instal·lacions ja existents com el port sec de Coslada, el CTM , etcètera), i no en punts intermedis encara que s'hi garantisca un adequat nivell d'accessibilitat però impliquen un nou eslavó en la cadena de transport.
  
5. En el document base de planificació d'actuacions futures d'inversió en matèria d'infraestructures, el PDI (Pla Director d'Infraestructures) del Ministeri de Foment, aprovat per les Corts Generals es consideren distintes zones d'activitats logístiques a escala nacional, incloent-hi la ZAL de València dins de les àrees d'interés estratègic nacional. En el plantejament que en aquest document s'estableix, a partir de les zones d'activitats logístiques com enclavaments logístics de primer ordre, es pretén incentivar el desenvolupament posterior de plans regionals i locals d'altres centres de transports, coordinant-los amb la planificació sectorial dels diferents modes de transport, que complementen i definisquen una estructura idònia per al transport de mercaderies.
  
Tots els arguments exposats ?com també altres que consten en l'expedient- que ratifiquen la idoneïtat de l'emplaçament elegit per a la ubicació de la ZAL.
  
Vuité
  
És necessari analitzar el bloc de les al·legacions que utilitzen l'argument relatiu a la possibilitat d'ubicar la ZAL en l'interior del recinte portuari. A aquest respecte, cal assenyalar en primer lloc que la destinació del sòl de les zones portuàries, sempre escàs pel seu propi sistema d'obtenció, és per a activitats directament afectades a la pròpia operació portuària de càrrega i descàrrega de vaixells i emmagatzematge immediat. En aquest sentit la dedicació i ús de la superfície del recinte portuari real i compromesa en la planificació està ajustada als estàndards sectorials d'ocupació i eficiència com queda patent en els resultats obtinguts l'any 1998 i en el que es preveu per al 2003, i no es permet disposar de més d'un curt excedent susceptible de ser desafectat del caràcter de domini públic, com queden configurades pel seu marc legal les zones de servei portuari, a causa de les restriccions del sistema concessional de l'ús del terreny i de contractació, i tots aquests aspectes queden acreditats en la documentació que consta en l'expedient.
  
Nové
  
Respecte d'un altre tipus d'al·legacions relatives a múltiples qüestions tant personals, com socials o professionals, adduir que la seua contestació es troba subsotmesa en qualsevol de les argumentacions exposades, ja que aquelles no deixen de ser conseqüències de la implantació de la ZAL en la zona indicada.
  
Deu
  
De conformitat amb el que disposa l'article 6.d i e.2 del Decret 77/1996, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament dels Òrgans Urbanístics de la Generalitat Valenciana, en relació amb els articles 43 i 99 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística, la competència per a l'aprovació definitiva del pla especial resideix en el conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Vistos els preceptes legals citats i altres de concordant i pertinent aplicació, d'acord amb els informes emesos, resolc:
  
1. Aprovar definitivament el Pla Especial d'Ampliació del Patrimoni Públic del Sòl de la Generalitat Valenciana per al Desenvolupament d'una Zona d'Activitats Logístiques en la zona de la Punta del terme municipal de València.
  
2. Publicar de conformitat amb l'article 59.4 de la Llei Reguladora d'Activitat Urbanística en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquest acord.