Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2182, del 11-01-1994 (1994/830246)

RESOLUCIÓ de 10 de desembre de 1993 del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual aprova el Reglament de Circulació de Ferrocarrils de la Generalitat, Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2182

Data del DOGV
:   11-01-1994

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1994/830246


Data del document
:   10-12-1993

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

RESOLUCIÓ de 10 de desembre de 1993 del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual aprova el Reglament de Circulació de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana. [93/7986]  
El Reglament de Circulació vigent és el que aprovà FEVE l'any 1972. Quan els Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana assumí les competències que FEVE tenia a la Comunitat Valenciana, una gran part d'aquest reglament quedà sense aplicació pràctica ja que regulava modes d'explotació vigents en uns altres territoris de l'Estat espanyol (transport de mercaderies, sistemes de senyalització distints als usats a la Comunitat Valenciana, etc.).  
D'altra banda, el desenvolupament tecnològic experimentat pels Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana en els darrers anys ha fet necessari la publicació de nombroses circulars i consignes per actualitzar diversos articles del reglament, a fi d'implantar procediments no regulats anteriorment.  
Tot això ha dut els Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana a la necessitat de redactar un nou reglament de circulació que recollira de forma clara els procediments habituals d'explotació, que incorporara les peculiaritats no com a excepcionals, sinó com a normes pròpies i que eliminara els articles que no s'hi podien aplicar. Així mateix, calia integrar el Reglament de Senyals en el més genrèric articulat d'aquest reglament nou i regular les relacions entre els distints agents que intervenen en la circulació.  
El nou reglament constitueix, per tant, una norma aclridora que donarà una seguretat i una fluïdesa majors a totes les actuacions, ja que s'ha redactat posant un èmfasi especial en les qüestions de seguretat, senzillesa d'exposició, coordinació de les distintes matèries que s'hi regulen i en l'adequació a la realitat actual dels Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana.  
Per tot això, d'acord amb el que disposa l'article 264 del Reial Decret 1211/1990, de 28 de setembre, que aprova el Reglament de la Llei d'Ordenació dels Transports Terrestres, resolc  
Primer  
Aprovar el Reglament General de Circulació dels Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana, el text del qual s'adjunta en l'annex I.  
Segon  
En tot allò que no preveja aquest reglament per a l'actuació dels Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana dins de la Comunitat Valenciana, caldrà aplicar el Reglament de Circulació de Trens per Via Unica i Doble, de maig de 1972. Es deroguen totes les circulars, consignes o les disposicions que s'hagen incorporat a aquest reglament o que s'hi oposen.  
Tercer  
Es faculta la Direcció General de Transports d'aquesta conselleria per al desenvolupament, la interpretació i l'aplicació del reglament aprovat, el qual entrarà en vigor l'endemà de publicar-se en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 10 de desembre de 1993.- El conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports: Eugenio L. Burriel de Orueta.  
Reglament de circulació de FGV  
Índex de matèries  
Títol I Generalitats  
Preàmbul  
Definicions  
Publicacions reglamentàries  
Ordres i informacions de circulació  
Simbologia  
Principis fonamentals  
Títol II. Senyals  
Generalitats  
Senyals fixos fonamentals  
Senyals fixos indicadors  
Senyals fixos de limitació de velocitat  
Senyals portàtils  
Senyals dels trens  
Senyals acústics  
Títol III. Circulació  
Generalitats  
Trens a les estacions  
Entrada, eixida i pas de trens  
Trens en marxa  
Maniobres  
Servei intermitent  
Passos a nivell  
Títol IV. Bloqueix de trens  
Generalitats  
Bloqueig telefònic en via única (BT)  
Bloqueig telefònic centralitzat (BTC)  
Bloqueig elèctrico-manual (DIMBLOC) (BIM)  
Bloqueig automàtic en via única (BAU)  
Bloqueig automàtic en via doble (BAD)  
Bloqueig per temps  
Bloqueig per ocupació  
Circulació temporal per via única  
Títol V. Treballs i trens de treballs  
Títol VI. Anormalitats i accidents  
Generalitats  
Parada accidental dels trens  
Intercepció de la via  
Incidències i socors  
TÍTOL I  
Generalitats  
1. PREÀMBUL  
1.1 Àmbit d'aplicació:  
El Reglament de Circulació (RC) de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV) serà d'aplicació en totes les línies de FGV a partir de l'entrada en vigor, que es donarà a conéixer al personal interessat mitjançant Ordre de Servei de la Prefectura de Transports.  
En els casos en què calga desplegar o ampliar el contingut d'aquest Reglament, es dictaran instruccions particulars mitjançant ordres de servei, consignes, etc. La suspensió o modificació de les normes d'aquest Reglament, només podrà realitzar-se mitjançant publicacions de la Prefectura de Transports.  
1.2 Modificatius:  
El Reglament de Circulació s'edita pel sistema de fulls intercanviables per facilitar-ne la substitució per altres que arrepleguen les rectificacions, anul·lacions i ampliacions que calguen.  
Aquests fulls es publicaran amb la denominació de "Modificatius" i es distribuiran amb l'expressió del número correlatiu que els corresponga, data de publicació, dia i hora d'entrada en vigor.  
1.3 Distribució i conservació:  
La Prefectura respectiva i l'interessat respondran de la deficient conservació o de la pèrdua de la totalitat o part dels fulls que constitueixen el RC.  
2. DEFINICIONS  
A l'efecte d'aquest Reglament s'entén per:  
2.1 Tren:  
Tot comboi format per una o diverses unitats, motores o remolcades i que no poden apartar-se de la via ràpidament en un moment determinat.  
2.2 Tren regular:  
És aquell que figura en el Llibre d'itineraris i està prevista la seua circulació tots els dies de l'any que estan arreplegats en el seu gràfic de trens.  
2.3 Trens discrecionals:  
Són aquells la marxa dels quals es troba determinada en el Llibre d'itineraris, sense fixar els dies en què ha de tenir lloc.  
2.4 Trens especials:  
Són aquells que no figuren en el Llibre d'itineraris i la marxa dels quals es fixa segons les necessitats imprevistes del servei.  
Es poden realitzar trens especials: addicionals, que realitzen parada i admeten viatgers en totes les estacions de viatgers, que efectuen parada on es determine; buits, de proves; etc.  
2.5 Tren directe:  
Per a una estació és aquell que no hi té parada prescrita.  
2.6 Circulació:  
Tot tren, màquina sola o vagoneta que en moviment o parat, intercepte la via general.  
2.7 Estació:  
Instal·lació de vies, agulles i andanes, amb sistemes de comunicació i protegida per senyals, que té per objecte coordinar els processos de circulació.  
2.8 Baixador:  
És aquella dependència que per la seua senzilla explotació no està classificada com estació, i les seues funcions són semblants a aquestes quan intervenen en circulació.  
2.9 Baixador-carregador:  
Instal·lació de vies per a la càrrega, descàrrega i apartament de vagons que té un o dos punts d'enllaç amb la plena via.  
2.10 Plena via:  
La part de via compresa entre els senyals d'entrada o pals de punt protegits de dues estacions col·laterals obertes.  
S'entén que un tren està en plena via quan ho estan tots els vehicles d'aquest. En cas contrari, s'entén que es troba a l'estació.  
2.11 Post:  
És el lloc des del qual se realitzen o dirigeixen funcions de circulació. Pot estar dotat de senyals, agulles, barreres, etc., d'acord amb el servei que preste.  
2.12 Post de Comandament:  
Dependència encarregada d'organitzar i coordinar la circulació en les línies al seu càrrec. Amb independència d'aquesta funció, la circulació de certes línies pot, a més, estar dirigida pel cap del CTC.  
2.13 Cap de circulació o del CTC:  
És l'agent que dirigeix la circulació en una estació o en el CTC. Exerceix el comandament del personal de Transports que es troba en l'estació, o estacions de CTC.  
2.14 Agent de circulació:  
L'agent que, a les ordres directes del cap de de circulació o del CTC, assegura el servei de circulació mitjançant l'aplicació de les normes reglamentàries.  
2.15 Maquinista:  
L'agent autoritzat per a la conducció d'un vehicle motor (o màquina de via), per a la qual cosa observarà el compliment de les ordres dels senyals i la resta de normativa del RC que li afecte.  
Assumeix, fora de les estacions, la responsabilitat de la circulació del tren que condueix. Si el tren circula a doble tracció, aquesta responsabilitat serà assumida pel maquinista de la composició que circule en primer lloc.  
2.16 Agent caracteritzat:  
És l'agent expressament habilitat per a realitzar una funció, que, per la categoria professional, té els coneixements necessaris per a exercir-la.  
2.17 Estació oberta:  
La que té cap de circulació en servei i totes les de CTC.  
2.18 Enclavament:  
És un dispositiu mecànic, elèctric o d'altre tipus destinat a subordinar l'accionament dels aparells de via i senyals a fi de de garantir la seguretat de la circulació.  
2.19 Documents de marxa:   
Són els que formalitzen els agents de servei en trens per a ser tramesos a la seua Prefectura i en els quals hauran d'haver dades com: núm. de servei, jornada i trens realitzats, observacions generals, etc.  
2.20 Telefonema:  
Es denominen telefonemes els despatxos telefònics motivats per incidències en la circulació o en les comunicacions, per tancament o obertura de les estacions, per a concertar la circulació, etc.  
Els telefonemes s'han d'ajustar a les fórmules establertes en aquest Reglament de Circulació i hauran de quedar registrats en els llibres a l'efecte.  
2.21 Marxa normal:  
La que indica al maquinista circular a la velocitat d'itinerari, o a la màxima consentida si circula amb retard i res no s'oposa.  
2.22 Shuntar:  
En les vies dotades de circuits elèctrics es diu que un tren és shuntar quan les indicacions dels senyals de la via per la qual circula responen correctament a l'alliberament dels circuits, i així ho indica en els visors dels quadres de comandament.  
2.23 Parada immediata:  
La detenció del tren, mitjançant l'aplicació urgent del fre d'emergència o dels mitjans més eficaços de frenada de què dispose.  
2.24 Parada accidental:  
Es considera parada accidental la que no figura en l'itinerari del tren. Només s'efectuarà en cas de força major, o mitjançant autorització de la Prefectura motivada per necessitats del servei.  
Es registrarà en el butlletí de tracció i s'indicaran les causes.  
2.25 Parada momentània:  
La parada momentània consisteix en la detenció del tren el temps estrictament indispensable per a realitzar-ne les operacions.  
2.26 Parada facultativa:  
És la parada momentània que s'efectua, únicament, quan hagen de pujar o baixar viatgers en un baixador i aquests ho sol·liciten.  
2.27 Entrada, eixida o pas dels trens:  
Es considera realitzada:  
- L'entrada, quan el tren està estacionat dins dels picots de la seua via i completament parat.  
- L'eixida o pas, quan l'últim vehicle del tren ha ultrapassat l'última agulla de l'estació.  
2.28 Agulles d'entrada i eixida:  
- D'entrada: Les existents des del senyal d'entrada o pal de punt protegit, fins a l'eix de l'edifici de viatgers.  
- D'eixida: Les existents des de l'eix de l'edifici de viatgers fins al senyal d'entrada o pal de punt protegit del costat contrari.  
3. PUBLICACIONS REGLAMENTÀRIES  
3.1 Consignes:  
Són documents permanents o transitoris, en els qual es facilita al personal, principalment, informació sobre:  
- Funcionament de dependències relacionades amb la circulació.  
- Instal·lació o supressió de senyals fixos fonamentals.  
- Característiques i funcionament d'enclavaments i altres instal-lacions de seguretat.  
- Particularitats del material mòbil.  
També poden desplegar normes del RC ampliant-les o modificant-les.  
3.1.1 Consignes sèrie A:  
Les publica la Prefectura de Transports amb el vist-i-plau de la Direcció d'Explotació o delegació d'Alacant, per a arreplegar les característiques i condicions d'utilització dels senyals, enclavaments, PPNN i, en general, per al maneig de les instal·lacions de seguretat.  
3.1.2 Consignes sèrie B:  
Les publica la Prefectura de Transports, amb el vist-i-plau de la Direcció d'Explotació o Delegació d'Alacant, per a arreplegar determinades prescripcions o informacions de circulació i, en particular:  
- Les limitacions de velocitat i parada.  
- La via única temporal programada.  
- Estacions amb instal·lacions de seguretat fora de servei i indicació de la consigna que li afecta.  
- Les particularitats de circulació d'alguns trens amb motiu de nous sistemes de frenada, senyalització, etc.  
- L'organització del servei de circulació en dependències de certa complexitat.  
3.2 Ordres de servei:  
Les publica la Prefectura de Transports per a:  
- Donar a conéixer qualsevol novetat en la circulació de trens que no estiga regulada per consigna.  
- La creació, l'anunci i supressió de trens.  
- Donar instruccions sobre diversos aspectes de l'explotació.  
3.3 Avisos:  
Els publica la Prefectura de Transports per recordar, informar o aclarir normes, quan no convinga fer-lo en una altre document de major rang.  
3.4 Llibres d'itineraris:  
Els publica la Prefectura de Transports amb el vist-i-plau de la Direcció d'Explotació o Delegació d'Alacant i la conformitat de Gerència, per donar a conéixer la marxa prevista dels trens, les velocitats d'itinerari i màximes permeses, temps de parada en les estacions i, d'altres dades que afecten la circulació.  
Les modificacions s'arrepleguen en annexos numerats.  
4. ORDRES I INFORMACIONS DE CIRCULACIÓ  
4.1 Notificació d'ordres i informacions temporals:  
Les ordres i informacions temporals que afecten la circulació dels trens s'han de comunicar per escrit als maquinistes o encarregats dels treballs, mitjançant el "Butlletí d'ordres i informacions temporals de circulació" (BOI) o per ordre telefònica del PM quan hi haja mitjans de gravació.  
En el cas de les notificacions escrites, el PM determinarà l'estació on s'hagen de donar d'acord amb les conveniències del servei i de forma que hi haja la distància més curta i el temps més breu fins al lloc del seu compliment, s'ha de procurar, en la mesura possible, que es donem en l'estació immediata oberta si el tren hi té parada.  
4.2 Formalització del Butlletí d'ordres i informacions:  
El cap de Circulació el formalitzarà per duplicat, de forma llegible, ha de sol·licitar la firma del maquinista o encarregat que anotarà, a més, el número de servei que està realitzant.  
Una vegada signat, es lliurarà l'original al maquinista en el moment en què haja d'emprendre la marxa, i la copia es quedarà en la dependència.  
El lliurament del Butlletí al maquinista es realitzarà en la cabina de conducció.  
Les ordres i informacions que s'hi ressenyen, afecten al maquinista o encarregat a títol personal, els quals se'n responsabilitzen del compliment.  
En les línies amb bloqueig automàtic amb CTC, el formalitzarà l'agent en qui delegue el cap del CTC.  
Quan les circumstàncies així hoo aconsellen, podran ressenyar-se una o més ordres o informacions en un mateix butlletí.  
Les ordres que el maquinista rep en el Butlletí s'entén que son exclusives per al tren que està realitzant.  
Les informacions que el maquinista rep en el Butlletí poden ser donades per a diversos trens o per a tot el seu servei si es preveu que la incidència no estarà resolta en un breu espai de temps.  
Entre les incidències més usuals que poden motivar el lliurament d'un butlletí amb una informació, es troben:  
- Les avaries d'un pas a nivell.  
- L'existència d'agents treballant en les proximitats de la via.  
- Etc.  
4.3 Transmissió dels butlletins d'ordres:  
El maquinista que siga relevat haurà de transmetre al seu relleu els BOI al seu càrrec que estiguen en vigor, li haurà de comunicar les anormalitats que haguera observat durant la marxa. El maquinista entrant haurà de firmar en el Document de marxa del que ix justificant la recepció dels BOI transmesos.  
El maquinista a qui li canvien la denominació del tren i que porte un BOI en vigor, complirà les ordres i informacions del BOI esmentat si el seu nou tren ha de circular per la zona que va motivar el lliurament.  
4.4 Curs dels Butlletins d'ordres:  
Els maquinistes, quan acabe el seu servei, lliuraran els BOI emplenats al cap de Circulació perquè aquest els trameta a la Prefectura de Transports perquè els arxive i els conserve.  
5. SIMBOLOGIA  
El significat dels signes que s'utilitzen en els documentes relacionats amb la circulació (consignes, ordres, avisos, etc.) són els que tot seguit s'indiquen:  
1. Color verd: Via lliure.  
2. Color roig: Parada.  
3. Color groc: Anunci de parada.  
4. Color blanc: Ultrapassament autoritzat.  
5. Senyal lluminós de tres focus.  
6. Senyal lluminós de dos focus.  
7. Senyal de PN dotat de semibarreres automàtiques.  
8. Senyal baix de dos focus.  
9. Senyal baix de quatre focus.  
10. Senyal dotat de telèfon.  
11. Senyal intermedi o avançat de BA o CTC.  
12. Pal de punt protegit.  
13. Agulla dotada de forrellat elèctric amb accionament   
 manual.  
14. Agulla talonable.  
15. Edifici de viatgers amb l'orientació del quadre de co-  
 comandaments i l'operador.  
16. Inici de túnel.  
17. Encreuament de trens.  
18. Via única.  
19. Via única amb bloqueig automàtic.  
20. Via única amb bloqueig elèctrico-manual.  
21. Via única amb bloqueig automàtic amb CTC.  
22. Via doble.  
23. Via doble amb bloqueig automàtic.  
24. Via doble amb bloqueig automàtic amb CTC.  
25. Parada momentània.  
26. Parada facultativa.  
27. Bifurcació.  
28. Indicador de direcció.  
29. Agulla enclavada en la posició normal.  
30. Agulla enclavada en la posició invertida.  
6. PRINCIPIS FONAMENTALS  
6.1 Participació dels agents:  
Tots els agents que intervinguen en una determinada operació o maniobra, independentment del grau de responsabilitat atribuïble a cada un, hauran de participar en el compliment de les mesures de seguretat amb objecte d'augmentar-ne les garanties.  
6.2 Participació dels comandaments:  
Els comandaments participen en el compliment, per part dels seus subordinats, de les normes d'aquest RC, amb l'assessorament, la inspecció i la vigilància eficaç de l'actuació d'aquests, especialment, pel que fa a:  
- El bon ús i la conservació de les instal·lacions, del material rodant i dels útils de servei i documents.  
- El compliment correcte de la normativa de circulació.  
- La utilització correcta dels documents relacionats amb la circulació.  
6.3 Pràctiques viciades:  
Són formes d'operar a esquena de les normes de seguretat quan es realitzen habitualment.  
Les pràctiques viciades en el desenvolupament del servei de circulació, i el seu consentiment, menyscaben la seguretat, per la qual cosa seran corregides immediatament.  
6.4 Delegació de l'autoritat conferida al post de xomandament:  
L'autoritat conferida per aquest RC al post de xomandament, si aquest manca o si manca la comunicació amb aquest, serà assumida pels caps de Circulació que actuaran regulant la circulació d'acord amb les prescripcions previstes en cas d'anormalitat.  
6.5 Funcions no delegables:  
Les funcions de circulació que afecten la seguretat no són delegables i les ha de realitzar l'agent que les tinga al seu càrrec, si no està expressament establert o autoritzat un altre procediment.  
6.6 Notificacions relatives a la circulació:  
L'agent que haja de fer alguna notificació o donar una ordre relativa a circulació ho farà sense intermediaris, per comunicació verbal, telefònica o escrita.  
Quan, excepcionalment, es done alguna notificació o ordre mitjançant tercers, es farà per escrit o mitjançant telefonema.  
L'ordre o notificació per a la que no estiga expressament determinat que se done per escrit, podrá donar-se verbalment per a agilitar el servei. En aquests casos, l'agent que dona l'ordre la farà repetir pel receptor com a garantia d'enteniment.  
6.7 Ordres en oposició a normes reglamentàries:  
Les ordres que es donen mai no estaran en oposició a les normes reglamentàries i, en tot caso, quan un agent considere que el seu compliment compromet la seguretat, ho farà saber a qui la dona i, mentre no reba noves instruccions, adoptarà les mesures de seguretat reglamentàries.  
6.8 Casos no previstos en aquest Reglament:  
La solució urgent dels casos no previstos en aquest RC és competència del P.M. Amb posterioritat se sotmetrà el problema i la solució adoptada a les prefectures afectades per a la regulació definitiva si escau.  
6.9 Presa de servei:  
Els agents realitzaran la presa de servei a l'hora i en el lloc determinat amb aquesta finalitat i en condicions idònies per a realitzar el treball encomanat.  
6.10 Abandó de servei:  
Cap agent no abandonarà el seu lloc de treball comprometent la seguretat ni la regularitat. Si per causa de força major o per evitar un perill haguera d'abandonar-lo sense autorització, adoptarà les mesures pertinents per garantir la seguretat.  
6.11 Mesures que s'han d'adoptar per abandó de servei:  
Qualsevol agent que conega l'abandó del servei o la indisposició laboral d'un altre agent amb funcions de seguretat, prendrà les mesures de protecció que considere pertinents, sense perjudici d'avisar immediatament al superior immediat.  
6.12 Prohibicions durant el servei:  
Els agents amb funcions de seguretat romandran en estat de contínua atenció a les seues responsabilitats; no dormiran durant el servei, no ingeriran begudes alcohòliques ni s'administraran medicaments, drogues o altres estimulants que puguen afectar-ne la lucidesa.  
6.13 Protecció de les dependències per part dels agents:  
Els agents de servei protegerán, en la mesura que siga compatible amb les seues funcions i mesures disponibles, les instal·lacions, dependències, cabines, material, etc., impediran a les persones estranyes el pas pel recinte del ferrocarril fora dels llocs marcats per a això, actuaran sempre d'acord amb els interessos de FGV i sol·licitaran, si és necessari, la presència d'autoritats.  
6.14 Comprovació pels agents de les eines i els documents reglamentaris:  
Els agents s'asseguraran que els aparells i instal·lacions de seguretat que han de manejar, estan en correcte estat de funcionament i que els documents i eines reglamentaris, en general, es troben complets en els llocs designats.  
Si s'observen faltes o deficiències que puguen afectar la seguretat, ho posaran immediatament en coneixement dels superiors, que resoldran el que escaiga.  
6.15 Permanència indeguda en dependències de circulació:  
En les cabines de conducció i en els gabinets, posts, casetes, passos a nivell i qualssevol altres dependències de circulació, només romandrà el personal adscrit i l'expressament autoritzat; està prohibit, per a no pertorbar, interferir o dificultar-ne l'atenció a la circulació:  
- Les conversacions sobre matèries alienes al servei, les veus estridents i qualsevol altra classe de sorolls o accions, sense causa justificada.  
- Els mitjas particulars de comunicació o entreteniment (ràdio, televisió, videojocs, etc.) i totes les accions o coses que siguen alienes al servei.   
6.16 Actitud dels agents en presència de personal alié:  
Els agents de FGV, estiguen o no de servei, evitaran que les discussions o conversacions relatives al servei es produesquen en presència de viatgers.  
Procuraran mantenir una actitud serena en la realització dels seus actes, especialment en casos d'anormalitat, i evitaran donar una imatge de nerviositat (crits, carrerades, etc.).  
6.17 Dubtes d'interpretació:  
Tots els agents relacionats directament o indirectament amb la circulació, han de tenir present que la finalitat d'aquest RC es aconseguir una explotació ferroviària eficient i segura. Els dubtes d'interpretació que els puguen sorgir, hauran de consultar-les als caps immediats en temps oportú o, si han d'adoptar una solució urgent, ho faran de forma que prevalguen en les decisions els criteris de seguretat.  
6.18 Facultats atribuïdes a una prefectura o categoria concreta:  
Les facultats atribuïdes en aquest RC a una prefectura o categoria de comandament determinada, podran ser exercides per l'agent designat o per un altre caracteritzat en qui es puga delegar. En casos justificats i urgents, l'agent caracteritzat podrà intervenir per iniciativa pròpia.  
TÍTOL II  
Senyals  
1. GENERALITATS  
Art. 1r. Objecte dels senyals  
L'objecte dels senyals es comunicar als agents de la via, de les estacions i dels trens, determinades ordres o avisos que interessen a la seguretat i regularitat dels trens.  
Art. 2n. Classificació dels senyals  
- Senyals fixos fonamentals: regulen la circulació de trens i maniobres.  
- Senyals fixos indicadors: complementen les ordres dels senyals fonamentals.  
- Senyals fixos de limitació de velocitat: imposen restriccions en la marxa dels trens per circumstàncies particulars de la via o de les instal·lacions.  
- Senyals portàtils: els poden utilitzar o fer el personal en qualsevol moment o lloc.  
- Senyals dels trens: els que aquest porten en cap i cua.  
- Senyals acústics: els que poden fer els agents i els trens amb el xiulet.  
Art. 3r. Denominació dels senyals fixos fonamentals segons el lloc d'instal·lació  
- Senyal avançat: el situat davant del senyal d'entrada.  
- Senyal d'entrada: el situat a l'entrada d'una estació, post o bifurcació.  
- Senyal d'eixida: el situat a l'eixida d'una estació o post. Alguns senyals podran ser "d'eixida" d'una estació i "avançat" de la següent.  
- Senyal intermedi: el situat en trajectes amb BA entre el d'eixida d'una estació i l'avançat següent.  
- Senyal de retrocés: el situat a continuació d'una agulla per a realitzar maniobres i, excepcionalment, per a donar entrades de circulacions a contravia.  
- Senyal de contravia: el situat, en trajectes de via doble, a l'eixida d'una estació o post a fi d'establir la circulació per via contraria a la normal.  
Art. 4t. Costat normal d'instal·lació dels senyals fixos  
La situació normal dels senyals fixos és a la dreta o damunt de la via en el sentit de la marxa i només donen indicacions als maquinistes que circulen per aquesta.  
Art. 5é. Senyals distints en un mateix lloc i senyals apagats o en indicació dubtosa  
5.1 Quan un maquinista trobe en un mateix lloc diversos senyals:  
- Si les ordres són compatibles, les obeirà totes.  
- Si són contradictòries, se atindrà a la indicació més restrictiva.  
5.2 Quan un maquinista trobe un senyal apagat o en indicació dubtosa procedirà com si donara la indicació més restrictiva que aqueix senyal pot donar.  
Art. 6é. Condicions per a autoritzar l'ultrapassament d'un senyal que ordene parada.  
L'agent que tinga al seu càrrec el senyal, excepte si el senyal està dotat d'ultrapassament autoritzat, tindrà molt en compte que l'autorització d'ultrapassament anul·la la protecció i, per tant, prendrà les mesures necessàries per garantir la seguretat, i posarà especial atenció perquè:  
- No haja autoritzat cap moviment incompatible.  
- Les agulles d'itinerari estiguen ben disposades.  
- El trajecte que s'ha de recórrer estiga lliure.  
A més, en les autoritzacions d'ultrapassament de senyals s'especificaran les condicions en què s'hi haja de realitzar.  
Art. 7é. Senyals que no estan en servei  
Els senyals fixos que no estiguen en servei tindran per davant dos llistons rectangulars en blanc, en forma d'aspa i seran considerats pels maquinistes com inexistents.  
Art. 8é. Notificació de les anormalitats dels senyals  
Els maquinistes comunicaran pel sistema de radiotelefonia al Post de Comandament, o directament al cap de Circulació de la primera estació o post obert al servei, les anormalitats que observen en els senyals i no els les hagen notificat. Posteriorment, les anotaran en el document de marxa.  
Art. 9é. Parada accidental d'un tren després d'haver passat davant d'un senyal que autoritzava el pas  
Quan un maquinista, que haja trobat un senyal que autoritza el pas, pare accidentalment entre aquest i el següent, o entre aquest i la primera agulla, quan reprenga la marxa procedirà com si haguera trobat l'anterior en anunci de parada.  
Art. 10 Marxa a la vista  
Ordena al maquinista avançar amb prudència, el qual ha de regular la velocitat del tren segons la part de via que apareix davant, de manera que puga detenir-lo davant de qualsevol obstacle o senyal de parada.  
Art. 11 Règim de maniobres  
Ordena al maquinista circular amb "marxa a la vista" sense excedir la velocitat de 30 Km/h.  
Art. 12 (En reserva).  
Art. 13 (En reserva).  
Art. 14 (En reserva).  
2. SENYALS FIXOS FONAMENTALS  
Art. 15. Via lliure  
 Ordena al maquinista circular a la velocitat nor-  
 mal o iniciar la marxa, si res no s'hi oposa.  
Art. 16. Anunci de precaució  
 Informa que el senyal següent indica anunci de  
 parada.  
 Ordena no ultrapassar la velocitat de 30 Km/h al  
 pas pel senyal següent o, pe les agulles següents si  
 es presenta en el senyal avançat.  
Art. 17. Anunci de parada  
 Ordena al maquinista posar-se en condi-  
 cions de parar davant el senyal següent  
 o punt d'estacionament.  
Art. 18. Parada  
 Ordena al maquinista parar davant el  
 senyal sense ultrapassar-lo.  
Art. 19 Parada permissiva  
 Autoritza el maquinista a reprendre la marxa des-  
 prés d'efectuar parada, si res no s'hi oposa, amb  
 "marxa a la vista" fins al senyal següent. Ha de  
 tenir en compte que abans d'arribar-hi pot trobar  
 un tren, en aquest cas es detindrà a uns 50 m  
 d'aquest.  
 Quan diversos trens estiguen aturats sobre la  
 mateixa via, davant un senyal de parada, el canvi  
 d'indicació d'aquest senyal només autoritza a  
 reprendre la marxa al maquinista del tren més prò-  
 xim.  
Art. 20 Ultrapassament autoritzat  
 Està situat en determinats senyals d'entrada.  
 Ordena al maquinista parar-hi davant i, si res no  
 s'hi oposa, reprendre la marxa en "règim de  
 maniobres" fins al punt d'estacionament.  
Art. 21 Moviment autoritzat  
Autoritza el maquinista d'una maniobra a circular davant, si res no s'hi oposa, en "règim de maniobres" fins al punt d'estacionament o fins a alliberar el senyal de retrocés, sense que en cap cas açò comporte marxar fins a l'estació següent.  
Art. 22 Parada momentània  
 Ordena al maquinista parar momentàniament  
 davant i continuar després, si res no s'hi oposa,  
 amb "marxa a la vista" fins al punt d'estaciona-  
 ment o fins el següent senyal fix fonamental.  
Art. 23 Pal de punt protegit  
 Està instal·lat en l'entrada de les estacions sense  
 senyal d'entrada i indica el punt a partir del qual  
 els maquinistes hauran de circular en "règim de  
 maniobres" i, per tant, disposats a parar.  
Art. 24 (En reserva).  
Art. 25 (En reserva).  
3. SENYALS FIXOS INDICADORS  
Art. 26 Indicador de direcció  
Està situat en les estacions o en plena via i s'instal·la, segons convinga, en el pal d'altres senyals o aïllat.  
Indica la via que prendran els trens o maniobres mitjançant fletxes o lletres (per exemple: T = Tallers).  
Si el senyal indica direcció distinta a la que ha de seguir un tren o maniobra, ordena al maquinista no emprendre la marxa i, si està en moviment, efectuar parada immediata.  
Els maquinistes dels trens detinguts per aquesta causa ho notificaran al cap de Circulació, del CTC o al PM.  
Art. 27. Indicador de posició d'agulles  
Quan l'indicador de posició d'agulles indica via desviada, ordena al maquinista no excedir de la velocitat de 30 Km/h al pas per l'agulla.  
Si l'indicador indica via distinta a la que ha de seguir un tren o maniobra, ordena al maquinista efectuar parada immediata.  
Art. 28 Indicador de pas a nivell  
 Indica com es troba aquest i està situat  
 prop del pas a nivell.  
 Aspa lluminosa verda, indica que l'as-  
 senyalament de tancament a la carretera  
 és correcte. Autoritza a seguir amb velo-  
 citat normal  
 Aspa lluminosa verda intermitent, indica  
 que encara que funcionant correctament  
 l'assenyalament a la carretera, hi ha la  
 possibilitat de falta de seguretat en el  
 futur. Ordena al maquinista seguir amb precaució fins al pas i creuar-lo si les condicions ho permeten.  
Aspa lluminosa roja (fixa o intermitent) o apagada, indica que l'assenyalament a la carretera no és de tancament. Ordena al maquinista parar quan arribe pas i reprendre la marxa a "pas de home" quan la circulació de vehicles ho permeta, i ha d'efectuar la xiulada d'atenció.  
Art. 29 Piquet d'entrevies  
Està instal·lat en l'angle de convergència de dues vies i indica el punt fins al qual és compatible la circulació per ambdues vies.  
El maquinista efectuarà parada davant el piquet d'eixida de la via d'estacionament, sense ultrapassar-lo, quan haja d'aturar el tren, i comprovarà que també allibera piquet per cua.  
El cap de Circulació no autoritzarà moviment per una via fins que comprove que els piquetes afectats estan lliures.  
Art. 30 Pals quilomètrics i hectomètrics  
 Estan situats al llarg de la línia i indiquen la situa-  
 ció quilomètrica i hectomètrica.  
Art. 31 Indicadors per a connexió al circuit telefònic  
 Els pals telefònics que estan dotats de  
 connector intempèrie s'indiquen amb un  
 rectangle de color groc, pintat sobre el  
 pal.  
 La direcció a seguir per trobar el pal  
 més pròxim dotat de connector intempè-  
 rie s'indica amb una fletxa blanca sobre  
 fons groc, orientada cap a aquest, col-  
 locada sobre els altres pals telefònics.  
Art. 32 Indicadors per a la tracció elèctrica  
ASPECTE ORDRE  
 Senyal d'alto a la tracció elèctrica. Ordena als  
 maquinistes de la tracció elèctrica parar-hi davant  
 sense ultrapassar-lo. Aquest senyal, de perfil, els  
 autoritza a seguir la marxa, si res no s'hi oposa.  
 Senyal de seccionament d'aire de la línia de con-  
 tacte. Indica als maquinistes de la tracció elèctrica  
 que han de tancar parcialment el regulador al pas  
 pel seccionament.   
 Senyal de baixada de pantògrafs. Ordena als ma-  
 quinistes de la tracció elèctrica baixar els pantò-  
 grafs al seu pas per aquesta i no pujar-los fins que  
 passe pel senyal d'elevació.   
 Senyal d'elevació de pantògrafs. Indica als ma-  
 quinistes de la tracció elèctrica que poden elevar  
 els pantògrafs a seu pas per aquest.  
Art. 33. Cartells grans.  
S'utilitzen per a transmetre als maquinistes ordres o indicacions independents de la resta de senyals fixos i porten inscrites lletres, paraules, nombres o figures.  
ASPECTE ORDRE   
 Ordena al maquinista fer la xiulada d'atenció.  
 Anuncia la proximitat de l'eix d'un baixador i està  
 situat a 100 metres d'aquest.   
 Anuncia la proximitat de l'eix d'un baixador en el  
 qual s'ha de fer una parada facultativa.  
 Està situat a 100 metres d'aquest.  
 Anuncia la proximitat, als metres que  
 indica el cartell gran, d'un PN automa-  
 titzat.  
 Anuncia la proximitat, als metres que  
 indica el cartell gran, d'un PN amb se-  
 nyals fixos.  
 Indica el punt fins al qual es poden efe-  
 tuar certs moviments de maniobres.   
 Indica el punt on comença el blocatge  
 amb CTC.  
 Indica el punt on acaba el blocatge amb  
 CTC.   
 Ordena al maquinista fer la xiulada  
 d'atenció i circular amb "marxa a la  
 vista". S'hauran de col·locar a 300 m del  
 punt efectiu de treball.  
 Autoritza al maquinista a circular amb  
 marxa normal quan l'ultrapasse l'últim  
 vehicle del tren.   
Art. 34. (En reserva).  
Art. 35. (En reserva).  
4. SENYALS FIXOS DE LIMITACIÓ DE VELOCITAT  
Art. 36 Anunci de velocitat limitada  
 Ordena al maquinista a posar-se en con-  
 dicions de no excedir la velocitat en  
 Km/h que s'hi indica, des del senyal de  
 velocitat limitada.  
Art. 37 Velocitat limitada  
 Ordena al maquinista no excedir la velo-  
 citat en Km/h que se s'hi indica, des   
 d'aquest senyal fins el senyal de fi de  
 velocitat limitada.  
Art. 38 Final de velocitat limitada  
 Ordena al maquinista reprendre la marxa normal,  
 si res no s'hi oposa, quan l'últim vehicle del seu  
 tren l'haja ultrapassat.  
Art. 39 Notificació de les limitacions  
L'entrada en vigor o suspensió d'una limitació de velocitat, que no haja estat inclosa o suprimida per consigna sèrie B, requereix el procés d'actuació següent:  
a) L'agent d'instal·lacions fixes que haja decidit la instal·lació o supressió, comunicarà el trajecte, PK i velocitat al PM o al cap de Circulació d'una de les estacions col·laterals i, posteriorment, disposarà la supressió o instal·lació dels senyals.  
b) El cap de Circulació comunicarà al PM les dades rebudes i no expedirà trens en aqueixa direcció sense la notificació prèvia als maquinistes.  
c) El PM prendrà les mesures necessàries perquè no circule cap tren pel trajecte sense la notificació oportuna als maquinistes.  
Art. 40 (En reserva).  
5. SENYALS PORTATILS  
Art. 41 Senyal de marxe el tren  
Es presenta als trens parats que esperen eixida.  
Elements que formen aquest senyal:  
- Bandereta roja enrotllada o fanal amb llum verda.  
- Posició del cap de Circulació.  
- Toc prolongat del xiulet de mà.  
El senyal el presentarà el cap de Circulació en el lloc en què el maquinista puga veure amb claredat tots els elements que la formen i de manera que no hi haja possibilitat de confusió.   
Quan hi haja més d'un tren, el senyal se farà a peu de cabina per a evitar confusions.  
Quan siga l'hora d'eixida, el maquinista romandrà molt atent a la presentació d'aquest senyal.  
En tots els casos, si el maquinista no dóna immediatament el xiulet d'atenció, el cap de Circulació s'aproximarà a la cabina repetint el senyal.  
Ordena al maquinista emprendre la marxa fins l'estació següent, si res no s'hi oposa.  
Art. 42 Senyal de pas  
Es presenta als trens directes.  
Elements que formen aquest senyal:  
- Bandereta roja enrotllada o fanal amb llum verda.  
- Posició del cap de Circulació.  
El senyal el presenta el cap de Circulació, en lloc visible per al maquinista, abans que el tren s'aproxime a l'agulla d'entrada i fins que la cua haja passat davant d'ell, ha de girar la bandereta o fanal fins la cabina del tren, a mesura que aquest vaja passant.  
Ordena al maquinista continuar la marxa normal fins l'estació següent, si res no s'hi oposa.  
La falta d'algun dels elements que componen el "senyal de pas", quan aquest senyal haja de ser presentat, ordena al maquinista la parada immediata, aquest ha de donar el xiulet d'{REF atenció especial} ha de procurar no ultrapassar el senyal d'eixida i, no reprendrà la marxa fins que se li presente el senyal de "marxe el tren".  
Art. 43 Senyal de tren disposat  
La realitza l'interventor en ruta mitjançant un toc prolongat de xiulet i un moviment del braç de dalt a baix.  
Indica al maquinista que s'han acabat les operacions del tren (baixada i pujada de viatgers, càrrega, descàrrega, etc).  
Aquest senyal es realitzarà en el lloc on el maquinista puga percebre'l amb claredat i l'informa que pot emprendre la marxa quan el sistema de blocatge li ho permeta i res no s'hi opose.  
Mitjançant consigna sèrie B se podrà substituir el senyal de "tren disposat" per un altre mitjà de comprovació, per part del maquinista, de l'acabament de les operacions del tren.  
Art. 44 Senyal de precaució a mà  
Presentada a l'entrada d'una estació, ordena al maquinista circular en "règim de maniobres" fins el punt de estacionament.  
En plena via, presentada per un agent o instal·lada en lloc visible, ordena al maquinista circular amb "marxa a la vista" fins que l'últim vehicle del tren ultrapasse una altra vegada el mateix senyal del tram afectat de sentit contrari. Aquesta senyalització es realitzarà únicament en cas d'urgència justificada.  
Art. 45 Senyal de parada a mà  
Aquest senyal ordena al maquinista la parada immediata.  
Com a norma general serà presentada per un agent, però s'haurà de complir l'ordre, fins i tot si la bandereta o el llum roig es troben en la via. Si al costat del senyal no troba cap agent, ni al cap de tres minuts no se n'ha presentat cap, el maquinista reprendrà la marxa, si res no s'hi oposa, amb "marxa a la vista", fins trobar l'agent o una estació. Si després d'haver recorregut 500 m no trobara cap agent o estació, ni cap anormalitat, reprendrà la marxa normal.  
Art. 46. (En reserva)  
Art. 47. (En reserva)  
6. SENYALS DELS TRENS  
Art. 48 Senyals dels trens  
1. Els trens formats per màquines amb vagons, automotors i màquines aïllades portaran:  
- Per cap: un o dos projectors de gran intensitat en la part superior central i dos fanal a mitjana altura frontal situats en horitzontal un a cada costat. Tots ells de color blanc.  
- Per cua: dos llums rojos, un a cada costat en la part superior.  
2. Els trens formats per màquines que remolquen tremuges i plataformes o per vagonetes automòbils, portaran:  
- Per cap: llum blanc suficient.  
- Per cua i de dia: amb fre automàtic total, un senyal roig; amb fre de mà, un senyal roig que sobresurta de la caixa del vehicle, de tal forma que presente cap a davant la cara blanca visible pel maquinista.  
- Per cua i de nit: dos llums rojos col·locats segons el model i construcció, que sobresurten de la caixa del vehicle de tal forma que presenten cap a davant cara blanca visible pel maquinista.  
Art. 49 Falta parcial o total dels senyals de cua  
El PM o cap de Circulació, podrà autoritzar la circulació d'un tren amb la senyalització incompleta per cua, fins on hi haja mitjans per a normalitzar la situació, s'ha d'avisar a les estacions per on aquest tren vaja a circular.  
Art. 50 Senyals de gran intensitat lluminosa  
El maquinista en reduirà o apagarà la intensitat en els següents casos:  
- Quan el tren es trobe estacionat, fins el moment de su salida.  
- Quan observe la circulació d'un tren en sentit contrari, fins que pase el cap d'aquest tren, llevat que circule per les proximitats d'un PN o estiga pendent d'algun obstacle vist anteriorment.  
Art. 51 Falta de senyals per cap  
Les prescripcions d'aquest article fan referència a la falta de senyals per cap en els casos següents: si és de nit, quan se circule per túnels no il·luminats de més de 300 m i quan, per circumstàncies atmosfèriques, no es vegen els senyals a una distància de 200 m.  
- Quan la falta afecte als de gran intensitat lluminosa, el maquinista circularà reduint la marxa d'acord amb la visibilitat i les característiques del trajecte, sense excedir de 10 Km/h pels PN, fins que es repare el senyal o se substituesca la màquina.  
- Quan la falta afecte a altres senyals de cap, podrà circular normalment.  
- Quan la falta afecte a tots els senyals de cap, es considerarà com a màquina inútil. El maquinista continuarà circulant amb "marxa a la vista", fins i tot a pas d'home si fóra necessari, només fins l'estació següent on es prendran mesures de solució. Excepcionalment, en els trams subterranis il·luminats, podran circular fins arribar a la primera estació posterior a aquest tram.  
Art. 53. (En reserva).  
7. SENYALS ACÚSTICS  
Art. 54. Atenció  
Aquest senyal consisteix en una xiulada prolongada:   
S'haurà d'emetre amb el xiulet de les màquines:  
- Abans de posar la unitat en moviment.  
- Quan s'aproxime als als cartells grans que indiquen "xiular" o "comença zona de treballs", en les proximitats dels PPNN, túnels i de revolts o desmunts amb poca visibilitat.  
- Quan es vegen persones, animals o vehicles en la via.  
Art. 55. Atenció especial  
Consisteix en un xiulada curta i una llarga repetides tres vegades:. . . S'haurà d'emetre amb el xiulet de les màquines:  
- Quan s'aproxime a un senyal que ordene parada si està detingut davant.  
- Quan el tren siga directe i no veja el senyal de pas des de les agulles d'entrada.  
Art. 56. Senyals acústics de maniobres  
S'utilitzaran quan es realitzen les maniobres i també per a comunicar els maquinistes entre ells de dues unitats acoblades i no sincronitzades.  
Es poden realitzar amb els xiulet de les màquines o amb xiulets de mà.  
1. Tireu:   
2. Espenteu:   
3. Reduiu la marxa:   
4. Pareu: . . .   
   
Art. 57. Senyal d'alarma  
El senyal d'alarma està constituït per xiulets curts realitzats de manera reiterada: . . . . . . . .   
Es podrà realitzar amb el xiulet de les màquines o amb xiulet de mà.  
Ordena la parada immediata de tots els trens i maniobres que estiguen en moviment.  
Els agents que senten aquets senyal faran el de parada a mà a tots els trens , i els encarregats dels senyals (avançats, d'entrada i d'eixida) els accionaran per a detenir els trens que s'aproximen o isquen de l'estació.  
Els agents acudiran ràpidament al lloc de perill o accident per prestar els auxilis necessaris, llevat que realitzen altres tasques prioritàries per raons de seguretat.  
Art. 58. Inutilització del xiulet de la màquina  
La inutilització del xiulet d'una màquina es considerarà com inutilització d'aquesta.  
Quan la inutilització del xiulet tinga lloc en plena via, el maquinista podrà continuar fins el punt on se li puga donar solució a l'avaria o canviar la màquina, reduint la velocitat, en la mesura que aconsellen les circumstàncies, en els desmunts, revoltes, túnels, proximitat de talls d'obres, i no excedirà de 10 Km/h quan s'aproxime als PN.   
Art. 59 (En reserva)  
Art. 60 (En reserva)   
TÍTOL III  
Circulació  
1. GENERALITATS  
Art. 1. Circulació de trens  
La circulació dels trens requereix l'actuació coordinada del personal del Post de Comandament, estacions, trens, passos a nivell i instal·lacions fixes, amb l'objectiu comú de garantir un itinerari sense obstacles i segur.  
Aquesta actuació coordinada està basada, en el coneixement de les línies, instal·lacions i material amb què han de desplegar el seu treball els agents anteriorment esmentats, en la identificació precisa dels trens en circulació i en el coneixement dels horaris, parades, velocitats, etc. Els retards superiors a dos minuts i les incidències hauran de ser comunicats al Post de Comandament especificant les causes que els produeixen.  
Art. 2. Facultat per autoritzar la creació o supressió de trens  
La Prefectura de Transports i el Post de Comandament poden disposar o autoritzar la creació o supressió de tota classe de trens.  
Els caps de Circulació, els maquinistes i els interventors en Ruta que estimen necessari crear o suprimir un tren, ho comunicaran al PM o a la Prefectura de Transports per a la seua consideració.  
Art. 3. Designació dels trens sense marxa determinada  
1. En les línies de València:  
Cada tren sense marxa determinada es designarà d'acord amb el criteri següent: (lletra o lletres assignades a l'estació d'origen)-(lletra o lletres assignades a l'estació de destinació)-(número de tres xifres).  
Les xifres que formen el número tindran la distribució següent:  
- La xifra que ocupe la posició de les centenes correspondrà al número de línia por la qual circule.  
- Les xifres que ocupen la posició de les desenes i les unitats es correspondran amb el número d'ordre del tren, començant per l'1 si és imparell i pel 2 si és parell.  
La numeració serà correlativa per a cada línia i s'iniciarà a les 0,00 h de cada dia.  
En cas de supressió d'un tren, el número d'aquest no es donarà a cap altre en la mateixa data.  
En cas de circulació per més d'una línia, la xifra que ocupe la posició de la centena es correspondrà amb el número de la línia en què es trobe l'estació d'origen.  
2. En la línia Alacant-Dénia:  
Se seguirà el mateix criteri que en les línies de València però la numeració serà correlativa per a cada estació i tindrà sols un número ja que no és necessària la denominació de la línia.  
Art. 4. Procediment per a l'anunci i supressió de trens  
1. S'anunciaran o suprimiran mitjançant ordre de servei tot tipus de trens.  
2. S'anunciaran mitjançant telefonema els trens especials que hagen de circular a l'empara del BTC  
3. S'anunciaran mitjançant una comunicació verbal de caràcter circular els trens especials que hagen de circular a l'empara del BAD o BAU.  
4. En les línies de València se suprimiran mitjançant una comunicació verbal de caràcter circular tot tipus de trens que circulen a l'empara de qualsevol tipus de blocatge.  
5. En la línia Alacant-Dénia l'anunci i supressió de tot tipus de trens es farà mitjançant ordre de Servei o telefonema.  
- Els telefonemes per a l'anunci de trens hauran d'ajustar-se als textos següents:  
(núm. 1) "Post de comandament (o estació) a ..... (estacions afectades) ..... Anunci tren ..... (especial viatgers, especial buit, etc.) ..... núm. ....... que eixirà darrere del tren núm. ......".  
Les estacions, després d'arreplegar el telefonema anterior, faran el següent:  
(núm. 2) "..... (Estació afectada) ..... a Post de comandament (o a estació). Assabentat de la circulació del tren núm. .....".   
- Els telefonemes per a la supressió de trens de la línia Alacant-Dénia hauran d'ajustar-se als textos següents:  
(nº 3) "...(Estació)... a ...(estaciones afectades).... Suprimisc tren número..... entre ....(Estació A-Estació B o en tot el seu recorregut)....".   
Les estaciones, una vegada arreplegat el telefonema anterior, trametran el següent:  
(nº 4) "...(Estació ...)... a ...(Estació ...)... Assabentat de la supressió del tren núm. ....".   
- Les comunicacions verbals de caràcter circular es realitzaran en els termes següents:  
"Post de comandament a estacions a les escoltes. Anunci tren ..... (especial viatgers, especial buit, etc.) ..... que eixirà darrere del tren núm. .....".  
"Post de comandament a estacions afectades. Suprimesc tren núm. ....... entre ...(estació A-estació B o en tot el seu recorregut)...".   
Art. 5. Circulació de trens especials  
El PM o els caps Circulació comunicaran verbalment als guardabarreres i treballadors de la via, la circulació de trens especials, si fos possible.  
Els maquinistes d'aquests trens extremaran l'atenció durant la marxa al pas pels PPNN servits per guardabarreres i les zones de treballs.  
Art. 6 (En reserva)  
2. TRENS EN LES ESTACIONS  
Art. 7 Autoritat sobre els trens.  
Mentre els trens resten en les estacions, l'autoritat recaurà sobre el cap de circulació, el qual tindrà el comandament sobre els agents d'aquests.  
Art. 8. Funcions dels agents.  
Quan la parada en estacions ho permeta, els agents de servei en el tren reconeixeran la seua composició, i donaran compte al cap de circulació de qualsevol anormalitat que constituesca un perill.  
Tant el personal d'estacions com el del tren, cuidaran que les portes dels vehicles de viatgers estiguen tancades abans que el tren inicie la marxa.  
Art. 9. Punts de parada.  
- Cap tren podrà passar sense parar en aquells punts on tinga parada prescrita, encara que els senyals n'autoritzen el pas.  
- Els trens no ha de parar fora dels punts designats més que en els següents casos:  
1. Quan ho exigesquen els senyals.  
2. Quan s'ordene al maquinista mitjançant un BOI o comunicació del PM.  
3. En cas de perill o accident.   
- En cas de trens especials no anunciats per ordre de servei, s'informarà al maquinista mitjançant un BOI dels punts on haurà de fer la parada.  
- Els trens no pararan més temps del prescrit en el seu itinerari si no és per causes justificades.  
- Quan els trens circulen amb retard o sense marxa determinada es reduirà la parada tant com permeta el servei.  
Art. 10 Temps d'espera en els entroncaments.  
Per la consigna de la sèrie B es determinaran els trens que hauran de realitzar enllaç en els entroncaments i el temps màxim d'espera.  
En tot cas, hauran d'enllaçar:  
- Sempre que el retard ocasionat siga inferior a 3 minuts.  
- Quan siga l'última circulació cap a una destinació determinada.  
Art. 11 (En reserva).  
3. ENTRADA, EIXIDA I PAS DE TRENS.  
Art. 12 Autorització per a entrar, passar o eixir de les estacions.  
L'entrada, eixida o pas dels trens per les estacions serà autoritzada pel cap de circulació o del CTC després de comprovar que s'han pres les mesures necessàries per a garantir la seguretat de les circulacions.  
Art. 13 Mesures a prendre per part del cap de circulació o del CTC.  
- Complir les normes del sistema de blocatge que hi haja en cada tram.  
- Deixar lliure, en tota la seua longitud, la via que haja de recórrer el tren i els piquets d'entrevies, llevat del que disposa l'article 17 del present títol.  
- Adoptar les mesures i donar les ordres necessàries per a mantenir la correcta posició de les agulles i el tancament dels PP NN amb l'antelació suficient per a no retardar la circulació.  
- Accionar, en el moment oportú, els senyals fixos que corresponga.  
- Suspendre les maniobres que intercepten o puguen interceptar amb algun moviment l'itinerari que el tren haja de recórrer.  
- Notificar al maquinista les ordres o informacions sobre l'estat de la circulació.  
- Assegurar-se que els agents de servei en el tren es troben en aquest.  
- No autoritzar l'eixida abans de l'hora prescrita als trens de viatgers.  
Art. 14. Mesures a prendre per part dels maquinistes.  
- Comprovar, si no hi ha o no funcionen els senyals d'entrada o eixida, que les agulles d'entrada i eixida, respectivament, estan disposades en la posició correcta i acoblats els seus espadines.  
- Comprovar que l'itinerari del seu tren està disposat cap a la direcció que ha de seguir, especialment en les bifurcacions. Si no és així, restarà detingut o pararà i ho comunicarà al cap de circulació o al del CTC.  
- Si el tren està detingut davant un senyal que ordene la parada, adoptarà aquestes mesures:  
a) Circulant en BT, BTC o blocatge per temps: considerarà els senyals inexistents en cas que l'estació estiga tancada.  
b) Circulant en BAD, BAU o BEM: es posarà immediatament en comunicació amb el cap de circulació, amb el del CTC o amb el PM, pel telèfon dels senyals o de la radiotelefonia, per tal que li siga autoritzat o negat el depassament.  
c) Quan per no funcionar el BAD, BAU o BEM s'haja establert el BTC, BT o blocatge per temps, els senyals fixos de blocatge es consideraran inexistents, excepte els d'entrada a les estacions.  
Els maquinistes tindran molt en compte que el depassament dels senyals que ordenen parada s'ha d'efectuar segons prescriu l'article 6 del II títol (senyals).  
- Estar atent a la presentació, per part del cap de circulació, del senyal de "marxe el tren", el senyal de "pas" o el de "precaució a mà", segons es tracte d'autoritzar l'eixida, el pas o el depassament del senyal d'entrada, respectivament.  
- Estacionar els trens de viatgers en una via amb andana, tret que el cap de circulació o del CTC li ordenen una altra forma de procedir.  
Si depassara el piquet d'eixida sense estalonar agulles, retrocedirà immediatament fins deixar-lo lliure, i farà el xiulet d'atenció. Si haguera estalonat alguna agulla o no poguera retrocedir, protegirà el tren amb el senyal de parada a mà. En aquests casos, ho comunicarà tan prompte com puga al cap de circulació o al PM.  
- Comprovar, sempre que la visibilitat ho permeta, que els piquets de la via d'estacionament cap a la qual pretén accedir, estiguen lliures.  
- No efectuar l'eixida abans de l'hora prescrita quan realitzen trens de viatgers.  
Art. 15 Itineraris incompatibles.  
1. Els enclavaments de les estacions impedeixen autoritzar els itineraris simultanis incompatibles. Aquests enclavaments podran autoritzar entrades simultànies quan la situació de les vies ho permeta.  
2. En les estacions amb enclavament, els trens entraran atenent les ordres dels senyals i les vies que dispose el cap de circulació o del CTC, sense perjudici del que disposen els paràgrafs segon i quint de l'article anterior.  
3. Si l'estació no té enclavaments, es consideraran incompatibles els itineraris que s'indiquen a continuació:  
- l'entrada simultània de dos trens en sentit contrari.  
- l'entrada d'un tren mentre n'estiga eixint un altre del mateix sentit pel costat oposat.  
4. En les estacions en què no hi haja enclavament, qualsevol variació de les vies d'entrada habituals serà comunicada als maquinistes per escrit, radiotelefonia o amb el senyal de "precaució a mà".  
Art. 16 Forma de rebre els trens en les estacions.  
1. En estacions amb senyal d'entrada:  
1.1 Parada en el senyal d'entrada: el senyal avançat indicarà "anunci de parada" i el d'entrada indicarà "parada".  
1.2 Parada en l'estació: el senyal avançat indicarà "anunci de precaució" i el d'entrada indicarà "anunci de parada".  
1.3 Pas directe per via general: tant el senyal avançat com el d'entrada indicaran "via lliure".  
1.4 Pas directe per via desviada: tant el senyal avançat com el d'entrada indicaran "anunci de precaució".  
En les línies amb BAD, BAU o BEM, amb o sense CTC, els trens entraran amb els senyals en la indicació que corresponga pel blocatge.  
2. En estacions sense senyal d'entrada:  
Les estacions sense senyal d'entrada estaran protegides pel senyal de "pal de punt protegit".  
2.1 Parada a l'entrada de l'estació: se li presentarà el senyal de "parada a mà" on es trobe el senyal de "pal de punt protegit".  
2.2 Parada en l'estació d'un tren directe: es presentarà el senyal de "parada a mà" en l'eix de l'estació.  
2.3 Parada prescrita en l'estació: no serà necessària la presentació de cap senyal ja que està prevista la parada.  
2.4 Pas directe: es presentarà el senyal de "pas".  
Art. 17 Estacionament en condicions especials (vies ocupades, interceptades o depassament dels senyals).  
Els trens podran ser estacionats sobre una via ocupada o interceptada parcialment quan el servei ho requeresca, complint aquestes normes:  
1. Estació amb senyal d'entrada:  
1.1 Si té indicació de depassament autoritzat: es farà ús d'aquest senyal.  
1.2 Si no té indicació de depassament autoritzat o el senyal no funciona: l'estacionament s'autoritzarà presentant el senyal de "precaució a mà" des d'un lloc visible per al maquinista.  
2. Estació sense senyal d'entrada:  
S'autoritzarà l'entrada presentant el senyal de "precaució a mà".  
En els casos reflectits en els punts 1.2 i 2, es procurarà avisar al maquinista per escrit des d'una estació anterior, sense que en cap moment quede eximit el cap de circulació de l'estació afectada de presentar el senyal de "precaució a mà".  
En les estacions dotades d'enclavaments elèctrics es tindrà especial cura a no establir itineraris en els quals intervinguen vies ocupades per vehicles que s'unesquen deficientment.  
Art. 18 Entrada a contravia.  
1. Mesures a prendre per part del cap de circulació:  
- Protegirà l'entrada del tren impedint qualsevol moviment incompatible i mantindrà els senyals ordenant parada cap al trajecte pel qual ha d'arribar la circulació a contravia.  
- Rebrà el tren amb les indicacions que corresponga quan hi haja senyals a contravia.  
- Si hi haguera senyals de retrocés el rebrà amb el senyal de moviment autoritzat.  
2. Mesures a prendre per part del maquinista:  
- Quan hi haja senyals d'entrada a contravia s'atendrà al que ordenen aquests.  
- Si no hi haguera senyals d'entrada a contravia, però sí de retrocés, emprendrà o continuarà la marxa quan el senyal presente la indicació de "moviment autoritzat".  
- Si no hi haguera senyals d'entrada a contravia ni de retrocés, circularà amb "marxa a la vista" des del punt on es trobe el senyal d'entrada de la via normal fins al punt d'estacionament en l'estació.  
Art. 19. Orientació, comprovació i immobilització de les agulles.  
Les agulles, sempre que la instal.lació ho permeta, estaran orientades a les vies lliures o de mànec.  
Les agulles no enclavades elèctricament hauran de tenir les seues marmites immobilitzades per passador, cadena o cadenat.  
Les agulles hauran de ser reconegudes a la connexió de servei i quan s'efectue la neteja i engreixament d'aquestes.  
Art. 20. Detenció accidental dels trens a l'eixida  
El cap de circulació que haja de detenir un tren que estiga eixint de l'estació o que es trobe poc allunyat d'ella, farà i ordenarà que es faça el senyal de parada amb els mitjans més eficaços de què dispose i tancarà el senyal d'eixida, si n'hi ha.  
Si fóra necessari farà el senyal d'alarma.  
El maquinista d'un tren que en eixir de l'estació escolte el senyal d'alarma, es detindrà immediatament i protegirà per davant del tren, i no reprendrà la marxa fins que ho ordene el cap de circulació.  
Art. 21. (En reserva).  
Art. 22. (En reserva).  
4. TRENS EN MARXA.  
Art. 23. Autoritat dels trens fora de les estacions.  
L'autoritat dels trens fora de les estacions serà exercida pel maquinista, i n'estaran a càrrec seu els agents.  
Quan circulen diverses unitats acoblades, l'autoritat, l'exercirà el maquinista que vaja en primer lloc.  
Art. 24. Obligacions del maquinista.  
- Observarà les indicacions dels senyals i la posició de les agulles, i extremarà aquestes observacions a l'entrada, eixida o al pas per les estacions i en els passos a nivell.  
- Anunciarà la proximitat del tren mitjançant l'ús del xiulet, perquè els agents de via i passos a nivell s'adonen de l'arribada d'aquest i prenguen les mesures que corresponguen.  
- Prendrà les mesures necessàries per a protegir el tren o la via contigua en cas d'estar interceptada.  
- Observarà amb freqüència si el seu tren va complet.  
- Ajustarà la marxa del tren a la velocitat d'itinerari, i procurarà no arribar avançat a les estacions.  
- Quan vaja amb retard podrà circular a la velocitat màxima consentida per a cada trajecte.  
- Anotarà en el document de marxa les anormalitats que s'observen en les instal·lacions de seguretat, així com aquelles que representen o puguen representar alguna mena de perill per a la seguretat en la circulació.  
Art. 25 (En reserva).  
5. MANIOBRES.  
Art. 26 Definició de maniobra.  
Una maniobra és qualsevol moviment que es realitze amb el material mòbil i que no tinga la consideració d'entrada, eixida o pas de trens prevista en aquest reglament.  
Art. 27 Agents que ordenen i dirigeixen la maniobra.  
Les maniobres podran ser ordenades i dirigides pel cap de circulació, el del CTC o per un agent caracteritzat en quin d'aquests deleguen.  
Les funcions d'aquests agents seran:  
- Autoritzar l'inici de la maniobra i ordenar-ne la suspensió.  
- Donar les instruccions necessàries als maquinistes.  
- Coordinar els moviments de les maniobres si es realitzen diverses simultàniament.  
- Presenciar les maniobres.  
- Detenir la maniobra de la qual no estiga informat o que comporte un perill per a la seguretat.  
- Disposar convenientment l'itinerari a recórrer per la maniobra (agulles, PP NN, etc.).  
Art. 28 Mesures a prendre en realitzar una maniobra.  
1. Per part del cap de circulació o del CTC:  
- Si la maniobra no és compatible amb l'entrada de trens tancarà els senyals d'entrada.  
- Si no hi haguera cap senyal d'entrada s'abstindrà de realitzar la maniobra quan la cantonada afectada estiga ocupada.  
- Quan les instruccions al maquinista no les done directament, s'assegurarà que l'agent que ho ha de fer n'ha entés les ordres i verificarà que la maniobra es faça correctament.  
2. Per par de l'agent que ordena el moviment al maquinista:   
- Comprovarà que no hi ha cap anormalitat en vehicles i instal·lacions de seguretat, prenent les mesures que considere necessàries.  
- Comprovarà que els elements d'acoblament es troben en posició correcta.  
- Comprovarà que l'itinerari que ha de recórrer la maniobra està convenientment disposat i lliure d'obstacles.  
3. Per part del maquinista:  
- Prestarà atenció a la posició de les agulles de l'itinerari que recorre, i efectuarà parada si observa alguna anormalitat o no està en la posició correcta segons el moviment del qual està informat.  
- No realitzarà cap moviment que no se li haja ordenat.  
- Ocuparà la cabina davantera segons el sentit del moviment. S'exceptuen d'aquesta norma els moviments que es realitzen cobrint la maniobra per un agent i també els que complesquen aquestes condicions:  
a) Estiguen protegits per senyals de retrocés.  
b) No hi haja cap PP NN en el trajecte a recórrer.  
- En les estacions dotades d'enclavaments elèctrics que tinguen senyals per a la realització de maniobres, s'atendran a les indicacions d'aquestes.  
Art. 29 Autorització per a maniobres en trajectes amb CTC.  
Tant el cap del CTC com el de circulació, si ha estat autoritzat a intervenir totalment en el blocatge amb comandament local, tindran en compte la circulació dels trens que es dirigeixen a la zona, i demanarà aquest últim informació del CTC.  
En concedir l'autorització al cap de circulació per a actuar amb comandament local, el cap del CTC:  
- Assenyalarà el temps màxim a invertir.  
- Estarà informat de les operacions a realitzar.  
Una vegada finalitzada la maniobra es comunicarà al CTC i aquest retirarà l'autorització de comandament local, si ho creu convenient.  
Art. 30 Zona protegida de maniobres.  
La zona protegida de maniobres és la compresa entre els senyals d'entrada o pals de punt protegit. Normalment, aquesta zona no serà depassada per les maniobres.  
Per a depassar, excepcionalment, la zona protegida de maniobres s'hauran d'emprendre les següents mesures:  
1. En BTC o BT: no se concedirà via a cap tren que es dirigesca cap a la zona fins que la maniobra no es trobe protegida pel senyal d'entrada.  
2. En BEM: fins que la maniobra estiga protegida pel senyal d'entrada el cap de circulació mantindrà el dispositiu de blocatge en la posició d'impedir a la col.lateral prendre la via, o bé, no concedirà via si el sistema de BEM és de petició i concessió de via.  
3. En BA amb o sense CTC: no es realitzaran maniobres pel costat pel qual haja de venir un tren, si no és que prèviament s'haja detingut les circulacions en la cantonada de blocatge anterior a la que s'haja de fer la maniobra.  
Art. 31. (En reserva).  
Art. 32. (En reserva).  
6. SERVEI INTERMITENT.  
Art. 33 Definició.  
Estacions de servei intermitent són aquelles que no intervenen permanentment en el blocatge. Quan hi intervenen es considera que estan obertes, i que estan tancades en cas contrari.  
Els períodes de tancament de les estacions de servei intermitent seran determinats per consigna de la sèrie B.  
Art. 34 Normes que han de seguir els caps de circulació per al tancament de les estacions.  
- El cap de circulació es posarà en comunicació amb el PM, el qual n'autoritzarà el tancament. El PM, al seu torn, comunicarà a les estacions col.laterals el tancament d'aquesta estació.  
Quan no hi haja PM, el cap de circulació, abans de tancar l'estació, es posarà en comunicació amb els de les col.laterals per a acordar el tancament.  
- No s'ha de quedar sense rebre cap tren que per l'horari de l'estació s'haja de rebre. En cas contrari, el maquinista del tren serà avisat del tancament, mitjançant un BOI expedit per una estació anterior.  
- Tindrà assegurat l'itinerari per la via que corresponga, que generalment será la de l'edifici de l'estació.  
- Les agulles no enclavades estaran cadenades o amb el pany tancat.  
- Els PP NN enclavats hauran d'estar en règim automàtic.  
- Si haguera material apartat, se n'assegurarà la immobilitat prenent les mesures necessàries.  
- Els senyals estaran en la indicació que corresponga.  
- Deixarà en el llibre de telefonemes les anotacions necessàries per a informar a l'agent que prenga el servei en el nuevo període d'obertura.  
- En les línies amb telèfon escalonat, establirà la comunicació directa pel telèfon.  
Art. 35. Actuació dels maquinistes al pas per estacions tancades.  
- Mentre l'estació reste tancada es considerarà como un baixador sense intervenció en la circulació, i hi efectuaran parada els trens que la tinguen prescrita. No se'ls donarà el senyal de "marxe el tren", però sí la de "tren disposat".  
- El cap de circulació de l'estació que expedesca un tren cap a una estació que tot i que hauria d'estar incorporada al blocatge no ho està, lliurarà un BOI al maquinista i l'avisarà d'aquesta circumstància i li ordenarà les condicions de circulació.  
- El maquinista que arribe a una estació, que haja d'estar incorporada al blocatge però no ho estiguera i no se li haguera comunicat aquesta circumstància anteriorment, se posarà en comunicació telefònica o radiotelefònica amb el PM o cap de circulació de l'estació cap a la qual es dirigeix, per a rebre instruccions quant a les condicions de circulació.  
Si no poguera establir comunicació telefònica o radiotelefònica, actuarà d'acord amb les següents normes:  
a) Si circula a l'empara del BAD, BAU o BEM obeirà la indicació dels senyals.  
b) Si circula a l'empara del BTC i té un encreuament dibuixat, no continuarà la marxa; si no té cap encreuament dibuixat, continuarà la marxa comunicant la anormalitat en la següent estació oberta.  
Art. 36 Normes que ha de seguir el cap de circulació per a l'obertura d'estacions.  
- El cap de circulació es posarà en contacte amb el PM i li indicarà de quina estació i quin agent es tracta. El PM li donarà a conéixer l'hora en què s'està produint la comunicació i li informarà de les variacions en el servei de trens que hi haja i li afecten, així com de les anormalitats existents en les restants línies per a informació al viatger. El PM comunicarà l'obertura a les estacions col.laterals.  
- El cap de circulació comprovarà el correcte funcionament de l'enclavament. En cas d'anomalia, es posarà en contacte amb el PM o l'estació col.lateral per a prendre les mesures oportunes.  
- Comprovarà la immobilitat del material apartat en aquesta; que els piquets estiguen lliures i que la posició de les agulles siga correcta.  
- En línies sense PM les normes per a l'obertura d'estacions seran regulades per una consigna de la sèrie B, i es mantindran les instruccions del present article.  
Art. 37 Alteració dels períodes de tancament.  
La direcció de transports o el PM podran alterar l'horari de les estacions intermitents si el servei de trens ho requereix.  
Aquesta variació serà comunicada a les estacions col.laterals i als maquinistes mitjançant un BOI en una estació anterior.   
Art. 38 (En reserva).  
7. PASSOS A NIVELL.  
Art. 39 Prescripcions generals.  
Les prescripcions d'aquest capítol es refereixen als PP NN equipats amb barreres automàtiques o amb guardabarreres.  
- Els maquinistes, quan observen alguna anormalitat en la protecció d'un PN de la qual no hagen estat informats prèviament, ho comunicaran amb la major urgència.  
- El PM i els caps de circulació informaran als maquinistes quan un PN es trobe sense protecció.  
- Els maquinistes, quan es troben un PN sense protecció procediran a detenir-se davant seu i reprendre la marxa a "pas d'home" quan la circulació de vehicles ho permeta, efectuant el xiulet d'atenció. També podrà cobrir el pas un agent.  
Art. 40 Obligacions dels guardabarreres.  
- Restar contínuament atent, amb la vista i l'orella, a l'arribada dels trens al PN.  
- Informar al PM o al cap de circulació de l'obertura i el tancament de servei en el PN.  
El deixament del servei el realitzarà quan l'últim tren haja circulat pel PN i tinga la conformitat del PM o cap de circulació.  
- En cas d'avaria o trencament de les barreres procedirà a utilitzar la bandereta o la llanterna, i donarà compte del fet immediatament.  
- Si apreciara cap obstacle en el PN protegirà el punt de perill amb senyals de "parada a mà".  
Art. 41 (En reserva).   
TÍTOL IV  
Blocatge dels trens  
1. GENERALITATS  
Art. 1. Objecte del blocatge  
Garantir la seguretat de la circulació dels trens, amb el manteniment entre aquests la distància necessària perquè no s'embestesquen ni xoquen en la marxa.  
Art. 2. Sistemes de blocatge  
Els sistemes de blocatge usats són:  
- Blocatge telefònic en via única (BT).  
- Blocatge telefònic centralitzat (BTC).  
- Blocatge elèctric manual (DIMBLOC) (BEM).  
- Blocatge automàtic en via única (BAU) amb o sense CTC i ML.  
- Blocatge automàtic en via doble (BAD) amb CTC i ML.  
- Blocatge per temps.  
- Blocatge per ocupació.  
Art. 3. Utilització de cada sistema  
a) El BT s'utilitzarà quan no funcione el BEM (DIMBLOC) instal.lat en la línia Alacant-Dénia.  
b) El blocatge per temps s'usarà en via doble o via única quan falte la comunicació telefònica o radiotelefònica i no hi haja o no funcionen el BEM, el BAD o el BAU i es complesca que:  
- Si es circula en via doble, es realitze la circulació per les dues vies en sentit normal.  
- Si es circula en via única, es realitze la circulació d'acord amb els encreuaments dibuixats en el llibre d'itineraris.  
c) El blocatge per ocupació s'usa, exclusivament, per a la realització de treballs d'acord amb els règims establerts.  
Art. 4. Agents que intervenen en el blocatge  
El compliment de les normes que regulen el blocatge dels trens podrà estar a càrrec d'un o més d'un d'aquests agents: caps de circulació del Post de Comandament, caps de circulació, maquinistes o d'altres que reglamentàriament els sustituesquen en afers de blocatge.  
Art. 5. Cantó de blocatge  
1. Definició. Tram de via protegit per senyals en el qual no hi ha d'haver normalment més d'un tren. Aquesta definició es pot aplicar a tots els sistemes de blocatge.  
2. Es considerarà cantonada de blocatge segons el tipus:  
a) En BTC, BT, BEM o blocatge per temps, en via única:  
La part de via compresa entre dues estacions col.laterals obertes per la qual s'efectua la circulació en ambdós sentits.  
b) En BTC, o blocatge per temps, en via doble:  
La part de cada una de les vies compresa entre dues estacions col.laterals obertes, per la qual s'efectua la circulació en un sol sentit.  
c) En BA de qualsevol sistema:  
La part de via compresa entre dos senyals de blocatge consecutius.  
d) En blocatge per ocupació:  
La part de via compresa entre dos estacions o baixadors que solament pot ser ocupada per un tren de treballs.  
Art. 6. Sentit normal de la circulació  
- En via única, en ambdós sentits amb independència de la seua paritat.  
- En via doble, per la dreta en direcció a la destinació. La via que utilitzen els trens amb numeració parella en la seua circulació normal es denomina via parella, i la que utilitzen els trens amb numeració senar, en aquest cas, es denomina via senar.  
Els maquinistes estan obligats a comprovar si el seu tren circula per la via normal, especialment en eixir de les estacions o entrar en bifurcacions.  
Art. 7. Circulació a contravia  
1. Es considera circulació a contravia la marxa de:  
a) Un tren parell per la via senar.  
b) Un tren senar per la via parella.  
c) El retrocés autoritzat d'un tren que anava circulant per la seua via normal.  
2. Es pot circular a contravia en aquests casos:  
a) Quan s'establesca circulació temporal per via única en els trajectes de via doble, i es circularà per una sola via en ambdós sentits.  
b) El retrocés a l'estació anterior, després d'haver obtingut l'autorització, del tren que no puga arribar a l'estació immediata per qualsevol causa.  
c) En cas de socors, accident, treballs en la via o que siga necessari.  
d) En maniobres.  
3. En la circulació a contravia, si hi ha PPNN, cal circular amb especial atenció a l'accionament dels PPNN automatitzats i a l'encreuament de vehicles en els de senyals fixos.  
4. En la circulació a contravia, els maquinistes efectuaran l'entrada en l'estació en "règim de maniobres", excepte si hi ha senyals a contravia.  
5. En cap cas s'excedirà la velocitat de 40 Km/h.  
Art. 8. Coordinació de la circulació  
Els caps de circulació es mantindran prèviament informats entre si, o a través del post de comandament, dels retards i de la situació dels trens perquè la regularitat de la circulació no es veja pertorbada. Per a aquesta finalitat:  
1. En blocatge telefònic (BT):  
Quan un tren isca amb més de tres minuts d'anticipació o amb més de cinc minuts de retard respecte de l'hora per a la qual es demanà la via, comunicarà verbalment a l'estació immediata cap a la qual es dirigesca l'hora exacta d'eixida o pas.  
2. En blocatge telefònic centralitzat (BTC):  
Moments abans de donar eixida o pas als trens, demanaran autorització al post de comandament.  
Si es produïra cap retard, abans de donar eixida a un tren, informaran al Post de Comandament perquè adopte les mesures que corresponga en cada cas, segons es tracte de via única o via doble.  
3. En blocatge elèctric manual (BEM):  
Informaran verbalment a la col.lateral, cap a la qual es dirigeix el tren, de la seua eixida o del seu pas en el moment en què l'efectue, excepte quan la instal.lació estiga dotada d'avisador acústic d'ocupació de cantonades.  
4. En blocatge automàtic sense CTC, en via única o doble:  
Procediran com s'indica en el paràgraf anterior, atenent a les instruccions del Post de Comandament.  
5. En blocatge automàtic amb CTC, en via única o doble:  
El cap del CTC avisarà amb antelació suficient a les estacions afectades i aquestes a aquell, dels trens no dibuixats que hagen de circular. Igualment informaran dels retards que pugen tenir els trens dibuixats.  
6. En blocatge per temps:  
Els caps de circulació s'intentaran posar en contacte entre si o amb el Post de Comandament a través de mitjans alternatius, per a comunicar retards o anormalitats.   
Art. 9. Llibres de telefonemes o de blocatge  
Els llibres de Telefonemes estaran foliats i numerats, i quedarà prohibit arrancar-ne fulls i deixar línies en blanc entre dos telefonemes.  
1. Transmissió i recepció dels telefonemes:  
a) El cap de circulació farà personalment la transmissió i recepció dels telefonemes i no donarà al seu corresponsal l'"assabentat" o "d'acord" fins que no haja entés amb tota claredat el text íntegre d'aquests.  
b) Per a concertar telefònicament la circulació és indispensable que els corresponsals s'identifiquen entre si.  
c) Els telefonemes es transmetran per la línia telefònica selectiva o escalonada. Quan no hi haja comunicació per aquests mitjans podrà transmetre's per qualsevol altra línia telefònica i també pel sistema de radiotelefonia dels trens o per transmissors portàtils.  
d) Quan no hi haja comunicació per cap línia, podran cursar-se els telefonemes per mitjà propi o pels trens que circulen.  
2. Registre i numeració dels telefonemes:  
a) Els telefonemes es registraran en l'acte, personalment i de forma llegible en el llibre de blocatge.  
b) Rebran un número correlatiu de l'1 al 999, després del qual es tornarà a l'1.  
c) En acabar les inscripcions corresponents a una data es passarà una ratlla horitzontal, i s'inscriurà en la línia següent la nova data. Una volta oberta la data en el llibre de blocatge, els telefonemes es registraran cronològicament i seguits per a ambdues col.laterals, fent constar:  
1r. Número de telefonema emés o rebut.  
2n. Hora de recepció o emissió.  
3r. Estació o lloc col.lateral del qual procedeix o cap al qual s'emet.  
4t. Text del telefonema, amb el nom del qui l'envia o tramet.  
d) Si es produeix cap error en realitzar la transcripció d'un telefonema, aquest no serà ratllat ni esborrat, sinó que es posarà la paraula "anul.lat" a continuació de l'error.   
Si l'error es detecta una volta cursat el telefonema, s'anul.larà aquest amb un altre i se'n cursarà a més un de nou amb la forma i dades correctes.  
e) La direcció de transports podrà autoritzar l'ús de segells de goma quan hi haja circumstàncies que ho aconsellen.  
3. Telefonemes i notes que s'inscriuran en aquests llibres:  
- Telefonemes de petició i concessió de via (BT).  
- Informació de les novetats al relleu.  
- Concessió i cessió del comandament local del CTC.  
- Canvis de sistema de blocatge.  
- Circulacions especials.  
- Notificacions que interessen al servei.  
Art. 10. (En reserva)  
Art. 11. (En reserva)  
2. BLOCATGE TELEFONIC EN VIA UNICA  
Art. 12. Com s'assegura  
- Amb l'avís d'arribada dels trens i la petició i concessió de via, per mitjà de telefonemes.  
- Quan el tren es troba en una cantonada de blocatge telefònic està protegit per davant i per darrere, perquè no s'expedirà cap altre tren fins després de la seua arribada i d'haver rebut la concessió telefònica de la via.  
Art. 13. Expedició o pas dels trens  
Per a expedir o donar pas a un tren caldrà que:  
1. La cantonada estiga lliure de trens.  
2. Es demane i obtinga la via per al tren que s'haja d'expedir.  
3. Es done l'ordre de marxa o es presente el senyal de pas.  
Art. 14. Cantonada lliure  
Una cantonada es considera lliure de trens quan:  
1. S'haja rebut de l'estació col.lateral l'avís d'arribada del darrer tren que haja circulat per la cantonada.  
2. S'haja rebut complet l'últim tren que haja circulat per la cantonada.  
3. S'haja rebut l'avís d'apartament del tren de treballs o vagoneta automòbil en un carregador en plena via, o de la seua retirada en un punt quilomètric.  
   
Art. 15. Petició, concessió de via i avís d'arribada  
Podrà efectuar-se de forma ordinària o condicional:  
1. Ordinària  
a) El cap de circulació que haja d'expedir o donar pas a un tren amb la cantonada lliure demanarà la via a l'estació immediata oberta, per mitjà d'aquest telefonema:  
(núm. 5) "¿Puc expedir el tren núm. .... a la seua hora (o a les ....)?"   
   
La petició es farà:  
- Després d'haver-la concedida per a aquest tren a l'estació anterior.  
- Amb l'anticipació necessària perquè no es retarde.  
- Per a l'hora en què es preveja l'expedició o el pas del tren.  
b) El cap d'estació que rep la petició de via respondrà amb un dels telefonemes:  
(núm. 6) "Expedisca el tren núm....."   
(núm. 7) "Detinga el tren núm. ......".   
   
c) Immediatament després de l'arribada del tren a l'estació, el cap de circulació s'assegurarà que:  
- Haja arribat o passat complet.  
- Estiga protegit pel senyal d'entrada o, si mancava, per la primera agulla o encreuament de vies.  
Seguidament cursarà al cap de circulació expedidor el tren aquest telefonema:  
(núm. 8) "Ha arribat el tren núm. ..."   
   
2. Condicional.  
a) Quan calga expedir o donar pas a un tren quan n'arribe un altre de sentit contrari o fins a 5 minuts després i, a fi de no retardar l'eixida del tren que es vaja a expedir, la petició de via es farà abans de l'arribada del tren que s'espera per mitjà del telefonema:  
(núm. 9) "¿Puc expedir el tren núm. ... després que arribe a aquesta el tren núm. .....?".   
   
b) El cap de circulació que reba la petició de via condicional respondrà amb un dels telefonemes següents:  
(núm. 10) "Expedisca el tren núm. .... després que arribe a aqueixa el tren núm. .....".   
   
(núm. 7) "Detinga el tren núm. .....".   
c) Si la resposta és afirmativa, tan aviat com arribe el tren esperat s'expedirà l'altre i es cursarà aquest telefonema:  
(núm. 11) "Ha arribat el tren núm. ..... i ha eixit el tren núm. ..... a la seua hora (o a les......)".   
d) No es demanarà la via condicional quan se sàpia o es preveja la incorporació al servei d'una estació intermitent tancada, abans que el tren esperat allibere la cantonada.  
Art. 16. Expedició de trens amb cantonada ocupada  
- Excepcionalment podrà expedir-se una altra circulació cap a una cantonada ocupada sense haver rebut l'avís d'arribada de l'últim tren que ha circulat per aqueixa cantonada, en aquests casos:  
a) Accident o socors.  
b) Expedició d'una vagoneta automòbil que haja d'operar en un punt quilomètric, sempre que les condicions de circulació o la necessitat del fet així ho aconselle. En aquest cas s'avisarà al tren que precedeix a aquesta circulació.  
c) Maniobres que hagen de depassar el senyal d'entrada o pal de punt protegit.  
- En tots aquests casos es circularà amb marxa a la vista.  
Art. 17. Anul.lació de la petició de via  
- Quan se sàpia o es preveja que un tren eixirà o passarà per una estació, amb més de 10 minuts d'antelació o retard, respecte de l'hora per a la qual s'ha demanat la via, o quan hi haja circumstàncies que aconsellen deixar-la sense efecte, s'anul.larà la petició de via cursant aquest telefonema:  
   
(núm. 12) "Anul.le la petició de via per al tren núm. ......".   
- Abans d'anul.lar la petició de via per a un tren directe, s'adoptaran les mesures necessàries per a detenir-lo, fins que s'obtinga de nou la via per a aquest.  
Art. 18. (En reserva)  
Art. 19. (En reserva)  
3. BLOCATGE TELEFONIC CENTRALITZAT (BTC)  
Art. 20. Com s'assegura  
- Mitjançant la petició de via de les estacions al Post de Comandament, el qui controla la situació de les circulacions mitjançant gràfics on figura l'itinerari dels trens, autoritzant l'eixida quan la cantonada està lliure.  
- Quan un tren es troba en una cantonada de BTC està protegit:  
1. En via única: per davant i per darrere perquè no s'expedirà cap altre tren fins després de l'avís de la seua arribada al PM i d'haver rebut d'aquest la concessió telefònica de la via.  
2. En via doble: per davant, per les condicions de circulació i, per darrere, perquè no s'expedirà cap altre tren fins després de l'avís de la seua arribada al Post de Comandament i d'haver rebut d'aquest la concessió telefònica de la via.  
Art. 21. Expedició o pas dels trens  
Per a expedir o donar pas a un tren cal que:  
1. La cantonada estiga lliure de trens.  
2. Es demane i s'obtinga del Post de Comandament la via per al tren que s'haja d'expedir.  
3. Es done l'ordre de marxa o es presente el senyal de pas.  
Art. 22. Cantonada lliure  
Una cantonada es considera que està lliure de trens quan:  
1. a) En estacions amb senyal d'entrada:  
El Post de Comandament haja rebut l'avís d'arribada del darrer tren complet que ha circulat per la cantonada.  
b) En estacions sense senyal d'entrada:  
El Post de Comandament haja rebut l'avís d'eixida del darrer tren que ha circulat per la cantonada o l'avís d'arribada si el tren no haguera de continuar.  
2. S'haja rebut l'avís de l'apartat del tren de treballs o vagoneta automòbil en un carregador en plena via, o de la seua retirada en un punt quilomètric.  
   
Art. 23. Petició, concessió de via, avís d'arribada i avís d'eixida  
a) El cap de circulació que haja d'expedir un tren, demanarà la via al Post de Comandament de la següent forma:  
(1) "...(estació)..., ha arribat el tren núm. ... ¿Pot eixir?".   
b) El post de comandament rep l'arribada i la petició de via i respondrà amb una de les següents fórmules:  
(2) "Expedisca el tren núm. .....".   
   
(3) "Detinga el tren núm. .....".  
   
c) Si l'estació que rep un tren no té senyal d'entrada, el cap de circulació, després de demanar i obtenir via per a un tren i que aquest haja efectuat la eixida, comunicarà el fet al Post de Comandament amb la següent fórmula:  
 (4) "Ha eixit el tren núm ...".   
- El post de comandament s'abstindrà d'autoritzar una eixida en el mateix sentit en què n'haja autoritzat una altra anterior si no ha rebut l'{REF avís d'arribada}, en el cas que l'estació tinga el senyal d'entrada, o l'"avís d'eixida", si no la té.  
d) En estacions on inicien i finalitzen el recorregut els trens o confluesquen diverses circulacions, es podrà realitzar l'avís d'arribada i la petició de via per a dos trens distints i de manera simultània, si hi ha un curt interval de temps i les condiciones del blocatge ho permeten.  
Art. 24. Alteració d'encreuament en via única: procediment i terminologia  
Quan siga necessari alterar un encreuament dibuixat en el llibre d'itineraris de dos trens regulars, es procedirà de la següent manera:  
1. El post de comandament posarà en comunicació telefònica els caps de circulació de les següents estacions:  
a) Estació que tenia dibuixat l'encreuament.  
b) Estació on es realitzarà de manera efectiva.  
c) Estació que expedirà el tren que vaja a creuar abans de l'estació dibuixada.  
2. a) El cap de circulació de l'estació que tenia dibuixat l'encreuament haurà d'alterar aquest al tren i ordenar al maquinista, mitjançant un BOI, aquesta circumstància.  
b) El cap de circulació de l'estació on es realitzarà l'encreuament haurà de donar al Post de Comandament la seua conformitat.  
c) El cap de circulació de l'estació que expedirà el tren que haja de creuar en una estació anterior a la dibuixada, haurà d'avisar d'aquesta circumstància al maquinista mitjançant un BOI.  
3. Entre el Post de Comandament i les tres estacions esmentades s'han de produir les següents comunicacions:  
3.1 El Post de Comandament es dirigeix a l'estació on es realitzarà l'encreuament, i estaran les altres dues alerta, en aquests termes:  
(5) "...(estació b)..., li eixirà el tren núm. ...... alterat de ...(estació a)... i el tren núm. .... avisat de ...(estació c)... encreuament en ...(estació b)...".   
- El cap de circulació d'aquesta estació respondrà, si res no s'hi oposa:  
(6) "...(estació b)... D'acord amb l'encreuament.".  
3.2 El Post de Comandament es dirigeix a les altres dues estacions, i estaran les tres alerta, en aquests termes:  
(7) "...(estació a)... Pot eixir alterat el tren núm. ..... que es creuarà a ...(estació b)... amb el tren núm....".   
   
(8) "...(estació c)... Pot eixir avisat el tren núm. .... que es creuarà a ...(estació b)... amb el tren núm. ...".   
   
- Els caps de circulació d'aquestes estacions contestaran respectivament, si res no s'oposa:  
(9) "...(estació a)... Eixirà alterat el tren núm. .... que ha de creuar a ...(estació b)...".   
(10) "...(estació c)... Eixirà avisat el tren núm. .. que ha de creuar a ...(estació b)...".   
   
3.3 Si l'estació d'on ha d'eixir avisat el tren, a més, n'expedeix un altre en sentit contrari, el Post de Comandament es dirigirà a aqueixa estació amb la següent fórmula, en substitució de la reflectida en el punt 3.2:  
   
(11) "...(estació c)..., poden eixir dos trens. El tren núm. .... avisat d'encreuament en ...(estació b)... amb el tren núm. ...".   
   
- A la qual cosa el cap de circulació respondrà:  
(12) "...(estació c)... Ixen dos trens. El tren núm. ... avisat d'encreuament en ...(estació b)...".   
   
4. No s'ha de considerar alterat l'encreuament fins que s'hagen acabat les comunicacions assenyalades.  
5. a) Els avisos d'encreuament seran donats per l'estació immediatament anterior a l'estació en què es realitzarà l'encreuament efectiu.  
b) Si entre l'estació que tenia dibuixat l'encreuament i aquella en la qual es realitzarà l'encreuament efectiu existira una altra estació, aquesta altra serà posada en comunicació telefònica simultània amb les altres tres, i caldrà donar l'assabentat.  
6. a) Tota la comunicació d'una alteració d'encreuament s'ha de realitzar estant en comunicació telefònica simultània el Post de Comandament i les tres estacions implicades.  
Com a excepció, podrà realitzar-se la comunicació faltant l'estació que haja d'avisar (estació c), però el Post de Comandament, la comunicarà posteriorment a les altres dues.  
b) Si el tren que haja d'eixir avisat haguera efectuat ja l'eixida, el Post de Comandament valorarà si convé o no alterar l'encreuament per a no ocasionar un retard major en la circulació. En cas d'alterar-lo, el cap de circulació de l'estació on s'haja de realitzar l'encreuament efectiu (estació b), informarà d'aquesta circumstància al maquinista del tren que haja eixit sense avisar en el moment que arribe a la seua estació. No obstant això, el PM procurarà posar-se en comunicació amb el maquinista mitjançant el sistema de la radiotelefonia per a avisar-lo de l'alteració de l'encreuament.  
7. El cap de circulació que no puga admetre un encreuament, avisarà amb antelació d'aquesta circumstància al Post de Comandament. La negativa a admetre un encreuament haurà de ser justificada com cal.  
8. Si per qualsevol causa fóra convenient anul.lar una alteració d'encreuament ja establerta, aquest encreuament es considerarà, a tots els efectes, com si d'un encreuament dibuixat es tractara. Per tant, per a anul.lar aqueix encreuament ja establert s'haurà de repetir el procediment descrit en aquest article.  
Art. 25. Coordinació de la circulació. Avís d'arribada i eixida  
- La bona coordinació en el concert de la circulació de trens sota aquest sistema de blocatge es basa en l'avís de les estacions al Post de Comandament de les arribades i eixides dels trens.  
- Totes les estacions, quan observen un retard en el servei de circulació de trens que no els fóra comunicat pel Post de Comandament, ho hauran de posar en coneixement d'aquest. Per tant, quan una estació observe que un tren està a punt d'arribar-hi amb més de cinc minuts de retard, ho comunicarà al Post de Comandament perquè es prenguen les mesures necessàries.  
- De la mateixa manera, quan els trens circulen amb retard, el Post de Comandament estarà atent als avisos de les estacions, i els cridaran oportunament quan s'espere alguna comunicació i els mantindrà informats dels retards dels trens que hagen de rebre.  
Art. 26. Forma de realitzar les comunicacions  
- Les estacions, en comunicar-se amb el Post de Comandament, observaran, abans de parlar, si s'estan fent avisos per part d'una altra estació, per a evitar confondre o dificultar aquesta comunicació. Quan puguen parlar, comunicaran en primer lloc el nom de l'estació i, a continuació, l'avís.  
- Amb aquesta finalitat, el Post de Comandament, quan observe que diverses estacions es troben a l'escolta, cridarà l'atenció específicament, anomenant l'estació amb la qual vol comunicar-se, procurant evitar confusions, fins i tot sol.licitant que abandonen la comunicació les estacions no afectades, a l'espera de poder comunicar-se amb elles.  
A aquests efectes, la prioritat la tindrà el blocatge de trens, atés que pel telèfon selectiu es poden succeir d'altres comunicacions de l'explotació.  
- Quan es cursen avisos rellevants que posen a l'escolta diverses estacions, el Post de Comandament s'assegurarà que totes les estacions afectades es troben escoltant, anomenant-les per ordre i una a una.   
Cada estació confirmarà la seua presència contestant de quina estació es tracta i "a cau d'orella".  
- Queda prohibit mantenir converses alienes al servei de l'explotació.  
Art. 27. Expedició de trens amb la cantonada ocupada  
- Excepcionalment podrà expedir-se una altra circulació cap a un cantonada ocupada sense haver rebut l'avís d'arribada del darrer tren que ha circulat per aqueix cantonada, en aquests casos:  
a) Accident o socors.  
b) Expedició d'una vagoneta automòbil que haja d'operar en un punt quilomètric, sempre que les condicions de circulació o la necessitat del fet així ho aconselle. En aquest cas s'avisarà al tren que precedeix a aquesta circulació.  
c) Maniobres que hagen d'ultrapassar el senyal d'entrada o pal de punt protegit.  
- En tots aquests casos se circularà amb marxa a la vista.  
Art. 28. Circulacions no dibuixades en el llibre d'itineraris  
- Les circulacions no dibuixades en el llibre d'itineraris i que tampoc hagen sigut anunciades per ordre de servei, s'anunciaran, mitjançant telefonema, a totes les estacions obertes per les quals ha de circular el tren.   
- Als maquinistes d'aquestes circulacions se'les informarà mitjançant un BOI del recorregut que hagen de realitzar i de la denominació del tren.  
- Aquestes circulacions queden subjectes a les mateixes prescripcions quant al blocatge que la resta de trens dibuixats, si bé, quan circulen en via única, els caps de circulació que expedeixen els trens regulars que en la següent estació es creuran amb ells, hauran d'avisar als maquinistes d'aquests trens de l'esmentat encreuament.  
Així mateix, el maquinista del tren especial, haurà de conéixer amb antelació les estacions on realitzarà encreuaments.   
- Sempre que s'hagen de realitzar maniobres amb aquests trens o tornar-los a posar en circulació, el cap de circulació ho comunicarà al Post de Comandament.   
Art. 29. (En reserva)  
Art. 30. (En reserva)  
Art. 31. (En reserva)  
4. BLOCATGE ELECTRIC MANUAL (BEM) EN VIA UNICA (DIMBLOC)  
Art. 32. Com s'assegura  
Per mitjà dels senyals d'eixida de les estacions que formen la cantonada, les quals hi impedeixen l'accés de més d'un tren.  
Quan un tren es troba en una cantonada de BEM, està protegit per davant i per darrere pels senyals d'eixida de les estacions col.laterals obertes que ordenen parada.  
Les màquines o vehicles separats dels trens en la cantonada, encara que estiguen sense descarrilar, no estan protegits pel BEM. La instal.lació permet, encara que el tren haja arribat incomplet, l'alliberament del blocatge de la cantonada i, per tant, l'obertura del senyal d'eixida d'una estació, només que arribe a la col.lateral la primera part del darrer tren expedit.  
Art. 33. Funcionament dels senyals  
El senyal d'eixida d'una estació es posa en "indicació de parada" automàticament en el moment en què el primer eix d'un tren la depassa, i resta així fins que el tren arriba a l'estació col.lateral i es produeix per aquesta la normalització del blocatge.  
El senyal d'eixida de l'estació cap a la quals es dirigeix un tren resta amb la indicació de parada des del moment en què es concedeix la via per a aqueix tren fins que arriba a l'esmentada estació i es normalitza el blocatge.  
Art. 34. Expedició o pas dels trens  
Per a poder expedir o donar pas a un tren caldrà que:  
- La cantonada estiga lliure de trens.  
- Es demane i s'obtinga la via mitjançant el pupitre DIMBLOC.  
- El senyal d'eixida es trobe amb la indicació de via lliure.  
- Es done l'ordre de marxa o es presente el senyal de pas.  
Art. 35. Arribada de trens  
El cap de circulació, abans d'accionar els dispositius d'alliberament del blocatge per a donar elèctricament l'arribada del tren, s'assegurarà que:  
- Ha arribat o passat complet.  
- Està protegit pel senyal d'entrada.  
Art. 36. Anul.lació d'una petició-concessió  
Es podrà anul.lar una petició-concessió prèviament concedida únicament en aquests casos:  
- El tren per al qual s'ha fet no pot efectuar l'eixida per qualsevol causa.  
- El tren fóra autoritzat a retrocedir a l'estació emissora.  
Per a efectuar l'anul.lació de la petició-concessió, els caps de circulació de les estacions afectades es cursaran aquests telefonemes:  
 (núm. 13) "Per ...(causes)... del tren núm. ...., es demana l'anul.lació de la concessió i normalització del BEM".   
   
 (núm. 14) "Assabentat de ...(causes)... del tren núm. ........ Conforme amb la normalització del blocatge perquè no hi ha cap ciculació entre aquesta i aqueixa".   
Una volta cursats els telefonemes es realitzarà l'anul.lació corresponent.  
Queda prohibit anul.lar una petició-concessió tret dels casos que s'establesquen en els dos punts anteriors i del que disposa l'establiment del BT.  
Art. 37. Desdoblament de trens  
Podran circular trens acoblats per a ser desdoblats en un baixador entre estacions obertes, sota les següents prescripcions:  
- El cap de circulació que haja d'expedir un tren d'aquestes característiques, ho farà a l'empara del DIMBLOC, però cursarà al seu col.lateral el telefonema següent:  
(núm. 15) "Tren núm. ..... eixirà d'aquesta acoblat cap a .... Avisaré de l'arribada a aquesta del tren núm. ....".   
A la qual cosa, l'estació col.lateral respondrà amb el telefonema següent:  
(núm. 16) "Assabentat de l'acoblament del tren núm. .... cap a ......".   
- Quan torne el tren resultant del tall, l'estació que el reba cursarà a la seua col.lateral aquest telefonema:  
(núm. 8) "Ha arribat el tren núm. .....".   
A la qual cosa l'estació col.lateral respondrà mitjançant el telefonema:  
(núm. 17) "Assabentat i conforme amb l'arribada a aquesta del tren núm. .....".   
- Perquè l'estació que ha concedit la via puga normalitzar el blocatge serà condició indispensable haver rebut de l'estació emissora l'arribada del tren que ha retrocedit.  
- Als maquinistes que intervinguen en el desdoblament se'ls informarà, mitjançant BOI, de les condicions en què es realitzarà aquest.  
Art. 38. Falta de funcionament del BEM  
Quan per qualsevol causa no funcione el BEM, s'establirà el blocatge telefònic. El cap de circulació que primer tinga coneixement de la anormalitat, cursarà al de la col.lateral aquest telefonema:  
(núm. 18) "Perquè no funciona el BEM s'establece BT entre ...... i ...... Ultim tren expedit núm. ..... Ultim tren rebut núm. .....".   
   
El cap de circulació que reba el telefonema anterior respondrà amb aquest:   
(núm. 19) "Conforme amb l'establiment de BT entre ...... i ...... Ultim tren expedit núm. ....... Ultim tren rebut núm. .....".   
El cap de circulació haurà d'extendre al maquinista mitjançant BOI la següent nota:  
"Perquè no funciona el BEM entre ..... i ..... circularà a l'empara de BT.".   
Art. 39. Restabliment del BEM  
Quan torne a funcionar el BEM, el cap de circulació que ha cursat el telefonema d'establiment del BT cursarà aquest telefonema:   
   
(núm. 20) "Es restableix BEM. entre ..... i ..... Últim tren expedit núm. ..... Ultim tren rebut núm. .....".   
   
El cap de circulació que reba aquest telefonema respondrà amb aquest:  
(núm. 21) "Conforme amb el restabliment del BEM. entre ....... i ....... Ultim tren expedit núm. ...... Ultim tren rebut núm. ....... Cantonada lliure (o tren núm. ...... circulant entre ..... i .....)".   
No s'actuarà sobre el pupitre del BEM mentre que no es trobe la cantonada lliure, per haver arribat el darrer tren expedit en BT.  
Quan es produesca el restabliment del BEM estant un tren circulant pel trajecte per al qual fou establert el BT, el cap de circulació haurà d'expedir al maquinista mitjançant BOI la següent nota:   
   
"Restablert el BEM entre ...... i ......".   
   
Art. 40. Alteració d'encreuaments  
Per a l'alteració dels encreuaments previstos en el llibre d'itineraris, així com per als disposats en trens especials anunciats per ordre de servei, caldrà que entre els caps de circulació es cursen els telefonemes següents:  
(núm. 22) "Per ...(causes)... del tren núm. ...... demane el canvi d'encreuament a aquesta per al tren núm. ....".   
El cap de circulació que ho reba respondrà amb aquest:  
(núm. 23) "Conforme amb l'encreuament en aquesta del tren núm. ...... amb el tren núm. .....".   
Una vegada realitzada aquesta comunicació telefònica, efectuaran la petició-concessió de via pel sistema DIMBLOC.  
Les alteracions d'encreuaments seran comunicades als maquinistes mitjançant un BOI amb aquest text:  
"Per ...(causes) es creuarà amb el tren núm. ..... en l'estació .......".   
Art. 41. Estacions amb servei intermitent  
1. Quan una estació tancada s'incorpore al blocatge cursarà a les col.laterals aquest telefonema:  
(núm. 24) "Reprenc el servei. Digueu-me la situació dels trens".   
   
A la qual cosa les col.laterals contestaran amb aquest:  
   
(núm. 25) "Cantonada lliure entre ..... i ..... (o circulant el tren núm. ...... entre ..... i .....)".   
   
Posteriorment a l'alliberament de la cantonada prendrà el comandament del pupitre DIMBLOC i intervindrà en el blocatge.  
2. Quan una estació es trobe oberta o tancada en horari distint al dibuixat, s'avisarà d'aquesta circumstància als maquinistes que es dirigesquen cap a ella.  
3. Quan deixen de prestar servei cursaran a les sus col.laterals aquest telefonema:  
(núm. 26) "Demane el tancament amb la cantonada lliure".   
   
Contestant les col.laterals:  
(núm. 27) "Assabentat del tancament de servei (o reste en servei)".   
   
Si la contestació és afirmativa, deixarà l'estació en servei intermitent. Des d'aquest moment, la circulació quedarà concertada entre les col.laterals obertes.  
 Article 42. Expedició de trens amb la cantonada ocupada  
- Excepcionalment podrà expedir-se una altra circulació cap a una cantonada ocupada sense haver rebut l'avís d'arribada del darrer tren que ha circulat per aquesta cantonada, en aquests casos:  
a) Accident o socors.  
b) Expedició d'una vagoneta automòbil que haja d'operar en un punt quilomètric, sempre que les condicions de circulació o la necessitat del fet així ho aconsellen. En aquest cas s'avisarà al tren que precedeix a aquesta circulació.  
c) Maniobres que hagen de depassar el senyal d'entrada o pal de punt protegit.  
- En tots aquests casos se circularà amb marxa a la vista.  
Art. 43. (En reserva)  
Art. 44. (En reserva)  
5. BLOCATGE AUTOMATIC EN VIA UNICA (BAU) amb o sense CTC i ML.  
Art. 45. Com s'assegura  
El Blocatge Automàtic en Via Unica (BAU) s'assegura per mitjà de senyals automàtics que protegeixen les cantonades.  
Quan un tren es troba en una cantonada de BAU està protegit per davant pels senyals de sentit contrari que hi ha fins a l'estació immediata que ordenen la parada i, per darrere, pel primer senyal que ordena la parada.  
Art. 46. Funcionament dels senyals  
Els senyals d'entrada i eixida restaran normalment amb la indicació de parada i quan autoritzen moviments, tornen automàticament a aquesta indicació tan prompte com siguen depassats pel primer eix d'una circulació.  
Els senyals avançats presenten l'aspecte que correspon d'acord amb la indicació que done el senyal d'entrada, tret del cas en el qual el senyal d'avançada actue a més com a senyal de blocatge.  
Els senyals d'entrada i eixida poden ser accionats per mitjà de polsadors en el quadre de comandament, o bé automàticament per l'ocupació de circuits de via. Aquests senyals poden estar relacionats amb PPNN, per la qual cosa el senyal no autoritzarà moviments fins que el PN no estiga perfectament cobert.  
Art. 47. Ordre de marxa  
Es donarà al maquinista de la següent forma:  
- Amb l'ordre del senyal d'eixida quan el tren es dirigesca cap a una cantonada protegida per BAU o BAD.  
- Amb l'ordre del senyal d'eixida i el senyal de "que marxe el tren" o el senyal de pas quan el tren es dirigesca a una cantonada protegida per BT o BTC.  
Art. 48. Dispositius de blocatge  
El sistema permet blocar la secció de BAU en cada un dels sentits. En determinats trams, els blocatges i la disposició dels senyals es poden establir de manera automàtica.  
Quan una secció de BAU està blocada en un sentit determinat, és posible continuar expedint trens en aquest sentit per aquesta secció a la distància que permeten els senyals de blocatge.  
Per a invertir el sentit de blocatge en una secció cal que es trobe lliure de trens i accionar el quadre de comandament si no té seqüències automàtiques.  
Per a establir el blocatge en una secció de BAU és necessari que estiguen lliures els circuits de via compresos entre el senyal d'eixida d'una estació i el senyal d'entrada de la següent i, a més, si no autoritza el moviment automàticament, establir l'itinerari d'eixida.  
Art. 49. Intervenció en el blocatge  
a) Amb CTC:  
La direcció de la circulació, la maniobra d'agulles de les vies de les estacions, l'accionament dels senyals d'entrada i eixida, les autoritzacions de retrocés de trens, els socors i el depassament de senyals, es duran a cap per part de:  
- El cap del CTC quan funcione amb comandament centralitzat.  
- El cap de circulació, quan assumesca el control del sistema en la seua estació per estar amb el ML.  
No obstant això, el cap del CTC podrà delegar en el cap de circulació o en un altre agent caracteritzat, l'autorització de moviments de retrocés o depassament de senyals quan no puga ordenar-ho directament al maquinista o es tracte de guanyar temps.  
Els caps de circulació, els maquinistes i els especialistes d'estacions, intervindran parcialment en el blocatge amb el cap del CTC quan aquest ho dispose, per a assegurar les maniobres en vies principals, l'entrada o eixida de vies o línies no dependents del CTC, per a notificar l'apartament de trens o maniobres i per a transmetre les seues ordres.  
b) sense CTC:  
La direcció de la circulació, el control de la situació de trens, l'autorització del depassament dels senyals, retrocés, maniobres, etc., es durà a cap per part dels caps de circulació i el Post de Comandament, supervisant la regularitat dels trens.  
Art. 50. Circulació amb CTC i comandament local  
Els caps de circulació s'abstindran, en condicions normals, d'accionar el quadre de comandament local sense ordre expressa i sense autorització del cap del CTC, tret de si es tracta d'evitar accidents, ja que aleshores es podran situar agulles i senyals en la posició que aconsellen les circumstàncies.  
Si per conveniència del servei, el cap del CTC ordenarà a les estacions que s'incorporen al blocatge, funcionant normalment la instal.lació amb el comandament local, es mantindrà la circulació a l'empara del BAU amb CTC i el cap del CTC ho autoritzarà mitjançant aquest telefonema:  
(núm. 28) "Cedisc el comandament local".   
El cap de circulació que ho reba respondrà amb un d'aquests:  
(núm. 29) "Prenc el comandament local"   
   
(núm. 30) "No prenc el comandament local per ...(causes)...·".   
   
Quan l'estació torne el comandament Local al CTC cursarà aquest telefonema:  
(núm. 31) "Cedisc el comandament centralitzat".  
   
A la qual cosa el cap del CTC respondrà amb un dels següents:   
(núm. 32) "Prenc el comandament centralitzat".   
   
(núm. 33) "No prenc el comandament centralitzat per ...(causes)...".   
   
En cas que l'estació haguera de prendre el comandament per emergència, el cap de circulació cursarà, posteriorment a la presa del comandament, aquest telefonema:   
(núm. 34) "He pres el comandament local per ...(causes)...".   
Art. 51. Expedició de trens des de vies sense senyal d'eixida  
Normalment no s'expediran trens de vies sense senyal d'eixida. No obstant això, si per dificultat de la maniobra o per una altra causa, no es poguera situar el tren en una via amb senyal d'eixida, el cap del CTC o cap de circulació podrà expedir aquest, després de complir les següents prescripcions:  
1. Si el comandament és centralitzat:  
- El cap del CTC establirà l'itinerari d'accés a la via que haja de seguir el tren, si la cantonada està lliure de trens.  
- Comunicarà al cap de circulació, o si mancava al maquinista, que pot reprendre la marxa fins al següent senyal de blocatge.  
- Si hi ha cap de circulació li farà al maquinista el senyal de marxe el tren.  
2. Si el comandament és local o no hi ha CTC:  
- El cap de circulació establirà l'itinerari d'eixida i demanarà autorització al cap del CTC o al Post de Comandament per a expedir el tren.  
- Posteriorment, li farà el senyal de marxe el tren.  
Art. 52. Falta de funcionament del BAU amb i sense CTC.  
Quan falte el BAU entre dos o més estacions o per fallada de funcionament d'algun senyal i el cap del CTC o el Post de Comandament així ho decidesca, s'establirà el BTC.  
El cap del CTC o el PM cursaran als caps de circulació de les estacions afectades aquest telefonema:  
(núm. 35) "Per ...(causes)... s'estableix el BTC entre ...... i ......, circulant trens ...... (o cantonada lliure)".   
   
Els caps de circulació contestaran amb aquest:  
(núm. 36) "Conforme amb l'establiment del BTC entre ....... i .......".   
   
A partir d'aquests moments s'iniciarà la circulació a l'empara del BTC. Els maquinistes seran informats de l'establiment del BTC mitjançant aquest BOI:  
"Circula amb BTC entre ...... i ....... No funciona el BAU".   
   
Aquesta nota l'entregarà el cap de circulació de l'estació de transició per als trens que hagen de circular a partir de l'establiment del BTC.  
Si un tren circulara en un tram, quan es produïra l'establiment del BTC en aquests tram, el BOI el redactaria el cap de circulació de la primera estació oberta per la qual circule aquest tren.  
Art. 53. Restabliment del BAU amb i sense CTC  
Quan torne a funcionar el BAU el cap del CTC o el PM cursaran als caps de circulació de les estacions afectades aquest telefonema:  
(núm. 37) "Es restableix el BAU entre ..... i .....".   
   
Els caps de circulació que reben el telefonema anterior, contestaran amb aquest:  
(núm. 38) "Assabentat del restabliment del BAU entre ..... i .....".   
   
 El cap del CTC o el Post de Comandament iniciaran la intervenció en el blocatge, cessant els caps de circulació, quan hagen cursat l'avís d'arribada del darrer tren que haja circulat per la secció de blocatge a l'empara del BTC.  
Així mateix, els caps de circulació, quan reben aquest telefonema, anul.laran la informació escrita donada als maquinistes que la porten en vigor amb la següent:  
"Restablert el BAU entre ...... i ......".   
   
El cap del CTC o el PM no consideraran restablert el BAU, per a un tren que porte la nota, fins que no haja rebut la conformitat de la seua anul.lació per part d'un cap de circulació o pel mateix maquinista.  
Art. 54. Anormalitat en les comunicacions  
La falta de comunicació telefònica funcionant el BAU no requereix adoptar mesures especials.  
Si coincidint amb la falta de comunicació telefònica no funcionara el BAU s'establiria el blocatge per temps.  
Art. 55. (En reserva)  
Art. 56. (En reserva)  
Art. 57. (En reserva)  
6. BLOCATGE AUTOMATIC EN VIA DOBLE (BAD) amb CTC i ML  
Art. 58. Com s'assegura  
Per mitjà de senyals automàtiques que protegeixen les cantonades en el sentit normal de la circulació.  
Quan un tren es troba en una cantonada de BAD està protegit per davant per les condicions de circulació i, per darrere, pel primer senyal que ordena la parada.  
Art. 59. Funcionament dels senyals  
Els senyals de BAD estan normalment en indicació de via lliure, excepte els que estan relacionats amb PPNN; es posen automàticament en indicació de parada quan els depassa el primer eix d'una circulació i resten així fins que el darrer eix d'aquesta ha depassat el senyal següent.   
Art. 60. Ordre de marxa  
Es donarà al maquinista de la següent forma:  
- Amb l'ordre del senyal d'eixida quan el tren es dirigesca cap a una cantonada protegida per BEM, BAU o BAD.  
- Amb l'ordre del senyal d'eixida i el senyal de "marxe el tren" o el senyal de pas quan el tren es dirigesca cap a una cantonada protegida per BT o BTC.  
Art. 61. Intervenció en el blocatge  
La direcció de la circulació, la maniobra de les agulles de les vies de les estacions, l'accionament dels senyals d'entrada i eixida d'aquestes, les autoritzacions de retrocés de trens, els socors i el depassament dels senyals, les portaran a cap:  
- El cap del CTC quan funcione el comandament centralitzat.  
- El cap de circulació quan assumesca en la seua estació les funcions de circulació per funcionar amb comandament local.  
No obstant això, el cap del CTC podrà delegar en el cap de circulació o en un agent caracteritzat l'autorització de retrocés o depassament de senyals, quan no puga ordenar-ho directament al maquinista o es tracte de guanyar temps.  
Els caps de circulació, els maquinistes i els especialistes d'estacions, intervendran parcialment en el blocatge amb el cap del CTC quan aquest ho dispose, per a assegurar les maniobres en vies principals, l'entrada o l'eixida de vies o línies no dependents d'aquest, per a notificar l'apartat de trens o maniobres i per a transmetre les seues ordres.  
Art. 62. Circulació amb comandament local  
Els caps de circulació s'abstindran, en condicions normals, d'accionar el quadre de comandament local sense ordre expresa i sense autorització del cap del CTC, llevat si es tracta d'evitar accidents; en tal cas podran situar agulles i senyals en la posició que aconsellen les circumstàncies.  
Si per conveniència del servei, el cap del CTC ordenara a les estacions que s'incorporen al blocatge, funcionant normalment la instal.lació amb el comandament local, es mantindria la circulació a l'empara del BAD amb CTC i el cap del CTC ho autoritzarà mitjançant aquest telefonema:  
   
(núm. 28) "Cedisc el comandament local".   
   
El cap de circulació que el reba respondrà amb un d'aquests:  
(núm. 29) "Prenc el comandament local"   
   
(núm. 30) "No prenc el comandament local per ....(causes)....".   
   
Quan l'estació torne el comandament local al CTC cursarà aquest telefonema:  
(núm. 31) "Cedisc el comandament centralitzat".   
   
A la qual cosa el cap del CTC respondrà amb un d'aquests:  
(núm. 32) "Prenc el comandament centralitzat".   
(núm. 33) "No prenc el comandament centralitzat per ...(causes)...".   
En cas que l'estació haguera de prendre el comandament per emergència, el cap de circulació cursarà, posteriorment a la presa del comandament, aquest telefonema:  
(núm. 34) "He pres el comandament local per ...(causes)...".   
   
Art. 63. Expedició de trens des de vies sense senyal d'eixida  
Normalment no s'expediran trens des de vies sense senyal d'eixida. No obstant això, si per dificultat de la maniobra o per alguna altra causa, no es pogués situar el tren en una via amb senyal d'eixida, el cap del CTC o cap de circulació podrà expedir-lo, després de complir les següents prescripcions:  
1. Si el comandament és centralitzat:  
- El cap del CTC establirà l'itinerari d'accés a la via que haja de seguir el tren, si la cantonada està lliure de trens.  
- Comunicarà al cap de circulació, o si mancava al maquinista, que pot reprendre la marxa cap al següent senyal de blocatge.  
- Si hi ha cap de circulació li farà al maquinista el senyal de marxe el tren.  
2. Si el comandament és local:  
- El cap de circulació establirà l'itinerari d'eixida i demanarà autorització al Post de Comandament per a expedir el tren.  
- Posteriorment, li farà el senyal de marxe el tren.  
Art. 64. Falta de funcionament del BAD  
Quan falte el BAD entre dos o més estacions o per fallada de funcionament d'algun senyal i el cap del CTC així ho decidesca, s'establirà el BTC per una o ambdues vies.  
El cap del CTC cursarà als caps de circulació de les estacions afectades aquest telefonema:  
(núm. 39) "Per ...(causes)... s'estableix BTC entre .... i ....per ....(via parella, senar, ambdues).... circulant trens núm. ..... (o cantonada lliure)".   
   
Els caps de circulació contestaran amb aquest:   
(núm. 40) "Conforme amb l'establiment del BTC entre ...... i ..... per ...(via parella, senar, ambdues)...".   
   
A partir d'aquests moments s'iniciarà la circulació a l'empara del BTC.  
Els maquinistes de cada tren que haja de circular pel tram afectat, seren informats per escrit de l'establiment del BTC mitjançant aquest BOI:  
"Circularà amb BTC entre .... i .... No funciona el BAD."   
   
Aquesta nota l'entregarà el cap de circulació de l'estació de transició per als trens que hagen de circular a partir de l'establiment del BTC.  
Si un tren estiguera circulant en un tram, quan es produïra l'establiment del BTC en aquest tram, la nota l'efectuaria el cap de circulació de la primera estació oberta per la que circule aquest tren.  
Art. 65. Restabliment del BAD  
Quan torne a funcionar el BAD el cap del CTC cursarà als caps de circulació de les estacions afectades aquest telefonema:  
(núm. 41) "Es restableix el BAD entre ..... i ....".   
   
Els caps de circulació que reben el telefonema anterior, respondran amb aquest:  
(núm. 42) "Assabentat del restabliment del BAD entre ...... i .....".   
   
El cap del CTC iniciarà la seua intervenció en el blocatge, cessant els caps de circulació, quan hagen cursat l'avís d'arribada del darrer tren que haja circulat per la secció de blocatge a l'empara del BTC.  
Així mateix, els caps de circulació, quan reben aquest telefonema, anul.laran la informació escrita donada als maquinistes que la porten en vigor amb la següent:  
"Restablert el BAD entre ..... i .....".   
   
El cap del CTC no considerarà restablert el BAD, per a un tren que porte la nota, fins que no haja rebut la conformitat de l'anul.lació per un cap de circulació o pel mateix maquinista.  
Art. 66. Blocatge automàtic en via doble sense CTC  
Quan s'esdevinga una avaria del CTC que no afecte el blocatge automàtic ni el comandament local de les estacions, no s'establirà el BTC.  
El cap del CTC designarà quines estacions hauran de donar-li informació de l'eixida dels trens perquè aquest regule la circulació segons les necessitats del servei.  
Igualment qualsevol estació, quan haja alguna anormalitat o retard en la circulació dels trens, la comunicarà sense pèrdua de temps al cap del CTC.  
Art. 67. Anormalitat en les comunicacions  
La falta de comunicació entre estacions i el Post de Comandament, funcionant el BAD, no requereix adoptar mesures especials ni canviar de sistema de blocatge.  
Si coincidint amb la falta de comunicació telefònica, no funcionara el BAD en una o ambdues vies, s'establirà el blocatge per temps.  
Art. 68. (En reserva)  
Art. 69. (En reserva)  
Art. 70. (En reserva)  
7. BLOCATGE PER TEMPS  
Art. 71. Aplicació  
El sistema de blocatge per temps s'aplicarà en via única o via doble quan falte la comunicació telefònica i no funcione el BEM o el BA.  
Art. 72. Com s'assegura  
1. El blocatge per temps s'assegura:  
1.1 En via única: Unicament seran expedits sense petició de via els trens regulars reflectits en els llibres d'itineraris i els anunciats per ordre de servei, i es realitzaran els encreuaments en les estacions designades en aquests i quedarà establerta una única cantonada entre estacions d'encreuaments regulars.  
1.2 En via doble: Interposant entre l'expedició de dos trens consecutius, com a mínim, el temps establert pel llibre d'itineraris entre les dues estacions obertes en el sentit de la marxa del tren, més tres minuts.  
2. Quan un tren es troba en una cantonada de blocatge per temps està constantment protegit:  
2.1 En via única: per davant i per darrere, perquè no s'expedirà cap tren sense que s'haja verificat l'encreuament regular en les estacions designades en els llibres d'itineraris. Si els trens hagueren de circular consecutivament en via única, estarien protegits per darrere per la "marxa a la vista" que observarà el maquinista del tren expedit a continuació.  
2.2 En via doble: per davant per les condicions de circulació i, per darrere, per la "marxa a la vista" que observarà el maquinista del tren expedit a continuació.  
Art. 73. Expedició de trens  
Per a expedir un tren cal que:  
1. Haja transcorregut, com a mínim, el temps que té concedit el cap de l'estació immediata oberta, comptat a partir de la sortida del tren anterior d'aquest sentit, més tres minuts.  
2. El cap de circulació siga informat pel maquinista de quin tren es tracta.  
3. El cap de circulació redacte al maquinista un BOI amb aquest text:  
 "Circularà amb blocatge per temps entre ..... i ........ Ultim tren expedit d'aquesta a les ..... Circularà amb "marxa a la vista" (si cal)".   
   
4. Es done l'ordre de "marxe el tren".  
Excepcionalment, no caldrà esperar el temps previst ni ordenar la "marxa a la vista" si s'ha rebut l'avís d'arribada del darrer tren a l'estació immediata.  
En via doble, si en una via funciona el BEM o el BAD, els trens que hi circulen ho faran a l'empara d'aquests blocatges i els que vagen per l'altra via ho faran a l'empara del blocatge per temps.  
Art. 74. Circulacions no dibuixades en els llibres d'itnineraris  
Quan se circule a l'empara del blocatge per temps no s'expedirà cap tren que no estiga dibuixat en els llibres d'itineraris o anunciat per ordre de servei.  
En cas que haguera alguna circulació especial no anunciada per OS es procedirà com s'indica a continuació:  
1. Si no ha iniciat la seua circulació no efectuarà l'eixida i pel primer tren que circule s'anunciarà la supressió a les estacions.  
2. Si ha iniciat la circulació:  
2.1 En via única:  
a) Si no s'ha establert cap encreuament, la primera estació que el reba procedirà a la detenció i, si és possible, a l'apartament: Anunciarà la supressió pel primer tren que circule en aquest sentit.  
b) Si s'ha establert l'encreuament, s'haurà de verificar i, una volta fet, es procedirà com indica el punt a).  
2.2 En via doble: es procedirà a l'apartament en la primera estació que siga possible, anunciant la supressió en el primer tren que circule en aquest sentit.  
Art. 75. Anotacions en el llibre de blocatges  
El cap de circulació inscriurà les següents notes:  
1. Quan s'inicie la circulació a l'empara del blocatge per temps: "Establerta la circulació a l'empara del blocatge per temps de ........ a ....... per ....(via parella, senar, ambdues)....".  
2. Immediatament després de l'expedició de cada tren: "Ha eixit el tren ...... a la seua hora (o a les ....)".  
3. Immediatament després de l'arribada de cada tren: "Ha arribat el tren ....... a la seua hora (o a les .....)".  
Art. 76. Restabliment del BT, BTC, BEM, BAD o BAU  
a) Amb post de comandament:  
Quan el post de comandament tinga coneixement directament, o a través d'una estació, que ja hi ha comunicació telefònica, cursarà a les estacions afectades pel blocatge per temps aquest telefonema:  
 (núm. 43) "Es restableix el ...(tipus de blocatge)... entre ..... i ..... Informe del darrer tren expedit en cada sentit."   
El cap de circulació que reba el telefonema anterior respondrà amb aquest:  
(núm. 44) "Assabentat del restabliment del ...(tipus de blocatge)... Ultim tren expedit cap a .... ha sigut el núm. .... i cap a ..... ha sigut el núm. ....".   
b) Sense post de comandament:  
Quan es restablesca la comunicació telefònica el cap de circulació cursarà al de la immediata aquest telefonema:  
(núm. 45) "Es restableix ...(tipus de blocatge)... entre .... i ..... Ultim tren que ha eixit cap a aquesta ha sigut el núm. ...... a les ..... h i el darrer rebut ha sigut el núm. ..... a les ...... hores"  
El cap de circulació que el reba respondrà amb aquest:  
(núm. 46) "Conforme amb el restabliment del ...(tipus de blocatge) entre ..... i ..... Ultim tren que ha eixit per aquesta ha sigut el núm. ...... a les ...... hores i el darrer rebut ha sigut el núm. .... a les .... h.".   
Quan les cantonades queden lliures s'iniciarà la circulació a l'empara del BT.  
Al tornar a funcionar el BEM o el BA es complirà el que es disposa per al restabliment del BEM o BA, cursant els telefonemes previstos. En cas que no hi haja comunicació telefònica aquests telefonemes els enviaran els trens que circulen.  
Art. 77. (En reserva)  
Art. 78. (En reserva)  
8. BLOCATGE PER OCUPACIO  
Art. 79. Com s'assegura  
Entregant la cantonada lliure i blocat pel cap de circulació o del PM al maquinista o encarregat, per a la seua ocupació exclusiva pels trens al seu càrrec.   
Quan un tren es troba en una cantonada de blocatge per ocupació està protegit per davant i per darrere perquè no s'expedirà cap altre fins que la cantonada no haja estat desblocada.  
Els moviments en aquestes cantonades es faran en "règim de maniobres" llevat que s'establesquen condicions més restrictives.  
Art. 80. Establiment del blocatge  
1. Amb Post de Comandament:  
a) Quan el tren de treballs inicie el seu recorregut en una estació oberta:  
- El maquinista o encarregat comunicarà al cap de circulació el treball que té a càrrec seu, trajecte en què haja d'operar, per quina via o vies i l'horari d'ocupació.  
- El cap de circulació cursarà al PM aquest telefonema:  
(núm. 47) "¿Puc blocar la cantonada entre ....... i ...... per la via ....(parella, senar, ambdues)..... fins a les ......... hores?".   
- El PM respondrà amb un d'aquests dos:  
(núm. 48) "Conforme amb el blocatge entre ........ i ...... per la via ....(parella, senar, ambdues).... des de les ...... fins a les ..... hores".   
(núm. 49) "Blocatge denegat".   
- Si el PM autoritza a blocar la cantonada, el cap de circulació entregarà un BOI al maquinista o encarregat amb aquest text:  
"Blocat la cantonada entre ..... i ...... per la via .... (parella, senar, ambdues).... des de les .... fins a les .... hores".  
b) Quan el tren de treballs inicie el seu recorregut en una estació tancada o en un carregador en plena via:  
- El maquinista o encarregat demanarà, telefònicament o radiotelefònicament, autorització al PM per a accedir al tram a ocupar especificant la via o vies i l'horari d'ocupació.  
- El PM respondrà autoritzant o denegant l'accés a la via.  
Tant si el tren de treballs inicia el recorregut en una estació oberta com si l'inicia en una estació tancada o carregador en plena via, el PM haurà de cursar a les estacions obertes que siguen col.laterals de la cantonada blocat per ocupació aquest telefonema:  
(núm. 50) "Blocat la cantonada entre ...... i ...... per la via ...(parella, senar, ambdues)...".   
2. Sense Post de Comandament:  
a) Quan el tren de treballs inicie el recorregut en una estació oberta:  
El cap de circulació, quan la cantonada a blocar estiga lliure, establirà el blocatge per ocupació amb les estacions col.laterals obertes si n'hi hagura mitjançant telefonema, entregant un BOI al maquinista o encarregat amb el mateix text que el referit en el punt 1.a) d'aquest article.  
b) Quan el tren de treballs inicie el recorregut en una estació tancada o en un carregador en plena via:  
El maquinista o encarregat sol.licitarà autorització mitjançant telefonema al cap de circulació de l'estació que ha de rebre el darrer tren que circule pla cantonada afectat, i concedirà aquest també per telefonema i després establirà el blocatge per ocupació amb l'estació col.lateral oberta si n'hi haguera, el blocatge cap a una hora determinada.  
Art. 81. Desblocatge de la cantonada  
1. Amb Post de Comandament:  
a) Quan el tren de treballs finalitze el recorregut en una estació oberta:  
- El tren de treballs s'apartarà en l'estació.  
- El maquinista o encarregat comunicarà al cap de circulació la finalització dels treballs.  
- El cap de circulació cursarà al PM aquest telefonema:  
(núm. 51) "Desblocat la cantonada entre ...... i ........ per la via ...(parella, senar, ambdues)... a les .... hores".   
 - El PM respondrà amb aquest:  
 (núm. 52) "Conforme amb el desblocatge de la cantonada entre ..... i ..... per la via ...(parella, senar, ambdues)...".   
b) Quan el tren de treballs acabe el recorregut en una estació tancada o en un carregador en plena via:  
- El maquinista o encarregat, una vegada apartat i restituïts els desviaments a la posició original, comunicarà telefònicament o radiotelefònicament l'apartament del seu tren de treballs al PM, i s'identificarà prèviament.  
- El maquinista o encarregat que comunique l'apartament, ha de ser el mateix que demanà autorització per a l'inici dels treballs, llevat de causa extrema justificada.  
Tant si el tren de treballs finalitza el recorregut en una estació oberta com si ho fa en una estació tancada o carregador en plena via, el PM cursarà a les estacions col.laterals dla cantonada blocat aquest telefonema:  
(núm. 51) "Desblocat la cantonada entre ...... i ........ per la via ...(parella, senar, ambdues)... a les .... hores".   
   
2. Sense post de comandament:  
a) Quan el tren de treballs acabe el recorregut en una estació oberta:  
El cap de circulació podrà autoritzar la circulació per aquesta cantonada per tenir-lo desblocat, però cursarà prèviament, entre l'estació d'apartament i les col.laterals, telefonemes amb les fórmules recollides en el punt 1.a) d'aquest article.  
b) Quan el tren de treballs acabe el recorregut en una estació tancada o en un carregador en plena via:  
El maquinista o encarregat farà arribar a l'estació oberta que es determine un telefonema informant del desblocatge de la cantonada.  
Entre aquesta estació i les col.laterals dla cantonada que es desbloquen, es cursaran telefonemes amb idèntiques fórmules a les establertes en la lletra anterior.  
Art. 82. Expedició i apartament dels trens  
Són condicions indispensables per a l'aplicació d'aquest blocatge que:  
- Hi haja comunicació telefònica o radiotelefònica entre el maquinista o encarregat i el PM, o en defecte d'aquest darrer, entre els primers i el cap de circulació de l'estació col.lateral oberta.  
- La circulació del tren de treballs serà autoritzada pel PM o pel cap de circulació si no existira PM, els quals fixaran el temps màxim d'ocupació de la via.  
No caldrà donar l'ordre de marxa.  
Els trens de treball que circulen a l'empara d'aquest blocatge, podran ser expedits en sentit normal o a contravia, efectuar parades i retrocedir en plena via, efectuant apartament en l'estació programada amb aquesta finalitat.  
Art. 83. (En reserva)  
9. CIRCULACIÓ TEMPORAL PER VIA ÚNICA  
Art. 84. Establiment  
La via única temporal es pot establir quan:  
- No siga possible o no oferesca seguretat la circulació per una de les vies, (accident, intercepció, avaria en la via o en les instal.lacions, falta de tensió en la catenària, detenció prolongada d'un tren, etc.).  
- Es dispose per consigna, o bé ho ordene el Post de Comandament.  
El Post de Comandament i els caps de circulació prendran les mesures necessàries perquè no circule cap tren per la via inutilitzada, excepte trens de treball autoritzats.  
El Post de Comandament cursarà a totes les estacions afectades aquest telefonema:  
(núm. 53) "Per ...(causes)... s'estableix la circulació per via única ...(parella, senar)... amb BTC entre ..... i ..... El darrer tren que circula (o ha circulat) cap a ...(estació extrema cap on arriba l'establiment de la via única temporal segons el sentit normal de circulació).... ha sigut el núm. ......".   
   
Els caps de circulació que reben el telefonema anterior, si res no s'hi oposa, contestaran amb aquest:  
(núm. 54) "Conforme amb l'establiment de la circulació per via única ...(parella, senar)... amb BTC. Ultim tren que ha circulat cap a ...... ha sigut el núm. .....".   
Cursats els telefonemes anteriors quedarà establerta la circulació per una sola via en ambdós sentits, amb BTC en via única, encara que hi haja BAD.  
Les estacions extremes afectades es consideraran com d'encreuament accidental. El Post de Comandament posarà a l'escolta ambdues per a concertar la circulació de cada tren.  
Les estacions intermèdies seran informades pel Post de Comandament de les circulacions que rebran en ambdós sentits.  
Art. 85. Expedició o pas dels trens  
Per a expedir o donar pas a un tren caldrà que:  
- Es complesquen les normes previstes per a l'expedició o pas de trens amb BTC en via única.  
Excepcionalment, i quan hi ha ja i funcione el BAD amb CTC, l'estació que envie els trens en sentit normal podrà expedir-ne diversos de seguits a la distància que permeten els senyals de blocatge. Per a això, haurà de tenir concedida la via pel Post de Comandament i segons vagen arribant a l'estació de destinació, aquesta cursarà al Post de Comandament els avisos d'arribada corresponents.  
- Les estacions extremes o d'altres que designe el Post de Comandament, hauran d'informar mitjançant BOI al maquinista del tren que ha de circular a contravia mitjançant la següent nota:  
   
 "Circularà a contravia entre ..... i .....".   
   
No serà necessari aquest avís quan la via única temporal s'haja establert per consigna.  
- Als maquinistes dels trens que circulen per la seua via normal se'ls informarà mitjançant un BOI amb la següent nota:   
 "Circularà per via única temporal entre .... i .....".   
En cas que circulen per la seua via normal a l'empara del BAD amb CTC se'ls informarà mitjançant aquest BOI:  
 "Circularà per via única temporal a l'empara del BAD entre ....... i .......".   
En aquest cas els maquinistes s'atendran a les indicacions dels senyals.  
Art. 86. Restabliment de la circulació per les dos vies  
Tan prompte com es puga circular per la via que estava inhabilitada, o a partir de l'hora i data que indique la consigna que establesca la circulació per via única temporal, es restablirà la circulació en sentit normal per les dos vies, i cursarà el Post de Comandament a les estacions afectades aquest telefonema:  
 (núm. 55) "Per haver quedat lliure la via ...(parella, senar)... es restableix la circulació en sentit normal per les dues vies".   
Els caps de circulació que reben el telefonema anterior, si re no s'hi oposa, respondran amb aquest:  
(núm. 56) "Conforme amb el restabliment de la circulació en sentit normal per les dues vies".   
Abans de cursar aquests telefonemes, el Post de Comandament haurà d'haver rebut l'avís d'arribada dels trens que estaven circulant per via única temporal.  
Cursats aquests telefonemes, es podrà reprendre la circulació en sentit normal per ambdues vies.  
Art. 87. (En reserva)  
TÍTOL V  
Treballs i trens de treballs  
Art. 1. Tipus de treballs  
Els treballs realitzats en la via i les instal.lacions amb motiu del manteniment, reparació o canvi, es classifiquen, segons la repercussió en la circulació, en:  
a) Treballs compatibles amb la circulació:  
Es realitzen durant els intervals de temps que hi ha entre les circulacions, però es garanteix el pas d'aquestes pel tall, llevat de circumstàncies excepcionals.  
b) Treballs incompatibles amb la circulació:  
Es fan interrompent el servei regular de circulació.  
Art. 2. Agents responsables dels treballs  
1. Encarregat de treballs:  
Es el responsable dels equips que han d'efectuar treballs; haurà de realitzar aquestes comeses:  
- Recollir el programa de treballs i comprovar que figura el treball que ha de realitzar, i fer-ne acusament de recepció.  
- Sol.licitar autorització al PM o al cap de circulació per a ocupar la via.  
- Efectuar, dirigir i controlar els treballs i tornar la via apta per a la circulació, amb els condicionants de precaució si n'hi haguera.  
- Mantenir informat al PM o al cap de circulació de les incidències sorgides durant la marxa dels treballs i que puguen implicar un retard en la devolució de la via.  
- Ordenar l'acabament dels treballs amb antelació suficient per a tornar la via a l'hora prevista.  
- Assegurar-se del compliment de totes les normes de seguretat i coordinació establertes.  
Els equips d'agents de FGV tindran com a encarregat de treballs al seu cap natural.  
Els equips d'empreses externes a FGV tindran un encarregat de treballs designat per la mateixa empresa i habilitat per FGV; aquest encarregat de treballs tindrà totes les atribucions i obligacions recollides en aquest Reglament de Circulació, si bé FGV podrà encarregar aquesta missió a un agent propi, quan així ho estime convenient.  
2. Pilot:  
Es el responsable de la protecció del personal que haja efectuar treballs i del pas segur dels trens pel seu tall quan els treballs es realitzen amb circulació; haurà de dur endavant aquestes comeses:  
- Recollir el programa de treballs i comprovar que figura el treball que ha de realitzar, i fer-ne un acusament de recepció.  
- En aproximar-se una circulació efectuarà senyals òptics o acústiques d'avís. Ho haurà de fer amb l'antelació necessària perquè el personal tinga temps suficient per a evacuar la via i retirar els elements amb els quals estiguen treballant.  
- No efectuarà cap tasca que no estiga relacionada amb la protecció del personal.  
- S'assegurarà que es col.loquen els cartells que anuncien la zona de treballs.  
- S'assegurarà que tot el personal complesca les normes de seguretat establertes.  
- Sol.licitarà autorització al PM o a les estacions col.laterals obertes per a iniciar el treball encomanat i li'n comunicarà immediatament l'acabament.  
El pilot sempre serà un agent de FGV, tant si els equips que han de fer els treballs són interns com externs.  
Art. 3. Programa de treballs  
1. El programa dels treballs s'elabora tenint en compte les necessitats dels serveis i requereix l'acord de la Direcció de Transports, que serà l'encarregada de la publicació mitjançant la consigna de la sèrie B.  
Tant el personal que haja de realitzar els treballs com els agents de circulació, han de complir el que estableix el programa de treballs.  
2. El programa fixa el nombre de treballs, si són compatibles o no amb la circulació de trens, la naturalesa d'aquests, les hores de començament i d'acabament, la situació geogràfica, les mesures de seguretat i coordinació aplicables, la interrupció i restabliment de tensió si calia, etc.  
3. Es poden fer treballs imprevistos en els següents casos:  
- Quan per motius específics no es puguen realitzar els previstos, com per exemple: l'avaria d'una maquinària, la variació de l'estació d'apartament, etc. Aquestes causes seran sempre justificades.  
- En esdevenir-se una avaria o incidència que afecte la circulació. En aquests casos el PM o la direcció de transports podran sol.licitar a una brigada o grup d'agents que acudesca al lloc urgentment, encara que per a això haja d'abandonar el treball que estava realitzant.  
Art. 4. Definició de trens de treball, vagonetes i vehicles via-carretera  
1. Trens de treball  
Són els que circulen entre estacions, baixadors o carregadors en plena via, siguen aquestes dependències col.laterals o no, per a reparar la via i les instal.lacions, recollir o distribuir materials o efectes, etc.  
Podran estar constituïts per material ordinari, un o més vehicles motors acoblats o no, amb remolc o sense, de qualssevol característiques i sense més limitació que la resistència i el gàlib de la via (trens unitat, vagonetes automòbils, "diplorys" remolcats, maquinària de via de tota mena, etc.).  
El Post de Comandament o la direcció de transports queden facultats per a autoritzar la circulació com a trens de treballs, encara que no estiga prevista cap operació en el trajecte, quan així resulte convenient per al servei.  
Els trens de treball es classifiquen en:  
- Trens de treball de servei: quan estiga previst que operen en el trajecte assignat.  
- Trens de treball sense servei: quan no hagen d'operar en el trajecte i es realitzen per a transportar els materials o vehicles buits cap al punt de partida del tren de treballs o des del d'acabament d'aquest.  
2. Vagonetes.  
Són els petits vehicles que circulen per la via per al servei del ferrocarril. Es classifiquen en vagonetes automòbils i vagonetes sense motor o "diplorys".  
Les vagonetes automòbils podran dur-ne una altra acoblada, remolcada o empentada, quan aquesta complesca les següents condicions:  
- Disposar de fre propi i servit per un agent, que s'assegurarà del bon funcionament.  
- Disposar d'elements d'enganxada en condicions de seguretat.  
El maquinista o encarregat realitzarà l'acoblament sota la seua responsabilitat.  
3. Vehicles via-carretera.  
Són els que poden circular alternativament per la via o per la carretera.  
Aquests vehicles podran accedir a la via general des d'alguna dependència, o directament des de la carretera en les condicions que es prescriuen en l'article 7 d'aquest títol.  
Art. 5. circulació de trens de treball i vagonetes automòbils  
Els trens de treball i les vagonetes automòbils circularan a l'empara del bloqueig telefònic o per ocupació i estaran subjectes a les normes de caràcter general quant a l'anunci, ordre de marxa, documentació, etc.  
La petició de circulació dels trens de treball es farà, per part dels serveis que els hagen de fer servir, al Post de Comandament o a la direcció de transports, perquè els uns i els altres sàpien la nova situació i es garantesca la seguretat dels trens.  
No podran eixir d'un dipòsit, ni fer cap moviment dins de les estacions sense que ho autoritze el cap de circulació. No tenen marxa determinada, i es procurarà que circulen en els intervals que deixen lliures els altres trens i conservaran, per a tots els moviments, el número de l'estació d'anunci.  
L'encarregat d'un tren de treballs assumirà la responsabilitat de l'alliberament total de la seua cantonada abans de passar al següent, respecte que s'hagen enretirat els materials, ferramentes de la via, etc.  
Mentre que un tren de treballs es trobe en una cantonada de bloqueig per ocupació, la via en què es troba es considerarà interceptada, i podrà fer qualsevol moviment en el trajecte.  
Quan hi haja senyals d'eixida cap a la cantonada que ocupe, es mantindran en indicació de parada per part del cap de circulació, durant el període d'ocupació de la cantonada.  
Cada tren de treballs durà el fre suficient per a assegurar-ne la detenció i, si calia, especialment en la cua, anirà servit per un agent que serà responsable del seu funcionament.  
El maquinista o encarregat que haja firmat el BOI respectarà els horaris d'enretirada amb exactitud.  
Quan un tren de treballs ocupe una sola via, en via doble, l'encarregat adoptarà les mesures oportunes per a garantir la circulació dels trens per l'altra via.  
Quan circulen a contravia hauran de circular en "règim de maniobres" des del senyal avançat de la via normal fins a la primera agulla; d'aquest punt no passaran fins que ho autoritze un agent de l'estació, llevat que hi haja senyals a contravia o de retrocés. Atendran, en aquest cas, al que aquests ordenen.  
Cada tren de Treballs o vagoneta automòbil anirà proveïda de banderetes i fanals de mà per a poder realitzar els senyals.  
Art. 6. Circulació de vagonetes sense motor  
Podran ser muntades en plena via únicament en l'interval concedit per a la realització d'un determinat treball. Per tant, per al muntatge es requerirà la petició del pilot o de l'encarregat de treballs.  
Per a muntar-les en estacions serà necessària l'autorització del cap de circulació, el qual demanarà l'autorització del PM quan es pretenga muntar-les en vies de circulació.  
Art. 7. Circulació de vehicles via-carretera  
1. Circulació.  
Els vehicles via-carretera circularan a l'empara del bloqueig telefònic o per ocupació i en el mateix règim que els trens de treball.  
2. Accés a plena via des de la carretera.  
2.1 Accés:  
El maquinista o encarregat de treballs cursarà al PM o al cap de circulació aquest telefonema:  
(núm. 57) "...(maquinista o encarregat)... del vehicle de la via-carretera núm. .... ¿Puc accedir a la via ...(parella, senar, general)... entre les estacions de ..... i ....... en el PK ....... per a fer treballs entre les estacions de ...... i ......?"   
   
El PM o cap de circulació respondrà amb un d'aquests dos:  
(núm. 58) "Autoritzat l'accés a la via ...(parella, senar, general)... Té cantonada concedida entre les estacions de ..... i ...... a partir de les ....... hores, fins a ....(les .... hores, acabament dels treballs, etc.)....".   
   
(núm. 59) "Accés denegat".   
   
En cas d'autoritzar l'accés haurà d'establir prèviament a aquesta autorització el sistema de bloqueig que corresponga.  
Per a accedir a una estació oberta serà necessària l'autorització del cap de circulació.  
2.2 Alliberament de la cantonada:  
El maquinista o encarregat de treballs, una vegada enretirat el vehicle de la via, cursarà al PM o cap de circulació aquest telefonema:  
   
(núm. 60) "...(maquinista o encarregat)... del vehicle via-carretera núm. ..... Queda alliberat la cantonada entre les estacions de ...... i ...... a les ..... hores".  
   
Al qual el PM o cap de circulació respondrà:  
(núm. 61) "Assabentat i conforme".   
   
3. Accés a plena via des d'una estació.  
En aquest cas, es considerarà el vehicle via-carretera com una vagoneta automòbil i estarà, per tant, subjecta la seua circulació al que disposa l'article 5 d'aquest títol.  
Art. 8. Treballs en la via que es realitzn sense trens de treball, vagonetes automòbils ni vehicles via-carretera  
Aquests treballs, quan es realitzen en la caixa de la via o en la zona de seguretat, definida per dues línies imaginàries paral.leles als carrils i situades a tres metres de distància a cada costat d'aquests, es poden classificar en:  
1. Treballs compatibles amb la circulació: Hauran d'estar senyalitzats convenientment amb cartells, si és de dia, o amb il.luminació d'ambre a llampades suficient, si és de nit. En tot cas, hauran d'estar protegits per pilots, els quals demanaran autorització al PM o al cap de circulació per a accedir a la via i els notificaran l'acabament dels treballs.  
Els caps de circulació lliuraran un BOI als maquinistes que hagen de circular pel tram, en què se'ls informarà de la realització dels treballs.  
2. Treballs incompatibles amb la circulació: El pilot o encarregat de treballs demanarà autorització al PM o al cap de circulació. El PM cursarà a les estacions obertes col.laterals a la zona on es realitza el treball telefonemes per a blocar i desblocar la cantonada, d'acord amb les normes del blocatge per ocupació.  
Tots els treballs que es porten a cap sense trens de treballs són compatibles entre si i, per tant, una volta blocada la cantonada per a un d'ells, no serà necessari tornar-la a blocar.  
Art. 9. (En reserva)  
Art. 10. (En reserva)  
TÍTOL VI  
Anormalitats i accidents  
1. GENERALITATS  
Art. 1. Obligacions dels agents que detecten un perill per a la circulació  
Els agents que detecten un perill per a la circulació dels trens està obligat a:  
- Avisar immediatament del perill al Post de Comandament o, si mancava, al cap de circulació.  
- Prendre les mesures al seu abast per a evitar o reduir les conseqüències que se'n puguen derivar.  
- Fer el senyal d'"alarma" i presentar el senyal de "parada a mà" als trens que puguen arribar.  
Art. 2. Deures primordials de tots els agents en cas d'anormalitat o accident  
- Cooperar en la protecció del tren o del lloc de l'accident.  
- Atendre les persones afectades amb els elements de què es dispose o que es puguen arbitrar.  
- Deixar la via lliure tan prompte com siga possible per a restablir la circulació sense pèrdua de temps.  
Quan el fet afecte un tren en plena via, tots els agents, amb servei o sense, estaran a disposició del maquinista o agent de major categoria present, per a prestar els serveis que exigesquen les circumstàncies. Si el fet ocorre en una estació, estaran a disposició del cap de circulació o agent de major categoria que hi haja present.  
Art. 3. Actuació dels agents en sentir el senyal d'alarma  
a) Agents de servei en un tren en marxa: efectuaran parada immediata i s'apressaran a assabentar-se del que ocorre, i procediran en cada cas segons l'anomalia.  
b) El cap de circulació: no expedirà trens cap al trajecte de què es tracte, fins que estiga segur que pot fer-ho amb normalitat i ho comunicarà al seu col.lateral o al Post de Comandament perquè procedesca de la mateixa forma.  
Art. 4. Notificació de cada anormalitat o accident de circulació  
Cada anormalitat o accident que impidesca, dificulte o puga dificultar la circulació, es comunicarà immediatament, indicant el punt quilomètric, auxilis necessaris i si cal suspendre la circulació o mantenir-la, igual que les precaucions que calga tenir-hi.  
a) Caps de circulació: N'informaran telefònicament al Post de Comandament i a les estacions col.laterals, tant si la anormalitat o accident s'ha produït en la seua estació com si li ha estat comunicada des de plena via, encara que no haguera tingut conseqüències. Si la importància del cas ho exigeix, es personaran en el lloc de la anormalitat o accident.  
b) Maquinistes: N'informaran al Post de Comandament o al cap de circulació de l'estació més pròxima, encara que no haguera tingut conseqüències.  
c) D'altres agents de transports, vies, obres, instal.lacions i altres serveis: N'informaran al Post de Comandament o al cap de circulació de l'estació més pròxima.   
Tots els agents que comuniquen una anormalitat o accident hauran, a més, de donar compte per escrit al seu cap de servei.  
Si de l'accident resulten desgràcies personals (morts o ferits), el Post de Comandament ho comunicarà immediatament a Protecció Civil o, si mancava, a l'autoritat judicial competent, al cap de Post de la Guàrdia Civil o al de la comissaria de policia més pròxima.  
Art. 5. (En reserva)  
2. PARADA ACCIDENTAL DELS TRENS  
Art. 6. Casos en què el maquinista efectuarà una parada per iniciativa pròpia  
El maquinista efectuarà una parada per iniciativa pròpia en els següents casos:  
- Quan es produesca el descarrilament, el trencament de l'eix o l'incendi d'algun carruatge, o detecte que alguna caixa de greix va cremant o presenta símptomes que puga cremar.  
- Quan hi haja obstacles en la via o algun perill imminent d'atropellament a persones o vehicles.  
- Quan la via estiga tallada o interceptada o es tinguen indicis que pot estar-ho (per inundació, ensulsides, despreniments de terra o allaus, avaria en la catenària, colps bruscs en les rodes que denuncien el trencament del carril, etc).  
- Quan caiga del tren a la via alguna persona.  
- Quan hi haja sobre la via algun cadàver.  
- Quan s'aprecie una resistència imprevista en la marxa.  
- En general, quan es tinguen indicis que hi ha algun perill per a la circulació.  
En trajectes amb via doble, el maquinista que detecte alguna anormalitat en la via contigua que represente un perill per a la circulació, si no li l'han comunicada, farà el senyal d'alarma i pararà, quan així calga, per a protegir els punts en perill.  
Art. 7. Elecció del lloc per a les parades en plena via  
Quan haja que ordenar parades en plena via, es senyalarà un lloc que complesca bones condicions, sempre que siga possible, per a la seguretat del tren, dels viatgers i agents (fora dels túnels, ponts, precipicis, etc.).  
Si el maquinista té que parar per iniciativa pròpia, procurarà, tant com permeten les circumstàncies, fer-ho en un lloc que no oferesca perill per a les persones o el tren, i en el que més facilitats hi haja per a la comunicació, per a demanar o rebre socors, així com per a la represa posterior de la marxa (fora dels punts assenyalats anteriorment, prop d'un pal o senyal que tinga telèfon, en les proximitats d'una carretera, etc.).  
En els trams subterranis es procurarà parar en les estacions, mai en plena via.  
Article 8. (En reserva)  
3. INTERCEPCIO DE LA VIA  
Art. 9. Actuació en casos d'indicis de via interceptada  
Quan hi haja indicis que la via pot estar interceptada (fort temporal d'aigua, vent, obstacles, trencament de carril, avaria de catenària, etc.), es comunicarà al PM o, si mancava, al cap de circulació, i es procedirà al seu reconeixement sense pèrdua de temps.  
Aquest reconeixement es farà a peu, però el Post de Comandament o el cap de circulació ponderarà si es pot anar cap a la rodalia amb una màquina, automotor amb viatgers o sense, vagoneta automòbil, per carretera, etc.  
El maquinista serà informat, per mitjà d'un BOI o del sistema de radiotelefonia, del motiu del reconeixement.  
No s'expediran trens fins que els agents que realitzen el reconeixement comuniquen el restabliment de la circulació i amb quines condicions s'ha de fer.  
Art. 10. Actuació en casos de colps de les rodes que denuncien el trencament de carril  
El maquinista que en la marxa note colps en les rodes que puguen atribuir-se al trencament del carril, procedirà com segueix.  
a) Si porta comunicació pel sistema de radiotelefonia: efectuarà parada immediata i informarà al Post de Comandament, que, a la vista de la circulació de trens, disposarà si el reconeixement l'han de fer els agents del tren detingut o per altres mitjans.  
b) Si no porta comunicació pel sistema de radiotelefonia: efectuarà parada immediata i reconeixerà la via, i notificarà posteriorment el que haja observat a la primera estació oberta al servei. Si del reconeixement efectuat dedueix que la via està interceptada, entrarà en l'estació fent el senyal d'alarma.  
Si circula a l'empara de bloqueig automàtic actuarà d'acord amb el que especifica el punt 1.2 de l'article 12 d'aquest títol.  
Art. 11. Tall urgent de tensió en la catenària  
Es tallarà la tensió en una línia electrificada, pels mitjans més ràpids, per a evitar un perill o risc d'accident (electrocució de persones, detenir circulacions, material que entre en contacte amb la instal.lació, petició del maquinista, etc.).  
Els agents que hagen de sol.licitar el tall de tensió ho faran pels mitjans més ràpids i facilitaran les dades següents:  
- Nom i categoria de l'agent que ho sol.licita.  
- Punt quilomètric, estació o dependència des de la qual se sol.licita.  
- Motiu.  
Art. 12. Forma de protegir els punts interceptats  
Quan un agent detecte que la via està interceptada o en perill d'intercepció, per trencament de carril, despreniment, obstacles, etc., i, en cas de via doble, quan se sàpia o sospite que la via contigua està interceptada per qualsevol causa, es procedirà de la següent manera:  
1. Si l'agent que detecta és el maquinista d'un tren que circula per un tram de via única, o en via doble amb intercepció solament de la via per la qual ell està circulant:  
1.1 Si el maquinista porta comunicació pel sistema de radiotelefonia, efectuarà parada immediata i informarà al Post de Comandament, el qual disposarà si el reconeixement s'ha de fer per part dels agents del tren detingut o per altres mitjans. En aquest cas, una vegada informat el Post de Comandament, no serà necessari protegir el punt interceptat.  
1.2 Si el maquinista no porta comunicació radiotelefònica efectuarà parada immediata i reconeixerà la via, i notificarà el que detecte a la primera estació oberta al servei. Si del reconeixement efectuat es dedueix que la via està interceptada però poguera continuar la marxa i, es trobara en via única, entrarà en l'estació fent el senyal d'alarma. Si la via està interceptada i es troba circulant a l'empara del bloqueig automàtic, s'acostarà cap al següent senyal de bloqueig sense depassar-la i es posarà en comunicació amb el Post de Comandament o cap de circulació de l'estació més pròxima. En aquest cas, no serà necessari protegir el punt interceptat.  
2. Si l'agent que detecta és el maquinista d'un tren que circula per un tram de via doble en el qual està interceptada la via contigua:  
En aquest cas efectuarà parada immediata.  
Si porta comunicació radiotelefònica realitzarà una telefonada d'emergència per a comunicar la interceptació i es dirigirà, sense pèrdua de temps, cap al costat per on han de venir els trens per a efectuar a aquests el senyal de "parada a mà".  
Haurà d'allunyar-se del punt interceptat a una distància de 500 metres i restar allí fins a l'arribada del primer tren, llevat que tinga la certesa que la primera estació oberta no haja d'expedir cap tren en aquell sentit.  
3. Si la intercepció, o el perill d'intercepció és detectat per qualsevol altre agent:  
Tant en via única com en via doble, realitzarà la cobertura col.locant senyals de parada a mà, a una distància de 500 metres, a ambdós costats de l'obstacle. Si no es pogueren cobrir simultàniament els dos costats, s'iniciarà la protecció pel costat que es preveja que arribarà el primer tren.  
Art. 13. Protecció dels trens detinguts en plena via  
Quan la detenció obeesca a causes alienes als senyals fixos es protegirà de la forma següent:  
1. Trens sense descarrilar en via doble i en via única:  
No és necessària cap protecció per estar coberts pels sistemes de blocatge.  
2. Trens descarrilats parcialment:  
2.1 En via única o en via doble amb intercepció d'una sola via: no es protegiran per estar coberts pels sistemes de blocatge.  
2.2 En via doble amb intercepció de les dues vies:   
- En la via contigua es protegiran com especifica l'article anterior en el punt 2.  
- En la pròpia via no es protegiran.  
3. Trens descarrilats totalment:  
3.1 En via única o en via doble amb intercepció d'una sola via:  
- Si es circula a l'empara del BT, BTC, BEM o per ocupació, no es protegiran.  
- Si se circula a l'empara del BAU o BAD (amb CTC o sense), es protegiran amb el senyal de "parada a mà", a una distància de 500 metres a ambdós costats de l'obstacle. Si no es poden cobrir simultàniament els dos costats, s'iniciarà la protecció pel costat que es preveja que arribarà el primer tren.  
3.2 En via doble amb intercepció de les dues vies:  
- Si es circula a l'empara del BAU o BAD (amb CTC o sense), es protegiran col.locant senyals de "parada a mà" a una distància de 500 metres, tant en la via contigua, pel costat en què hagen de venir els trens, com en la pròpia, per darrere. Si no es pogueren cobrir simultàniament s'iniciarà la protecció per la via contigua.  
- Si es circula a l'empara del BT, BTC, BEM o per ocupació, es protegirà solament la via contigua.  
4. Trens detinguts circulant a l'empara del bloqueig per temps:  
En via única es protegiran per darrere i, en via doble, pel costat que es preveja que puga venir una circulació; en ambdós casos, amb senyals de parada a mà situada a 100 m del tren detingut.  
5. Trens, màquines i vagonetes automòbils per als quals es demane socors:  
En qualsevol trajecte i, circulant a l'empara de qualsevol tipus de bloqueig, es protegiran, pel costat que s'espera el socors, amb el senyal de parada a mà col.locada a 100 metres.  
Art. 14. (En reserva)  
4. INCIDÈNCIES I SOCORS  
Art. 15. Avaria d'una màquina o tren unitat  
Quan a causa d'una avaria, una màquina o tren unitat no puga seguir la marxa, el maquinista, si porta radiotelefonia, comunicarà immediatament la incidència al PM.  
Si té la seguretat de poder reparar-la en un termini de temps que provoque la menor interrupció, no efectuarà la petició de socors. En cas contrari, realitzarà la petició de socors de manera immediata, i manifestarà, a més, si pot ser remolcada o no.  
Com a orientació per al càlcul de temps que provoque la menor interrupció, cal prendre la meitat de la freqüència, en cada sentit, del tram de xarxa on s'esdevinga l'avaria.  
Si no porta radiotelefonia, s'actuarà amb els temps de menor interrupció com en el paràgraf anterior i es demanarà socors, si calguera, pel mitjà més ràpid.  
Art. 16. Petició i enviament de socors  
1. Petició de socors:  
El maquinista que haja de demanar tren de socors es dirigirà al Post de Comandament o al cap de circulació de l'estació més pròxima en els següents termes: "El tren ..... ha quedat detingut en el quilòmetre .... entre .... i .... per ............. Envie un tren de socors".  
El maquinista que efectue la petició haurà d'aportar totes aquelles dades que siguen d'interés (si hi ha ferits, descarrilaments, incendis, etc.), i a la vegada sol.licitarà els mitjans necessaris per a la resolució de la incidència.  
2. Prohibició d'efectuar moviments una volta demanat el socors:  
Des del moment en què s'haja demanat l'enviament de socors, el tren per al qual s'haja sol.licitat restarà parat, ja que podrà rebre'l per davant o per darrere.  
Si després d'haver efectuat la petició i, abans que arribe, el tren detingut estiguera en condicions de reprendre la marxa, aquest no avançarà ni retrocedirà fins que s'anul.le la petició de socors i s'obtinga autorització.  
El maquinista assegurarà la immobilitat del material per a evitar escapaments en acoblar aquest.  
3. Actuació en rebre la petició:  
El post de comandament o l'estació que reba la petició disposaran l'enviament urgent del tren o màquina de socors i el lloc en què s'ha d'apartar el tren afectat.  
El cap de circulació redactarà un BOI en què informe al maquinista del tren de socors sobre la situació del tren a socórrer i les condicions de circulació.  
Art. 17. Fusió de trens  
Quan a causa d'accident o considerable retard, un tren siga aconseguit per un altre d'idèntica naturalesa i, sempre que per les seues característiques tècniques fóra possible l'acoblament, podran fusionar-se i continuar la marxa formant un sol tren durant la resta del trajecte comú.  
Si convinguera al servei, podran separar-se de nou recobrant cada un el seu itinerari i la seua marxa independent.  
Tant la fusió com la separació seran ordenades pel Post de Comandament o el cap de circulació. Fusionats dos trens, el tren únic que es forma es designarà amb la numeració dels dos i serà regentat pel maquinista del tren que, segons l'itinerari, havia d'anar al davant. Una vegada fusionats dos trens, el Post de Comandament o el cap de circulació cursarà un telefonema a totes les estacions, fins a la darrera en què hagen d'anar fusionats, amb aquest text:  
(núm. 62) "Trens núm. ....... i ...... circularan fusionats des de ...... cap ..... amb la denominació .... (les dues numeracions)...".   
   
El cap de circulació de l'estació de la qual parteix el tren fusionat establirà un BOI que firmaran els dos maquinistes amb la següent nota:  
"Per fusió dels trens ...... i ...... circularà des d'aquesta estació fins a ......... com a tren únic núm. ....(les dues numeracions)....".   
   
Art. 18. Retrocés de trens  
Els trens i les màquines no efectuaran moviment de retrocés en plena via sense que el maquinista haja rebut per telèfon o per escrit l'autorització del cap de circulació o del Post de Comandament.  
Excepcionalment, podran retrocedir sense autorització:  
- Trens de treball i vagonetes quan operen en la cantonada de bloqueig per ocupació.  
- La primera part d'un tren que ha quedat tallat per trencament d'enganxaments o desenganxaments entre dos vehicles, quan es sàpia que la segona part s'ha detingut i es conega la seua situació, però el retrocés sols es podrà fins a unir-la amb aquesta última.  
- La màquina del capdavant d'un tren que haja sigut separada d'aquest en plena via i enviada cap al davant per a reconéixer el trajecte per sospita que la via puga estar interceptada, però el retrocés sols podrà fer-lo fins a unir-se al seu tren.  
- En casos molt excepcionals en què els trens, o les persones que en aquells viatgen, es troben davant un perill imminent (risc d'asfíxia dins d'un túnel, d'inundació en una gran avinguda d'aigua, despreniment de terres sobre el tren, etc.), el maquinista podrà prendre la determinació de retrocedir, exclusivament l'espai necessari per a evitar el perill. El retrocés haurà de fer-se amb la major precaució i a velocitat molt reduïda, sobre tot en les línies que tinguen bloqueig automàtic.  
L'agent que done l'autorització de retrocés, després de ponderar les circumstàncies concurrents, establirà les condicions en què aquest s'haja de fer, tenint en compte la longitud i les característiques del tren, els mitjans de comunicació amb el personal afectat pel retrocés i el personal disponible per a fer senyals al maquinista.  
Art. 19. Tall de trens i escapament de vehicles  
a) Tall d'un tren.  
Es considera tall d'un tren quan es fracciona en marxa i que les seues parts hagen de quedar detingudes per l'acció del fre.  
Quan el maquinista detecte un tall en el seu tren avisarà immediatament al PM i, si el material tallat ha quedat detingut i està a la vista, efectuarà el retrocés per a unir-s'hi.  
Si la parte separada del tall del capdavant no està a la vista, el maquinista continuarà la marxa fins a l'estació immediata, on entrarà donant el xiulet d'alarma i pararà per a comunicar al cap de circulació el fet.  
b) Escapament de vehicles.  
Els caps de circulació, el personal d'agulles i maniobres, així com els caps de les dependències on hi haja vehicles, prendran les mesures necessàries per a evitar que s'escapen, tant si estan efectuant maniobres com si es troben parats.  
Si es produeix l'escapament de vehicles en una estació, s'avisarà immediatament al Post de Comandament i a la col.lateral cap a la qual es dirigesca.  
Quan no es puga assegurar la detenció per altres mitjans, es procurarà detenir-los amb falques o obstacles eficaços, o fins i tot procurant el descarrilament mitjançant una agulla entreoberta, si això evita mals majors.  
Art. 20. Atemptats i apedregades en trens i estacions  
Els agents en donaran compte en l'acte al post de comandament o al cap de circulació, perquè aquests ho facen arribar a les autoritats competents, dels atemptats que es cometen contra els trens i instal.lacions del ferrocarril, que hagen impedit o pogut impdir la circulació dels trens o comprometre la seguretat dels viatgers, empleats o qualssevol altres persones: col.locació d'obstacles en la via, tall o intent de tall d'aquesta, modificació o avaria en les instal.lacions, agulles, enclavaments, senyals, línies telefòniques, material motor, etc.  
Quan un tren en marxa haja estat objecte d'apedregada, d'assalt i, en general, d'atemptat contra la circulació, el maquinista ho comunicarà al Post de Comandament o al cap de circulació més pròxim; n'indicarà la situació i les conseqüències, i ho farà constar en el document de marxa.  
El maquinista o l'interventor en ruta, si l'atemptat ocorre en un tren, o bé el cap de circulació o agent encarregat, si ocorre en una estació, efectuaran la corresponent denúncia davant l'autoritat, i cursaran, a més, una comunicació detallada i urgent a la direcció de transports, i adjuntaran un duplicat de la denúncia segellat pel jutjat, la comissaria, etc.  
Art. 21. Incendis en els trens  
Quan es declare un incendi durant la marxa, el maquinista, si porta radiotelefonia, comunicarà la incidència al PM. En qualsevol cas, detindrà el tren immediatament, llevat si es troba en un túnel o lloc que presente risc evident per a les persones, o bé es trobe molt prop d'una andana. Haurà de continuar la marxa la distància mínima indispensable per a depassar el lloc, en el primer dels casos, o fins estacionar en l'andana, en el segon.  
Una vegada detingut el tren, els agents adoptaran les mesures que aconsellen les circumstàncies i, entre elles, les següents, segons el pla d'emergències:  
- Evacuar als viatgers i persones en perill.  
- Comunicar-se pels mitjans que hi haja amb el Post de Comandament perquè aquest puga adoptar les mesures oportunes de seguretat.  
- Utilitzar immediatament els extintors disponibles i mitjans més adequats que es puguen arbitrar, procurant aïllar els vehicles incendiats.  
Sempre que siga possible, els vehicles sinistrats es deixaran en un lloc pla i, si no es pot, s'intentaran assegurar.  
Si es produeix l'incendi en una estació, serà el cap de circulació o agent encarregat el que dirigirà els treballs d'extinció i evacuació dels viatgers.  
Article 22. Atropellament de persones  
Quan s'atropelle o se sospite que s'ha atropellat en plena via alguna persona, el maquinista es pararà tan prompte com puga i, si l'atropellament l'observa qualsevol altre agent, farà immediatament el senyal de parada al maquinista.  
En qualsevol cas, si la gravetat de l'accident és evident en el moment d'haver-se produït, s'avisarà immediatament al PM per mitjà de la radiotelefonia o, si mancava, al cap de circulació, perquè aquests desencadenen les mesures de socors pertinents.  
a) Si la persona atropellada és viva:  
Se li prestaran els auxilis d'urgència, i es traslladarà el ferit, si el tipus de lesions ho aconsella, amb els mitjans més idonis de què es dispose a la localitat on es puga prestar l'assistència convenient. Per a això, es demanarà l'ajuda de les autoritats o d'altres persones presents.  
b) Si la persona atropellada resulta morta:  
El maquinista procurarà posar-se en contacte amb el PM o cap de circulació i procedirà de la següent manera:  
1. Quan el cadàver intercepte la circulació:  
1.1 Si està present l'autoritat judicial li demanarà que dispose la retirada del cadàver de la via, en compliment de les disposicions legals i mantindrà detingut el tren fins que s'haja dut a terme l'operació, moment en què podrà reprendre la marxa.  
1.2 Si no està present l'autoritat judicial, formalitzarà l'acta de retirada de cadàvers, i farà constar les circumstàncies del cas i la filiació dels testimonis. Tot seguit, ajudat per altres agents, enretirarà de la via el cadàver, i el col.locarà tan pròxim com siga possible al lloc que ocupava i en la posició més pareguda a la que tenia. Després de traslladar el cadàver fora de la via, reprendrà la marxa i deixarà a una persona per a la custòdia del cadàver fins que es presente l'autoritat judicial. El tren reprendrà la marxa i lliurarà l'acta en la primera estació oberta.  
2. Quan el cadàver no intercepte la circulació:  
Es procurarà deixar a una persona per a la seua custòdia fins que es presente l'autoritat judicial. El tren reprendrà la marxa i informarà al cap de circulació de la primera estació oberta, si no ho hagués fet abans.  
En qualsevol cas, el maquinista redactarà i firmarà la corresponent comunicació d'atropellament.  
Sempre que un tren trobe en la via, o al costat d'ella, una persona morta o ferida, haja estat o no atropellada per una altra circulació, pararà i procedirà de la forma indicada en aquest article. No pararà quan la persona atropellada estiga fora de la via i custodiada per una altra persona, mentre aqeusta no faça senyals de parada.  
Quan l'atropellament s'esdevinga en una estació, el cap de circulació procedirà com s'indica per a plena via.  
c) Comunicació a l'autoritat judicial:  
Immediatament després de tenir coneixement de l'atropellament d'una persona que haja resultat morta, es demanarà al jutge d'instrucció del terme corresponent la retirada del cadàver.  
La comunicació es farà per telèfon, i es detallaran les circumstàncies de l'accident a les autoritats (Centre de Coordinació d'Emergències, Policia, Guàrdia Civil, etc.).  
Comunicat d'atropellament  
(Aquest comunicat s'haurà de donar com més prompte millor)  
Tren...composició...data...hora...Km...pas a nivell núm....classificació...classe de senyalització...situat entre les estacions d...i d...de la línia...  
Nom i cognoms del personal del tren: maquinista..., interventor...  
Detall de l'atropellament ...  
...  
...  
Persones atropellades  
Nom i cognoms; edat; sexe; domicili; derides i gravetat.  
...  
...  
...  
Assistència practicada....  
...  
...  
Testimonis (si pot ser agents de l'autoritat o persones alienes al ferrocarril)  
Nom i cognoms; edat; domicili; DNI  
...  
...  
Observacions generals...  
...  
...  
Autoritats a qui s'ha donat compte. Jutjat...  
Dependència de la Guàrdia Civil d...  
Comissaria de Policia...  
..., d... de 199.  
L'agent  
Nota. Cas d'haver d'apartar algun cadàver de la via, si no es troba present l'autoritat judicial s'estableix el model E-8 en triplicat. L'exemplar número 1 serà lliurat al Jutjat i els altres dos al Servei.  
Acta de retirada de cadÀvers  
Es qui subscriu, empleat de la línia..., com a(càrrec o destinació que realitzeu)...i els testimonis que s'hi expressaran en virtut de la Llei d'Enjudiciament Criminal (art. 354), com que no es trobava present l'autorita judicial, fa constar: que en arribar el tren núm. ..., al km... entre les estacions d.... i d... va haver de detenir la marxa per...(Expresseu la causa de la detenció)... .  
Una vegada reconegut el lloc de l'accident, qui subscriu va trobar un cadàver el qual pel seu aspecte exterior sembla ser d... (sexe), i presenta lesions a ...(detalleu les lesions).  
Com que la seua posició en la via, segons s'indica al marge amb un línia l'extrem C de la qual representa el lloc del cap i el P els peus, interceptava el pas lliure dels trens, ha estat separat convenientment.  
De tot això s'alça acta, la qual firmen l'agent esmentat al principi, en concepte de testimonis... (nom i cognoms d'un testimoni), d... anys d'edat, veí d..., província d... i ...(nom i cognoms d'un altre testimoni), d... anys d'edat, veí d..., província d...  
..., .. d... de 199.  
Art. 23. Colisió amb vehicles  
Quan siga atropellat algun vehicle, el maquinista efectuarà una parada immediata i, si funciona el radiotelèfon i es coneix l'abast de l'accident, comunicarà amb el PM i tot seguit prestarà els auxilis necessaris. Si la via quedara interceptada pel vehicle es retiraria al més aviat possible, perquè es puga reprendre la circulació.  
Si resulta alguna persona morta o ferida es procedirà de la mateixa forma que en el cas de l'atropellament de persones.   
El maquinista redactarà i firmarà la corresponent comunicació de col.lisió.  
Comunicat de col·lisiÓ  
Aquest comunicat s'haurà de donar amb caràcter urgent en cas d'accident (col·lisió amb camions, cotxes, carros, motos o qualsevol altra classe de vehicles) tant pel cap de circulació com pel maquinista.  
Tren...Composició...Data...Hora...Km...Pas a nivell núm....denominació...classificació... senyalització... situat entre les estacions d...i d...de la línia... Nom de l'interventor en ruta... Nom del maquinista...  
Detall de l'accident...  
Dades del vehicle: classe... matrícula... nom del titular... domicili... nom del conductor... domicili... domicili... carnet de conduir de la classe... núm.... DNI...   
Assegurança obligatòria: entitat asseguradora... Domicili social... Pòlissa núm.... Termini de validesa...  
Assegurança voluntària: entitat asseguradora ... Domicili social ... Pòlissa núm. ... Plazo de validez ...  
Testimonis (Si pot ser agents de l'autoritat o persones alienes al ferrocarril)  
Nom i cognom Domicili DNI  
... ... ...  
... ... ...  
Persones accidentades:  
Nom i cognoms Domicili Gravetat Assistència  
... ... ... ...  
... ... ... ...  
Avaries en el material ferroviari i observacions generals  
...  
...  
Autoritats a qui s'ha donat compte. Jutjat...  
Dependència de la Guàrdia Civil d...  
Comissaria de Policia...  
..., d... de 199.  
L'agent  
Art. 24. Transbordament de trens de viatgers  
Quan un tren de viatgers es detinga perquè troba la via interceptada en un punt quilomètric entre estacions o bé per descarrilament, despreniments, etc., i es preveja molta demora en la normalització del servei, el maquinista ho comunicarà immediatament al Post de Comandament o a l'estació més pròxima, i concretarà aquestes dades: tren, hora, punt quilomètric, estacions col.laterals, motiu de la detenció, vehicles descarrilats, si n'hi havia, i la seua posició, l'estat dels viatgers i dels empleats, estat del terreny, si hi ha cap carretera o camí pròxim i la distància, si el lloc està en condicions per a poder fer el transbordament de tren a tren o de tren a autobús i la distància que hauran de caminar els viatgers per al transbordament, etc., amb les dades facilitades; el Post de Comandament o l'estació afectada ordenarà si cal fer transbordaments en el punt quilomètric o en l'estació.  
Si calguera fer el transbordament en el punt quilomètric el Post de Comandament o el cap de circulació acordarà amb els agents del tren i de les estacions col.laterals el que procedesca.  
Art. 25. Anormalitats i accidents diversos  
1. Quan a un tren li passe un accident en plena via, el maquinista ho comunicarà, sense pèrdua de temps, al Post de Comandament o a l'estació més pròxima i sol.licitarà socors si cal.  
2. Quan un tren es detinga per un accident alié al ferrocarril i no poguera continuar la marxa, es demanarà al Post de Comandament o a l'estació més pròxima, segons calga, l'autorització per a retrocedir a l'anterior.  
3. Com ha d'actuar els caps de circulació en cas d'accident o interrupció en la circulació:  
Quan passe un accident o es produesca una interrupció de la circulació en una estació o en un punt de trajecte, el cap de circulació en donarà compte immediat al Post de Comandament o, si mancava, a la direcció de transports; prendrà les mesures immediates que calga i efectuarà una recollida completa d'informació que transmetrà al Post de Comandament per a la planificació de les actuaciones. Una vegada feta la planificació, les posarà en marxa i farà un seguiment continu de l'evolució del fet i informarà al Post de Comandament de les variacions que es vagen produint.  
4. Accident del maquinista: si durant la marxa sobrevé un accident del maquinista, es procurarà parar el tren, deixar-lo ben frenat, i es demanarà relleu de maquinista.  
5. Reconeixement dels frens: cal, sense pèrdua de temps, reconéixer els frens quan hi haja alguna anormalitat o accident atribuïble a defecte de frenada.  
6. Actuació de la frenada automàtica per ús d'alarma des d'algun cotxe del tren:  
a) Quan el tren pare per haver sigut accionat el fre automàtic des dels carruatges de la composició, el maquinista esbrinarà des d'on s'ha usat i per quina causa.  
b) Si el fre ha sigut accionat per algun viatger utilitzant l'aparell d'alarma i el seu ús està justificat, prestarà junt als agents del tren els auxilis necessaris. Si no està justificat, prendrà nota de les dades personals del viatger o viatgers responsables (requerirà, si cal, la presència de la Policia o de la Guàrdia Civil) i donarà compte del cas a la seua direcció perquè es presente la corresponent denuncia al jutge del terme en el qual el tren haja parat.  
c) En tot cas, es procurarà que el tren estiga parat sols el temps estrictament necessari i, abans que reprenga la marxa, es restituiran a la seua posició normal els aparells del fre que hagen sigut utilitzats (aparells d'alarma).   
Art. 26. (En reserva)  
Art. 27. (En reserva)  
ANNEX NÚM. 1  
Telefonemes  
Els telefonemes que conté aquest Reglament de Circulació són els que a continuació s'indiquen:  
1. Procediment per a l'anunci i supressió de trens:  
(Núm. 1) "Post de Comandament (o estació) a ...(estacions afectades) ... anunci tren ...(.especial viatgers, especial buit, etc.) ... núm...que eixirà darrere del tren núm. ...".  
(Núm. 2) "(Estació afectada) ... a Post de Comandament (o a estació). Assabentat de la circulació del tren núm...".  
(Núm. 3) "(Estació) a (estacions afectades). Suprimesc tren núm. ... entre ...(estació A-estació B o en tot el seu recorregut)...".  
(Núm. 4) "(Estació ...) a (estació ...).Assabentat de la supressió del tren núm. ...".  
2. Petició, concessió de via i avís d'arribada en bloqueig telefònic en via única:  
(Núm. 5) "¿Puc expedir el tren núm. ... a la seua hora (o a les ...)?".  
(Núm. 6) "Expediu tren núm...".   
(Núm. 7) "Pareu tren núm. ...".   
(Núm. 8) "Ha arribat tren núm. ...".   
(Núm. 9) "¿Puc expedir tren núm. ... després que arribe a aquesta el tren núm...?".  
(Núm. 10) "Expediu tren núm. ... després que arribe a aqueixa el tren núm. ...".  
(Núm. 11) "Ha arribat tren núm. ... i ha eixit tren núm. ... la seua hora (o a les...)".  
3. Anul·lació de la petició de via en bloqueig telefònic en via única:   
(Núm. 12) "Anul·le petició de via per a tren núm. ...".  
4. Anul·lació d'una petició-concessió en bloqueig elèctrico- manual:  
(Núm. 13) "Per (causes) del tren núm. ..., se sol·licita anul·lació de la concessió i normalització del BEM".  
(Núm. 14) "Assabentat de ...(causes)... del tren núm... D'acord amb la normalització del bloqueig per no existir cap circulació entre aquesta i aqueixa".  
5. Desdoblament de trens en bloqueig elèctrico-manual  
(Núm. 15) "Tren núm. ... eixirà d'aquesta acoblat fins a ... Avisaré arribada a aquesta del tren núm. ...".  
(Núm. 16) "Assabentat de l'acoblament del tren núm. ... fins a ...".  
(Núm. 17) "Assabentat i d'acord amb l'arribada a aqueixa del tren núm. ..."  
6. Falta de funcionament del bloqueig elèctrico-manual  
(Núm. 18) "Per no funcionar el BEM s'estableix BT entre ... i ... Ultim tren expedit núm. ... Ultim tren rebut núm. ...".  
(Núm. 19) "D'acord amb l'establiment de BT entre ... i ... Ultim tren expedit núm. ... Ultim tren rebut núm. ...".  
7. Restabliment del bloqueig elèctrico-manual  
(Núm. 20) "Es restableix BEM entre ... i ... Ultim tren expedit núm. ... Ultim tren rebut núm..."   
(Núm. 21) "D'acord amb el restabliment del BEM entre ... i ... Ultim tren expedit núm. ... Ultim tren rebut núm. ... Cantó lliure (o tren núm. ... circula entre ... i ...)".  
8. Alteració de cruïlles en bloqueig elèctrico-manual  
(Núm. 22) "Per ...(causes)... del tren núm...Sol·licite canvi de cruïlla a aqueixa per al tren núm...".  
(Núm. 23) "D'acord amb la cruïlla en aquesta del tren núm. ... amb el tren núm. ..." .  
9. Estacions amb servei intermitent en bloqueig elèctrico-manual  
(Núm. 24)"Restablesc servei. Digueu-me situació dels trens".  
(Núm. 25) "Cantó lliure entre ... i ... (o circulant tren núm. ... entre ... i ...)".  
(Núm. 26) "Sol·licite tancament amb cantó lliure".  
(Núm. 27) "Assabentat del tancament de servei(o continueu en servei)".  
10. Circulació amb CTC i comandament local en bloqueig automàtic en via única  
(Núm. 28) "Cedesc comandament local".  
(Núm. 29) "Prenc comandament local".  
(Núm. 30) "No prenc comandament local per ...(causes)...·"   
(Núm. 31) "Cedesc comandament centralitzat".  
(Núm. 32) "Prenc comandament centralitzat".  
(Núm. 33)"No prenc comandament centralitzat per...(causes)...".  
(Núm. 34) "He pres el comandament local per ...(causes).."   
11. Falta de funcionament del bloqueig automàtic en via única  
(Núm. 35) "Per ...(causes)... s'estableix el BTC entre ... i ..., circulen trens ... (o cantó lliure)".  
(Núm. 36) "D'acord amb l' establiment del BTC entre ... i ...".  
12. Restabliment del bloqueig automàtic en via única  
(Núm. 37) "Es restableix el BAU entre ... i ...".  
(Núm. 38) "Assabentat del restabliment del BAU entre ... i ...".  
13. Circulació amb comandament local en bloqueig automàtic en via doble  
(Núm. 28) "Cedesc comandament local".  
(Núm. 29) "Prenc comandament local"  
(Núm. 30) "No prenc comandament local per ...(causes)..."  
(Núm. 31) "Cedesc comandament centralitzat".  
 (Núm. 32) "Prenc comandament centralitzat".  
(Núm. 33) "No prenc comandament centralitzat per...(causes)...".  
(Núm. 34) "He pres el comandament local per ..(causes)..."  
14. Falta de funcionament del bloqueig automàtic en via doble  
(Núm. 39) "Per ...(causes)... s'estableix BTC entre ...i. ...per ...(via parella, imparella, ambdues). Circulen trens núm. ... (o cantó lliure)".  
(Núm. 40) "D'acord amb l'establiment del BTC entre ... i ... per ...(via parella, imparella, ambdues)...".  
15. Restabliment del bloqueig automàtic en via doble  
(Núm. 41) "Es restableix el B.A.D. entre ... i ...".  
(Núm. 42) "Assabentat del restabliment del BAD entre ... i ...".  
16. Restabliment de qualsevol tipus de bloqueig en bloqueig per temps  
(Núm. 43) "Es restableix el ...(tipus de bloqueig).. entre ... i ... Informeu de l'últim tren expedit en cada sentit".  
(Núm. 44) "Assabentat del restabliment del ...(tipus de bloqueig)... Ultim tren expedit cap a ... ha estat el núm. ... i cap a ... ha estat el núm. ...".  
(Núm. 45) "Es restableix ..(tipus de bloqueig)... entre i ... Ultim tren que ha eixit cap a aqueixa ha estat el núm... a les ... h i l'últim rebut ha estat el núm. ... a les ... h".  
(Núm. 46) "D'acord amb el restabliment del ...(tipus de bloqueig)... entre ... i ... Ultim tren que ha eixit cap a aqueixa ha estat el núm. ... a les ... h i l'últim rebut ha estat el núm. ... a les ... h".  
17. Establiment del bloqueig per ocupació  
(Núm. 47) "¿Puc bloquejar el cantó entre ... i ... per la via ...(parella, imparell, ambdues)... fins a les ... hores?".  
(Núm. 48) "D'acord amb el bloqueig entre ... i ... per la via ...(parella, imparell, ambdues)... des de les ... fins a les ... h".  
(Núm. 49) "Bloqueig denegat".  
(Núm. 50) "Bloquejat el cantó entre ... i ... per la via ...(parella, imparella, ambdues)...".  
18. Desbloqueig del cantó en bloqueig per ocupació  
(Núm. 51) "Desbloquejat el cantó entre ... i ... per la via ...(parella, imparella, ambdues)... a les ...hores".  
(Núm. 52) "D'acord amb el desbloqueig del cantó entre ... i ... per la via ...(parella, imparella, ambdues)...".  
19. Establiment de la circulació temporal per via única  
(Núm. 53) "Per ...(causes)... s'estableix la circulació per via única ...(parella, imparella)... amb BTC entre ... i ... L'últim tren que circula (o ha circulat) cap a ...(estació extrema fins a on arriba l'establiment de la via única temporal segons el sentit normal de circulació)... ha estat el núm. ...".  
(Núm. 54) "D'acord amb l'establiment de la circulació per via única ...(parella, imparella)...amb BTC Ultim tren que ha circulat cap a ... ha estat el núm...".  
20. Restabliment de la circulació per les dues vies en circulació temporal per via única  
(Núm. 55) "Per haver quedat lliure la via ...(parella, imparella)... es restableix la circulació en sentit normal per les dues vies".  
(Núm. 56) "D'acord amb el restabliment de la circulació en sentit normal per les dues vies".  
21. Circulació de vehicles via-carretera.  
(Núm. 57) "...(Maquinista o encarregat)... del vehicle via carretera núm. ... ¿Puc accedir a la via ...(parella, imparella, general)... entre les estacions de ... i ... en el PK ... per a efectuar treball entre les estacions de ... i ...?".  
(Núm. 58) "Autoritzat l'accés a la via ...(parella, imparella, general). Té cantó concedit entre les estacions de... i ... a partir de les ... h, fins a les...h., acabament dels treballs etc.)...".  
(Núm. 59) "Accés denegat".  
(Núm. 60) "...(Maquinista o encarregat)... del vehicle via carretera Núm. ... Queda lliure el cantó entre les estacions de ... i ... a les ... h".  
(Núm. 61) "Assabentat i d'acord".  
22.Fusió de trens  
(Núm. 62) "Trens núm. ... i ... circularan fusionats des de ... fins a ... amb la denominació ... (les dues numeracions)...".