Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9308, del 29-03-2022 (2022/2403)

RESOLUCIÓ de 10 de març de 2022, del director General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la Resolució de 9 de juliol de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals, al terme municipal de Peníscola (Castelló), expedient 020/2012/AIA, i de la Resolució complementària, de data 18 de setembre de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, i de la Resolució complementària, de data 9 de desembre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9308

Data del DOGV
:   29-03-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/2403


Data del document
:   10-03-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Peníscola
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 10 de març de 2022, del director General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la Resolució de 9 de juliol de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals, al terme municipal de Peníscola (Castelló), expedient 020/2012/AIA, i de la Resolució complementària, de data 18 de setembre de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, i de la Resolució complementària, de data 9 de desembre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental. [2022/2403]  
En data 9 de juliol de 2012, es va dictar la resolució de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial per la qual es va formular la declaració d'impacte ambiental del projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals, al terme municipal de Peníscola (Castelló), expedient 251/2002/AIA. En data 18 de setembre de 2013, la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial va dictar la resolució complementària de la declaració d'impacte ambiental. En data 9 de desembre de 2021, la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental va dictar una resolució complementària de la declaració d'impacte ambiental. De conformitat amb el que es preveu en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, i tal com es recull en el punt resolutiu de l'apartat quart de la declaració d'impacte ambiental, apartat tercer de la primera resolució complementària, i apartat segon de la segona resolució complementària, s'havien de publicar en el Diari Oficial, sense que en conste, fins hui, la publicació efectiva.  
  
En compliment de la normativa en matèria d'avaluació d'impacte ambiental i als efectes que preveu la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, s'ordena publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les resolucions esmentades, el text de les quals s'inclou com a annex.  
  
València, 30 de juliol de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.  
  
  
  
ANNEX I  
«Resolució de 9 de juliol de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals, al terme municipal de Peníscola (Castelló).  
  
Expedient: 020/7690-FKB  
Projecte: Projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Peníscola  
Òrgan promotor: EPSAR  
Òrgan substantiu: Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua  
Localització: terme municipal de Peníscola (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la definició de les obres per a l'execució d'una nova estació depuradora d'aigües residuals (d'ara en avant, EDAR) a Peníscola, i els col·lectors necessaris per a conduir l'aigua residual, des del punt en què s'emmagatzema fins a la planta de tractament, i l'aigua depurada, des de l'origen fins al punt d'abocament.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
En l'actualitat, hi ha una xarxa de clavegueram unitària que condueix les aigües residuals generades a una estació de pretractament d'aigües residuals (d'ara en avant, EPAR), amb desbast i desarenador-desgreixador, des d'on s'impulsen a l'emissari submarí.  
Hi ha problemes de falta de capacitat en els col·lectors de la zona urbana de la platja, en la zona més pròxima a la marjal de Peníscola.  
L'EPAR actual està situada davall de la seu actual de l'Ajuntament de Peníscola, al costat de la platja sud de la localitat, mentre que la futura EDAR es planteja en una parcel·la confrontant amb la rambla d'Alcalà i creua les infraestructures lineals de l'N-340 i l'AP-7, a uns 6 km de l'EPAR, completament allunyada del nucli urbà. La connexió amb l'emissari submarí es produeix en la mateixa EPAR.  
El projecte pretén la construcció i el funcionament d'una EDAR nova (per a un cabal mitjà de 24.000 m³/dia i 104.000 habitants equivalents, i disposa d'un espai suficient per la seua ampliació), dels col·lectors (per a un cabal de 36.000 m³/dia) des de l'EPAR actual fins a l'EDAR futura (de capacitat igual), la nova conducció des de l'EDAR fins a l'emissari submarí, la demolició i el condicionament de les instal·lacions actuals de l'EPAR que queden en desús.  
Els col·lectors parteixen de l'EPAR actual fins a la futura EDAR. Per als col·lectors actuals que obtenen l'EPAR, està prevista una millora de les condicions dels que es troben més deteriorats. En l'EPAR actual es farà una modificació del bombament perquè servisca d'origen a la impulsió nova. El traçat dels col·lectors es basa en els carrers i els camins existents. Aquesta línia compta amb quatre estacions de bombament d'aigües residuals (d'ara en avant, EBAR) i una arqueta de trencament.  
El projecte de l'EDAR preveu una línia d'aigües (amb pretractament, tractament biològic i tractament terciari) i una altra de fangs.  
El pretractament compta amb: una cambra d'arribada i distribució de l'aigua residual a les diverses línies de desbast, tres canals de desbast, dos canals desarenadors-desgreixadors i un separador de greixos i arenes.  
El tractament biològic s'efectuarà mitjançant el procés de fangs activats de ventilació prolongada. La decantació secundària està formada per tres decantadors circulars amb recirculació de fangs.  
El tractament terciari compta amb filtres d'arena, desinfecció amb radiació ultraviolada i desinfecció mitjançant hipoclorit sòdic.  
Els fangs en excés del reactor biològic s'enviaran directament als espessidors de fangs per gravetat. Per al condicionament del fang s'utilitzarà l'addició de polielectròlit. Posteriorment, es procedirà a deshidratar mecànicament els fangs i a emmagatzemar-los en una tremuja. El fang es traslladarà en contenidors degudament tancats.  
Per a evitar la mala olor es durà a terme la desodoració dels punts que generen mala olor.  
L'EDAR abocarà a la mar per mitjà de la construcció d'un emissari terrestre, que connectarà amb l'emissari submarí existent. Per als abocaments accidentals i pluvials s'ha previst un sobreeixidor que utilitzarà el col·lector de pluvials que aboca a la rambla d'Alcalà.  
La conducció des de l'EDAR fins a l'emissari segueix un traçat paral·lel als col·lectors que condueixen l'aigua residual des de l'EPAR fins a l'EDAR.  
També està prevista la reutilització directa d'un terç del cabal depurat per al reg de zones verdes i cultius. Es projecta un depòsit per a aigua regenerada.  
  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 24 de febrer de 2012 va tindre entrada en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient l'expedient administratiu, el projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'integració paisatgística del Projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Peníscola, remesos per la Direcció Territorial de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient de Castelló, en què s'incoava l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
2. Antecedents  
Com a antecedent d'aquest projecte, es va tramitar l'avaluació d'impacte ambiental (162/8584-PBG) d'una altra planta depuradora situada al terme municipal de Peníscola, en la parcel·la 90, polígon 7. Aquest procés es va concloure amb una estimació d'impacte ambiental favorable, supeditada al compliment d'una sèrie de condicionants. Aquesta ubicació coincideix amb l'alternativa 1 proposada en l'estudi d'impacte ambiental.  
També, com a antecedent d'aquest projecte, es va tramitar l'avaluació ambiental del Pla especial de reserva de l'estació depuradora d'aigües residuals a Peníscola (315/5640-MXJ). En aquest expedient es va avaluar ambientalment la reserva de sòl per a la ubicació de la instal·lació de la depuradora, en les parcel·les 43 i 91 a la 103 del polígon 2, que coincideix amb l'alternativa 2 i és la que ara es presenta com a solució triada en l'estudi d'impacte ambiental.  
L'objecte d'aquest expedient és l'avaluació d'impacte ambiental de la mateixa planta depuradora i dels col·lectors.  
Segons el Decret 201/2008, de 12 de desembre, del Consell, pel qual es regula la intervenció ambiental en les instal·lacions públiques de sanejament d'aigües residuals, les infraestructures públiques de tractament d'aigües residuals es tramitaran com un pla especial. Com s'ha indicat, ja es va tramitar el Pla especial de reserva de la depuradora. No es tramita respecte dels col·lectors, atés que l'òrgan substantiu disposa de l'acord de la Junta de Govern Local de compatibilitat des del punt de vista urbanístic i territorial del projecte.  
3. Informació pública  
En data 18 de gener de 2012, l'EPSAR emet el certificat del tràmit d'informació pública, iniciat mitjançant la publicació en el DOGV núm. 6667, de 9 de desembre de 2011, per un termini de 30 dies hàbils, en el qual s'indica que no s'han rebut al·legacions al projecte, a l'estudi d'impacte ambiental ni a l'estudi d'integració paisatgística.  
Així mateix, es disposa d'un certificat de l'Ajuntament de Peníscola, de data 27 de gener de 2012, en el qual s'acredita l'absència d'al·legacions.  
4. Consultes  
S'han efectuat consultes als departaments de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient següents:  
- Direcció General de Qualitat Ambiental  
- Direcció General de Medi Natural  
- Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló  
- Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques  
A continuació, es resumeixen els informes principals obtinguts com a resposta a les consultes realitzades. S'hi adjunta una còpia dels informes complets.  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural.  
Rebut el 30 de març de 2012, que informa del següent:  
«[?] El projecte «Construcció de la nova EDAR i col·lectors generals de Peníscola» analitzat no afecta el patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
Així mateix, es recorda que:  
Qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica s'ha de comunicar immediatament a l'administració competent i totes les remocions de terres que puguen afectar possibles àrees amb restes arqueològiques o paleontològiques han de comptar amb l'autorització deguda d'aquesta direcció general. [?] Si a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores es produïren variacions pel que fa a la proposta informada, aquesta s'haurà de sotmetre de nou a l'informe.»  
Informe de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Rebut el 2 d'abril de 2012, que informa del següent:  
«En matèria de contaminació acústica:  
[?] la nova EDAR complirà els límits de recepció externs que es defineixen en la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002 [?] per a zones d'ús industrial, que es troben en 70 dBA durant el període diürn i 60 dBA durant el període nocturn.  
L'estimació s'ha fet en punts situats dins de la parcel·la, tot i que en el perímetre d'aquesta també es compliran els nivells sonors per a aquest ús. Així mateix, es determina que en les estacions de bombament no es compliran els nivells especificats en la llei. No obstant això, amb l'objectiu d'assegurar el compliment dels nivells sonors, s'han definit una sèrie de mesures correctores que són d'execució obligada.  
  
Es recorda que, tal com s'especifica en l'article 37 de la Llei 7/2002, els titulars d'instal·lacions susceptibles de generar sorolls i vibracions hauran de fer un autocontrol de les emissions acústiques quan les posen en marxa i, almenys, cada cinc anys, si així s'estableix en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental o en el de qualificació de l'activitat.  
L'auditoria acústica l'ha d'efectuar una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica. Aquesta auditoria s'haurà de dur a terme a l'inici de l'exercici de l'activitat o posada en marxa i, almenys, cada cinc anys o en un termini inferior si així s'estableix en el procediment en què s'avaluarà l'estudi acústic.  
En matèria d'emissions atmosfèriques:  
[?]Els titulars de les instal·lacions minimitzaran les emissions a l'atmosfera i aplicaran, en la mesura que siga possible, les millors tècniques disponibles i els procediments més adequats que minimitzen l'impacte en la qualitat de l'aire en la zona d'influència.  
Els elements necessaris per al compliment de les disposicions relatives al control i la minimització de les emissions hauran d'estar operatius en el moment de la posada en marxa total o parcial de la instal·lació i mentre es trobe en funcionament.»  
«[?] El Servei de Gestió de Residus, en l'àmbit de les seues competències, fa les consideracions següents:  
1. Si a l'activitat li correspon un CNAE93-Rev1 dels que s'inclouen en l'annex I «Activitats potencialment contaminants del sòl», del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminants i sòls contaminats, el titular de l'activitat està obligat a remetre a la Direcció General de Qualitat Ambiental un informe preliminar de situació per a cadascun dels sòls en els quals es desenvolupa aquesta activitat.  
  
2. Durant la fase de construcció del projecte objecte de la consulta efectuada, a més dels requisits que exigeix la legislació sobre residus, caldrà ajustar-se al que s'estableix en el Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i la gestió dels residus de construcció i demolició.  
3. En el desenvolupament de l'activitat de tractament d'aigües residuals, que es descriu en la documentació aportada, es generen residus perillosos i no perillosos que s'hauran de gestionar de manera adequada. En aquest sentit, caldrà ajustar-se al que s'estableix en la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, així com al Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, de 14 de maig, bàsica de residus tòxics i perillosos, de manera que en la mesura que siga possible es previnga la generació de residus i es mitiguen els impactes adversos sobre la salut humana i el medi ambient associats a la producció i la gestió de residus.»  
Informe de la Direcció Territorial de Castelló.  
Rebut el 18 d'abril de 2012, que informa del següent:  
«[...] Cal destacar que la major part del traçat de les conduccions afecta terrenys de cultiu, camins rurals, zones de servitud de carreteres i vials en sòl urbà, per la qual cosa les afeccions ambientals es preveuen d'escassa entitat i principalment centrades en la fase d'execució de les obres.  
[?] Es comprova que les afeccions ambientals més significatives es poden produir en els trams del traçat que discorren pròxims a terrenys naturals com la marjal de Peníscola. En aquest sentit, l'execució dels col·lectors de l'eix 1-tram A des de l'EBAR Estany fins a l'arqueta de descàrrega del vial Peníscola-Benicarló, pot afectar les condicions naturals de la zona humida a causa de les afeccions pel trànsit de maquinària, els moviments de terra o la gestió inadequada dels residus d'obra.  
  
Com a mesures correctores que s'haurien de considerar per a l'adequació ambiental del projecte s'assenyalen les següents:  
a) S'ha de dur a terme una remodelació dels col·lectors existents, principalment en el sector platja i que conflueixen en l'EBAR Estany, ja que presenten fuites importants que afecten la marjal de Peníscola i les séquies limítrofes.  
b) Abans de l'inici de les obres s'ha de jalonar la superfície d'ocupació d'aquestes.  
c) S'ha de fer una selecció dels residus que s'hagen produït en les obres per a lliurar-los al gestor autoritzat. En el cas dels materials sobrants de l'excavació, s'han d'eliminar en un abocador controlat o s'han de valorar.  
d) Els talussos de desmunt o terraplé que es generen en el moviment de terres en l'encreuament amb la rambla d'Alcalà i en l'EDAR s'han de restaurar convenientment.  
e) Una vegada finalitzades les obres, s'han de restituir els terrenys a l'estat anterior i reposar les servituds i els serveis afectats.  
f) S'ha de conservar la terra vegetal de les parcel·les de l'EDAR per a utilitzar-la posteriorment en l'enjardinament i la restauració.  
g) Es recomana conservar dels exemplars arboris adults de garroferes i oliveres que hi ha en les parcel·les 98 i 99 del polígon 2 del terme municipal de Peníscola per a l'adequació paisatgística de l'EDAR.  
  
h) S'han d'evitar els abocaments d'aigua sense tractar o únicament pretractada a la rambla d'Alcalà.  
i) S'haurien d'instal·lar sistemes de desodoració, tant en l'EDAR com en les estacions de bombament.  
j) Es recomana substituir la plantació de Pittosporus tobira (pitòspor) en la part exterior del tancat, per alguna altra espècie de caràcter autòcton.  
Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Rebut el 4 de maig de 2012, que informa del següent:  
«La futura EDAR se situarà sobre el paisatge de rellevància regional d'Olivares de Sant Rafael (segons el que s'estableix en la directriu 53 del Decret 1/2011, pel qual s'aprova l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana).  
Analitzada la documentació que hi ha en aquest servei, s'observa que el contingut de l'estudi d'integració paisatgística es considera suficient per a valorar la incidència de la instal·lació projectada de conformitat amb el que s'estableix en els articles 52 i 57 de l'RPJECV. No obstant això, s'hauran d'aportar els resultats del Pla de participació pública, de conformitat amb el capítol II del títol I de l'RPJECV, amb l'objecte i el contingut que regulen els articles 15 i 16 d'aquest reglament.  
Quant a la tipologia edificatòria proposada per a les EBAR, s'haurà de tindre en compte el que s'estableix en les normes d'aplicació directa de l'RPJECV («les edificacions en sòl no urbanitzable hauran de ser concordes amb el seu caràcter aïllat i harmonitzar amb l'ambient rural i l'entorn natural?»), i s'hauran de proposar els materials, els colors i la coberta que s'ajusten a l'entorn en el qual se situaran.  
Per tot això, s'emet un informe favorable, sempre que es duguen a terme les condicions «Mesures d'Integració Paisatgística i Programa d'Implementació» fixades en l'estudi d'integració paisatgística, així com la condició establida quant a la tipologia edificatòria de les EBAR, tot això en compliment del que s'estableix en l'LOTPP i l'RPJECV. S'ha d'aportar la justificació de l'execució del Pla de participació pública i els resultats que se n'obtinguen han de ser concordes amb la solució adoptada. En cas contrari, l'estudi d'integració paisatgística serà objecte d'un nou informe per aquest servei.»  
Rebut el 13 de juny de 2012, que informa del següent:  
«[?] Dins de la documentació presentada hi ha, com a annex a la memòria, un estudi d'inundabilitat a aquest efecte, referit a l'EDAR. L'estudi d'inundabilitat consta dels apartats requerits segons la normativa del PATRICOVA. Fa una anàlisi hidrològica i hidràulica de la rambla d'Alcalà de manera correcta i justifica que la parcel·la no es troba afectada per risc d'inundació. S'analitza el flux tant en règim permanent com en règim variable. Els resultats s'obtenen mitjançant el modelatge unidimensional de tipus Hec-Ras. [?] Es conclou que la parcel·la en què es pretén situar la nova EDAR de Peníscola, objecte d'aquest informe, no es troba afectada per risc d'inundació. [?] Per tot el que s'ha exposat, i sobre la base de la normativa del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de riscos d'inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), l'àmbit que preveu el Projecte d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors de Peníscola (Castelló) corresponent a l'EDAR no es troba afectat per risc d'inundació d'acord amb el que s'estableix en els documents normatius del PATRICOVA. Pel que fa als col·lectors, cal ajustar-se al que disposa l'article 26.5 de la normativa del PATRICOVA, sobre col·lectors d'aigües residuals, que es disposaran per davall de les conduccions d'altres serveis bàsics. Així mateix, aquests col·lectors seran exclusivament per a aigües residuals i es disposaran per davall de les conduccions d'altres serveis bàsics. A més, aquests col·lectors seran exclusivament per a aigües residuals i no s'admetrà cap connexió amb la xarxa de pluvials».  
  
Informe de la Direcció General de Medi Natural.  
Rebut el 21 de juny de 2012, que informa del següent:  
A efectes forestals i de vies pecuàries:  
«[?] Els terrenys sobre els quals es localitza el projecte de referència estan classificats com a terreny no forestal en l'Inventari forestal de la Comunitat Valenciana [?].  
Es dedueixen les següents afeccions sobre vies pecuàries:  
- VP núm. 3 «Assagador del camí del Pebret» [?]. El recorregut coincideix amb aquesta via pecuària en 26 metres lineals. Així mateix, es detecten dues interseccions amb aquesta via [?].  
- VP núm. 1 «Assagador de la Creu» [?]. El recorregut del col·lector tindrà una intersecció amb aquesta via pecuària [?].  
- VP núm. 5 «Assagador del camí dels Moliners» [?]. El recorregut del col·lector tindrà una intersecció amb aquesta [?] i a partir d'ací, aquest col·lector discorrerà al llarg de 151 metres lineals per aquesta via pecuària fins a arribar a la parcel·la on es troba l'EDAR.  
Així mateix, la part est de la parcel·la on es pretén situar l'EDAR limita amb aquesta via pecuària en una longitud de 164 metres lineals.»  
  
A efectes de gestió d'espais naturals:  
«La depuradora s'instal·larà en un punt molt allunyat de la població, en les proximitats del peatge de l'AP-7, per la qual cosa l'impacte que tindrà sobre la zona humida serà nul. Quant als col·lectors, vorejaran la zona protegida, des de l'inici fins al punt més septentrional d'aquesta. No obstant això, discorreran en tot el traçat sobre la via asfaltada que circumda la marjal; per la qual cosa, si s'executen adequadament, l'impacte tampoc serà significatiu. La depuradora està prou dimensionada.  
  
Tanmateix, cal indicar que, en l'actualitat hi ha problemes greus de contaminació de la séquia Sangonera, que discorre per la zona més oriental de l'aiguamoll, ja que els col·lectors existents són absolutament insuficients per a la recollida adequada de tots els abocaments generats per la zona urbanitzada de la platja, en el front litoral de la marjal. Si això no se soluciona, l'execució de la depuradora i de la nova xarxa de col·lectors no resoldrà el principal problema ambiental generat per les aigües sense depurar que contaminen la zona humida i causen un problema greu a un municipi tan turístic. Per tant, es proposa que es reconsidere el projecte per a incloure l'execució d'un col·lector nou que reculla les aigües sense depurar del front costaner.  
Quant a les mesures correctores, únicament cal assenyalar que la realització d'obres de moviments de terres en les proximitats d'una zona humida solen comportar l'aterrament de les zones més externes. Per tant, s'ha d'extremar la vigilància sobre les zones de depòsit temporal i definitiu de les terres extretes que s'han de situar sempre a l'altre costat de la via, i els col·lectors hauran de discórrer sempre pel marge de la via oposat al de la marjal.»  
  
Afeccions legals  
Les afeccions legals principals estan associades al traçat dels col·lectors. Es poden afectar zones catalogades com a inundables segons el PATRICOVA, la zona humida de la marjal de Peníscola i les vies pecuàries de l'assagador de la Creu, l'assagador del camí dels Moliners i l'assagador del camí del Pebret.  
  
Consideracions ambientals  
S'ha presentat un estudi d'alternatives de la depuradora pel que fa a la ubicació de la instal·lació i al disseny del tractament.  
Per a la ubicació de la instal·lació s'han estudiat tres alternatives:  
ALTERNATIVA 0: consisteix a deixar la depuradora en l'emplaçament actual. La ubicació actual presenta problemes seriosos per la superfície disponible i per operativitat, ja que es troba dins d'un edifici i envoltada pels vials urbans. Està molt prop de les zones turístiques principals o de més influència de població, per la qual cosa es descarta.  
  
ALTERNATIVA 1: aquesta ubicació es va proposar en el projecte anterior de depuradora, ja que hi havia molèsties entre la població a causa de la proximitat a la població.  
ALTERNATIVA 2: es tracta de la parcel·la definitiva. Es troba allunyada del nucli, a més de 2.000 m de la zona residencial, travessa l'N-340 i l'AP-7 i no afecta ni futures infraestructures ni el possible creixement residencial i industrial de Peníscola. Presenta un accés rodat i una connexió amb els serveis bàsics.  
L'estudi d'alternatives presentat no es pot considerar pròpiament un estudi d'alternatives, atés que des de la concepció del projecte ja s'estan descartant directament les alternatives 0 i 1, fins i tot quan l'alternativa 1 es va avaluar ambientalment.  
Quant al tractament, es presenten les alternatives següents:  
ALTERNATIVA 0: consisteix a mantindre el tractament actual. La capacitat de tractament i la qualitat de l'abocament són insuficients.  
ALTERNATIVA 1: consisteix a dotar la línia d'aigua dels processos següents:  
- Pretractament amb desbast, desarenament i desgreixatge  
- Decantació primària composta per dos decantadors  
- Tractament biològic mitjançant el procés de fangs activats  
- Tractament de fangs amb estabilització, condicionament i assecat mecànic  
- Desinfecció  
ALTERNATIVA 2: consisteix a dotar la línia d'aigua dels processos següents:  
- Conduccions d'impulsió  
- Desbast  
- Canals desarenadors- desgreixadors  
- Separador d'arenes  
- Separador de greixos  
- Reactor biològic  
- Decantador secundari  
- Recirculació de fangs  
- Tractament terciari  
- Esterilització de l'efluent  
L'alternativa triada és la 2, ja que presenta una operativitat superior davant de problemes eventuals.  
No es presenta un estudi d'alternatives pel que fa al traçat dels col·lectors, encara que es valora positivament el fet que les dues línies (conducció d'aigua residual per a depurar i conducció d'aigua depurada per a abocar) coincidisquen en el traçat.  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
  
Quant a la parcel·la on es pretén situar l'EDAR, aquesta limita amb la via pecuària de l'assagador del camí Molines i amb la rambla d'Alcalà, de manera que l'estació depuradora està en domini públic hidràulic. Analitzat el risc d'inundació a l'escala adequada, la parcel·la en la qual es pretén situar l'EDAR no es troba afectada per risc d'inundació. El sòl amb el qual limita està classificat com a sòl urbanitzable industrial i sòl no urbanitzable comú.  
El traçat dels col·lectors travessa terrenys de cultiu, camins rurals, zones de servitud de carreteres i vials en sòl urbà, per la qual cosa no s'esperen grans impactes. Sí que hi ha un tram que pot afectar la zona humida de la marjal de Peníscola, el sòl amb el risc d'inundació segons PATRICOVA (en la zona de la marjal de Peníscola) i les vies pecuàries de l'assagador de la Creu i l'assagador del camí del Pebret.  
Així doncs, si considerem que el projecte consisteix en la depuració d'aigües residuals i en la conducció de les aigües des del punt de l'EPAR fins a l'EDAR, i des de l'EDAR fins a l'emissari submarí, els impactes ambientals principals que poden resultar són:  
- Afecció a vies pecuàries  
- Integració paisatgística  
- Contaminació acústica  
- Risc d'inundació  
- Contaminació de la zona humida per abocaments, emissions atmosfèriques i residus durant l'execució de les obres  
- Contaminació de la zona humida per la falta de capacitat dels col·lectors existents durant la fase de funcionament  
Aquest últim impacte no es considera en el projecte ni en l'estudi d'impacte ambiental, per la qual cosa s'han d'adoptar solucions que permeten resoldre el problema actual, fer millores en la capacitat dels col·lectors de la zona de costa situada en les proximitats de la marjal i evitar l'afecció a la séquia Sangonera. En aquest sentit es pronuncien els informes de la Direcció General de Medi natural i la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló.  
Quant a la contaminació acústica, perquè els nivells acústics generats per la instal·lació complisquen els nivells màxims establits en la normativa vigent, es requereixen mesures correctores.  
L'impacte paisatgístic es deu principalment a la presència dels edificis de la depuradora i les estacions de bombament.  
2. Establiment de mesures correctores i/o protectores  
L'estudi d'impacte ambiental compta amb les mesures correctores i protectores pròpies dels projectes de tractaments d'aigües. A continuació, es fa una ressenya d'algunes d'aquestes.  
Durant l'execució de les obres:  
- S'ha de delimitar el perímetre de les obres.  
- S'ha de dur a terme una recollida i gestió de residus segons la legislació vigent. En el cas dels materials sobrants de l'excavació, s'han d'eliminar en un abocador controlat o valoritzar-los.  
- Es conserva la terra vegetal de les parcel·les de l'EDAR per a utilitzar-la posteriorment en l'enjardinament i la restauració. Si hi ha excedents de terra vegetal, s'ha d'intentar valoritzar-los externament a l'obra, amb propòsits de restauració vegetal de zones alterades.  
- S'han de restaurar vegetalment les zones del traçat dels col·lectors que discórreguen per terrenys naturals i n'afecten la flora. És recomanable emprar espècies vegetals autòctones que estiguen adaptades a les condicions ambientals.  
- S'ha de crear una doble banda de vegetació, que se situa a banda i banda del reixat metàl·lic, de manera que en el costat exterior es col·loca una banda de xiprers combinada amb arbustos planifolis com Nerium oleander (baladres) o Viburnum thimus (llorer salvatge). Per la part interior s'aconsella col·locar una banda de Pittosporus tobira (pitòspor), per a dissimular estèticament el filat. No obstant això, es recomana substituir la plantació de Pittosporus tobira, per alguna altra espècie de caràcter autòcton.  
Durant el funcionament de la instal·lació:  
- S'han d'instal·lar sistemes de desodoració en les zones en què es puguen generar olors.  
- S'ha dissenyat un tractament terciari per a la tercera part del cabal tractat, ampliable a tot el cabal, per la qual cosa s'haurà de fomentar la reutilització de l'aigua depurada per a reg.  
- S'ha de fomentar la valorització dels llots de depuradora generats per a l'aplicació en agricultura.  
El pressupost de les mesures correctores ascendeix a 41.489,46 euros.  
Per a mantindre la continuïtat i la funcionalitat de les vies pecuàries, la Direcció Territorial de Castelló ha d'autoritzar l'execució subterrània de la canonada sobre les vies pecuàries, prèviament a l'execució de les obres.  
Pel que fa a la contaminació acústica, els nivells acústics generats per la instal·lació compleixen la normativa vigent, atés que es proposa com a mesura correctora que els equips que generen més contaminació acústica (com ara bombes de gran potència o bufadors) es col·loquen en edificis insonoritzats.  
Quant a la integració paisatgística, s'ha procurat amb el disseny de l'EDAR ocupar la mínima superfície possible, la qual cosa ha permés preservar un camp d'oliveres pròxim a la parcel·la i la vegetació de ribera de la rambla d'Alcalà. Es pretén crear zones verdes similars a les que hi ha en la zona, de manera que en els terraplens que es generen s'empraran espècies autòctones com oliveres, garroferes i matolls mediterranis (romer, espígol o bruc). Així mateix, les estacions de bombament s'han dissenyat tenint en compte les construccions de camp típiques de la zona, de color blanc i amb una coberta voltada. Tanmateix, segons els criteris del servei competent en matèria de paisatge, s'exigeix que perquè hi haja una integració millor de les EBAR s'han d'emprar materials, colors i cobertes que siguen concordes amb l'entorn. A més, es considera adequat que en els talussos de desmunt o terraplé que es generen en el moviment de terres en l'encreuament amb la rambla d'Alcalà també es produïsca aquesta revegetació. Es recomana la conservació dels exemplars arboris adults de garroferes i oliveres existents en les parcel·les 98 i 99 del polígon 2 del terme municipal de Peníscola per a l'adequació paisatgística de l'EDAR.  
Per a eliminar problemes d'inundabilitat pel que fa a les conduccions, s'estableix com a mesura correctora que la xarxa d'aigües residuals no es puga connectar amb la xarxa de pluvials i, en tot cas, es disposaran per davall d'altres conduccions d'altres serveis bàsics.  
Per a evitar els impactes sobre la zona humida durant l'execució de les obres, s'estableixen les mesures següents:  
- Les zones d'apilament i depòsit de materials s'han de situar en el marge de la carretera que queda més allunyada de la zona humida.  
- El traçat dels col·lectors ha de discórrer pel marge exterior de la zona humida.  
3. Programa de vigilància ambiental  
El programa de vigilància ambiental pretén dur a terme un control, durant les fases d'execució i funcionament, dels impactes ambientals previstos i no previstos, mitjançant la definició d'uns indicadors degudament seleccionats.  
En absència d'una figura específica, el director d'obres assumirà aquesta responsabilitat i exercirà les funcions de director ambiental de les obres. Les seues funcions consistiran a comprovar amb una periodicitat setmanal, com a mínim, l'aplicació correcta de les mesures que preveu l'estudi d'impacte ambiental, i a elaborar informes sobre els resultats. Es remetrà una còpia d'aquests informes al director d'obres i a la divisió de recursos hidràulics.  
S'estableixen els detalls que es duran a terme per a controlar les mesures correctores en general, les emissions a l'atmosfera, la pressió sobre els recursos naturals, la contaminació en sòl i aigua, sobre revegetacions, patrimoni cultural, riscos laborals i prevenció de riscos laborals.  
  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva, segons es desprén de l'article cinqué de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 6.b del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 16 del Decret 112/2011, de 2 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre l'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, únicament als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el Projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Peníscola, sempre que es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants que s'estableixen a continuació.  
  
Segon  
El projecte haurà de complir les condicions següents:  
- Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, s'han d'adoptar solucions que permeten efectuar millores en la capacitat dels col·lectors de la zona de costa situada en les proximitats de la marjal i evitar l'afecció a la séquia Sangonera.  
- Abans de l'aprovació definitiva del projecte, s'ha d'aportar la justificació de l'execució del Pla de participació pública i els resultats que s'obtinguen han de ser concordes amb la solució adoptada.  
- La xarxa d'aigües residuals no es podrà connectar amb la xarxa de pluvials i, en tot cas, es disposarà per davall d'altres conduccions d'altres serveis bàsics. El traçat dels col·lectors haurà de discórrer pel marge exterior de la zona humida.  
- S'ha de sol·licitar una nova autorització d'abocament a la mar (ja que es modifiquen les característiques quantitatives i qualitatives de l'efluent) davant de la Direcció General d'Aigua de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua.  
- S'ha de sol·licitar l'autorització prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament d'aigües pluvials o abocaments accidentals a la rambla d'Alcalà.  
- S'ha de sol·licitar l'autorització o concessió prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la reutilització de les aigües depurades prevista per a l'EDAR de Peníscola.  
- S'han de pressupostar en el projecte tant les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental, com les que s'estableixen en aquesta declaració d'impacte ambiental (revegetació dels talussos de terra que es generen, conservació d'exemplars arboris pròxims a la parcel·la).  
Durant l'execució de l'obra, s'ha de tindre en consideració:  
- S'ha de comunicar a l'òrgan ambiental l'inici dels treballs i indicar en qui recaurà la direcció ambiental de l'obra, alhora que s'ha d'adjuntar l'informe anterior a l'acta del replantejament.  
- Les zones d'apilament i depòsit de materials s'han de situar en el marge de la carretera que queda més allunyada de la zona humida.  
- Es recorda que, si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, s'ha de comunicar aquest fet a la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atés que aquesta mena de formacions estan protegides per l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
- Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura i Esport de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a protegir-les i conservar-les, d'acord amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- S'ha de sol·licitar davant de la Direcció Territorial de Castelló l'autorització d'execució subterrània de la canonada en els trams d'encreuament o que coincidisquen amb vies pecuàries.  
- Durant l'execució de les obres, dins del programa de vigilància ambiental, els informes redactats en funció dels controls sobre l'aplicació de les mesures, s'han d'enviar a l'òrgan ambiental amb caràcter trimestral, així com abans de l'acta de comprovació del replantejament, abans de la recepció de l'obra i anualment durant els tres anys següents a l'acta de recepció de l'obra.  
- S'ha de procedir a la revegetació del talús generat en l'encreuament de la rambla d'Alcalà.  
- Una vegada finalitzades les obres, s'han de restituir els terrenys a l'estat anterior i reposar les servituds i els serveis afectats.  
Durant l'explotació de la instal·lació:  
- Els fangs generats en el procés de depuració s'han de gestionar d'acord amb els resultats de la caracterització d'aquests, i han d'acomplir la normativa sectorial en matèria de residus. En el cas que la destinació siga l'ús agrícola, s'hauran de complir les prescripcions de la Directiva 82/278/CEE, transposada a la nostra normativa per mitjà del Reial decret 1310/1990, i l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, sobre la utilització de llots de depuració en el sector agrari.  
  
- Quan es pose en marxa la instal·lació, s'ha de dur a terme una auditoria acústica en què es comprove que els nivells sonors transmesos per la instal·lació en els receptors més pròxims no superen els límits que s'estableixen en la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002, i en la qual es verifique l'efectivitat de les mesures correctores plantejades. L'auditoria acústica l'ha de dur a terme una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica. En cas que els resultats no siguen els esperats, s'han de posar a la disposició de l'òrgan competent en matèria acústica, amb la finalitat de trobar mesures noves que permeten assolir els límits legalment establits.  
  
- Quan es pose en marxa la instal·lació, s'ha de disposar de les millors tècniques disponibles per al control i la minimització de les emissions a l'atmosfera.  
Qualsevol canvi del projecte que tinga lloc després de l'emissió d'aquesta declaració d'impacte ambiental i puga suposar una modificació substancial des del punt de vista de les afeccions ambientals, s'ha de comunicar a l'òrgan ambiental, que podrà procedir a l'avaluació dels seus efectes i a l'establiment, si és el cas, de mesures correctores i/o protectores.  
L'òrgan substantiu ha de comunicar a l'òrgan ambiental el començament de les obres i sol·licitar una visita de comprovació durant l'execució d'aquestes. De la mateixa manera, ha de comunicar la posada en servei de la infraestructura i sol·licitar una visita de comprovació durant la fase de funcionament. En les dues situacions, la fi és corroborar el compliment de totes les mesures correctores i protectores i els condicionants establits en la DIA i el funcionament d'aquestes. La sol·licitud de visita durant l'execució de les obres s'ha d'acompanyar de l'informe previ a l'acta de comprovació del replantejament, inclòs dins del PVA, i la sol·licitud de visita durant la posada en funcionament de les obres, de l'informe final d'obra.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 9 de juliol de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
  
ANNEX II  
Resolució de 18 de setembre de 2013, complementària a la declaració d'impacte ambiental.  
Dades de l'expedient en el servei d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Expedient: 020/1110-PHR  
Projecte: Projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Peníscola  
Òrgan promotor: EPSAR  
Òrgan substantiu: Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua  
Localització: terme municipal de Peníscola (Castelló)  
  
Antecedents  
En data 9 de juliol de 2012, l'òrgan ambiental va emetre la declaració d'impacte ambiental del Projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Peníscola», promogut per l'Entitat de Sanejament d'Aigües, amb número d'expedient 020/6402-WXD.  
En data 18 d'abril de 2013, l'òrgan promotor remet a l'òrgan ambiental un informe denominat «Consideracions relatives a la declaració d'impacte ambiental de data 9 de juliol de 2012 pel que fa al projecte bàsic de l'EDAR i els col·lectors generals de Peníscola (Castelló)». El motiu d'aquest informe és sol·licitar que s'incloguen en la declaració d'impacte ambiental emesa les modificacions que s'han introduït en el projecte bàsic durant la redacció del projecte constructiu. Així mateix, es recullen una sèrie de consideracions als condicionants que s'indiquen en la declaració.  
Els canvis principals que el projecte constructiu recull respecte del projecte bàsic són:  
- modificació dels col·lectors:  
 anul·lació de l'EBAR Vilars Rojo, que bombeja des de l'EBAR anterior (EBAR Vial)  
 anul·lació de l'EBAR de l'Ajuntament i EBAR Estany i creació d'una nova EBAR, denominada Constitució  
 modificació de la planta del col·lector, en només 200 m, en tram urbà, en l'entorn de la glorieta Constitució  
- el pretractament de la línia d'aigües es dissenyarà per a un cabal de disseny de 30.000 m³/d, davant dels 36.000 m³/d inicials. El motiu és l'adaptació dels cabals a l'estudi de demanda més recent que s'ha efectuat, considerat un desenvolupament urbanístic inferior.  
- el tractament biològic de la línia d'aigües comptarà amb dues línies de 10.000 m³/d i una línia opcional de 10.000 m³/d, enfront dels 24.000 m³/d inicials. El motiu és l'adaptació dels cabals a l'estudi de demanda més recent que s'ha fet, considerat un desenvolupament urbanístic inferior.  
- El tractament terciari s'elimina. El motiu és l'elevada conductivitat mitjana de l'aigua que s'ha de tractar i la no existència d'una clara demanda per a la reutilització d'aquestes aigües.   
Quant a les consideracions als condicionants ambientals, cal destacar que la declaració d'impacte ambiental recull que «Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, s'han d'adoptar solucions que permeten efectuar millores en la capacitat dels col·lectors de la zona de costa situada en les proximitats de la marjal i evitar l'afecció a la séquia Sangonera» i que aquestes solucions s'han de fer de manera que «La xarxa d'aigües residuals no es podrà connectar amb la xarxa de pluvials i, en tot cas, es disposarà per davall d'altres conduccions de serveis bàsics». L'EPSAR indica que l'organisme titular i competent per a fer les millores esmentades en el col·lector de la zona costanera és l'Ajuntament de Peníscola, per la qual cosa no pot solucionar aquest problema.  
  
Consideracions ambientals  
Pel que fa a la modificació dels col·lectors, es preveuen algunes variacions en la ubicació de les EBAR i en el canvi de traçat d'un xicotet tram, dins del nucli urbà, motiu pel qual no s'esperen noves afeccions ambientals derivades d'aquests canvis.  
Respecte del disseny de la línia d'aigua, considerat un cabal inferior a l'inicial adaptat a les actuals previsions, no s'esperen noves afeccions ambientals, sempre que la capacitat de la infraestructura siga superior a l'aigua residual generada.  
Quant a l'eliminació del tractament terciari de la línia d'aigües, no es produiran efectes ambientals nous, sempre que la qualitat de l'aigua a l'eixida de l'EDAR complisca els límits d'abocament vigents. No obstant això, el planejament urbanístic del municipi de Peníscola, actualment en revisió, preveu creixements urbanístics nous i, entre altres, alguns camps de golf. Per a no qüestionar la viabilitat ambiental d'aquests, es considera necessari que el projecte de l'EDAR preveja l'opció d'ampliar la línia d'aigües, incloent-hi el tractament terciari que permeta la reutilització de l'aigua depurada. Així doncs, en l'actualitat no cal executar aquest tractament, però sí dotar la instal·lació dels mitjans necessaris per a poder incorporar-lo en el futur.  
  
Pel que fa al problema detectat en la zona costanera, malgrat que està íntimament lligat amb l'objecte d'aquest projecte, es considera que com que es tracta d'una competència municipal és l'Ajuntament el que ha de vetlar per la solució. En aquest sentit, s'ha recollit en el document de referència del pla general de Peníscola la necessitat d'estudiar alternatives que augmenten la capacitat dels col·lectors en la zona costanera.  
Per tot això, formula la següent:  
  
Resolució complementària  
  
Primer  
Estimar acceptable, únicament als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, les modificacions introduïdes en el projecte constructiu al Projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Peníscola, sempre que es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, la declaració d'impacte ambiental emesa en data 9 de juliol de 2012 i, tal com s'estableix en les consideracions ambientals d'aquesta resolució, es preveja la possibilitat d'incorporar en el futur un tractament terciari.  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 18 de setembre de 2013.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
  
  
ANNEX III  
Resolució de 9 de setembre de 2021, complementària a la declaració d'impacte ambiental.  
Expedient: 020/0383-RXE (Tàctica 1855549)  
Títol: Projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Peníscola: «Projecte de construcció de les obres d'eliminació de l'EPAR Ajuntament i de reordenació dels col·lectors associats, a Peníscola (Castelló).  
Promotor: Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR)  
Òrgan substantiu: Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR)  
Localització: terme municipal de Peníscola (Castelló)  
  
Antecedents  
En data 9 de juliol de 2012, l'òrgan ambiental va emetre la declaració d'impacte ambiental del Projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Peníscola, promogut per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR), amb número d'expedient 020/4026-LMN.  
En data 18 de setembre de 2013, l'òrgan ambiental va emetre la resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental i va prendre en consideració les modificacions introduïdes en el projecte constructiu al Projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Peníscola.  
  
Objecte d'aquesta resolució  
En data 17 de febrer de 2020 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental un escrit de l'EPSAR, en el qual es comunica que després de l'execució del projecte en 2015, i per motius de terminis d'obres i restriccions municipals per a no coincidir amb l'època d'alta demanda turística, no es va procedir a la reordenació dels col·lectors que conflueixen en l'antiga EPAR (estació de pretractament d'aigües residuals). La reordenació exigia talls de trànsit prolongats i l'execució de rases per davall del canal d'eixida de la marjal de Peníscola. En el seu lloc es va executar un pas sobre el canal (per al col·lector d'aigües residuals elevades des de l'EPAR fins a la nova EBAR i per al col·lector d'aigües depurades des de l'EDAR fins a l'emissari submarí de Peníscola).  
  
En 2015 es van executar menys obres de les que s'havien previst inicialment i havien sigut avaluades ambientalment mitjançant la Declaració d'impacte ambiental de data 9 de juliol de 2012 i la resolució complementària corresponent, de data 18 de setembre de 2013.  
Ara, l'EPSAR proposa la finalització del projecte de l'EDAR, mitjançant el Projecte de construcció de les obres d'eliminació de l'EPAR Ajuntament i de reordenació dels col·lectors associats, a Peníscola (Castelló), que preveu el desmantellament de l'antiga EPAR, inclosos els dos bombaments que hi ha actualment en explotació, la reordenació del sistema de col·lectors generals en l'entorn de la plaça de la Constitució de Peníscola i la seua integració en l'explotació de la nova EDAR de Peníscola.  
Les obres incloses en el projecte són:  
1. Desmantellament de l'EPAR. Les instal·lacions existents són: una reixa de desbast, un bombament d'elevació, un desarenador-desgreixador airejat, el pou de bombes i una arqueta de vàlvules del bombament a l'emissari submarí. Es planteja el desmantellament de les instal·lacions i la retirada a un abocador autoritzat o, en el cas dels equips reutilitzables, a la destinació que indique l'Administració. No es demoleixen els elements d'obra civil ni les conduccions enterrades i ocultes.  
2. Reordenació del sistema de col·lectors d'aigua residual. En l'actualitat, tots els ramals conflueixen en 2: Maestro Bayarri (al nord de l'EPAR) i Akra Leuke (al sud de l'EPAR). Aquests dos ramals acaben en el pou de l'EPAR, que compta amb una arqueta de derivació aigua amunt del pretractament i una conducció PEAD DN800 que connecta l'EPAR amb l'EBAR Constitució. Aquesta conducció creua l'Ullal de l'Estany per una passarel·la construïda en 2015 sobre el canal. Des de l'EBAR Constitució s'impulsa l'EDAR nova per al seu tractament. El retorn d'aigües tractades des de l'EDAR es deriva fins al pou de bombament de l'emissari submarí mitjançant una conducció PEAD DN800 que creua el canal per la mateixa passarel·la que la conducció que uneix l'EPAR amb l'EBAR Constitució.  
Per a desmantellar l'EPAR, cal reordenar alguns trams de col·lectors, però en una longitud total de 293 metres, ja que la xarxa de sanejament preexistent es manté sense canvis. Els tres col·lectors que s'han de modificar són:  
  
  
- Col·lector Mestre Bayarri (col·lector formigó DN800)  
- Col·lector Akra Leuke (col·lector formigó DN400)  
- Retorn d'aigua tractada (col·lector PRFV DN700)  
De manera que la intervenció passa a canonada d'alta densitat i junta soldada:  
- Col·lector Mestre Bayarri (PEAD DN800): longitud 116 m  
- Col·lector Akra Leuke (PEAD DN630): longitud 62 m  
- Retorn d'aigua tractada (PEAD DN800): longitud 115 m  
3. Actuacions en l'EBAR Constitució. Comprenen la connexió de la xarxa de sanejament i l'adquisició, instal·lació i connexió elèctrica de dues bombes en l'arqueta del bombament directe d'aigua residual des de l'EBAR fins a l'emissari submarí.  
De les alternatives plantejades, s'ha optat per l'alternativa que preveu l'encreuament del canal a l'interior de la rotonda i per la zona estreta de dues conduccions PEAD DN800, el desviament del col·lector Irta, amb una millora del disseny hidràulic de l'entroncament al col·lector principal i, en la conducció de retorn d'aigua tractada, la unió soldada amb un tram existent de canonada PEAD DN800. Els avantatges que presenta aquest traçat estan relacionades amb el procés constructiu, l'equilibri del disseny hidràulic i, sobretot, amb el fet que només es requereix una connexió al retorn d'aigua tractada i que es pot executar entre tubs del mateix material i en una fase de les obres en què totes les conduccions pròximes que es podrien veure afectades estan fora de servei.  
  
Tramitació administrativa  
El 17 de febrer de 2020 l'EPSAR consulta el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental relatiu a les obres d'eliminació de l'EPAR Ajuntament.  
El 7 de maig de 2020 se sol·licita un informe a la Subdirecció General de Medi Natural com a òrgan gestor dels espais integrants de la Xarxa Natura 2000, ja que el projecte està situat en el LIC Marjal de Peníscola.  
El 18 de setembre de 2020 la Subdirecció General de Medi Natural remet un informe en el qual es formulen una sèrie de consideracions que es recullen en aquesta resolució.  
Mitjançant la resolució signada el 23 de desembre de 2020 per la Secretaria Autonòmica de Transició Ecològica i Emergència Climàtica, es designen la Direcció General de l'Aigua i l'Entitat de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR) com a òrgans substantius en el procediment d'avaluació ambiental de projectes promoguts per la Generalitat en matèria d'infraestructures hidràuliques.  
  
Consideracions ambientals  
La qüestió ambiental més rellevant és que el projecte s'executa sobre la zona humida de la marjal de Peníscola i el LIC Marjal de Peníscola.  
En l'informe emés pel Servei de Gestió d'Espais Protegits, s'indica que la part del projecte que pot tindre més impacte en la zona humida catalogada de la marjal de Peníscola, fonamentalment al canal d'eixida, és la reordenació dels col·lectors que actualment discorren provisionalment sobre un canal (?).  
Com s'esmenta en la memòria (pàg. 5), des de l'execució del passeig marítim i el cordó dunar de la Platja Nord, l'Ullal de l'Estany és pràcticament l'única eixida a la mar de la marjal de Peníscola. L'execució de col·lectors ha de tindre en compte no només aspectes ambientals sinó la minimització de danys aigua amunt, i reduir al mínim l'efecte barrera dels apuntalaments.  
Problemàtiques  
1. Encreuament de l'Ullal de l'Estany. Es plantegen 3 classes de traçat segons la localització de l'encreuament de l'Ullal de l'Estany.  
01. Encreuament del canal entre la passarel·la actual i el pont viari.  
02. Encreuament del canal immediatament aigua avall del pont, per la zona estreta (4 traces).  
03. Encreuament de l'Ullal de l'Estany per la llacuna interior de la rotonda.  
Indica que la 1 i la 3 són les que tenen menys impacte en l'Ullal, ja que transcorren de manera similar al canal actual i no toquen el llit de l'estany, i que la que menys efecte hi tindria és la 1 perquè creua el canal d'eixida en la zona més estreta. En tot cas s'hauria de fer l'encreuament com més a prop millor del pont per a minimitzar l'impacte visual de noves barreres transversals.  
2. Sobreeixidors al canal d'eixida.  
Indica que no s'ha trobat cap esment en el projecte de la presència de sobreeixidors dels bombaments o d'emergència al canal d'eixida de l'Ullal i de la marjal. No obstant això, es recorda que aquests no s'han de produir de cap manera al canal d'eixida de la zona humida.  
3. Reposició de parts del canal desmuntades.  
Es fa esment en diversos moments al desmantellament parcial de l'actual canal d'eixida a la mar de la marjal de Peníscola, que actualment presenta una canalització dura amb laterals en talús, executats amb maçoneria presa amb formigó. Es proposa que es busque una solució més blana per a reposar les parts desmuntades amb materials semipermeables que permeten la filtració d'aigua i la fixació de vegetació natural en els laterals. El mateix durant la fase final de trasplantament d'arbres ?incorporar espècies autòctones de ribera (tamarit, per exemple) i en lloc de reposar ferm asfàltic o altres materials de segellament, utilitzar sòls o materials drenants sostenibles?. L'estat artificialitzat del canal de desguàs facilita l'acumulació de sediments d'origen urbà (escolaments pluvials de vials), que generen problemes en la costa no atribuïbles a l'aigua de la marjal però que, no obstant això, sí que l'afecten per la mala connectivitat amb la mar i en dificulta el desguàs.  
  
4. Durant les obres:  
- No s'han d'apilar materials prop del canal pel risc d'abocament.  
  
- No s'ha d'alterar el desguàs de la marjal.  
- S'han d'evitar abocaments a la rambla d'Alcalà.  
De l'anàlisi de la documentació presentada i l'informe anteriorment exposat, es conclou el següent:  
Cal indicar que l'alternativa triada s'ajusta a l'alternativa 03 que es descriu en el citat informe; per la qual cosa, s'entén que, des del punt de vista dels impactes sobre l'Ullal, entra en les opcions que es considera de menys impacte.  
Les obres previstes suposen impactes ambientals similars als que preveu la declaració d'impacte ambiental, ja que no es modifica la configuració general de sanejament i depuració, sinó que afecten detalls constructius sobrevinguts dels termes d'execució de les obres. Les actuacions de les obres del Projecte de construcció de les obres d'eliminació de l'EPAR Ajuntament i reordenació dels col·lectors associats, a Peníscola (Castelló de la Plana) es localitzen en un àmbit urbà totalment antropitzat.  
No obstant això, s'han de tindre en compte les consideracions que s'exposen en l'informe del Servei de Gestió d'Espais Protegits.  
Atés que en el projecte no s'ha inclòs un programa de vigilància i seguiment específic per a aquestes obres complementàries, s'inclourà un programa de vigilància i seguiment ambiental complementari al de la DIA formulada per a l'expedient 020/0610-GNB.  
Cal assenyalar que el seguiment del compliment d'aquesta resolució correspon a l'òrgan substantiu, que en aquest cas coincideix amb l'òrgan promotor del projecte. Per la qual cosa, l'EPSAR haurà d'incorporar a l'aprovació del projecte les determinacions que s'estableixen en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat està subjecte a una avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I, apartat 6.b del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que s'hi poden aplicar.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, únicament als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, la modificació del Projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Peníscola prevista en el Projecte de construcció de les obres d'eliminació de l'EPAR Ajuntament i de reordenació dels col·lectors associats, a Peníscola (Castelló), sempre que es desenvolupe amb les mesures protectores i correctores de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte bàsic i l'altra documentació que hi ha en l'expedient, amb la declaració d'impacte ambiental, emesa en data 9 de juliol de 2012, així com amb la resolució complementària de data 18 de setembre de 2013, i de conformitat amb les condicions següents que tindran caràcter complementari a les que s'han formulat en les resolucions esmentades anteriorment:  
1. Tenint en compte la proximitat a la zona humida catalogada de la marjal de Peníscola, s'han de tindre en compte les consideracions indicades en l'informe del Servei de Gestió d'Espais Protegits que s'ha exposat anteriorment.  
2. Durant l'execució de les obres, s'ha d'evitar apilar materials prop del canal pel risc d'abocament. Així com fer abocaments a la rambla d'Alcalà i l'alteració del desguàs de la marjal.  
  
3. Els residus generats en el desmantellament de les instal·lacions existents i construcció de les noves instal·lacions, s'han de gestionar d'acord amb la legislació sectorial vigent segons la tipologia.  
   
4. S'hi ha d'incloure un programa de vigilància i seguiment ambiental complementari al de la DIA formulada per a l'expedient 020/5742-YEE, i s'haurà de documentar a l'efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores realitzades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació ha d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
5. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor ha de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta resolució d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
  
b) Aquesta resolució no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu ha de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització o aprovació del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 29 de desembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.