Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9829, del 16-04-2024 (2024/2858)

RESOLUCIÓ de 4 de març de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb, al terme municipal d'Alfarb. Expedient 020/4759-JPB.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9829

Data del DOGV
:   16-04-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/2858


Data del document
:   04-03-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 4 de març de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb, al terme municipal d'Alfarb. Expedient 020/6152-ROA. [2024/2858]  
D'acord amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 020/9316-JLB Alfarb.  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb  
Tràmit: Avaluació ambiental estratègica del pla  
Promotor: Ajuntament d'Alfarb  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alfarb  
Ubicació:Alfarb (València)  
Núm. expedient: 020/1978-STB  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 16 de desembre de 2021, va adoptar el següent:  
  
Acord  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb, en els termes següents:  
A. Fonaments pels quals se sotmet el pla a avaluació ambiental estratègica.  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, establix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'estos, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica d'acord amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits que s'hi preveuen i segons els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
En este context, l'avaluació ambiental estratègica resulta aplicable als plans de mobilitat.  
Atés que la data de sol·licitud és anterior a l'entrada en vigor de la vigent LOTUP, els articles referits a la Llei 5/2014 s'entendran mutatis mutandis dels corresponents en l'actual Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
En data 12 de febrer de 2021, es va registrar en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental la sol·licitud de l'Ajuntament d'Alfarb per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Alfarb.  
La documentació aportada és conforme al que establix l'article 50 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP).  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE).  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible.  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental comunica l'obertura de l'expedient (expedient 20/0951-EKH) el 21 de juliol de 2021.  
  
B.2. Informació territorial  
El municipi d'Alfarb està situat al sud de la capital provincial (la ciutat de València) i pertany a la comarca de la Ribera Alta.  
  
Compta amb un terme municipal de 20,58 km² i dista 25 km de València.  
El terme municipal fita amb els municipis següents:  
• Al nord: Llombai i Picassent.  
• Al sud: Carlet.  
• A l'est: Alginet i Benifaió.  
• A l'oest: Catadau.  
Pel seu terme municipal discorre una única carretera de capacitat mitjana, la CV-520: via de titularitat provincial (Diputació de València) que travessa el municipi d'est a oest, enllaça amb l'A-7 (autovia València-Albacete) i la carretera autonòmica CV-50 (Llíria - Tavernes de la Valldigna); a més, esta CV-520 connecta Alfarb amb els municipis veïns de Benifaió, Llombai i Catadau.  
Se situa al curs intermedi de la vall del riu Magre, afluent del Xúquer, i confronta amb els primers contraforts de l'altiplà castellà. La major part és una superfície plana excepte a l'extrem est, i confronta amb el municipi d'Alginet.  
És important destacar que, a més del nucli urbà consolidat, Alfarb compta amb agrupacions veïnals disperses al terme municipal, algunes en conurbació amb la urbanització Sant Patrici, pertanyent al municipi d'Alginet.  
Estes agrupacions veïnals (El Puntal, L'Almaguer, Els Llacs i L'Algepsar) se situen a la zona central i a l'est del terme municipal, a les quals s'accedix des de la carretera CV-520.  
B.3. Planificació vigent  
El planejament urbanístic d'Alfarb està regulat mitjançant les normes subsidiàries (NS) de 1988. No obstant això, actualment a l'Ajuntament d'Alfarb està tramitant-se un pla general estructural.  
  
El Pla general estructural d'Alfarb s'ha sotmés a avaluació ambiental i territorial estratègica i s'ha redactat un estudi ambiental i territorial estratègic (gener de 2018) sobre la base del document de referència emés per la Conselleria el març de 2013, i s'adjunten un estudi acústic (gener 2018) i d'inundabilitat (agost de 2017) annexos a este i, a més, s'ha redactat un estudi de paisatge (gener de 2018).  
  
Dins de l'avaluació ambiental estratègica del Pla sobre la base de l'article 53 de la LOTUP, s'ha elaborat un Pla de participació ciutadana incloent-hi el paisatge.  
Actualment, el Pla general estructural d'Alfarb, després d'elaborar-se l'EATE i els estudis complementaris (estudi acústic, estudi d'inundabilitat, estudi de paisatge, catàleg de béns i espais protegits...) juntament amb la versió preliminar del pla i sotmetre's a informació pública, està pendent d'aprovació, i la versió preliminar més actual és la redactada el gener de 2018.  
Sobre la base d'esta documentació, l'Ajuntament efectua un diagnòstic de la situació actual tant ambiental com territorial i de mobilitat.  
La distribució de sòls del planejament urbanístic actual obtingut a partir del visor de cartografia, de l'Institut Cartogràfic Valencià, s'ha representat en la il·lustració 34 (pàgina 15/141 PMUS).  
La classificació de sòls segons colors és la següent: urbà (roig), urbanitzable (groc), no urbanitzable comú (verd blavós) i no urbanitzable protegit (verd).  
B.4. Objectius del Pla de mobilitat  
Són els objectius del present pla de mobilitat urbana sostenible:  
• La regulació i el control d'accés del trànsit rodat, així com la millora de la seguretat viària als carrers del municipi.  
• La gestió i la limitació de l'aparcament per al vehicle privat.  
• El desenvolupament i la millora de l'oferta dels diferents modes de transport públic.  
• L'establiment de mesures específiques de gestió de la mobilitat.  
  
• La millora de la mobilitat de persones amb mobilitat reduïda i la inclusió social.  
• La integració de la mobilitat en les polítiques urbanístiques.  
• La millora de la mobilitat sota el concepte de gènere.  
• El foment de la mobilitat a peu i amb bicicleta.  
• La gestió de la mobilitat en aspectes relatius a grans centres atractors.  
• La regulació de la càrrega, la descàrrega i el repartiment de mercaderies a la ciutat.  
La redacció del PMUS d'Alfarb s'ha desenvolupat en diferents fases (es destaca el més significatiu de cada una):  
Fase I. Diagnòstic de la situació actual: esta fase constituïx una anàlisi dels aspectes positius i negatius tant d'origen intern com d'origen extern influents en la mobilitat, que es classifiquen com a debilitats, amenaces, fortaleses i oportunitats.  
Fase II. Programa d'actuacions: en este punt s'han desenvolupat i planificat les diferents propostes d'actuació i s'han classificat segons la tipologia.  
Fase III. Comunicació i seguiment del PMUS: s'han seleccionat uns indicadors determinats per al seguiment i l'avaluació de les actuacions proposades en el PMUS.  
En síntesi, s'indiquen les anàlisis prèvies realitzades per l'Ajuntament per a la redacció del PMUS:  
1. El primer pas ha consistit a estudiar l'accessibilitat externa del municipi, és a dir, els punts d'entrada i eixida des dels llocs generadors o atractors de moviment exteriors com ara altres nuclis urbans pròxims.  
  
2. També s'ha estudiat la ubicació dels edificis que oferixen servicis als veïns d'Alfarb, s'han identificat els centres educatius, les zones verdes, els edificis públics, l'edifici de culte, els comerços més importants, els centres culturals, socials, etc. Tots eixos llocs s'han representat en un plànol perquè servisca com a punt de partida de les futures actuacions que milloren la mobilitat urbana del municipi.  
3. S'han identificat els punts de la localitat on hi ha zones amb un dèficit d'accessibilitat, siga a causa de la trama urbana disposada actualment o per elements urbans situats sobre la via.  
4. També s'han analitzat els centres d'atracció de viatges amb l'objectiu de conéixer els llocs en els quals es desplaça el major nombre de persones en els diferents modes de transport.  
5. Quant a la infraestructura per als vianants, s'han analitzat les zones dins de l'espai urbà que es reserven per al vianant, i els itineraris que es poden realitzar en estes zones d'ús restringit al trànsit motoritzat. També s'han identificat els punts que poden ser objecte de millora amb l'objectiu de fomentar els desplaçaments per als vianants en els pròxims anys.  
6. També s'ha analitzat la situació del mobiliari urbà, i els itineraris escolars i de persones amb mobilitat reduïda (PMR).  
7. En l'anàlisi de la infraestructura ciclista cal conéixer característiques com ara per on discorre, el seu estat de conservació, així com la seguretat que oferixen en la interacció ciclista-vehicle motoritzat i ciclista-vianant.  
8. Quant al mitjà de transport públic de viatgers que dona servici a Alfarb, es tracta de l'autobús interurbà, servici competència de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat (Generalitat Valenciana). Les línies que discorren pel terme municipal són les següents:  
• Línia Millars - Alfarb - Real - Torrent - València.  
• Línia Alfarb - Llombai - Catadau - Hospital d'Alzira.  
9. Respecte del transport privat, després del procés de recollida de dades mitjançant gravació georeferenciada, s'ha estudiat l'oferta viària d'Alfarb, i s'ha realitzat l'inventari, la classificació i la jerarquització de la xarxa viària.  
10. S'han estudiat tant les places d'estacionament lliure en calçada com les reservades o les regulades segons el tipus d'usuari (persones de mobilitat reduïda, motocicletes, càrrega i descàrrega…).  
11. Finalment, les infraestructures per al trànsit de mercaderies per a un plànol d'ubicació del nombre de reserves i places de càrrega i descàrrega.  
12. Finalment, una vegada analitzada l'oferta de mobilitat existent al municipi, s'ha passat a estudiar la demanda de mobilitat.  
En este sentit, s'ha estudiat l'àmbit territorial complet i s'han analitzat els diferents actors implicats en la mobilitat urbana segons el mode de desplaçament, siga mitjançant modes de mobilitat activa o no.  
  
Els aspectes considerats han sigut: ubicació dels punts generadors i atractors de viatges, necessitat de places d'estacionament lliure, d'estacionament regulat…  
Mitjançant una sèrie de plànols i taules s'han inventariat tots els aspectes analitzats. Estos serviran com a punt de partida per a les propostes d'actuació futures i d'esta manera aconseguir l'objectiu de millorar la mobilitat dels veïns augmentant els desplaçaments en mitjans de transport més sostenibles, com ara caminar o desplaçar-se amb bicicleta.  
  
Després d'analitzar i diagnosticar la situació en què es troba la mobilitat urbana d'Alfarb tant a escala general com amb un grau més alt de detall.  
S'han definit, en primer lloc, els següents objectius numèrics:  
• Augmentar l'amplària de les voreres de manera que el 100 % dels metres lineals complisquen els requisits d'accessibilitat.  
• Augmentar entre un 20 i un 40 % el nombre d'usuaris que es desplacen a peu pel municipi.  
• Augmentar en un 100 % les zones per als vianants o de prioritat invertida.  
• Augmentar en un 200 % la infraestructura ciclista en el nucli urbà.  
  
• Implantar 8 aparcabicicletes en els centres atractors de viatges de més rellevància.  
• Augmentar entre un 10 i un 20 % el nombre d'usuaris de bicicleta.  
  
• Augmentar entre un 10 i un 20 % el nombre d'usuaris de transport públic interurbà.  
• Implantar 2 noves reserves de càrrega i descàrrega.  
• Implantar 3 noves places de PMR.  
• Reduir a zero les víctimes d'accidents de trànsit.  
Propostes del PMUS  
El pla de propostes d'actuació del PMUS s'ha reflectit mitjançant l'elaboració de fitxes, cada una de les quals compta amb la informació següent:  
El període d'implantació per a estudiar i desenvolupar cada proposta d'actuació s'ha definit mitjançant 3 intervals temporals:  
• Curt termini: 0 - 2 anys  
• Mitjà termini: 2 - 4 anys  
• Llarg termini: 4 - 10 anys  
El cost d'execució de cada proposta s'ha expressat mitjançant rangs pressupostaris.  
La importància de les propostes d'actuació s'ha classificat segons 3 nivells.  
Les propostes d'actuació redactades en el PMUS (pàgina 58/141) presentat s'han classificat segons 7 tipologies i dins de cada una s'han codificat amb diferents índexs i subíndexs:  
1. Mobilitat per als vianants (P)  
2. Mobilitat amb bicicleta (B)  
3. Accessibilitat (A)  
4. Transport públic (TP)  
5. Vehicle privat (V)  
6. Transport de mercaderies (TM)  
7. Actuacions per a l'equitat de gènere  
Cada fitxa de proposta d'actuació consta de la seua descripció, dels objectius a aconseguir, de l'àmbit d'actuació, del mode d'execució i d'exemples pràctics. També consta de: el límit temporal d'implementació disgregat en 3 nivells —curt, mitjà, o llarg termini—, el cost de la proposta, la prioritat i del responsable d'implementació.  
  
Finalment, s'adjunta un cronograma en què s'han organitzat les propostes d'actuació a manera de fitxes descriptives.  
És important destacar que en la proposta d'actuació V.1, Completar la trama urbana, es representa en foto àrea les noves obertures de carrer per terreny actualment ocupat per camps, si bé la descripció indica que esta proposta està coordinada amb el futur PGOU d'Alfarb (pàgina 84/141 PMUS).  
Comprovades les ubicacions anteriors a través de la cartografia temàtica de zonificació urbanística de l'Institut Cartogràfic Valencià, s'observa que, excepte el que indica la fitxa V.1 esmentada, les actuacions estan proposades en sòl urbà o urbanitzable i, com s'ha indicat, en coordinació amb el PGOU municipal.  
Finalment, des de la pàgina 109 del PMUS es desplega un programa de divulgació i seguiment per la seua importància en el control del procés d'implantació de les actuacions proposades.  
Els 48 indicadors de seguiment seleccionats s'han agrupat en 7 blocs temàtics.  
1. Mobilitat per als vianants.  
2. Mobilitat amb bicicleta.  
3. Accessibilitat.  
4. Transport públic.  
5. Vehicle privat.  
6. Transport de mercaderies.  
7. Altres.  
D'eixos 48 indicadors, 4 corresponen a variables estrictament mediambientals que han de ser conseqüència de la implantació del PMUS, com s'ha indicat anteriorment:  
I34. Volum de contaminants a la baixa atmosfera procedents de la combustió del trànsit rodat (reproduir valors màxims permesos per la legislació vigent:  
SO [ug/m³/d], NO [ug/m³/h], PM [ug/m³/d] i CO [mg/m³/8 hores]) abans i després PMUS  
I46. Emissions de CO (t/any)  
I47. Petjada de carboni sobre la base d'emissions de CO (t CO2/any)  
I48. Nivell sonor de recepció extern produït pel trànsit (dB)  
Totes les propostes es referixen a actuacions sobre sòl urbà, urbanitzable i, en cas de sòl no urbanitzable, a camins o vies ja existents.  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
En la pàgina 99/141 de la proposta del PMUS s'indica una estimació en el càlcul d'emissions de gasos contaminants sobre la base d'un nou repartiment modal després de la implementació del PMUS i que suposarà una reducció de l'11 % de les emissions actuals de CO, per la qual cosa s'estimarà en 109,66 t de l'11 % de les emissions actuals de CO, per la qual cosa s'estimarà en 109,66 t CO/any en l'escenari 2021-2030.  
Les emissions que es generaran es mostren en la taula següent (pàgina 99/141 PMUS):  
  
Quant a la contaminació acústica existent al terme municipal d'Alfarb, compta amb un estudi acústic efectuat el gener de 2018 per al PG estructural en tramitació.  
Presenta una zonificació acústica bastant marcada, influenciada quasi exclusivament per l'actual CV-520.  
La resta de focus de contaminació acústica provenen de la pedrera i la indústria existent.  
Amb l'aplicació del PMUS, no es farà una altra cosa que fomentar la mobilitat sostenible del nucli urbà, reduir el nombre de vehicles privats que hi circulen i, per tant, reduir en conseqüència els nivells de contaminació tant atmosfèrica com acústica existents actualment, i per això no requerix adoptar mesures correctores addicionals.  
  
Respecte de la infraestructura verda i la inundabilitat, el riu Magre, confrontant amb el nucli urbà d'Alfarb, i que al seu torn travessa el terme municipal, està catalogat al seu torn com a paratge natural municipal, porta associats terrenys amb perillositat d'inundació de nivell 1 i amb perillositat geomorfològica segons PATRICOVA, i estos últims abasten la mitat est del nucli urbà d'Alfarb.  
Si bé el PATRICOVA indica que hi ha una perillositat geomorfològica en la mitat est del nucli urbà d'Alfarb, s'ha comprovat el Sistema Cartogràfic Nacional de Zones Inundables, i la zona que més abasta com a inundable és la corresponent a una zona probabilitat baixa o excepcional (T=500 anys) que no arriba a tocar el nucli urbà d'Alfarb.  
  
Associada també al riu Magre, cal remarcar la presència de terrenys forestals i forestals estratègics PATFOR i d'hàbitats d'interés comunitari, així com la forest gestionada per la Conselleria denominada Riberes del riu Magre (coincident amb els terrenys forestals estratègics).  
  
Al terme municipal d'Alfarb hi ha nombroses vies pecuàries que recorren el municipi d'est a oest (assagador del Camí de València, assagador de Benifaió, assagador de la Contienda…) i de nord a sud (canyada Real d'Aragó, que coincidix amb el riu Magre…).  
Amb referència al patrimoni cultural, cal destacar al nucli urbà el castell d'Alfarb i l'església parroquial de Sant Jaume Apòstol (inclosos en el catàleg del PG d'Alfarb com a patrimoni arquitectònic), i al seu torn es cataloga el castell d'Alfarb com a bé d'interés cultural.  
A més, el catàleg del PG estructural d'Alfarb assigna a tot el nucli històric d'Alfarb un nivell de protecció integral-BRL com a espai de protecció arqueològica.  
El PMUS conclou que sobre la possible afecció a la infraestructura verda (pàgina 105/141), cal remarcar que les propostes establides en el PMUS d'Alfarb s'emmarquen a la zona urbana, per la qual cosa no és previsible l'afecció a la infraestructura verda municipal.  
Ressalta que les emissions anuals de CO que genera el trànsit al municipi són 123,18 t CO2/any.  
Sobre la base del repartiment modal actual, i després d'implementar les propostes, es preveu aconseguir una reducció dels desplaçaments únicament interns en vehicle privat al municipi de 20 punts percentuals, que es traslladaran a altres modes de transport sostenibles com ara caminar o desplaçar-se amb bicicleta.  
D'altra banda, la petjada de carboni que genera actualment el trànsit rodat al municipi d'Alfarb, anualment, correspon 123,18 t CO2/any.  
  
Sobre la base del nou repartiment modal obtingut, s'han calculat de nou les emissions que es generarien. Estes emissions es mostren en la taula següent:  
Després de la implementació del PMUS d'Alfarb, s'estima que les emissions anuals de CO es reduirien en un 11 % i que arribarien a 109,66 t CO2/any.  
Després de consulta d'estudi acústic, es pot afirmar que presenta una zonificació acústica bastant marcada, influenciada quasi exclusivament per l'actual CV-520. La resta de focus de contaminació acústica provenen de la pedrera i la indústria existent.  
Respecte del risc d'inundació, en la pàgina 102/141 del PMUS indica:  
El riu Magre, catalogat al seu torn com a paratge natural municipal, porta associats terrenys amb perillositat d'inundació de nivell 1 i amb perillositat geomorfològica segons el PATRICOVA, i estos últims abasten la mitat est del nucli urbà d'Alfarb.  
Si bé el PATRICOVA indica que hi ha una perillositat geomorfològica en la mitat est del nucli urbà d'Alfarb, s'ha comprovat el Sistema Cartogràfic Nacional de Zones Inundables, i la zona que més abasta com a inundable és la corresponent a una zona probabilitat baixa o excepcional (T=500 anys) que no arriba a tocar el nucli urbà d'Alfarb.  
  
Associada també al riu Magre, cal remarcar la presència de terrenys forestals i forestals estratègics PATFOR i d'hàbitats d'interés comunitari, així com la forest gestionada per la Conselleria denominat Riberes del riu Magre (coincident amb els terrenys forestals estratègics).  
  
Al terme municipal d'Alfarb hi ha nombroses vies pecuàries que recorren el municipi d'est a oest (assagador del Camí de València, assagador de Benifaió, assagador de la Contienda…) i de nord a sud (canyada Reial d'Aragó, que coincidix amb riu Magre…).  
Amb referència al patrimoni cultural, cal destacar al nucli urbà el castell d'Alfarb i l'església parroquial de Sant Jaume Apòstol (inclosos en el catàleg del PG d'Alfarb com a patrimoni arquitectònic), i al seu torn es cataloga el castell d'Alfarb com a bé d'interés cultural.  
A més, el catàleg del PG estructural d'Alfarb assigna a tot el nucli històric d'Alfarb un nivell de protecció integral-BRL com a espai de protecció arqueològica.  
Respecte de la infraestructura verda (pàgina 105 PMUS), l'ajuntament promotor remarca que les propostes establides en el PMUS d'Alfarb s'emmarquen a la zona urbana, per la qual cosa no és previsible l'afecció a la infraestructura verda municipal.  
D. Consultes realitzades  
El Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, dins de la direcció general amb competències en avaluació ambiental, i d'acord amb l'article 53.1 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, ha sotmés a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades:  
  
Administració consultada Consulta Informe  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servici de Mobilitat Urbana 21.07.2021   
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servici de Planificació 21.07.2021 15.12.2021  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge  
Servici Gestió Territorial (Patricova)  
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge 21.07.2021 13.09.2021  
19.10.2021  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental  
Subdirecció General del Medi Natural  
Servici d‘Ordenació i Gestió Forestal - VIES PECUÀRIES 19.07.2021 22.11.2021  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica. Subdirecció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental Servici de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera 21.07.2021 06.09.2021  
Ajuntament de Catadau 01.10.2021   
Ajuntament de Llombai 01.10.2021 13.10.2021  
  
  
Nota: Els informes rebuts es publicaran en la pàgina web https://mediambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica.  
  
E. Identificació dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible són l'instrument adequat per a respondre a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'entorn urbà i reduir l'impacte negatiu del sistema de transport en l'economia, la societat i el medi ambient. Esta mobilitat sostenible també ha de tindre com a objectiu l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població a béns, servicis i llocs de treball.  
  
La consecució d'estos objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, en dos àmbits:  
- Un nou equilibri de modes de transport, apostant, fonamentalment, per aquells amb més eficiència ambiental i social: transport públic versus transport privat i modes de transport no motoritzat. La consecució d'este objectiu requerix tant mesures d'estímul cap a nous modes de transport com mesures dissuasives.  
- Planificació urbana i model de ciutat, reduint la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en duració del viatge.  
L'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan s'indica que «2. La definició de paràmetres i objectius indicats en el punt anterior anirà acompanyada dels indicadors que es consideren rellevants en relació amb el volum total de desplaçaments i la seua distribució modal, i es particularitzaran els nivells associats de consum energètic, ocupació de l'espai públic, emissions sonores i atmosfèriques, i d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'estos últims paràmetres tendirà a la reducció progressiva d'acord amb els ritmes i els límits que establisca la normativa en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i mediambientals».  
  
El PMUS d'Alfarb atén el que disposa l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa es realitzarà l'avaluació ambiental estratègica d'esta sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
Les següents consideracions legals i ambientals es poden veure en els informes rebuts, que descrivim:  
Planificació  
L'informe de 15 de desembre de 2021, del Servici de Planificació considera que s'han identificat els estudis necessaris, pel que fa a les competències a eixe servici i segons la documentació presentada, el Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Alfarb (València) és compatible amb la legislació sectorial de carreteres vigent, sempre que es realitzen els estudis i les modificacions que s'indiquen en l'apartat següent (pàgina 7/9 de l'informe d'este servici).  
Risc d'inundació (PATRICOVA)  
L'informe de 13 de setembre de 2021, del Servici de Gestió Territorial conclou que el Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb està afectat per perillositat d'inundació de diferents nivells i és compatible, sempre que es complisquen les condicions finals exposades, que són les següents:  
1. El Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb està afectat per perillositat d'inundació; no obstant això, caldrà concretar en els projectes que este desplegue les actuacions que comporten les actuacions d'alteració de la rasant i de les seues afeccions, així com, en el cas que siga procedent, les mesures que es prevegen per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el Pla de mobilitat serà compatible amb la normativa del PATRICOVA, sempre que s'incorpore en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21 d'esta normativa.  
2. Quant a les actuacions previstes en el Pla de mobilitat, si s'executen de manera que continuen compatibles amb la infraestructura verda i d'impacte reduït, no es preveu que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
3. El criteri que, en matèria de risc d'inundació, cal considerar en el Pla de mobilitat urbana sostenible afectat per perillositat d'inundació és que els projectes d'execució derivats d'estos hauran de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA i obtindre l'informe preceptiu del departament competent en matèria d'inundacions.  
Infraestructura verda i paisatge  
L'informe de 19.10.2021 indica (pàgines 5 i 6/6):  
«... intervindre sobre la xarxa de comunicacions del municipi per a afavorir la mobilitat tindrà, sens dubte, influència sobre la infraestructura verda i, al mateix temps, esta mateixa haurà de ser tinguda en compte per a desenvolupar les actuacions que es plantegen.  
La definició de la infraestructura verda municipal i l'entramat de corredors i connectors que posen en relació tots els seus elements hauran de ser analitzats, i les mesures que es pretenga implementar han de ser compatibles amb la protecció del territori que es planteja des de la infraestructura verda (article 4.5 de la LOTUP).  
En l'esborrany del PMUS s'incorpora un apartat dedicat a esta, descriu la problemàtica en la infraestructura verda urbana on s'emmarquen les propostes del PMUS, però no s'inclou l'anàlisi de la resta d'elements.  
Sobre la base de tot això, es necessari incorporar al PMUS un capítol dedicat a la infraestructura verda, que incloga:  
- Una anàlisi de la infraestructura verda que permeta analitzar i valorar els efectes de les propostes i que estudie les implicacions sobre esta. En este cas l'element principal és el llit del riu Magre, però haurà de completar-se l'anàlisi estudiant si hi ha altres espais susceptibles de formar part de la infraestructura verda a escala municipal (per exemple, la futura zona verda urbana que servirà al seu torn com a espai de connexió amb el Paratge Natural Municipal del Riu Magre, de gran interés ambiental i paisatgístic).  
- Indicació explícita de quins espais i recorreguts d'actuació es consideren adequats, tant pel seu valor actual com pel seu valor potencial, per a incorporar-los a la infraestructura verda municipal, tant per ser necessaris per al manteniment de la seua estructura i funcionalitat com per les seues funcions de connexió i integració paisatgística dels espais urbans amb els elements de la infraestructura verda situats a l'exterior dels teixits urbans.  
- Establiment de mesures efectives per a corregir els possibles efectes negatius generats per les propostes plantejades. S'haurà de garantir, segons el cas, que les propostes i les alternatives de traçat i disseny de creació, ampliació o modificació d'infraestructures, si n'hi ha, complisquen les determinacions establides en l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), concretament en la directriu 118, que establix els principis directors en matèria d'infraestructures de mobilitat.  
  
- Indicació de determinacions que cal adoptar per al control dels elements amb incidència en la qualitat del paisatge urbà, garantint amb el disseny dels espais públics i el viari la funcionalitat de la infraestructura verda i el manteniment de les principals vistes i perspectives que el caracteritzen  
Per a això, s'incorporarà tota la documentació gràfica i escrita que es considere oportuna.»  
Contaminació acústica i canvi climàtic  
L'informe de 6 de setembre de 2021, del Servici de Lluita de Canvi Climàtic i Contaminació Atmosfèrica conclou que la reducció de l'ús del vehicle privat, així com la millora en l'eficiència dels sistemes de transports, tindrà un impacte positiu en la qualitat ambiental del municipi. Així doncs, el pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb no es derivaran efectes significatius sobre la qualitat de l'aire i la contaminació acústica.  
Vies pecuàries  
L'informe de 22.11.2021 considera que:  
El PMUS d'Alfarb se circumscriu en exclusiva al nucli urbà i al sòl urbanitzable, i no hi ha propostes d'actuació concretes en estes. No obstant això, per a l'assagador de la Fontgela que creua cap a l'est el nucli urbà, amb el nom de carrer València, sí que hi ha previstes actuacions com ara realitzar un aparcament per a mobilitat reduïda (PMR), un punt d'estacionament de bicicletes, i que siga un ciclocarrer. En qualsevol cas són actuacions que es consideren adequades i no contradiuen la legislació sectorial de vies pecuàries.  
Conclou que el PMUS presentat no suposa alteració o modificació en les vies pecuàries del municipi, i la previsió d'usos d'estes es considera adequada amb els usos compatibles i complementaris conformement a l'actual legislació sectorial, la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, i la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana. Per tot el que s'ha exposat, s'emet un informe favorable al Pla de mobilitat urbana sostenible del municipi d'Alfarb.  
Ajuntament de Llombai  
L'informe d'11 d'octubre de 2021, de l'Ajuntament de Llombai, en qualitat de confrontant, assenyala que revisada la documentació, la implantació del pla proposat no suposarà cap efecte desfavorable en el medi ambient dins de l'àmbit de Llombai.  
F. Valoració ambiental d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP  
Tal com establix l'article 46 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental haurà de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'una avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, tenint en compte els criteris que establix en l'annex VIII, si és el cas, amb una consulta prèvia amb les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què es referix l'article 53 del TRLOTUP.  
El Pla de mobilitat urbana i sostenible segons la definició establida en els articles 9 i 10 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, així com dels articles 14 i següents del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP), no podem conceptuar-lo amb un instrument urbanístic propi de la planificació territorial o urbanística, i, per tant, no presenta cap incidència en el model territorial ja aprovat.  
  
1. Per les característiques dels plans i els programes:  
En l'àrea territorial del PMUS analitzat es té previst desenvolupar el pla general estructural municipal, actualment en tramitació, per la qual cosa s'ha d'aconseguir una coordinació i una integració entre els dos, en què els usos de les diferents vies estaran coordinats amb el que establisca l'instrument urbanístic.  
Cal destacar que en l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), publicada en el DOGV de 19 de gener de 2011, quant a la infraestructura verda i amb una relació directa amb el municipi d'Alfarb, es planteja (dins de l'objectiu de connectar els ecosistemes litorals i els d'interior a través d'un sistema de corredors territorials i biològics) l'actuació del corredor fluvial del riu Magre i (dins de l'àmbit de l'àmbit de la conservació i la valoració l'extraordinari patrimoni ambiental i cultural de l'àrea funcional), la Ruta de l'Aigua del Riu Magre.  
  
En el Pla d'acció territorial d'infraestructura verda i paisatge de la Comunitat Valenciana, la major part de la unitat Ribera Alta del Riu Xúquer es considera com a unitat de paisatge de rellevància local, i passa a integrar una unitat denominada PRR 38 Ribera del Xúquer.  
  
Respecte d'altres plans d'ordenació existents que puguen afectar el terme municipal d'Alfarb, cal remarcar el Pla d'acció territorial forestal (PATFOR) i el Pla d'acció territorial del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) associats a la presència del riu Magre.  
  
Atés que el PMUS d'Alfarb s'emmarca sobre sòl urbà, urbanitzable i en cas de sòl no urbanitzable a camins o vies ja existents, com s'ha dit, no és un instrument urbanístic i, a més, de les pròpies característiques i objecte del PMUS, concloem que no té cap incidència en el model territorial ja aprovat.  
2. Per les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
No s'esperen efectes sobre la coberta forestal, espais protegits o espais Xarxa Natura 2000.  
No obstant això, cal advertir que en el límit est d'un dels aparcaments dissuasius en sòl urbà previstos en el PMUS (prop de les instal·lacions esportives) hi ha la forest catalogada d'utilitat pública V156 - Riberes del Riu Magre, no amollonada, per la qual cosa l'ús i/o el desenvolupament d'este aparcament, en zona urbana, ha de prendre precaució i controlar que un excés de la capacitat d'acolliment d'esta instal·lació no afecte esta forest catalogada.  
Sobre afeccions a traçats de vies pecuàries, el nucli urbà d'Alfarb, en direcció oest-est, és travessat per la via pecuària assagador de la Fontgela coincident amb el camí d'Alfarb a Catadau pel qual domini públic pecuari i viari concorren en traçat.  
  
Quant als efectes sobre emissions de gasos contaminants, cal destacar que les previsions de millora argumentades per l'Ajuntament, com s'ha indicat al llarg d'este informe (apartats C i E) és previsible la seua disminució, sempre que s'implanten les propostes del PMUS, en particular les emissions de CO i la petjada de carboni associada.  
  
Com hem referit anteriorment, el PMUS sí que proposa una sèrie d'indicadors quantitatius i qualitatius de seguiment de caràcter ambiental.  
Així, analitzant la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisant la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial, es pot determinar, respecte del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb, que el procediment d'avaluació simplificat és suficient per a determinar que la modificació no té efectes significatius sobre el medi ambient.  
Per tant, a la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), considera que el Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb no afecta espais protegits ni forestals, les seues propostes es limiten a actuacions sobre sòl urbà, urbanitzable i en cas de sòl no urbanitzable a camins o vies ja existents i no impliquen actuacions que determinen modificacions de planejament que requerisquen avaluació ambiental dins d'este PMUS.  
  
G. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
  
H. Acord  
D'acord amb el que s'establix en l'article 53.2 b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre un informe ambiental i territorial favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la TRLOTUP, ja que no té efectes significatius sobre el medi ambient i continuar la tramitació amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que descriga la documentació presentada, així com al que dispose la legislació vigent i als informes emesos, respecte dels quals es tindran en compte les consideracions següents:  
  
1. El PMUS es completarà amb les indicacions del Servici de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat com a pas previ a l'aprovació definitiva.  
2. El PMUS es completarà amb el que indique el Servici d'Ordenació i Gestió Forestal quant a la compatibilitat o els requisits exigits en matèria de vies pecuàries (afecció a l'assagador de la Fontgela) com a pas previ a l'aprovació definitiva.  
3. El PMUS incorporarà les qüestions plantejades per l'informe del Servici de Gestió Territorial en l'àmbit de la seua competència, i en particular les relacionades amb el compliment del PATRICOVA.  
4. El PMUS es completarà amb la documentació i amb els continguts assenyalats en l'informe de 19.10.2021 del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge i que s'ha reproduït en l'apartat D anterior.  
Tal com establix l'article 53.7 de la TRLOTUP, l'Informe estratègic ambiental i territorial perdrà la vigència i cessarà la producció a efectes propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha aprovat en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació el Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb. En este cas, el promotor ha de tornar a iniciar el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial de la proposta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 53.2.b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d'acord amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, fet que no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que estimen pertinents en el seu dret.  
Fet que vos notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
Fet que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i amb reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 30 de desembre de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 4 de març de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.