Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5767, del 21-05-2008 (2008/6292)

RESOLUCIÓ de 24 d'abril de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de les Useres, Rafelguaraf, San Juan de Énova, Manuel, la Pobla Llarga, Tírig, Aldaia, la Vall d'Uixó, Algímia d'Alfara y l'Alcora.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5767

Data del DOGV
:   21-05-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/6292


Data del document
:   24-04-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Aldaia
    * Vall d'Uixó, la
    * Pobla Llarga, la
    * Rafelguaraf
    * Useres, les
    * Alcora, l'
    * Tírig
    * Manuel
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 24 d'abril de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de les Useres, Rafelguaraf, San Juan de Énova, Manuel, la Pobla Llarga, Tírig, Aldaia, la Vall d'Uixó, Algímia d'Alfara y l'Alcora. [2008/6292]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 234/05-AIA les Useres, 179/06-AIA Rafelguaraf, San Juan de Énova, Manuel, la Pobla Llarga, 208/05-AIA Tírig, 050/06-AIA Aldaia, 037/05-AIA la Vall d'Uixó, 208/01-AIA Algímia d'Alfara, i 088/06-AIA l'Alcora.  
València, 24 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 234/05-AIA  
Títol: Legalització explotació porcina  
Promotor: Juan Rubio Igual  
Autoritat substantiva: Ajuntament de les Useres  
Objecte del projecte: Legalització granja porcina  
Localització: Polígon 5, parcel·la 61 del terme municipal de les Useres (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'activitat consisteix en l'engreixament de porcs des dels dos mesos fins que arriben als 105 kg de pes. La granja disposa de 2.000 places i es realitzen dos cicles a l'any amb una duració aproximada de l'activitat d'uns deu mesos a l'any.  
Amb aquest fi, l'explotació disposa de dues naus construïdes amb bloc de formigó i magatzem. Les naus disposen d'aïllament acústic suficient i a més disposen de generadors d'ozó. Els purins passen pels slats i s'acumulen en séquies la capacitat total d'emmagatzemament de les quals és de 985,80 m³ .   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'Ajuntament de les Useres va remetre una còpia de l'expedient municipal, projecte de legalització i estudi d'impacte ambiental tenint entrada en la conselleria de Territori i Habitatge el dia 29 de novembre de 2005.  
Segons consta en l'expedient municipal, el projecte es va sotmetre a informació pública per mitjà d'un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló publicat el dia 6 d'agost de 2005.  
Es va presentar una al·legació referida a la possible futura ubicació d'una altra granja, qüestió que, si és el cas, haurà de ser resolta per l'òrgan amb competència en la matèria.  
Petició de documentació i informes sectorials  
En l'expedient municipal es recull:  
- Informe favorable del cap local de sanitat.  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal en què consta que l'emplaçament de l'esmentada activitat, es troba en sòl no urbanitzable sense especial protecció, i l'ús està permés.  
Per mitjà d'un escrit dirigit a l'Ajuntament de les Useres amb data 29 de març de 2006, es requereix al promotor documentació addicional.  
El dia 8 de juny de 2006 va tenir entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural, documentació addicional referent al projecte.  
Afeccions legals  
D'acord amb l'expedient municipal, l'explotació es troba en sòl no urbanitzable sense especial protecció, i l'ús està permés.  
Les instal·lacions no afecten cap figura de protecció prevista en la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana ni cap zona LIC (lloc d'interés comunitari) o ZEPA (zona d'especial protecció per a aus) que hagen sigut proposades davant de la Comissió Europea per a formar part de la xarxa Natura 2000.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
L'activitat s'exerceix en una zona de paisatge típicament agrícola que està envoltada de cultius abancalats d'ametlers, oliveres, cereal de secà i vinya alternant amb zones de bosc de rebrot, sent l'activitat porcina habitual en la localitat. En les voltants es troben dues conques drenants per on circula l'aigua de vessament dels bancals dels cultius. El sector s'assenta sobre aqüífer.  
L'estudi d'impacte ambiental incideix sobre la incidència del projecte sobre l'aire, sòl, i aigua.  
2. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica com a accions que repercutiran negativament en el medi ambient les que impliquen l'emissió de contaminants: males olors, excés de nitrogen en les aigües, contaminació del subsòl.  
Identifica com a impacte positiu el previsible increment de la riquesa de la zona generada per l'activitat econòmica.  
L'estudi d'impacte fa referència als problemes que pot causar sobre el medi ambient la inadequada gestió dels purins però, encara que les repercussions negatives d'aquesta inadequada gestió pot provocar seriosos problemes ambientals, és necessari valorar una altra sèrie d'impactes que poden alterar de manera significativa la qualitat de vida de la població i les repercussions de l'activitat sobre el paisatge.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Les mesures correctores proposades incideixen en aspectes sanitaris de l'explotació i en altres aspectes ambientals. Part de les mesures correctores proposades han de ser complides obligatòriament segons el Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
A més proposa la utilització de productes biològics per a eliminar les males olors en les zones d'emmagatzemament dels purins. El promotor aporta anàlisi dels purins en què es demostra que els productes biològics provats redueixen la DQO en un 87% i la DBO5 en un 88%. Aquestes anàlisis mostren l'efectivitat del producte aplicat. No obstant això, no s'aporten dades sobre altres paràmetres que s'han de controlar com ara N total i amoniacal, P, K, coliformes totals i fecals i estreptococs fecals. En el programa de vigilància ambiental es preveuen anàlisis periòdiques dels purins per la qual cosa haurà d'augmentar-se el nombre de paràmetres que s'han d'analitzar.   
El promotor presenta un informe d'acceptació provisional de purins, amb el compromís d'acceptació de 1700 m³ anuals en la planta de gestió de purins de la Vall d'Alba la concessió de la qual pertany a Tetma SA.   
Es considera que, d'acord amb el Reial decret 324/2000, l'explotació generarà a l'any una quantitat superior de purins a què serà admesa en la planta de tractament per la qual cosa haurà d'ampliar el compromís d'acceptació de purins a 1.880 m³ o aportar 27,5 ha per a la gestió d'aquests com a adob agrícola.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Amb anterioritat a la concessió de la llicència d'activitat, el promotor presentarà davant de l'òrgan substantiu i davant d'aquesta Direcció General la documentació següent: a) Còpia de l'informe favorable de l'organisme de conca en relació amb la utilització de l'aigua dels pous o documentació que acredite la disponibilitat del recurs i la legalitat d'aquest, b) Ampliació d'acceptació de purins per part de Tetma, SA o compromís escrit d'acceptació del purí per part dels propietaris de parcel·les agrícoles en 27,5 ha c) Ampliació del contracte d'assegurança de cadàvers al total del cens de l'explotació. d) Còpia de l'informe favorable de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.   
- L'explotació disposarà obligatòriament de totes les mesures d'higiene previstes en el Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
- A fi d'atenuar l'impacte paisatgístic, es plantarà tanca perimetral o pantalla arbòria.  
- Totes les construccions de l'explotació que no estiguen actualment actives, hauran de romandre en estat òptim d'higiene i seguretat o ser derruïdes.  
- Es realitzarà una correcta gestió de residus disposant l'explotació de contenidors separats segons les característiques de cada residu.  
- Es vigilarà la correcta evacuació de pluvials evitant entollades.  
- En la mesura que siga possible les càrregues de pinsos, animals i el transport d'aquests, es realitzaran en hores que no causen molèstia a la població.  
La valoració agrícola dels purins en camp portarà implícites les obligacions següents :  
- Es realitzaran anàlisis periòdiques dels purins en què s'haurà d'analitzar els paràmetres següents: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals, i estreptococs fecals. Les comparacions de les mostres hauran de demostrar una reducció efectiva de la càrrega contaminant i microbiològica. La periodicitat d'aquests es determinarà en funció dels cicles realitzats en l'explotació, davant de qualsevol canvi de maneig d'aquesta i davant de la detecció de problemes. No obstant això, abans del primer any de concessió de la llicència d'activitat, haurà de remetre's a aquesta Direcció General, el resultat de la primera anàlisi realitzada juntament amb una anàlisi de control. Qualsevol variació negativa en els resultats de les anàlisis es comunicaran a aquesta Direcció General.  
En tot cas, s'aplicarà complex enzimàtic per a reduir l'emissió de males olors.  
- L'aplicació de purins en els camps es realitzarà d'acord amb el concepte de bones pràctiques agrícoles per la qual cosa no es podran aplicar en èpoques de pluges llaurant-se el terreny el més ràpidament possible per a evitar males olors i pèrdues de nitrogen amoniacal a l'atmosfera. Tampoc s'aplicaran en les proximitats de barrancs o fonts d'aigua havent de complir els preceptes continguts en l'Ordre de 29 de març de 2000 pel qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
- L'aplicació del purí en els camps no haurà de causar cap tipus de problema als cultius a què s'aplica. L'aparició d'efectes adversos serà símptoma d'un inadequat gestió dels purins i per tant, haurà de rebaixar-se la quantitat de purins que s'ha d'aplicar i hauran de fer-se noves anàlisis. No obstant això, s'haurà de fraccionar l'aportació del purí als camps en dues o tres vegades, d'acord amb les necessitats del cultiu i unes bones pràctiques ambientals.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 179/06-AIA  
Promotor: Diputació de València.  
Autoritat substantiva: Diputació de València.  
Objecte del projecte: Construcció de la biela de connexió entre les carreteres CV-576 i CV-561 a través de la glorieta de la carretera CV-41.  
Localització: Municipis de Rafelguaraf, San Juan de Énova, Manuel i la Pobla Llarga.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
La biela de connexió entre les carreteres CV-576 (VV-1034) i CV-561 (VV-1039) a través de la glorieta de la CV-41, discorre pels termes municipals de Rafelguaraf, San Juan de Énova, Manuel i la Pobla Llarga, municipis de la comarca de la Ribera Alta (València). La biela consta de dos trams de carretera i tres enllaços.  
El primer tram de carretera se situa a 40 metres al sud de la variant existent en la localitat del San Juan de Énova i es projecta per a separar el trànsit dels habitatges pròxims i amb això reduir les molèsties i la perillositat a la població. El segon tram uneix la carretera CV-576 amb el pont sobre l'estructura de l'AVE i la carretera CV-561, serveix per a desviar el trànsit de vehicles pesants que passen per Rafelguaraf i es dirigeixen al nucli urbà de la Pobla Llarga amb destinació a la carretera CV-41. Es preveu, a més, un tercer enllaç: la glorieta situada a l'oest de San Juan de Énova que s'amplia en l'inici de l'actuació per a donar cabuda al trànsit de la variant actual, que es converteix en xarxa viària urbana.  
Dels tres enllaços, dos són interseccions anulars i un tercer està format per dues interseccions en T. El primer enllaç se situa en la rotonda d'entrada a San Juan de Énova, el segon enllaç són dues interseccions en T que canalitzen el trànsit en l'inici del segon tram, donant accés a la variant projectada des dels camins existents. El tercer enllaç és la rotonda situada al final del segon tram i en la CV-576 (VV-1039).  
L'actuació projectada s'emplaça sobre roques detrítiques (llims i argiles amb cudols) d'edat holocé a plistocé superior i passa sobre el llit del barranc de Matilde, el barranc de Marxeta i el camí ramader assagador de la Pobla Llarga, amb sengles marcs de formigó i evita, com es veurà en l'estudi d'alternatives, el llac del Corralot.   
La vegetació existent i dominant són els cultius de cítrics, en menor extensió es cultiven hortalisses. La resta és vegetació principalment de rambla (Arundo donax, Nerium oleander, etc.).  
El relleu és pràcticament horitzontal.  
El ferm de nova construcció està compost, de baix cap amunt, per les capes que segueixen:  
- Base granular: 25 cm de llast artificial.  
- Reg d'emprimació: ECI.  
- Base bituminosa: 11 cm de mescla bituminosa G-25.  
- Reg d'adherència: ECR-1.  
- Capa intermèdia: 8 cm de mescla bituminosa S-20 d'àrid calcari.  
- Reg d'adherència: ECR-1.  
- Capa de rodament: 6 cm de mescla bituminosa S-20, d'àrid silici.  
En els vorals, la secció de capes de ferm adoptada consta de les capes següents, des de la més profunda fins a la més superficial.  
- Base granular: 35 cm de llast artificial.  
- Reg d'emprimació: ECI.  
- Capa intermèdia: 8 cm de mescla bituminosa S-20 d'àrid calcari.  
- Reg d'adherència: ECR-1.  
- Capa de rodament: 6 cm de mescla bituminosa S-20 d'àrid silici.  
Els camins de servei per a l'accés als camps discorren paral·lels a l'eix principal i en ells s'adopta un trànsit de disseny T4, amb la següent distribució de capes:  
- Base granular: 35 cm de llast artificial.  
- Capa de rodament: 6 cm de mescla bituminosa S-20 d'àrid calcari.  
Per a donar continuïtat a la capa de rodament de la secció de ferm nou sobre l'existent, es projecta la secció tipus de reforç, en funció de la grossària diferencia entre la cota de la rasant i la del ferm actual, si fóra inferior a 6 cm es procedirà al fresatge fins a obtenir la grossària necessària per a la col·locació de la capa completa de rodament.  
El drenatge de l'escorriment es canalitza als barrancs Barxeta i Matilde, mitjançant cunetes, rastells i baixants.  
Hi ha dos passos inferiors per a salvar l'encreuament amb el tronc principal: un per al camí de la Torrica i un altre per al camí ramader assagador de la Pobla Llarga.  
Es reposen les canalitzacions de reg, abundants per la zona, mitjançant tubs passants de PVC de 250 mm de diàmetre o formigó armat de 300, 400, 500, 600, 800, 1.000 i 1.500 mm de diàmetre, en funció dels cabals de reg. La conducció es protegeix amb un farciment d'arena, si el tub va soterrat a més de 60 cm; en cas contrari es reompli amb formigó en massa.  
El traçat posseeix un 60% de talussos en terraplé, els quals es recobriran de la terra vegetal existent i s'hidrosembraran de gramínies i lleguminoses autòctones.  
2. Alternatives  
El promotor ofereix un total de 7 traçats alternatius que atenen als criteris de velocitat de circulació dels usuaris, partició de parcel·les, afecció a camins, visibilitat en arribar al pont sobre l'estructura de l'AVE, volum de moviment de terres, afecció als dos barrancs existents i al llac del Corralot (futura reserva d'aus autòctones).  
L'alternativa adoptada és la número 7, ja que es troba a semblant distància que la carretera CV-576 del llac del Corralot.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
El 17 de maig de 2006 la Diputació de València remet la documentació que segueix: estudi d'impacte ambiental, memòria, plànols, plec de condicions, pressupost i estudi de seguretat i salut.  
El 29 de maig de 2006 s'efectua una consulta a la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge.  
2. Informació pública  
Per Decret de la Presidència de la Diputació Provincial de València núm. 1089, de data 27 de febrer de 2006, l'expedient va ser sotmés a informació pública per un termini de 20 dies hàbils, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província núm. 77, de data 31-3-2006; una vegada transcorregut el termini no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Informes sectorials  
S'ha realitzat una consulta a la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge, que no ha respost encara.  
Afeccions legals  
El traçat projectat afecta el camí ramader assagador de la la Pobla Llarga, amb un ample legal de 4,5 metres, al terme municipal de la Pobla Llarga. El camí ramader discorre per la zona del projecte en direcció N - S des del terme de Rafelguaraf pel camí de l'assagador, transcorrent pel terme de la Pobla Llarga amb una longitud de 4.700 m. El traçat projectat intersecta el camí ramader en el pk 0+980, molt pròxim al barranc de la Barxeta.  
Per a evitar la intersecció es construirà un pas inferior de 5,00 m d'ample i 3,50 m de gàlib, deixant una calçada amb ferm format per una capa de reg d'emprimació ECI amb una dotació igual a 500 g/m² de lligant residual o lleugerament major. D'aquesta manera es garanteix el trànsit de bestiars i fauna de la zona.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
El principal efecte que poden ocasionar les obres són les emissions de pols a l'atmosfera; en un domini agrícola per excel·lència es pot afectar les plantacions de fruiters i els cultius d'hortalisses més pròxims. Correspon a les mesures correctores la reducció de la pols al mínim possible, de manera que l'impacte sobre la vegetació estiga per sota del llindar tolerable per les plantes.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
S'han identificat i valorat adequadament els impactes.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
L'ús de pantalles acústiques en les zones habitades redueix ostensiblement la propagació del soroll produït per la circulació.   
El promotor proposa regar els camins com a mínim a mitjan matí i mitja vesprada a l'estiu i a mitjan matí a l'hivern, i incrementant-ne la freqüència en els dies de vent. El criteri més efectiu contra les emissions de pols és mantenir humits els camins mentre circulen els vehicles; a més, en dies de vent, és necessari efectuar un reg al final de la jornada per tots els camins que siguen susceptibles d'emetre pols i emprant un major consum d'aigua per metre quadrat.  
El titular deixa a criteri del director d'obra si el transport de terres anirà o no recobert de lona. Quan es transporten àrids per les vies públiques es col·locaran lones sobre la caixa de tots els camions, sense cap distinció.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
1. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 13, apartat 2 a), del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives que hi siguen preceptives, el projecte de construcció de la biela de connexió entre les carreteres CV-576 i CV-561 a través de la glorieta de la carretera CV-41, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures correctores establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. Aquesta declaració d'impacte ambiental està condicionada a l'obtenció de l'informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
2. El traçat haurà de disposar del vistiplau de camins ramaders de la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge.  
3. Es regaran els camins en construcció susceptibles d'emetre pols amb la freqüència necessària, de manera que el terreny romanga humit mentre dure la circulació dels vehicles. En dies de vent, a més de l'anterior s'efectuarà un reg al final de la jornada. No obstant això, si els cultius adjacents es recobreixen d'una quantitat de pols tal que puga comprometre'n el desenvolupament normal, aleshores es regaran les plantes per a eliminar-los la pols.  
4. S'empraran lones sobre la caixa dels camions que transporten àrids i tot tipus de terres.  
5. Els residus perillosos s'envasaran en depòsits homologats degudament segregats per tipus, envasats, identificats i etiquetats. Disposaran de safates o cubetes que garantisquen el confinament i posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'entregaran en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.  
6. Per a la revegetació es tindrà en compte el Decret 289/2003, de 7 de març, sobre comercialització dels materials forestals de reproducció, que obliga a garantir la procedència de les plantes i llavors que s'han d'utilitzar i les característiques d'aquestes.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 208/05-AIA  
Títol: Ampliació explotació avícola de producció de carn  
Promotor: Eloy Prats Marco  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tírig  
Objecte del projecte: Ampliació explotació avícola  
Localització: Polígon 14, parcel·la 103 del municipi de Tírig (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El projecte consisteix en l'ampliació de granja avícola que actualment disposa d'una nau amb capacitat per a 11.200 broilers, amb la construcció d'una altra nau amb capacitat per a 20.000 broilers més. La capacitat total de l'explotació serà de 31.200 broilers. S'hi s'allotjaran aus des d'un dia de vida i es realitza la cria, recria i engreixament d'aquests en un període de 40 - 45 dies.  
La nova nau es construirà en la parcel·la 103 del polígon 14 del terme municipal de Tírig (Castelló) i disposarà de 1.800 m² de superfície total construïda.  
Com a instal·lacions auxiliars es preveu gual sanitari, sitges per a pinso i tanca perimetral de la finca.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'estudi d'impacte ambiental és remés per l'Ajuntament de Tírig amb data 9 de novembre de 2005 tenint entrada en la conselleria de Territori i Habitatge el dia 14 de novembre de 2005.  
La informació publica es va realitzar mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló amb data 8 d'octubre de 2005. No s'hi van presentar al·legacions.   
Informes sectorials  
El dia 9 de febrer de 2006, es remet a l'Ajuntament de Tírig un escrit a fi que el promotor amplie la documentació aportada.  
El dia 1 de març de 2006, es remet parcialment la documentació sol·licitada.  
Amb data 22 de maig de 2006, es demana informe al Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló.  
Afeccions legals  
Segons la delimitació de sòl urbà aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, el sòl on se situarà l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats.  
Segons informe emés pels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló, la parcel·la on se situa l'explotació és limítrofa pel seu límit oest amb el camí ramader núm. 14 denominat assagador del Camí de Carrerons a la Rambla de Tírig, classificat per l'Ordre de la conselleria d'Agricultura i Medi Ambient de data 28 de setembre de 1995, publicada en el DOGV de data de 3 de novembre de 1995. L'esmentat camí ramader està classificat amb una amplària legal i necessària variable de 8 a 12 metres, i no existeix constància de delimitació ferma d'aquest.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, l'explotació es troba en zona amb un paisatge en què predominen la presència de barrancs juntament amb terrenys coberts de matoll predominant el coscoll (Quercus coccifera) i l'argilaga (Retrama scorpius) i camps d'agrícoles on es cultiva l'olivera i l'ametler.   
L'estudi anomena tots els elements ambientals que poden veure's afectats per l'activitat: sòl, atmosfera, aigua, vegetació, fauna, paisatge, població, infraestructures i patrimoni cultural.  
Es considera que la granja afectarà la qualitat de l'aire per l'emissió d'olors i no consta en cap apartat de l'estudi la possible afecció a la població. La circulació de vehicles implícita a aquest tipus d'activitat generarà sorolls i altres molèsties com ara la dispersió de les males olors a la població i en les zones de trànsit agrícola disminuint la qualitat de l'aire i augmentant el nivell sonor.   
2. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els impactes següents:  
- Creació de llocs de treball directes i indirectes ocasionats per l'activitat: l'efecte és valorat com a positiu qualificant-lo de directe, a curt terme i permanent.  
- Utilització de la gallinassa com a adob orgànic: identifica l'aigua i el sòl com els elements susceptibles de patir algun tipus d'impacte i en realitza la valoració qualificant l'efecte de negatiu en el cas d'una inadequada gestió de la gallinassa, efecte que en el sòl serà directe, acumulatiu temporal, localitzat i complex; en l'aigua els efectes adversos seran directes, acumulatius localitzats, complexos, reversibles  
- Generació d'olors: valora l'impacte com a negatiu, directe, reversible, localitzat, simple.  
L'avaluació global de tots els impactes predicibles es qualifica com a compatible.   
Es considera que es menysté l'impacte sobre el sòl i les aigües que pot tenir la inadequada gestió dels residus orgànics de l'explotació podent-se donar el cas que, encara donant-se una gestió adequada, apareguen efectes negatius sobre les aigües i el sòl per la qual cosa han d'extremar-se les mesures de precaució.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Entre les mesures correctores proposades s'inclouen la neteja periòdica del local, l'eliminació periòdica de cadàvers i la minimització de residus.  
El programa de vigilància ambiental preveu les mesures següents:  
- Correcta aplicació de la gallinassa segons s'estableix en l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació pel qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
- Maneig correcte dels cadàvers dels animals i d'aquells residus que es puguen produir en l'explotació.  
- Es mantindrà la qualitat del sòl i de les aigües efectuant-se vigilància pel mateix personal de l'explotació.  
Es considera que les mesures correctores incloses en l'estudi d'impacte proposades no es detallen bastant i el pla de vigilància és poc concret.   
En el projecte d'activitat s'aporten 41,62 ha per a la gestió de la gallinassa en parcel·les agrícoles com a adob organicomineral. En les parcel·les aportades s'aplicarà una quantitat de gallinassa tal que no supere la dosi de 170 kg/ha de nitrogen anual. Es considera que, tant el nombre d'hectàrees com la quantitat de nitrogen que s'ha d'aportar, són adequades, d'acord amb l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació pel qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- L'ampliació de l'explotació disposarà de l'informe favorable de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació havent de complir amb la legislació vigentment i especialment amb el Reial decret 1084/2005, de 16 de setembre, d'ordenació de l'avicultura de carn, i la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia, de la Comunitat Valenciana.   
- Abans de l'autorització definitiva del projecte, haurà de presentar-se davant de la Direcció General de Gestió del Medi Natural còpia de l'assegurança de retirada de cadàvers i còpia de l'informe que haurà d'emetre l'organisme de conca corresponent respecte a la legalitat i disponibilitat del recurs en relació a l'aigua utilitzada procedent de sondeig segons l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.   
- Es vigilaran periòdicament les condicions d'higiene i benestar dels animals i en particular l'adequada ventilació de les naus a fi d'evitar l'augment excessiu d'olors.  
- Les obres de la nau es realitzaran assegurant una adequada evacuació de pluvials de manera que no puguen entrar en contacte amb cap residu de la granja que puga produir lixiviats contaminants.  
- Les zones d'acumulació de la gallinassa seran de materials que asseguren una adequada impermeabilització. Aquestes zones hauran de tenir sostre, i solera impermeable i cubeta de recollida de lixiviats.  
- L'aplicació de gallinassa en les parcel·les es realitzarà segons les recomanacions contingudes en l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i alimentació, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries  
- Després de les obres la parcel·la haurà de quedar completament integrada en el paisatge. Amb aquest fi i, en les zones que això siga possible i no s'entorpisca amb el normal exercici de l'activitat, es revegetarà la parcel·la bé optant per tanca arbòria, bé fomentant la plantació de les espècies cultivades en la zona.  
- El trànsit de vehicles de recollida de pinsos com també d'animals es realitzarà en hores que no interferisca en el normal exercici de l'activitat agrícola i en hores i dies de la setmana que causen les menors molèsties a la població atenent especialment a la disseminació d'olors.  
- Els residus produïts en l'explotació no s'acumularan sense control en la parcel·la, sinó que hauran de separar-se segons la seua naturalesa d'aquests i guardar-se en contenidors tancats a l'espera de la derivació d'aquests a un gestor autoritzat.  
- Es respectaran els preceptes continguts en la Llei 3/1995, de camins ramaders en relació al fet que l'explotació confronta amb el camí ramader assagador del Camí de Carrerons a la Rambla de Tírig.  
- En el cas que en l'acceptació dels condicionants continguts en aquesta declaració d'impacte comporten la realització d'obres addicionals, s'hauran de seguir els preceptes continguts en l'article 11 de la Llei 11/1998, del patrimoni cultural valencià, i comunicar qualsevol incidència respecte d'això a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 050/0175-KCQ  
Títol: Subestació transformadora 220/20 KV. ST Aldaia  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU   
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia de València, de la conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: Partida del barranc d'Albader o dels Coscollars, terme municipal d'Aldaia (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte del projecte presentat és la instal·lació d'una subestació transformadora ST Aldaia justificada per l'elevat nombre de sol·licituds de nous subministraments registrats a la comarca de l'Horta Oest, on destaca el municipi d'Aldaia i els voltants d'aquest que conformen, en l'actualitat, una àrea de fort desenvolupament.  
El proveïment elèctric d'aquesta comarca es realitza, actualment, a través de la xarxa de distribució de 20 KV alimentada des de les subestacions de Picanya, Quart de Poblet, Torrent, l'Oliveral i Plans de Quart. A causa dels importants nivells de càrrega que suporten tant les referides subestacions com la mateixa xarxa de distribució fins als centres de consum, es fa necessari el desenvolupament paral·lel de noves infraestructures elèctriques entre les quals s'inclou la subestació elèctrica ST Aldaia, a fi d'evitar situacions de risc.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
La nova subestació ST Aldaia s'alimentarà inicialment mitjançant doble circuit a la tensió de 220 KV des de la línia de l'Eliana-Quart de Poblet-Torrent, que es connectarà amb el tram Quart de Poblet-Torrent preveient-se, més avant, la connexió d'aquesta amb dues noves línies que garantiran en el futur un marge de potència suficient. L'emplaçament de la nova subestació prop del mercat de consum que s'ha d'abastir facilita el desenvolupament de la xarxa de distribució de 20 KV.  
La ST Aldaia constarà de les instal·lacions següents:  
- Un sistema elèctric de 220 KV. amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 8 posicions corresponents a quatre de línia, tres de transformador i l'enllaç de barres.  
- Un sistema elèctric de 20 KV. amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament SF6, conformat per tres mòduls de cel·les amb un total de 47 posicions de les quals trenta seran eixides de línia, tres de transformador, dos de mesura, dos de serveis auxiliars, tres de bateria de condensadors, dos d'enllaç de barres, una de partició i remunt, i quatre d'unió. Aquest sistema es completa amb la dotació en intempèrie de tres bateries de condensadors (BC).  
- Una transformació dotada amb tres transformadors de potència de 50 MVA cada un i relació 220/20 KV, amb les seues corresponents reactàncies trifàsiques limitadores de posada a terra. Per al subministrament dels equips i serveis propis de la subestació es muntaran dos transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20/0,380-0,220 KV. i 250 KVA de potència cada u.  
- Un edifici en què se situaran les cel·les de 220 KV i 20 KV, equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT, etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació, com també, dues xicotetes dependències per a aquest lavabo i vestidor, una en cada sala de control.  
El terreny per a l'establiment de la subestació propietat d'Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU el conformen les parcel·les 142 i 118 del polígon 20, del cadastre de rústica de l'Ajuntament d'Aldaia. Té una superfície aproximada d'uns 15.160 m², classificats conforme al planejament vigent com a sòl no urbanitzable segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental presentat.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.  
Afeccions legals  
La ubicació on es pretén localitzar la nova subestació elèctrica ST Aldaia queda dins del perímetre d'àmbit del PORN de l'Albufera, aprovat pel Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació de recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera.  
L'activitat projectada és, conforme la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, productora de residus perillosos quedant sotmesa a autorització administrativa de la conselleria competent en medi ambient o inscripció en Registre de productor de residus de la Comunitat Valenciana.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, en el seu annex I recull l'activitat de producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1). Això comporta que el titular de l'activitat, comprovada la seua inclusió en l'esmentat annex, estarà obligat a remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, tal com recull l'article 3.1. de l'esmentada reglamentació.  
La Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, que en l'article 11 exigeix incorporar l'estudi de la possible afecció sobre el patrimoni històric i cultural i el corresponent informe de la conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats per l'actuació.  
Els principals elements ambientals considerats en l'estudi d'impacte ambiental són els que segueixen:  
- Els canvis en el relleu i la destrucció de la qualitat del sòl agrícola.  
- La qualitat paisatgística baixa de la zona a causa de l'elevada antropització i a l'escassa qualitat natural d'aquesta, com també, la proximitat de diverses infraestructures.  
- La relativa proximitat del Parc Natural de l'Albufera.  
- La flora actual correspon a una zona amb intensa explotació agrícola, ocupada per cultius de regadiu: plantacions de cítrics, d'horta i espècies ornamentals.   
- La fauna és d'escassa rellevància, i es limita a la característica de camps de cultiu.   
- La zona està travessada per diverses infraestructures viàries i per un ampli ventall de camins d'accés cap a les diverses parcel·les agrícoles.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els impactes més significatius que s'han identificat com a conseqüència de les accions previstes en el projecte s'enumeren a continuació, diferenciant aquells que corresponen a la fase de construcció dels de la fase de funcionament de la subestació elèctrica.   
Fase de construcció:  
- Canvis en el relleu com a conseqüència del moviment de terres.  
- Destrucció directa del sòl i disminució de la qualitat d'aquest.  
- Eliminació de l'ús del sòl i la vegetació com a cultiu agrícola.  
- Transport de material i maquinària, i abassegament de materials.  
- Alteració de les séquies de reg dels voltants de la parcel·la durant les obres  
- Emissió de contaminants a l'aire per pols i gasos durant els moviments de terres i l'execució del projecte.  
- No es preveu que l'execució del projecte afecte el patrimoni arqueològic o paleontològic.  
Fase d'explotació  
- La contaminació de l'aigua subterrània deguda a les possibles fuites d'oli dels transformadors.  
- Increment del nivell sonor de fons pel funcionament dels transformadors.  
- Millora del subministrament elèctric i facilitador del desenvolupament urbà i industrial.  
- Benestar i millora de la qualitat de vida de la població que resulte abastida.  
- Intrusió visual respecte a les àrees de cultiu i l'entorn d'aquestes.  
3. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores.  
Les principals mesures protectores i correctives que es consideren en l'estudi d'impacte ambiental són:  
- L'àrea d'actuació de l'obra s'haurà de limitar a la zona en què quede integrada la subestació elèctrica a fi de minimitzar l'impacte sobre la resta de l'entorn.  
- S'haurà de destinar la capa orgànica superficial de sòl retirada a l'inici del moviment de terres per a l'extensió d'aquesta, al final d'obra, sobre la zona d'actuació fins a aconseguir les cotes de terreny projectades en la parcel·la.  
- S'haurà d'evitar l'alçament de pols en les operacions de càrrega i descàrrega de materials i s'apilaran en zones protegides del vent.  
- Durant les obres, no s'hauran de realitzar en la zona d'obres manteniments o reparacions de maquinària susceptibles de contaminar el sòl.  
- Finalitzades les obres, s'haurà de procedir a la neteja i retirada dels residus de la zona, i es recuperaran les infraestructures que puguen haver resultat danyades.  
- S'hauran de construir safates de formigó estanques per a la recollida d'eventuals fuites d'olis dels transformadors elèctrics.  
- S'haurà de tancar perimetralment la parcel·la per a evitar el lliure accés a personal no autoritzat.  
- L'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques durant les obres obligarà a suspendre els treballs, a delimitar el perímetre de la troballa i a notificar-ho a la conselleria de Cultura, Educació i Esports   
4. Programa de vigilància ambiental  
Les actuacions proposades en el programa de vigilància ambiental inclouen les que segueixen:  
- S'haurà de comprovar que totes les actuacions durant les obres es realitzen en l'interior de la parcel·la i, en finalitzar aquesta, es comprovarà l'estat dels usos afectats per l'execució de l'obra.  
- S'haurà de comprovar el parc de maquinària, el magatzem d'olis i combustibles i les posades a punt d'aquesta.  
- S'haurà de controlar que els residus o qualsevol altre material sobrant de l'obra és retirat de manera convenient.  
- S'haurà de comprovar que, en cas de desmuntatge parcial de les séquies, es manté el reg en les parcel·les afectades pel desmuntatge de la canalització  
- S'haurà de controlar que els olis procedents dels transformadors són emmagatzemats i gestionats adequadament.  
- Control de compliment de legislació i ordenances de caràcter urbanístic.  
- S'haurà de vigilar l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en els treballs que impliquen moviment de terres.  
Tramitació administrativa  
Amb data 14 de febrer de 2006, va tenir entrada en els Serveis Centrals de la conselleria de Territori i Habitatge ofici de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, que informava de la sol·licitud de declaració d'impacte ambiental per a una nova subestació transformadora ST Aldaia tramitada pel Servei Territorial d'Energia de València de la conselleria d'Infraestructures i Transports. A l'escrit s'adjunta el projecte i estudi d'impacte ambiental i, s'hi fa constar, el resultat de la informació pública i sense haver-se presentat al·legacions de caràcter ambiental.  
Amb data 18 d'abril de 2006, des del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica se sol·licita al promotor l'esmena de l'estudi d'impacte ambiental de determinats aspectes de l'abocament d'aigües sanitàries al subsòl. Amb data 19 de maig de 2006, es rep resposta i solució tècnica a aquest respecte.  
En data 31 de maig de 2006, des del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica es requereix al promotor el corresponent informe de la conselleria de Cultura, Educació i Ciència, sobre la conformitat del projecte amb la normativa vigent de protecció del patrimoni cultural valencià. Aquest informe es presenta en registre general de la conselleria de Territori i Habitatge el 12 de juny de 2006 i s'aporta la corresponent documentació.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 2.g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana; i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de la subestació transformadora 222/20 KV ST Aldaia promogut per Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU a les parcel·les 142 i 118 del polígon 20, del cadastre de rústica de l'Ajuntament d'Aldaia, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i de la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'haurà de restaurar, a les condicions inicials d'aquestes, totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres i es procedirà a la correcta gestió dels residus generats.  
2. Les operacions de buidatge i emplenament del gas SF6, emprat com a mitjà aïllant dielèctric en els interruptors, s'haurà de realitzar mitjançant equips de recuperació que impedisquen l'emissió lliure del gas a l'atmosfera.  
3. L'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport en aplicació de la Llei 4/98, d'11 de juny.   
4. Respecte a les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la subestació transformadora caldrà ajustar-se a al que disposa la Direcció General de Salut Pública, òrgan competent en la vigilància sanitària de la contaminació electromagnètica, d'acord amb la Llei 4/2005, de 17 juny, de salut pública de la Comunitat Valenciana. En tot cas, aquestes es mantindran per sota dels límits establits per la Recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), fixats en 5 KV/m per al camp elèctric i 100 mt per al camp magnètic. A la posada en marxa de la subestació transformadora es realitzaran mesuraments per a garantir el compliment d'ambdós límits (camp elèctric i magnètic), i els resultats dels quals s'incorporaran al programa de vigilància ambiental.  
5. Una vegada en funcionament la subestació transformadora, s'haurà de procedir a mesurar els nivells sonors generats a fi de verificar el compliment de les condicions establides en la legislació vigent.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 37/05-AIA  
Títol: Explotació avícola de gallines ponedores  
Promotor: M. Carmen Jarque Ortiz  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vall d'Uixó (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació de l'activitat avícola de gallines ponedores  
Localització: Partida Fondo, parcel·la 412, polígon 6, del terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació d'una activitat avícola de gallines ponedores, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, es descriuen a continuació:   
L'explotació disposa en l'actualitat de tres naus independents preparades per a albergar 27.300 gallines i pollastres. La primera nau (1.200 m²) té una capacitat per a 6.500 gallines, 6.000 gallines la segona, i 12.000 la tercera (6.000 en cada planta); i 700 pollastres per nau, total 2.800; és a dir, un total de 27.300 aus (entre gallines i pollastres). Es disposa de 6 gallines per metre quadrat en cadascuna de les tres naus.   
La granja està composta per tres naus, independents. La primera té unes dimensions de 1200 m², la segona 1100 m², i la tercera 1100 m², en dues plantes. Complementàriament, hi ha quatre edificacions auxiliars destinades a diversos emmagatzemaments; una cinquena, on es depositen provisionalment els ous després de la seua recollida; i una sisena edificació on es localitzen les lavabos i vestidors, sent 365 m² el total de m² d'aquestes edificacions.   
Respecte als materials constructius de les naus, aquestes tenen una estructura de ferro laminat; com també tancaments, fonamentació i solera de formigó, fonamentalment, entre altres materials que asseguren una correcta impermeabilització d'aquestes.   
El procés consisteix en l'entrada de gallines i pollastres (utilitzats per a fecundar les gallines) una vegada a l'any; romanen 11 mesos en les naus, moment en el qual en són retirats, i es procedeix a la neteja i desinfecció per a poder efectuar l'entrada de noves gallines ponedores. La producció mitjana és de 73.500 ous/dia, els quals són traslladats a un edifici auxiliar de l'explotació, on són retirats diàriament per l'empresa Florida, en camions frigorífics.  
Respecte a les mesures higienicosanitàries existents en les naus, destaquen, entre altres, les que segueixen:   
- Les finestres de les naus estaran protegides amb una xarxa de malla metàl·lica per a la protecció contra pardals i rosegadors.   
- En l'accés a la parcel·la en el camí de Pou de Canelles es construirà un gual sanitari, situat a l'entrada del recinte, amb l'objecte de desinfectar els vehicles i persones que puguen accedir a l'explotació, el qual haurà de tenir un llarg i profunditat suficients com per a permetre la total i correcta desinfecció d'aquests.   
- En tot el perímetre de la parcel·la es disposa d'una tanca de malla, per a evitar l'entrada d'animals en l'explotació que puguen ser possibles vectors de malalties.   
Respecte al sistema de gestió dels cadàvers, la retirada d'aquests és realitzada per una empresa especialitzada en això; es té subscrit un contracte amb l'empresa J. Canet SL, situada a la partida Pla de Museros d'Almassora (Castelló).  
Pel que fa a la recollida i eliminació del fem, es disposa de contracte amb dues empreses autoritzades en la recollida del fem, les quals extrauen i s'emporten tot el fem directament en la fase de neteja de les naus, gestionant al seu torn, l'aprofitament posterior d'aquest. La recollida s'efectuarà una vegada finalitzat cada cicle de producció sent la producció de fem de 220 m³ anuals, recollits, tal com s'indica, en la seua totalitat per les empreses anteriorment mencionades.  
En l'explotació es disposa d'una bassa d'emmagatzemament d'aigua amb una capacitat de 500.000 litres, ja que no es disposa de conexió a la xarxa d'aigua potable, l'aigua es proveeix d'un pou propi existent dins del recinte, autoritzat en el seu dia per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
La distància al nucli urbà de la Vall d'Uixó és superior a 2 km, i la distància mínima a altres granges i a la zona industrial més pròxima sobrepassa els 1000 m, segons les dades aportades en l'estudi d'impacte ambiental.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient es va iniciar el 17 de març de 2005, amb la remissió per part de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, de l'estudi d'impacte ambiental, del projecte d'activitat i de l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 155, de 25 de desembre de 2004, com també la notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions de caràcter ambiental.  
2. Petició d'informes sectorials  
El 25 d'abril de 2005 se sol·licita al promotor a través de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó ampliació de documentació referent a:   
- Elaboració d'un nou estudi d'impacte ambiental (basant-se en l'Ordre de 3 de gener de 2005 de la conselleria de Territori i Habitatge publicada en el DOGV núm. 4922), havent d'estar sotmés a informació pública, tal com estableix l'article 22 del Decret 162/90, d'impacte ambiental.   
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 47/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
- Informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
El 12 de maig de 2006 es remet notificació d'advertència de caducitat a l'Ajuntament de la Vall d'Uixó i a la promotora del projecte, en la qual s'adverteix de la paralització del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, si transcorreguts tres mesos des de la recepció d'aquesta notificació, no es procedeix a la presentació de la documentació requerida en data 25 d'abril de 2005.  
El 2 de juny de 2006 la promotora del projecte, remet documentació complementària en què s'adjunta:   
- Còpia de l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a un aprofitament d'aigües subterrànies de l'explotació avícola inferior a 7.000 m³/any, en el qual s'indica que aquesta explotació no afecta el domini públic hidràulic ni el règim de corrents d'aquest.  
- Còpia de l'escrit de presentació de l'estudi d'impacte ambiental en la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, a l'efecte d'obtenir l'Informe previst en l'article 11 de la Llei 47/1998.   
- Còpia de l'informe de la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià referent a l'estudi previ arqueològic, en el qual s'indica:   
- Vist l'estudi previ aportat pels nostres serveis tècnics, s'ha posat de manifest que, des del punt de vista arqueològic, d'aquest es deriva que no es coneixen jaciments arqueològics en la zona.  
- Des del punt de vista del patrimoni paleontològic, de conformitat amb l'informe emés pels nostres serveis tècnics, la incidència serà nul·la.  
- Sense perjudici de l'anterior, en l'estudi d'impacte ambiental ha de preveure's que, si és el cas, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinaria l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a aquesta conselleria a aquest efecte que es determinen les actuacions oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei del patrimoni cultural valencià.  
- Des del punt de vista del patrimoni etnològic, pels nostres serveis tècnics s'ha posat de manifest que en els resultats dels treballs de prospecció s'indica que no s'han localitzat elements etnològics en l'àrea afectada.  
- Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que preveurà les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià a efecte que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu corresponent.  
- Còpia de la instància presentada a l'Ajuntament de la Vall d'Uixó, en la qual s'indica la presentació de la documentació anteriorment indicada en els paràgrafs previs.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes que segueixen:   
- Autorització prèvia de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial; en la qual s'inclou informe favorable de la conselleria d'Agricultura. S'hi indica: En relació amb aquest expedient s'ha emés un informe favorable per part de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, condicionat al compliment de determinats requisits d'infraestructura sanitària. Aquest informe es considera incorporat a l'autorització prèvia, de manera que aquesta queda condicionada al compliment de les condicions de l'informe, que serà notificat a l'interessat juntament amb la resolució corresponent.   
- Informe desfavorable del veterinari d'àrea, en el qual s'indica que s'han d'establir determinades mesures complementàries per a garantir la higiene i benestar en l'explotació, ja que el local i les instal·lacions, en general, no reuneixen les condicions higienicosanitàries exigides per les disposicions vigents. Són alguns dels aclariments i mesures complementàries que s'estableixen per a garantir la higiene i sanitat de l'establiment, els que segueixen:   
- Se sol·licita aclariment respecte al sistema de potabilització emprat per al tractament de l'aigua extreta de pou propi, el qual no queda definit en el projecte d'activitat.   
- Se sol·licita aclariment respecte a la instal·lació, situació, dimensions i característiques del femer.  
- Se sol·licita aclariment respecte a si el llit és retirat directament de les naus per una empresa gestora o pateix un emmagatzemament previ, en l'interior del recinte o en qualsevol altre lloc, concretant-ne la ubicació.   
- Respecte a la retirada de la gallinassa (mescla del material dels llits i els excrements dels animals), se sol·licita la presentació de contracte firmat amb una empresa autoritzada per a la gestió d'aquest residu, com també la documentació acreditativa que l'empresa receptora està autoritzada per a la gestió d'aquest tipus de residu.   
- Se sol·licita contracte vigent subscrit amb l'empresa J. Canet SL respecte a la retirada d'animals morts.  
- En el projecte d'activitat no es reflecteix la mesura correctora referent a la plantació d'arbres i arbustos en el perímetre de la parcel·la amb caràcter definitiu, i no apareix grafiada en plànols.   
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.   
- Informe favorable de l'ajudant de sostenibilitat municipal.   
- Informe favorable de la regidora delegada d'urbanisme i sostenibilitat, en el qual s'indica que: la llicència sol·licitada pot concedir-se amb l'adopció de les mesures correctores a què es fa referència en l'expedient.   
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable segons el planejament vigent municipal.  
El municipi de la Vall d'Uixó està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
L'activitat ramadera es troba inclosa en la zona definida com a àrea d'influència antròpica, segons el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'efectua una descripció, un inventari ambiental de l'àrea d'ubicació de l'explotació i de la zona on s'emmarca, des del punt de vista de la: climatologia, relleu, hidrologia, vegetació i fauna.  
Es desenvolupen les accions susceptibles de generar impacte, distingint-se entre la fase de construcció i la de funcionament. No obstant això, i atés que les naus ja estan construïdes, no es desenvoluparà en aquest apartat les accions impactants que es van produir quan aquestes es van construir; descrivint-se a continuació el principals efecte i els factors impactats derivats de la fase de funcionament:   
- L'aire: Per la producció d'olors degudes al mateix exercici de l'activitat; encara que aquesta no originarà excessives molèsties als veïns a aquesta, atés el seu caràcter aïllat; i per la producció de sorolls, tant els ocasionats per la mateixa activitat, com els produïts pel trànsit eventual de camions de transport.  
- El sòl: Per la producció de residus, tant pel fem generat (compost per la mescla del material excretat i la borumballa o serradura que componen el llit), com pels residus líquids procedents de la neteja i desinfecció de les naus.  
- L'aigua: Per l'ús que comporta d'aquest recurs aquesta activitat.  
Per a valorar qualitativament les possibles alteracions derivades de l'activitat de la granja avícola, s'ha construït una matriu d'impactes, en la qual es relacionen l'efecte que les diverses accions provoquen sobre els factors ambientals impactats; establint una sèrie de variables que s'han d'analitzar, com són la intensitat, l'extensió, el moment, la persistència i la reversibilitat, entre altres.   
I encara que en l'estudi presentat no s'ha establit una valoració global dels resultats, pot considerar-se en termes generals com a viable des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han establit mesures preventives i correctores tant per a la fase de construcció, com per a la de funcionament. No obstant això, a l'efecte pertinent, només es consideraran les establides per a la fase de funcionament, ja que totes les instal·lacions es troben ja executades, i per tant, s'estima com a no necessàries la seua inclusió en aquest apartat. Amb aquest fi, per a la fase de funcionament:  
- S'haurà de mantenir unes condicions higienicosanitàries adequades, i evitar al màxim la producció d'olors.  
- Manteniment d'una vigilància exhaustiva pel que fa a l'eliminació d'animals morts o malalts, que seran retirats per una empresa especialitzada.  
- Retirada del fem de les naus per part d'una empresa contractada amb aquest fi, que se'n farà càrrec de la gestió.   
- Efectuar la neteja i desinfecció després de la retirada de les gallines i pollastres, triant productes amb una bona relació entre el grau de desinfecció i la innocuïtat amb el medi ambient.  
- Aprofitament de l'aigua de neteja per al reg de la parcel·la, evitant-ne l'abocament incontrolat.   
- Vigilància i control de les condicions de desenvolupament i maneig de l'explotació, en funció de les condicions higienicosanitàries; modificant aquells factors que condicionen l'augment de la producció, portant amb si una major rendibilitat de l'explotació.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi hauran d'ampliar-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració.   
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, s'indiquen els impactes ambientals sobre els quals s'haurà d'establir un seguiment:  
- L'afecció dels abocaments d'aigües residuals.  
- L'afecció sobre sòls i cultius.  
- L'efecte sobre el trànsit.  
Amb aquest fi, els indicadors que s'utilitzaran seran:  
- Grau de compliment en la gestió dels residus.  
- Aparició d'abocadors incontrolats.  
- Control d'abocaments.  
- Reutilització de capa de terra vegetal.  
- Realització de mesures d'integració paisatgística.  
- Aparició d'edificacions o activitats no previstes en la contornada.  
I els controls mínims que s'han de desenvolupar hauran de ser:  
- Control sobre la gestió dels residus sòlids urbans, inerts i especials que es generen en l'àmbit de l'actuació.  
- Manteniment de les xarxes de proveïment d'aigua i de sanejament per a evitar fuites.  
- Control sobre el bon funcionament de la xarxa de pluvials i de drenatge de l'actuació.  
- S'haurà de vigilar el compliment de la vigent legislació en matèria de seguretat i higiene en el treball.  
S'especifica que, si durant el procés de control es detectara una desviació negativa respecte a les previsions marcades, es prendran totes aquelles mesures considerades més oportunes per part de les administracions públiques competents i, per l'entitat promotora de l'actuació. Així mateix, respecte als instruments i els nivells operatius del pla de vigilància ambiental, s'indica que s'elaborarà un informe periòdic anual, en el qual s'inclouran, entre altres, els nivells d'impacte observats, l'eficàcia detectada de les mesures correctores implantades, com també totes les modificacions que s'introduïsquen en el programa amb l'objecte d'adaptar-lo a les noves situacions.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'ampliació de l'activitat avícola de gallines ponedores, localitzada en el terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló), promoguda per M. Carmen Jarque Ortiz, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- En la documentació remesa s'aporta contracte subscrit amb l'empresa J. Canet, SL a data 1 de març de 2001, en el qual s'indica el compromís per part de l'empresa de la recollida, entre altres serveis, dels cadàvers d'animals que es generen en l'explotació. No obstant això, en aquest s'indica que el contracte té vigència fins al 31 de desembre de 2001, i pot ser prorrogat per períodes iguals amb l'acord previ entre les parts. Per la qual cosa, previ a la concessió de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, còpia del contracte de retirada de cadàvers subscrit per a la totalitat dels animals que albergarà l'explotació, vigent i degudament firmat per ambdues parts, en el qual conste, a més, si l'empresa dotarà l'explotació de contenidor homologat per a contenir els cadàvers fins que se n'efectue la retirada, o bé, si haurà de ser aportat pel mateix promotor.  
- S'adjunta en la documentació remesa una còpia del contracte subscrit amb l'empresa Azuser SL, en el qual se certifica que l'esmentada empresa realitzarà la retirada i gestió dels residus sèptics generats en l'explotació; firmat en data 26 de juliol de 2004. Per la qual cosa haurà de remetre's, previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, a aquesta Direcció General i a l'òrgan substantiu, còpia del contracte actualitzat i degudament firmat per ambdues parts; en el qual s'indique, a més, la freqüència de la retirada dels esmentats residus.   
- Haurà de disposar-se, previ a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport; havent de ser presentat davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats, els quals podran ser incorporats de nou al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració.  
- Haurà de presentar-se davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, còpia del contracte de retirada de la gallinassa subscrit amb les dues empreses a què es fa referència en l'estudi d'impacte ambiental, o si no n'hi ha, amb aquella que es tinga subscrit actualment; estant degudament vigent i firmat per ambdues parts, i en el qual s'indique la totalitat de gallinassa retirada i la freqüència d'aquesta.   
- En els buits de les finestres de la nau s'haurà de col·locar una tela o malla antiocells, comprovant sovint l'estat i les possibles ruptures que puga presentar, a fi d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.   
- S'haurà de disposar de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
- Atés que el municipi de la Vall d'Uixó està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries; s'aplicaran totes aquelles mesures que siguen necessàries per a evitar la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics; sobretot, en cas de modificar la gestió de residus destinant-los com a adob orgànic en camps de cultiu de la zona.  
- L'explotació haurà de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren harmònicament amb el paisatge o elements de mimetització natural com ara barreres vegetals, a fi de minimitzar l'impacte paisatgístic creat.  
- Haurà de complir a les especificacions establides en els informes elaborats per la conselleria d'Agricultura el veterinari d'Àrea, en els quals s'indicaven, entre altres qüestions, les mesures complementàries que havien d'establir-se per a garantir una major higiene i benestar en l'explotació.  
- Haurà de complir-se els requisits establits en el Reial decret 3/2002, d'11 de gener, pel qual s'estableixen les normes mínimes de protecció de les gallines ponedores (BOE núm. 13, de 15 de gener de 2002).  
- Per al control dels insectes i rosegadors s'hauran de dur a terme mesures de prevenció, mesures d'higiene general de les instal·lacions i tractaments de desinsectació i desratització, a base d'insecticides i raticides biodegradables d'escassa toxicitat; i s'haurà d'intensificar l'ús d'aquestes en els mesos d'estiu.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació avícola, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el tractament i destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 208-01/AIA  
Títol: Transformació agrícola a la partida el Murteral, d'Algimia d'Alfara  
Promotor: SAT núm. 6.292 La Murta  
Autoritat substantiva: Serveis Territorials de Medi Ambient de la conselleria de Territori i Habitatge  
Objecte del projecte: Transformació de secà en regadiu per a la plantació de cítrics   
Localització: Parcel·la 50 (a, b, c, d, e, f) del polígon 2 i parcel·les 43 (a, c, d, e, g, h), 70, 147, 153 (a, b) del polígon 3 d'Algimia d'Alfara  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El projecte consisteix en la realització de les actuacions necessàries per a la implantació en diverses parcel·les situades en els polígons 2 (50 a, b, c, d, e, f) i 3 (43 a, c, d, e, g, h, 70, 147,153 a i b) d'Algimia d'Alfara del cultiu de cítrics en règim d'alta freqüència (reg per degoteig).  
La transformació de terres afectarà un total de 26,247 ha. El volum total de desmunts s'estima en 182.348 m³.  
Les actuacions previstes són:  
- Moviments de terra i reparcel·lació de la superfície  
- Construcció de camins perimetrals d'aquestes i altiplans de cultiu  
- Construcció de la nau que allotjarà les instal·lacions del capçal de reg.  
Per a executar les esmentades actuacions està previst el desbrossament i la neteja del terreny per mitjans mecànics com també la retirada i amuntegament de la terra vegetal del total de la superfície 0,20 cm de grossària, per a la posterior incorporació d'aquesta als altiplans. S'executaran treballs de desmunt i terraplenament i es construiran altiplans de cultiu de 2 m d'ample, 0,3 m d'alçària i 3 metres de separació entre altiplans. Totes aquestes obres variaran la fisonomia de les parcel·les com també el pendent del terreny.  
Els camins projectats es construiran amb un ample de 5 metres, i es construiran amb materials granulars compactats i desguassos de formigó sense armar de secció en V.   
La nau capçal de reg comunitari mesurarà 12 x 8 metres i serà a una aigua.  
Tant el projecte de transformació presentat com l'estudi d'impacte ambiental resulten ambigus pel que fa a la descripció de les accions projectades. En el projecte no es menciona la implantació de xarxa de reg ni l'electrificació d'aquesta. No obstant això, en l'estudi d'impacte ambiental es menciona el traçat de la xarxa de canonades. Aquesta declaració d'impacte es referirà a la transformació de secà en regadiu amb implantació de reg per degoteig ja que s'entén que el projecte no té sentit sense la realització de la xarxa de reg excloent-se -d'aquesta declaració- qualsevol altre tipus d'actuació que, si és el cas, requerirà un nou estudi d'impacte ambiental.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte de transformació agrícola a la partida el Murteral d'Algimia d'Alfara, l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi és remés pel promotor directament als Serveis Centrals de la conselleria de Territori i Habitatge amb registre d'entrada de 4 de maig de 2001.  
El tràmit d'informació pública es va realitzar mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el dia 22 de setembre de 2004. No s'hi van presentar al·legacions.  
Informes sectorials  
El dia 26 de setembre de 2001, es requereix al promotor perquè aporte documentació sobre la disponibilitat legal de l'aigua de reg que s'emprarà en el cultiu de cítrics.  
El dia 4 d'octubre de 2001, té entrada en la present conselleria, documentació referida a la concessió d'aigües per a reg emesa per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer referent al pou denominat La Murta, siti al terme municipal d'Algimia d'Alfara (València)  
A més, l'expedient recull:  
- Informe positiu de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació sobre l'aptitud tècnica i econòmica de la transformació sol·licitada. En l'informe se cita: «gran part de les parcel·les classificades com a cultius, aquests d'existir (parcel·les del polígon 2 i 43 a) estarien abandonats i envaïts de matoll desbrossat per una labor molt recent», i segueix: «circumscrivint-se a les parcel·les catalogades com a forestals, només es concreta massa de pins adults actualment a les parcel·les 43 e i g...»  
- Certificat de l'Ajuntament d'Algimia d'Alfara respecte a la qualificació urbanística dels terrenys en què s'informa del que segueix:  
Segons el PGOU d'Algimia d'Alfara, amb data aprovació definitiva del 31 de gener de 2001, la qualificació urbanística de les parcel·les que se sol·liciten és la que segueix:  
- Polígon 2, parcel·la 50: sòl no urbanitzable comú de predomini agrícola  
- Polígon 3 parcel·la 43: subparcel·les a, c, d, e, g, h amb una superfície cadastral de 76.014 metres quadrats, sòl no urbanitzable comú de predomini agrícola. Subparcel·les 43 b, f, i amb una superfície cadastral de 69.510 metres quadrats, sòl no urbanitzable de predomini forestal.   
- Polígon 3 parcel·la 70, sòl no urbanitzable protegit de predomini forestal  
- Polígon 3 parcel·la 147, sòl no urbanitzable comú de predomini agrícola  
- Polígon 3, parcel·la 153, sòl no urbanitzable comú de predomini agrícola.  
- Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València referit únicament a la parcel·la 50 del polígon 2 en el qual s'emet informe favorable la transformació de la parcel·la 50 a i de forma desfavorable per a la resta de subparcel·les d'aquesta.  
- Informe de la Secció de Camins Ramaders en què se cita: que no afecta cap camí ramader classificat en aquest terme municipal.  
- Informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial respecte als termes de la seua competència i en el qual s'emet informe favorable a la transformació agrícola en les parcel·les 43h,147 i 153 del polígon 3.   
Afeccions legals  
La transformació proposada afectarà sòl no urbanitzable comú de predomini agrícola i sòl no urbanitzable comú de predomini forestal.   
Segons informe emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial citat anteriorment, el projecte es troba en a l'àmbit territorial del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de la Serra Calderona aprovat mitjançant el Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià.  
Atenent l'esmentat pla, la zona es troba en l'àrea d'influència d'aquest. Dins d'aquesta, la zona es troba en una Àrea de Predomini Agrícola encara que part de les parcel·les afectades són de naturalesa forestal entrant dins de la definició que, per part de l'esmentat PORN, es dóna per a les àrees de predomini forestal.  
D'altra banda, segons el Pla general d'ordenació forestal, aprovat mitjançant el Decret 106/2004, considera la pràctica totalitat dels terrenys la transformació de la qual se sol·licita com a forests o terrenys forestals (cultius abandonats de tendència forestal i terrenys forestals amb arbratge natural). Tan sols no tenen aquesta característica forestal, la subparcel·la 43 h del polígon 3 i les parcel·les 153 i 147, del mateix polígon.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
La transformació afecta zones d'antics cultius de secà semiabandonats i recolonitzats per vegetació arbustiva i arbòria.  
Com a elements ambientals que seran afectats per la realització del projecte, l'estudi d'impacte ambiental destaca: l'atmosfera per disminució de la qualitat de l'aire en la fase de construcció; el sòl durant les fases de construcció i funcionament destacant-se la possible aparició de fenòmens erosius; la vegetació, per l'eliminació de la vegetació existent i el canvi previsible d'espècies durant la fase de funcionament en què la vegetació nitròfila i arvense desplaçarà l'espontània pròpia del terreny; en la fase de construcció es veurà afectada la fauna, obligant al desplaçament d'aquesta; el paisatge es veurà afectat pel canvi de la fisonomia del terreny i la construcció del capçal de degoteig.  
2. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental valora i identifica els següents impactes previstos:  
- Emissió de pols: afectarà una franja de 200 metres al voltant de l'obra. L'efecte serà directe sobre la qualitat de l'aire i indirecte sobre sòl, aigua, vegetació, paisatge, fauna i sanitat humana. L'efecte tindrà una periodicitat irregular i serà, en general, reversible.  
- Emissions gasoses a l'atmosfera: procediran dels motors de combustió interna emprats en la fase de construcció i durant la fase de funcionament de les emissions de gasos de la maquinària emprada en el cultiu. L'efecte es considera reversible a curt termini.  
- Increment del nivell sonor: sorolls i vibracions procedents de la maquinària. Es descriu com a puntual.  
- Modificació de la dinàmica de l'escorriment superficial: les modificacions que es realitzaran en les parcel·les afectaran la dinàmica de les aigües apareixent zones imprevisibles de desguàs i aparició de fenòmens erosius. L'esmentat impacte es qualifica de magnitud moderada i reversible mitjançant l'aplicació de mesures correctores.  
- Contaminació física i química de l'aigua: per fenòmens d'escorriment cap a llits superficials i de percolació de productes químics cap als aqüífers subterranis. L'impacte es qualifica de reversible i moderat.  
- Contaminació del sòl: es descriuen dues classe d'impactes: per vessaments accidentals de productes fitosanitaris i per salinització procedent dels bulbs humits del reg per degoteig. Aquest impacte serà reversible i de magnitud moderada.  
- Disminució de la biodiversitat: la substitució de les espècies presents en les parcel·les amb matoll tindrà un efecte lleu, reversible a llarg termini i afectarà directament els factors vegetació i fauna.  
- Alteració del paisatge: l'efecte serà directe, reversible i de magnitud lleu.  
- Creació d'ocupació: serà positiu tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament.  
- Disminució de la sanitat i seguretat: augment de riscos d'accidents laborals i augment del risc de salut de les persones per possibles contaminacions de les aigües subterrànies.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental presenta una sèrie de mesures per a minimitzar els impactes previstos. Entre elles es destaquen les que segueixen:  
- Reg periòdic de les zones on es realitzen moviments de terres.  
- Vigilància dels motors de combustió interna.  
- Adequada gestió dels residus d'envasos de fitosanitaris.  
- Cobriment del sòl no cultivat amb restes de poda.  
- Prohibició de cremes incontrolades i, si és el cas, construcció de cremadors  
- Construcció de sola de pedra en els punts de desguàs i realització de sistemes per a disminuir la velocitat de l'aigua en els altiplans de cultiu.  
- Adequat control dels tractaments fitosanitaris.  
El programa de vigilància ambiental proposat es basa en la comprovació de les mesures correctores proposades.  
De les mesures correctores proposades i del programa de vigilància ambiental i de la consulta de les pertinents fonts documentals i informes, es dedueix que la futura explotació pot tenir problemes d'erosió que s'intentaran solucionar amb les mesures correctores, mesures que poden ser insuficients d'acord amb les condicions climàtiques del terreny en què són probable l'aparició de fenòmens de pluja torrencial. Consultades les bases de dades i els informes pertinents queda demostrat que la major part de les parcel·les posseeixen pendents majors al 10% i que en algunes zones poden arribar a superar el 20% pel que la magnitud dels moviments de terra necessaris per a dotar de l'òptim pendent als altiplans serà molt elevats i el risc d'erosió, tot i adoptant-se mesures correctores, alt.   
D'altra banda, el cultiu de tarongers amb reg d'alta freqüència deixa al sòl desproveït de vegetació i exposat a la degradació dels fenòmens atmosfèrics i, en cas d'un inadequat maneig, exposat a una creixent salinització.  
L'estudi d'impacte obvia la pertinença de la zona en qüestió a l'àrea d'influència del parc natural de la Serra Calderona en una zona amb una marcada tendència forestal i en la qual s'observa la creixent implantació de les transformacions de secà en regadiu en una àrea que posseeix una determinada fragilitat visual i on allò que es pretén, mitjançant la figura jurídica de declaració de parc natural, és preservar-ne els valors naturals mitjançant la gestió adequada dels recursos d'aquests a fi d'aconseguir un desenvolupament sostenible.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i article 63 del Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra Calderona.   
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Atés que l'expedient va tenir entrada en els Serveis Centrals d'aquesta conselleria el 4 de maig de l'any 2001.  
Atés que la concessió d'aigües per a reg va ser emesa amb data març de 1991.  
Atés que l'explotació es troba situada en l'àrea d'influència del Parc Natural de la Serra Calderona i queda afectat pel Pla d'ordenació dels recursos naturals de l'esmentat parc aprovat mitjançant un Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià.  
Atés que part de les actuacions proposades es realitzaran en sòl no urbanitzable protegit de predomini forestal, es resol:   
Primer  
Estimar acceptable la transformació agrícola a la partida el Murteral a les parcel·les 43 subparcel·la h,147, i 153 a, b del polígon 3 del terme municipal d'Algimia d'Alfara, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- La construcció de la nau comunitària de reg tindrà la dimensió mínima imprescindible per a albergar els automatismes de reg, de manera que es complisquen els preceptes continguts en l'article 51 del Decret 77/2001, en el qual se cita expressament que: es podrà autoritzar la construcció de casetes per a la instal·lació de capçals de reg localitzat en parcel·les amb una superfície mínima de 5.000 m², amb una superfície màxima edificada de 10 m² i una alçària màxima de l'edificació de 3 metres". L'esmentada edificació es recobrirà amb materials que mitiguen l'impacte visual i es construirà en terrenys autoritzats per a la transformació.  
- L'amplària màxima dels camins es reduirà a 3,5 metres d'amplària. En el cas que per motius tècnics o de seguretat això no fóra possible, es justificarà aquesta circumstància davant de la Direcció General del Medi Natural mitjançant la presentació d'una memòria tècnica. Es vigilarà la possible aparició de fenòmens erosius havent de corregir-se aquests amb els mitjans tècnics adequats.  
- L'estesa de canonades primàries es realitzarà soterrada havent de discórrer aquestes pels camins i no afectar terreny forestal en cap cas.  
- En l'explotació s'aportarà amb periodicitat anual matèria orgànica als altiplans de cultiu amb el fi no sols d'assegurar la correcta disponibilitat de nutrients i la millora del complex de canvi, sinó a fi de millorar les característiques físiques i químiques del terreny i prevenir-ne la degradació. A més, es practicarà el no-cultiu deixant la vegetació espontània o segant-la en el cas de nitròfiles i arvenses .   
- A fi de minimitzar l'erosió, protegir la biodiversitat i millorar el paisatge, es fomentarà o plantarà als talussos dels altiplans barreres vegetals d'arbustos presents en la zona.  
- D'acord amb les especificacions de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, s'instal·larà comptador volumètric per a controlar el volum d'aigua utilitzat. A més es revisarà periòdicament tota la instal·lació de reg per a detectar fuites o mal funcionament en la xarxa que puga comportar una inadequada gestió del recurs.  
- En l'aplicació del reg s'hauran d'acceptar els preceptes que a aquest efecte divulga la conselleria d'Agricultura a fi de no salinitzar el terreny i no realitzar una excessiva aportació de nutrients que puga portar com a conseqüència la contaminació d'aqüífers i es respectarà l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
- Tot residu que es produïsca en l'explotació tant en la fase de construcció com de funcionament s'haurà de gestionar de manera adequada i d'acord amb la legislació vigent.  
- No es permet la crema de restes de cultiu havent d'incorporar les restes de poda al terreny segons especifica l'estudi d'impacte ambiental .  
- En la realització de qualsevol tipus de treball tant en la fase de construcció com en la fase de cultiu s'haurà de complir el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
Segon  
Desestimar la transformació en les subparcel·les a, b,c,d,e, f de la parcel·la 50 del polígon 2 i les subparcel·les a, c, d, e, g de la parcel·la 43 del polígon 3 d'Algimia d'Alfara i la parcel·la 70 del mateix polígon d'acord amb els informes de l'autoritat substantiva i de la Direcció General d'Ordenació i Planificació Territorial.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 88/06-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada  
Promotor: Bestile, SL  
Localització: Partida La Torreta, s/n - l'Alcora (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Bestile, SL, és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...), en les instal·lacions de la qual de la partida de la Torreta, s/n del terme municipal de l'Alcora (Castelló), fabriquen taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles i esmalts, amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, sent objecte d'ampliació en una xicoteta fracció, respecte a les instal·lacions existents, per la qual cosa no procedeix analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament d'aquesta al final de la seua vida útil.   
Bestile, SL, situada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial, segons el PGOU del municipi de l'Alcora.  
La parcel·la té una superfície de 15.639 m², dels quals 8.614 m² estan edificats, afrontant amb altres activitats industrials del sector ceràmic i de gestió de residus industrials.  
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament aigua, argiles i esmalts i colors ceràmics; i com a fonts d'energia, gas natural i electricitat.  
Les instal·lacions industrials tenen una capacitat de producció anual d'uns 6.600.000 m², equivalent a unes 400 t/dia, i disposa actualment de tres línies de fabricació de taulells ceràmics mitjançant el procés de monococció, realitzant les operacions bàsiques següents: emmagatzemament en tremuges d'argila atomitzada, premsat de la pols atomitzada, seguit de l'assecada del taulell conformat, esmaltat i serigrafiat de la cara vista, cocció en forn de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació, i posterior empaquetatge i paletitzat. I disposa, a més, d'altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara centre de transformació, preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltat, basses d'aigües de procés, que són gestionades, xarxa d'aigües pluvials i altres serveis generals com ara emmagatzemament de gasoil, xarxes de gas natural, aire comprimit, magatzem de residus generats, i equipaments auxiliars: oficines, laboratoris, tallers, etc.  
Els esmalts ceràmics són preparats en les seues instal·lacions mitjançant addició de colors, dispersants, etc. En la preparació, manipulació i aplicació de l'esmalt sobre el suport ceràmic es produeixen importants quantitats d'aigües residuals contaminades. Aquestes aigües residuals són gestionades, aigües que hauran de ser caracteritzades i en cas de donar caràcter de perillositat hauran de ser gestionades per un gestor autoritzat per a tal tipus de residu.  
Les aigües pluvials són abocades al clavegueram i les residuals d'ús sanitari sense tractament són gestiones a EDAR.  
Tramitació administrativa  
La indústria disposa inicialment de llicència municipal d'activitat, concedida el 1999 i d'ampliació d'oficines en 2003.  
En data 24 de gener de 2005 l'Ajuntament emet certificat d'inexistència d'al·legacions en relació amb l'exposició al públic de la sol·licitud d'autorització ambiental integrada.  
En data 16 de gener de 2006 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicada per la DGCA d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 5177.  
En data 4 de març de 2006 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental: el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.  
En considerar suficient la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
La gestió de residus està específicament regulada per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa caldrà ajustar-se a allò que s'ha dictat per la Direcció General de Qualitat Ambiental en l'autorització de gestió concedida.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La fabricació de taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, originant al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, i amb baixa vulnerabilitat de contaminació d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia temàtica del territori de la Generalitat Valenciana.  
La situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial antropitzat, encara que limítrof amb sòl rústic, els elements ambientals del medi inert o abiòtic seran els més directament afectats pel seu desenvolupament, i els mitjans biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. No existeix una convivència amb habitatges pròxims, havent de controlar-se les exigències de contaminació degut a la concentració d'indústries en la zona.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, n'està previst l'emmagatzemament temporal, fins a la recollida d'aquests per gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats. En tenir-se, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos, recuperant-se els llots per valoració dins del sector ceràmic, que hauran de ser caracteritzats, en contenir metalls procedents dels colors i esmalts que podrien conferir-li el caràcter de perillositat i, si és el cas, hauran de ser gestionats per un gestor autoritzat.   
També és ressenyable que es projecta l'abocament zero d'aigües residuals industrials, que són reutilitzades en els atomitzadors, si bé ha de garantir-se la impermeabilització de les basses d'emmagatzemament.  
No hi ha clavegueram en la zona.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se la classifica dins del grup B segons l'annex II del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels atomitzadors i forns, i la pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diversa índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les pedreres i a les eixides de producte acabat, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats, com també el derivat dels abocaments .  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament (en estar la planta en marxa), i en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, havent de ser observades les mesures correctores següents:  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
Aporta un informe del mesurament d'acústica produïda per la indústria realitzat pel redactor del projecte, en el qual es fa constar que se sobrepassen els límits en alguns punts, imputant-se-li al trànsit. Per la qual cosa haurà de realitzar-se una auditoria per un OCA en aquest sentit i actuar en cas necessari per a garantir-se el compliment de la legislació vigent.  
Pel que fa a la generació de vibracions, aquest tipus d'indústria no és representatiu de generació de vibracions, excepte per les premses, però amb els aïllaments de bancada descrits en l'estudi, són suficients.  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposarà d'un total de 10 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, després de les modificacions introduïdes que s'han de sotmetre al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
En la els forns i assecadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, Nox, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts).  
En la resta d'unitats: Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificat i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en allò que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els límits en xemeneies dels processos de cocció, assecada i captacions de pols de procés, i en qualsevol cas els establits en el Decret 833/75..  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat per la descàrrega dels camions banyera i el a causa del rodament sobre el material, com també el després de les caixes carregades amb argila, per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella i cuidar la neteja dels elements del camió.  
Finalment, s'haurà de disposar d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols, per a l'agranada de determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en el conjunt d'aquest.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua industrial procedeix de la xarxa de l'empresa subministradora de la zona industrial.  
La parcel·la disposa de xarxes separatives per a la recollida d'aigües pluvials, residuals industrials i residuals domèstiques, i no té connexió a la xarxa municipal de sanejament on abocar.  
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües de les unitats del procés industrial i les aigües sanitàries:  
- Les industrials dels processos d'esmaltada i neteja són gestionades amb un gestor autoritzat i recuperades en el procés d'atomització d'argiles, de les quals hauran d'aportar caracterització i quantitat anual gestionada, i en cas necessari, declaració de producció d'aquest residu perillós. Com que no hi ha depuració, no s'hi generen llots de depuració.  
- Les aigües residuals d'ús sanitari són gestionades a EDAR.  
Les xemeneies dels forns i assecadors no tenen sistemes anticontaminació, i els equips disposats per al tractament de gasos en la resta de punts de captació de pols són per via seca, de manera que no generen aigües residuals.  
Per a les aigües pluvials no donen solució d'abocament, argumentant no abocar, basant-se en l'Ordre de 14 de maig de 1990, per la qual s'aprova la instrucció de carreteres 5.2-IC Drenaje superficial, no aplicable al cas, sent l'objecte i àmbit d'aplicació de la instrucció exclusivament com a recomanació per a projectar elements de drenatge superficial d'una carretera. No s'ha estudiat, d'altra banda, en l'inventari ambiental la pluviometria de la zona, en el capítol del medi físic de l'entorn de l'inventari ambiental, precipitació màxima en una hora, freqüència de tempestats, etc.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Malgrat tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte.   
Com en el mateix estudi s'exposa, les aigües pluvials queden contaminades per la pols romanent en cobertes i paviment de la parcel·la. Sent, d'altra banda, la parcel·la totalment impermeable, i no tenint col·lector d'abocaments, no quedant justificada l'absència d'abocaments d'aigües pluvials, mitjançant un tanc de tempestat i la constitució de vas de la parcel·la per pendents concordants cap a ell, i la construcció de dic perimetral de la parcel·la, haurà d'aportar autoritzacions de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i dels propietaris dels predis possibles afectats aigües avall per l'escorriment procedent de la parcel·la de Bestile, SL, o resoldre's el problema d'abocament mitjançant la instal·lació d'un col·lector municipal i subsegüent autorització d'abocament a ell.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: llots i aigües (no enumerades en la relació de residus), testet, olis lubricants esgotats, elements d'equips mecànics i ferralles, com ara corrons, filtres d'oli, pantalles serigràfiques, envasos contaminats, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, paper i cartró contaminat, restes de laboratori, guants i màscares, aerosols, etc., com també altres no enunciats com ara les mànegues filtrants deteriorades i els possibles recipients en desús o deteriorats. Emmagatzemen els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte en magatzem cobert, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.   
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme els mesuraments de soroll i de les emissions gasoses i el control de la generació i gestió d'abocaments d'aigües residuals i residus.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13 (apartat 2) del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, que atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Bestile, SL, implantada a la partida La Torreta, s/n del terme municipal de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació obrant en l'expedient, en compliment de la legislació ambiental vigent, sempre que es complisquen les condicions addicionals següents:  
1) Disposar i aportar autorització d'abocaments d'aigües pluvials, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i propietaris de predis limítrofs.  
2) Haurà de garantir-se la inexistència d'abocaments industrials.  
3) Aportar auditoria acústica amb resultat acceptable, realitzada per OCA en compliment d'allò que estableix el títol IV, capítol II: Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol II, capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
4) El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
5) Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
6) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
- Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex II del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
- Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
- S'hauran d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, i comprovar que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'hauran de completar amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
- El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es mantindrà a disposició de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
7) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
8) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.