Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8132, del 21-09-2017 (2017/7942)

RESOLUCIÓ d'1 de setembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental corresponent a l'expedient número 151/15-AIA Biar.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8132

Data del DOGV
:   21-09-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/7942


Data del document
:   01-09-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'1 de setembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental corresponent a l'expedient número 151/15-AIA Biar. [2017/7942]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental corresponent a l'expedient 151/15-AIA Biar.  
  
«Informe ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 224/5054-SJX.  
Títol: Pla especial de l'explotació la Lloma.  
Òrgan promotor: Hormigones del Vinalopó, SA.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball.  
Localització: terme municipal de Biar (Alacant).  
  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
  
Expedient: 151/5292-SYB.  
Títol: Ampliació de l'explotació la Lloma i la seua reclassificació a secció C.  
Òrgan promotor: Hormigones del Vinalopó, SA.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball.  
Localització: terme municipal de Biar (Alacant).  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 29 de juny de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental del Pla especial de l'explotació la Lloma de Biar, ampliació de l'explotació la Lloma i la seua reclassificació a secció C, en els termes següents:  
A. Característiques del document inicial del Pla especial de l'explotació la Lloma al terme municipal de Biar i del projecte d'ampliació de l'explotació la Lloma i la seua reclassificació a secció C al terme municipal de Biar  
En data 16 de novembre de 2015, es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental estratègica del Pla especial de l'explotació la Lloma al terme municipal de Biar, des de la Secció de Mines del Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball. La sol·licitud s'acompanya del pla especial, el projecte d'explotació, l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi d'integració paisatgística i el pla de restauració integral.  
  
Segons l'article 51.2.c de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, s'ha de realitzar la tramitació, simultàniament, del pla especial i del projecte, per la qual cosa s'incoen els expedients 224/8898-UUI, relatiu a l'avaluació ambiental estratègica del Pla especial de l'explotació la Lloma, i 151/8684-DVM, relatiu a l'avaluació d'impacte ambiental del projecte d'ampliació de l'explotació la Lloma i la seua reclassificació a secció C.  
Així mateix, estableix el mencionat article que la tramitació es durà a terme amb la legislació d'avaluació d'impacte ambiental de projectes, emetent un document d'abast que comprendrà la valoració ambiental dels aspectes propis del pla i específics del projecte. Aquest és precisament l'objecte d'aquest informe.  
El contingut de la documentació remesa és vàlid per a procedir a la determinació de l'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic i de l'estudi d'impacte ambiental.  
  
Antecedents  
El municipi de Biar compta amb pla general d'ordenació urbana aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme en sessió celebrada el 5 de febrer de 2002 i publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant número 76, de 4 d'abril de 2002. Va obtindre declaració d'impacte ambiental el 28 de març de 2000 (exp. 439/4252-OLA), en la qual s'indicava que el sòl es classificava en urbà (139 ha); urbanitzable (171,6 ha), amb els usos residencial, industrial i terciari, i finalment en no urbanitzable (9.461 ha). El SNU es divideix en les qualificacions següents:  
  
Sòl no urbanitzable comú:  
- General o rústic comú (NU).  
- D'interés paisatgístic (NU-P).  
Sòl no urbanitzable d'especial protecció:  
- Ecologicopaisatgística (NU-EP).  
- De rambles hidràuliques i llits (NU-H).  
- Arqueologia (NU-A).  
Segons el pla general, en el sòl no urbanitzable de protecció especial ecologicopaisatgística (NU-EP), el principal ús serà el manteniment del medi natural. Es permet, a més:  
- La producció agropecuària tradicional (en aquelles activitats que no comporten menyscabament de la qualitat del medi objecte de protecció i no necessiten el desmunt de terrenys i la tala d'arbratge).  
- La continuació de les explotacions agrícoles existents (però no es permetran rompudes i tala d'arbratge per a noves explotacions agrícoles).  
- L'ús recreatiu en totes les seues classes, sempre que es desenvolupe a l'aire lliure.  
- Els usos lligats al manteniment dels serveis i les infraestructures.  
  
Són usos prohibits els restants, fent menció específica a les activitats extractives, els desmunts i qualsevol altra activitat que comporte un deteriorament paisatgístic o ecològic. No es permeten les labors de desbrossament de la vegetació natural ni la tala d'arbres.  
A més, es considera prioritària la repoblació forestal en aquelles àrees de sòl no urbanitzable de protecció ecològica i paisatgística que es troben amb pèrdua o inexistència parcial o total d'arbratge, per a la qual cosa hauran de seguir-se les directrius de l'òrgan autonòmic amb competències en la matèria.  
  
Descripció del pla especial  
L'àmbit del pla especial comprén les quatre quadrícules mineres objecte de la sol·licitud de la concessió directa d'explotació denominada la Lloma número 2749. Dins del seu àmbit i tal com s'observa en la figura inferior, actualment el planejament classifica el sòl com d'especial protecció ecologicopaisatgística (NU-EP) i sòl no urbanitzable comú (NU), i el límit d'aquest últim s'ajusta a l'àmbit de l'explotació actual de secció A número 811-la Lloma i d'un antic aprofitament en la forest d'utilitat pública.  
El pla especial pretén la classificació del sòl no urbanitzable d'especial protecció ecologicopaisatgística (NU-EP) a sòl no urbanitzable rústic comú compatible amb mines (NU-I). La classificació està justificada per l'interés d'ampliar la pedrera actual existent, denominada La Lloma.  
  
Descripció del projecte d'explotació:  
D'acord amb la documentació aportada, en allò que fa referència al projecte d'explotació, es pretén ampliar l'àmbit de l'explotació actual a cel obert. L'àrea actual d'autorització de la secció A és de 90.000 m². L'àrea que es pretén explotar puja a 502.143 m², atés que l'ampliació de superfície puja a 412.143 m².  
El perímetre d'explotació s'ajusta pels límits nord i est a la quadrícula minera, mentre que pel límit oest la llinda es fixa en una línia elèctrica d'alta tensió. Pel límit sud està l'explotació actual.  
Es tracta d'una explotació de calcàries pertanyents al Tortonià i al Serraval·lià del Miocé mitjà, que s'empraran com a àrids per a la fabricació de formigons i morters en les diverses plantes que la mercantil té.  
  
L'activitat actual és una explotació minera de recursos de la secció A, però, amb la seua ampliació, es pretén la reclassificació a la secció C.  
  
Les fases previstes d'explotació es resumeixen en huit actuacions i s'han dissenyat per a una vida útil inicial de 30 anys. Les sis primeres consistiran en la formació de la primera plataforma, ubicada més al nord, a cota 803, i unes fases finals d'explotació denominades fase 7 i fase 8, que permeten obtindre dues places més de pedrera, a cotes 784 i 758 respectivament.  
Es planteja amb una altura total d'explotació de 90 m, que es divideix en sis bancs de diferents altures:  
1r banc: 15 m (cota 848 a 833).  
2n banc: 15 m (cota 833 a 818).  
3r banc: 15 m (cota 848 a 803).  
4t banc: 19 m (cota 803 a 784).  
5é banc: 13 m (cota 784 a 771).  
6é banc: 13 m (cota 771 a 758).  
Segons la documentació que hi ha en el projecte, tots els bancs estaran formats per un talús de banc de 15° d'inclinació i l'amplària mínima de la berma durant la fase d'explotació serà de 20 metres. No obstant això, el talús que apareix en els plans, és molt superior a 15° i encara que no apareix el seu valor numèric pot estimar-se en 75°. L'arrancada es farà en funció de la duresa del material:  
- Arrancada mecànica: per a les fases de desmunt de la coberta vegetal existent. La seua retirada serà per mitjà de pala retroexcavadora.  
- Arrancada per mitjà de perforació i voladura: per a l'arrancada i desmunt de les calcàries.  
Per a la càrrega del material s'usa pala retroexcavadora sobre erugues i dúmper.  
Hi ha una planta de trituració en la instal·lació actual. L'alimentació a la planta de trituració es fa per mitjà de dúmper.  
La restauració de la zona s'ha previst en 12 fases de restauració més una per a la zona d'instal·lacions. El talús final de restauració es fixa en 30°, l'altura del talús en 30 m i l'amplària de la berma en 6 m. Les bermes es dissenyaran amb un pendent lleuger de l'1-2 % a favor del vessant. El disseny de la restauració es farà per mitjà de la voladura dels talussos d'explotació. No obstant això, aquestes fases no es plantegen de manera que es permeta l'explotació restauració conjunta, sinó que es procedirà a la restauració després dels 30 anys de la duració de l'explotació.  
  
Cronologia:  
Respecte de l'activitat extractiva, en contrastar les diferents ortofotos de què es té disponibilitat, s'observa que ja l'any 1997 es va iniciar l'activitat minera amb un aprofitament en la forest d'utilitat pública. S'arreplega en els antecedents de l'informe de la Secció Forestal d'Alacant (se n'adjunta informe) aquest fet:  
«- Anys 1990: es va atorgar llicència d'aprofitaments de pedra en una parcel·la que ara resultaria inclosa en els terrenys que es proposen de quasi 4 ha. Expedient número Ap/6/1995, segons projecte de restauració i avals corresponents [?].  
- Any 2005: venciment de la llicència d'aprofitaments, que està a hores d'ara sense restaurar.»  
Entre els anys 2002 i 2005 és quan comença a explotar-se la pedrera pròpiament dita, ja no aprofitament, amb el perímetre del dret miner que es mostra en la cartografia del cadastre miner. Segons consta en el cadastre miner, l'autorització de l'actual pedrera és de data 12 de març de 1991. Respecte de la necessitat d'avaluació d'impacte ambiental d'aquesta, consta en la informació que hi ha en els arxius d'aquest servei un informe de data 16 d'octubre de 1989 del cap del Servei de Qualitat Ambiental en què s'indicava que la pedrera la Lloma del terme municipal de Biar no està sotmesa a les especificacions de l'annex 2 del Reial decret 1131/1988, de 30 de setembre, per no ser una explotació visible des d'autopistes, autovies, carreteres nacionals i comarcals o nuclis urbans (apartat 12 de l'annex 2 del decret esmentat).  
  
  
  
B. Objecte d'aquest informe  
L'avaluació ambiental estratègica en l'àmbit de la Comunitat Valenciana queda regulada en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d'ara en avant LOTUP.  
Segons l'article 51.2.c de la LOTUP, quan puguen derivar-se de l'execució d'un pla efectes significatius sobre el medi ambient i el territori, la seua tramitació ha de realitzar-se simultàniament amb la del projecte, i l'avaluació ambiental es durà a terme d'acord amb la legislació d'avaluació d'impacte ambiental de projectes, emetent un document d'abast que comprendrà la valoració ambiental dels aspectes propis del pla i els específics del projecte. L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'impacte ambiental, de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la despleguen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior), i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant LEA).  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental. Els projectes que s'han de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental es tipifiquen en els annexos I (avaluació d'impacte ambiental ordinària) i II (avaluació d'impacte ambiental simplificada) de la LEA, i en els annexos I (avaluació d'impacte ambiental ordinària) i II (estimació d'impacte ambiental) del Decret 162/1990, modificat pel Decret 32/2006.  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària i simplificada queda regulat en el títol II capítol II de la LEA.  
El grup 3, apartat c.1, de l'annex I del decret autonòmic inclou «l'extracció de minerals no metàl·lics ni energètics», en concret, l'extracció de «materials de construcció (substàncies argiloses, roques i pissarres, àrids naturals i per trituració, algeps i roques ornamentals)», per la qual cosa el projecte ha de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
C. Consideracions ambientals  
C1. Possibles afeccions derivades de les característiques del pla i del projecte.  
Es considera que les principals afeccions ambientals derivades del projecte proposat seran les següents:  
Consum de recursos naturals.  
L'extracció de calcàries comporta l'explotació de recursos minerals, però també el consum d'altres recursos com:  
- Espècies vegetals i formacions vegetals d'interés; es dóna la circumstància que les parcel·les proposades actualment alberguen hàbitats protegits.  
- Sòl, que actualment és forestal.  
- Combustibles per al funcionament de la maquinària.  
- I aigua, si és el cas, com a mesura correctora per a la reducció de les emissions de partícules.  
Hidrologia superficial i subterrània.  
L'explotació de la pedrera implica una afecció al domini públic hidràulic, atés que creua el barranc dels Frares, i provocarà una alteració física a la xarxa hidrològica, contaminació d'aigües superficials i subterrànies i afeccions al nivell freàtic.  
Emissions a l'atmosfera: partícules en suspensió. Sorolls.  
L'exercici de l'activitat, que empra voladures i retroexcavadora, comportarà la producció de sorolls, vibracions i l'emissió tant de gasos de combustió com de partícules en suspensió.   
L'afecció derivada de la producció de sorolls o de partícules en suspensió en l'activitat serà de major o menor importància segons el règim de vents de la zona, que propagaran aquestes emissions cap a àrees més o menys sensibles (deposició de partícules sobre la vegetació i els hàbitats).  
D'altra banda, han de considerar-se les afeccions derivades del transport del material extret. En aquest sentit, és important conéixer les característiques dels camions que componen la flota de l'activitat i els itineraris de transport fins a les diferents plantes que té la mercantil, per a detectar eventuals impactes derivats de l'increment de trànsit pesat sobre nuclis urbans o àrees d'especial sensibilitat ambiental.  
  
Producció abocaments: infiltració al sòl.  
L'activitat proposada no genera abocaments. No obstant això, la maquinària emprada en l'activitat pot presentar fugues de fluids (combustibles o lubricants) que s'infiltren al terreny.  
Producció de residus sòlids.  
En el document d'inici aportat pel promotor, s'estima la generació d'estèrils en un 1 % de la producció total. Els dits materials s'empraran en la mateixa restauració de la pedrera.  
D'altra banda, en l'exercici de l'activitat es produiran, inevitablement, residus propis de l'activitat humana dels operaris, assimilables a residus sòlids urbans.  
Així mateix, en el cas que es duga a terme el manteniment de la maquinària en la mateixa explotació, es generaran residus derivats d'aquestes operacions. En tot cas, és preferible la realització del manteniment de la maquinària en instal·lacions externes adequades a aquest fi. En cas contrari, ha d'habilitar-se en l'explotació una zona adequada per al desenvolupament d'aquestes labors i gestionar-se els residus consegüents d'acord amb la seua naturalesa.  
Afecció al paisatge.  
Es tracta d'una activitat amb un impacte visual potencial notable, almenys en la fase de funcionament, per la desaparició de la vegetació en superfície i, sobretot, la modificació del relleu ocasionada per l'excavació i l'apilament de materials en la plaça de pedrera. Per a reduir la magnitud de l'impacte, s'han de simultaniejar les fases d'explotació i restauració. Després de la restauració de la pedrera l'impacte visual hauria de desaparéixer.  
Impacte sobre la població i sobre l'economia.  
Al marge de l'efecte positiu del projecte sobre la socioeconomia de l'entorn, derivat de la creació de llocs de treball que comporta, ha de considerar-se l'acceptació social d'una actuació d'aquest tipus, a causa de les afeccions indicades en els apartats precedents.  
C2. Possibles afeccions derivades de l'emplaçament del pla i del projecte.  
Aproximadament un 80 % de la superfície ocupada pel pla especial està catalogada com a Xarxa Natura 2000, en tractar-se del LIC i ZEPA Maigmó i Serres de la Foia de Castalla.  
Apareixen en la zona les espècies protegides següents:  
- Cotoliu (Lullula arborea). Directiva aus. Annex I.  
- Gralla de bec roig (Phyrrhocorax phyrrhocax). Directiva aus. Annex I.  
- Busquereta cuallarga (Sylvia undata). Directiva aus. Annex I.  
Quant als hàbitats d'interés comunitari, s'observa la presència dels següents:  
- 6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea.  
- 5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
- 8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica.  
- 9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia.  
- 9560\* Boscos endèmics de Juniperus spp.  
Gran part de la superfície ocupada pel pla especial és sòl forestal segons l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana i, segons la cartografia del PATFOR, tot està qualificat com a estratègic. Unes 68 ha són de titularitat pública, de la Generalitat, amb la denominació Conjunt de Serres de Biar.  
El pla especial creua el barranc dels Frares.  
El pla especial se situa sobre el paisatge de rellevància regional PRR 21, Foies d'Alcoi i Castalla i Vall de Bocairent.  
  
D. Inici del procés i consultes prèvies  
Segons l'article 51.1 de la LOTUP i l'article 34.3 de la LEA, per a l'elaboració del document d'abast de l'estudi d'impacte ambiental, l'òrgan ambiental consultarà les administracions públiques afectades i les persones interessades.  
L'òrgan ambiental ha consultat les administracions públiques afectades i les persones interessades següents:  
De la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
- Subdirecció General de Medi Natural.  
- Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant.  
De la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge.  
  
Ajuntament de Biar.  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En la informació aportada per l'òrgan substantiu consta un informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, emés en data 19 de juny de 2009, en el qual s'emet un informe favorable l'explotació d'àrids la Lloma. Comprovat l'àmbit a què fa referència el dit informe, s'observa que és substancialment diferent del que es remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, ja que en la documentació que hi ha en l'expedient d'avaluació ambiental el perímetre d'explotació creua el barranc dels Frares. A causa d'aquesta modificació substancial, es consulta l'organisme de conca novament, i s'adverteix de les modificacions introduïdes.  
  
No es fa consulta al Servei de Patrimoni Cultural de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, atés que en la documentació remesa per l'òrgan substantiu hi ha l'informe vinculant segons la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, de patrimoni cultural valencià, emés en data 11 de gener de 2013.  
A continuació, es resumeixen els principals informes obtinguts com a resposta a les consultes realitzades. S'adjunta còpia de l'informe complet.  
Direcció General de Cultura (realitzat l'11.01.2013)  
«[?] Emesos els corresponents informes tècnics, d'acord amb el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià, i en l'exercici de les atribucions que aquesta direcció general té encomanades, amb aquest escrit se substancia favorablement l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
El projecte [?] d'ampliació de l'explotació minera de la pedrera la Lloma, parcel·les 96, 97, 98, 102, 103, 121 i 122 del polígon 5 analitzat, no té afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions:  
Així mateix, es recorda que:  
- Qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica s'haurà de comunicar immediatament a l'administració competent i que totes aquelles remocions de terres que puguen afectar possibles àrees amb restes arqueològiques o paleontològiques han de comptar amb la deguda autorització d'aquesta direcció general.  
- Aquest informe es contrau a la memòria d'impacte patrimonial presentada, amb l'advertiment exprés que si, com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta sobre la qual s'ha emés informe, aquesta haurà de sotmetre's de nou a l'emissió d'informe.  
  
- Amb vista a garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament patrimonials establides en el present informe, haurà de remetre's a aquesta direcció general una còpia de la declaració d'impacte de l'actuació només aquesta es pronuncie.»  
  
  
Servei d'Ordenació del Territori (rebut el 09.06.2016).  
«El Pla especial pedrera la Lloma, a Biar (Alacant), no està afectat per risc d'inundació, de conformitat amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.»  
  
  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer (rebut 06.09.2016).  
«1. Afecció a domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia.  
Segons la documentació aportada, es comprova que el perímetre de l'ampliació proposat implica l'ocupació del barranc dels Frares. Respecte d'això, s'informa que:  
- Qualsevol sòl pertanyent al domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable [?] i, per tant, no pot ser ocupat per l'actuació.  
- [...] el domini públic hidràulic es preservarà de la seua transformació urbanística per mitjà de la seua classificació com a sòl rural (no urbanitzable).  
- A més, els terrenys que limiten amb els llits estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal, a una zona de servitud de cinc metres d'amplària per a ús públic, i a una zona de policia de 100 metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que es desenvolupen.  
- La zona de servitud s'ha de mantindre expedita per a ús públic.  
- [...] extracció d'àrids [?] que es pretenga realitzar en zona de policia de llits públic, haurà de comptar amb l'autorització prèvia d'aquest organisme [?].  
Respecte a les aigües residuals que es puguen generar, es recorda que queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte amb l'autorització prèvia administrativa [?].  
  
2. Incidència en el règim de corrents.  
Als efectes de garantir la no-incidència en el règim de corrents per les aigües que van per l'àmbit de l'actuació, s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a garantir la correcta arreplega de les aigües d'escolament i es disposarà dels dispositius necessaris, com ara basses de decantació, per a impedir-ne l'eixida d'aigües pluvials contaminades. Així mateix, es limitaran els pendents dels talussos i l'altura entre bermes, i d'aquesta manera s'afavorirà la infiltració de l'aigua i es reduirà la seua velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl.  
[?] Les obres que es realitzen en la zona de l'actuació no podran alterar el curs natural de les aigües en perjudici de l'interés públic ni de tercers, a més, segons el que estableix l'article 47 de la mateixa llei, tampoc podran agreujar ni impedir la servitud dels predis inferiors ni superiors.  
3. Disponibilitat de recursos hídrics.  
Segons els antecedents que hi ha en aquest organisme, Hormigones del Vinalopó, SA, és titular d'una concessió d'aigües subterrànies, per un volum de 7.000 m³/any, per a l'ús industrial de la pedrera, segons resolució de l'expedient 2010CP0215, amb la qual seria possible atendre la demanda de l'actuació.  
Per tot allò que s'ha exposat, [?] aquesta confederació hidrogràfica emet informe desfavorable del pla especial pedrera la Lloma i l'avaluació ambiental del projecte d'ampliació de l'explotació minera la Lloma de Biar (Alacant), per no respectar el domini públic hidràulic (barranc dels Frares).»  
  
Ajuntament de Biar (rebut 03.08.2016).  
«[...] Abans que res, cal avançar ja l'oposició d'aquest ajuntament tant al pla especial tramitat a instàncies de la mercantil Hormigones del Vinalopó, SA, com al projecte d'ampliació de l'explotació minera corresponent a l'autorització de la pedrera de calcària número 811 la Lloma.  
[?] El planejament urbanístic, quan incidisca sobre les activitats mineres, ha de ponderar, integrar i harmonitzar aqueixos dos principis: el de l'interés públic present en l'explotació dels jaciments miners, sense la qual no és possible el desenvolupament econòmic, i el de la preservació del medi ambient.  
[?] Respecte a l'interés públic present en l'explotació minera [?] no estem davant de l'extracció d'una primera matèria mineral prioritària [?] sinó d'àrids d'autoconsum per a la fabricació de formigons i morters. [?].  
Respecte a la preservació del medi ambient [?] bona part dels terrenys [?] no sols estan qualificats pel planejament municipal de Biar, com a sòl no urbanitzable de protecció especial ecologicopaisatgística, sinó que també formen part de la Xarxa Natura 2000. [?].  
  
Resulta, per tant, evident ?en el present cas?, que l'interés ambiental ha de primar sobre l'interés miner i, en conseqüència, es considera que la modificació del pla general que proposa el Pla especial pedrera la Lloma, sítia al terme municipal de Biar, i que té com a objecte la delimitació del sòl no urbanitzable del Pla general de Biar a fi de compatibilitzar l'ús de l'activitat extractiva amb els propis del règim aplicable al sòl no urbanitzable de protecció especial ecologicopaisatgística (UN-EP) [?] no resulta viable ambientalment.  
Així mateix, entenem que s'ha de considerar com a no acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte d'ampliació de l'explotació minera de calcàries denominat la Lloma i la seua reclassificació com a recursos de la secció C al terme municipal de Biar [?].  
  
Respecte a l'absoluta manca d'interés públic, general o municipal del pla especial objecte d'aquestes actuacions. [?] El pla especial projectat no justifica [?] l'interés públic, i cal indicar que la mercantil promotora del pla [?] ni tan sols ha oferit o proposat la realització d'actuacions mediambientals que comporten una millora de béns o elements d'interés natural o paisatgístic de la població de Biar. [?] No hi ha cap proposta d'executar o costejar econòmicament actuacions de regeneració ambiental i millores d'espais naturals al terme municipal [...].»  
  
  
S'adjunta l'informe dels serveis tècnics municipals.  
«[...] El PGOU de Biar, aprovat definitivament el 5 de febrer de 2002, establia en la Directriu 2a dels seus DEUT [?] En la categoria de protecció comuna s'inclouen els sòls que, segons l'estudi del medi físic realitzat, tenen menor qualitat ambiental; incloent-s'hi els sòls de major qualitat ambiental i forestal, així com els arqueològics i llits públics, com de protecció especial. L'especial protecció la dóna, per tant, la voluntat del planejament de preservar de la urbanització i de la implantació de qualsevol tipus d'activitat o instal·lació que no siguen les previstes per les normes urbanístiques expressament i excepcionalment, per ser necessàries per a la seua millor conservació i per al gaudi públic compatible amb els específics valors dels sòls amb major valor ecològic del municipi.  
[?] Que des d'un punt de vista objectiu, l'àmbit proposat constitueix una zona del territori que s'ha de protegir de manera especial tal com es deriva no sols del pla general sinó també de la inclusió de l'àmbit afectat dins del PATFOR de la Comunitat Valenciana i dels espais de la Xarxa Natura 2000 [?]. Per la qual cosa es tracta d'un sòl enclavat en una zona fràgil d'alt valor ecològic i paisatgístic.  
  
[?] Que l'àmbit del pla especial no és coincident amb el de l'ampliació de l'explotació i el criteri utilitzat per a la seua delimitació ha sigut únicament la superposició d'una quadrícula minera en una àrea del territori que no té present els accidents geogràfics, cims, camins públics, línies elèctriques, aèries, etc.  
[?] Hi ha construccions rurals dins de l'àmbit del pla especial i pròximes a l'explotació. I l'existència de refugis de pedrapiquers (Casa Gerrer I, II i III) en la parcel·la 131 del polígon 5 inclosos en el Catàleg de béns i espais protegits.  
[?]Que des del punt de vista de l'activitat, cal destacar que en tota la comarca i els municipis contigus a Biar hi ha nombroses pedreres, sense que es justifique des d'una perspectiva de singularitat l'activitat que es beneficiaria de l'aprovació del pla especial.  
[...] L'estudi d'integració paisatgística haurà d'adequar-se al que s'estableix en l'annex II de la Llei 5/2014 i s'haurà d'aportar, entre una altra documentació, als efectes de valorar i identificar clarament els efectes que tindria l'actuació en el paisatge, una anàlisi visual per mitjà de tècniques de modelització i simulació visual, que permeten comprovar els resultats proposats, abans, durant i conclosa l'actuació. Les tècniques utilitzades tindran com a resultat imatges fàcilment interpretables per la ciutadania.»  
  
Direcció Territorial de Medi Ambient (rebut el 27.10.2016).  
«[?] Sobre l'expedient de permuta de 2000, s'hauran de prendre amb cautela ja que semblaria desprendre's que l'Administració estaria en via d'autoritzar una permuta o que aquesta fóra un fet, tot resultant que:  
a) L'expedient de 2000, estaria conclús per desistiment dels sol·licitants, decisió personalíssima d'aquests amb efectes instantanis, datat en 30 d'octubre de 2012 i 5 d'abril de 2013.  
b) Quant a l'iniciat el 2013, va emetre informe desfavorable el director territorial d'Alacant, amb eixida de 25 de setembre de 2013.  
[?] Que la quadrícula minera o pla especial comprendria fins a 120 ha, i el total dels terrenys forestals afectats seria de fins a unes 103 ha, de les quals 68 ha pertanyerien a la forest Serres de Biar i unes 51 ha, suposadament inicials, formarien part de l'explotació minera, i 42 ha serien propietat de la mencionada serra, i la totalitat esmentada, 103 ha, estaria afecta a la qualificació de sòl forestal estratègic segons arreplega el Decret 58/2013, de 3 de maig, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial forestal, per posseir determinades característiques, en relació amb la seua situació prioritària, d'importància decisiva per a albergar i contribuir al desenvolupament de valors naturals, paisatgístics o culturals, la restauració, conservació o manteniment de la qual convé a l'interés general, atorgant-los la consideració d'infraestructura verda.  
Que l'explotació minera amb afecció a 42 ha de terrenys pertanyents a la forest propietat de la Generalitat Valenciana denominada Serres de Biar, declarada d'utilitat pública per l'Ordre ministerial de 1969, inscrita en el Registre de la Propietat i formalment delimitada, mitjançant una Ordre ministerial de 3 de desembre de 1971, hauria sigut objecte de la seua inclusió en el CUP per concórrer-hi característiques o valors d'interés que arreplegava l'article 25 del Reglament de forests, i que, amb posterioritat, la Llei de forests l'ha declarada de domini públic, i ha elevat així aquells nivells de protecció als quals inicialment havia conferit la declaració d'utilitat pública. Igualment, aquesta mateixa norma ha ampliat aquells motius o valors que haurien de posseir les forests incloses en el CUP, els que contribueixen a la conservació de la diversitat biològica i els que constituïsquen o formen part d'espais naturals protegits o espais de la xarxa europea Natura 2000, qüestions que òbviament aquesta zona posseeix, atesa la seua inclusió com a LIC i ZEPA, d'acord amb la Directiva 92/43/CEE, la qual fixa com a objectiu contribuir a garantir la biodiversitat per mitjà de la conservació dels hàbitats naturals de la fauna i de la flora silvestre en el territori europeu.  
  
De tal manera, que si s'autoritzara allò que s'ha sol·licitat, resultaria contrari als valors que van ser suports per a la seua inclusió en el CUP, i allò que arreplega la vigent Llei de forests, i xoca igualment amb el 79 del Reglament forestal de la CV.  
Que, així mateix, de la lectura dels articles 39 i 40, es podria desprendre que resultaria vinculant l'informe que evacue l'Administració forestal davant de qualsevol delimitació de l'ús forestal que poguera ser afectat per planejament urbanístic quan, com és el cas, afecte la qualificació de terrenys forestals. Sempre que el canvi proposat no siga per raons d'interés general, tindrà caràcter excepcional i subjecte a aquest informe de l'òrgan forestal i, si és el cas, pel titular de la forest.  
  
Que és un fet que de les dades aportades l'objectiu és el pla especial i la subsegüent explotació dels terrenys que es pretenen qualificar per a l'extracció d'àrid, material que d'acord amb el full de Castalla [?] resultaria més que significativa la localització d'aquest mineral en zones pròximes i que, així mateix, tal com arreplega la legislació forestal, aquest fet seria incompatible per a accedir a la concessió o autorització dels terrenys suficients de forest pública, mitjançant l'ocupació de terrenys prevista en els articles 15 i següents del Reglament forestal CV.  
  
Que pel que fa a al·lusions realitzades en relació amb la tramitació del PGOU, certament no correspondrien, o no són de la competència d'aquest servei, encara que no passa desapercebut el fet que s'arribe a indicar que, d'acord amb la norma esmentada, la Llei 12/2007, de 2 de juliol, aquest estaria derogat.  
Que l'activitat presentada produiria en la poligonal de la forest una ruptura i generaria parcel·les aïllades, soltes i inconnexes, la qual cosa provocaria una mala gestió, amb límits complexos i, per tant, una pèssima defensa de la forest.  
Que és un fet constatable l'afecció a terrenys protegits inclosos com a LIC i ZEPA, tot superposant-se aquestes dues figures de protecció, i que s'està íntegrament d'acord amb l'informe que va ser evacuat pel tècnic de Protecció d'Espècies d'aquest ST, el qual es considera com a inclòs a aquest [?].  
Que, òbviament, si s'escometera una actuació com la presentada, es podrien generar perjudicis de conseqüències incertes, sense que resultara adduïble escometre una activitat sobre la forest pel simple fet que hi haja sobre aquest una pedrera inactiva fa més de 10 anys, que estaria pendent de restaurar segons el projecte AP/6/1995, l'autor del qual és la mercantil sol·licitant. La resta de la superfície està ocupada per una zona de pineda en fase evolutiva, esguitada per alzines, amb gran varietat de matolls i hàbitats determinats que arrepleguen els seus respectius annexos [?].  
Proposta  
Que vist tot l'anterior i tenint en compte que:  
a) Es tracta de terrenys afectes a naturalesa forestal estratègica, la qual cosa que vulneraria els punts arreplegat en els articles 22 i 23 del Decret 58/2013, PATFOR.  
b) Resultaria incompatible amb els valors que van declarar aquesta forest d'utilitat pública, OM de 16 de maig de 1969; 79 del Reglament forestal CV, 3 i 13 de la Llei de forests, i 14 i següents del Decret 82/2005, i produiria la pèrdua d'aquests.  
c) Es constata l'existència del material pretés fora de la forest pública i, per tant, sense encaix en els articles 15 i següents del Reglament forestal CV.  
d) Que seria contrari a les figures de protecció esmentades LIC i ZEPA.  
e) Que es produiria l'eliminació de la flora existent i el desplaçament de la seua fauna, informe del tècnic de Protecció d'Espècies.  
f) Que generaria un impacte sobre el sòl com a recurs natural no renovable.  
g) Que, igualment, comportaria una minva de servei per a la comunitat indígena i els seus visitants.  
h) Que produiria una ruptura en les llindes de la forest pública, creació d'illa, de conseqüències incertes.  
Entenem que hem d'emetre un informe desfavorable sobre el pla especial i el subsegüent projecte d'explotació.»  
  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (rebut el 22.11.2016).  
«[?] L'ampliació prevista se situa sobre el paisatge de rellevància regional PRR 21, Foies d'Alcoi i Castalla i Vall de Bocairent, de conformitat amb la Directriu 53 del Decret 1/2011, de 13 de gener, del Consell, pel qual s'aprova l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana. [?] L'àmbit d'actuació s'inscriu en la Infraestructura Verda de la Comunitat Valenciana definida a escala territorial.  
Analitzada la documentació que hi ha en aquest servei, es realitzen les consideracions següents:  
a) Es considera que el contingut de l'estudi d'integració paisatgística no és suficient per a valorar la incidència de l'actuació en el paisatge [?] mancant, a més, de mesures d'integració en el paisatge i programa d'implementació d'aquestes [?].  
b) L'explotació existent i la seua proposta ampliació en descens tenen una clara incidència en el paisatge, si bé l'impacte visual generat queda limitat per les elevacions topogràfiques que rodegen l'àmbit. Respecte de l'ampliació proposada cap al nord i cotes més elevades de la Lloma de la Palla, cal preveure que aquesta tindrà una incidència significativa en el paisatge, atés que els àmbits de requalificació i d'explotació, i, per tant, de restauració, alteren de manera significativa els patrons del paisatge, i que s'incrementa també de manera significativa l'impacte visual generat per l'explotació.  
Per això, si bé cal considerar acceptable [?] l'ampliació proposada en descens [?] es considera necessari redefinir el perímetre de l'àmbit a requalificar i el d'explotació, a partir dels criteris següents:  
  
I. Els perímetres finals han de respondre a criteris paisatgístics i naturals, adequant-los en major grau a la forma definida per les corbes de nivell, mantenint així el patró topogràfic i forestal que hi ha en tot aqueix vessant, i així complir el que estableixen els articles 20 i 21 del RPJECV quant a visualització i accés al paisatge.  
II. Es considera necessari rebaixar la cota final d'explotació prevista, atés que segons els plans aportats se supera la cresta de cota aproximada 845, truncat el conjunt d'elevacions existents a un costat i a l'altre de la CV-80 i obrint, a priori, nous fronts visuals, la qual cosa incrementaria de manera molt significativa l'impacte paisatgístic i visual.  
  
c) Quant al contingut de l'estudi d'integració paisatgística [?]:  
  
I. S'haurà de realitzar la delimitació d'unitats de paisatge [?], la seua representació gràfica i la valoració de les dites unitats en l'àmbit d'estudi [?] L'estudi ha d'incloure la identificació i caracterització dels recursos paisatgístics [?] Tot això, a fi de valorar l'afecció de l'actuació sobre aquests i la seua integració paisatgística [?].  
  
II. [?] Haurà de completar-se l'anàlisi visual realitzada, tenint en compte altres punts d'observació més pròxims a l'àmbit d'actuació des dels quals puga ser-hi visible (camí d'accés a l'explotació, punts més elevats del territori, CV-80 i altres carreteres secundàries, etc.) [?] S'hauran d'incloure fotomuntatges des de tots els punts d'observació, que mostren tres escenaris: la situació abans de l'actuació, després de l'actuació i després de la implantació de les mesures d'integració paisatgística.  
III. S'establiran les mesures necessàries per a mitigar els impactes negatius generats i per a millorar la integració paisatgística de l'actuació i la qualitat visual de l'entorn [?].  
IV. S'haurà d'aportar els resultats del pla de participació pública, i justificar-ne la incorporació en la valoració realitzada en l'estudi.  
  
Per tot això, considerant incompatible amb la infraestructura verda i el paisatge la requalificació i explotació de l'àmbit proposat, s'emet un informe desfavorable a la integració paisatgística i visual de les actuacions, i és necessari l'estudi d'una alternativa que atenga les consideracions efectuades en aquest informe. [?].»  
  
Servei de Vida Silvestre (rebut el 09.12.2016).  
«[...] En data 28 d'agost de 2013, el tècnic de Protecció d'Espècies de la Direcció Territorial [?] d'Alacant va emetre un informe, a petició de la Secció de Mines, sobre el Pla de restauració integral i permuta sol·licitat per Hormigones del Vinalopó, SA. El dit informe va concloure que l'actuació era incompatible amb la conservació de la flora i la fauna per la qual es va motivar la declaració de la Xarxa Natura 2000 en la zona.  
[?] Lloc d'Importància Comunitària (LIC) i Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) Maigmó i Serres de la Foia de Castalla [?].  
  
Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV) i realitzat l'informe de la quadrícula UTM1x1, apareixen en la zona objecte d'aquest informe les espècies protegides següents:  
- Cotoliu (Lullula arborea). Directiva aus. Annex I.  
- Gralla de bec roig (Phyrrhocorax phyrrhocax). Directiva aus. Annex I.  
- Busquereta cuallarga (Sylvia undata). Directiva aus. Annex I.  
Quant als hàbitats d'interés comunitari, s'observa la presència dels següents:  
- 6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea.  
- 5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
- 8210 Pendents rocoses calcícoles amb vegetació casmofítica.  
- 9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia.  
- 9560\* Boscos endèmics de Juniperus spp.  
Consultada la cartografia interna, l'actuació no es localitza en l'àmbit de microreserves de flora ni reserves de fauna.  
[?] Justificació que el projecte pot tindre efectes apreciables sobre la integritat del lloc. Criteris tècnics i indicadors utilitzats en la valoració.  
Tal com s'ha comentat, el projecte es localitza dins d'una àrea d'interés per a la conservació de la natura, inclosa en la Xarxa Natura 2000. En la documentació rebuda, no s'analitza suficientment la possible afecció mencionada a la Xarxa Natura 2000 ni als hàbitats ni espècies que en van motivar la declaració.  
L'actuació proposada comportarà l'eliminació física dels hàbitats que hi ha en la zona, per això se'n considera necessari un inventari a una escala més precisa per a poder avaluar l'afecció sobre aquests. L'esborrany de la norma de gestió d'aquest espai Xarxa Natura considera la zona de l'actuació com a zona A, per contindre hàbitats prioritaris, i, per això, en aquesta zona, una vegada aprovada aquesta norma de gestió serien incompatibles, i no caldria, per tant, dur a terme avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, totes aquelles actuacions, canvis d'ús i/o plans, programes o projectes que requerisquen per a la seua execució l'eliminació física de qualsevol dels hàbitats prioritaris o de qualsevol de les espècies característiques (assenyalades com a tals en el formulari de declaració per a la incorporació d'aqueix espai en la Xarxa Natura 2000), que en formen part.  
  
Després de revisar la documentació aportada pel promotor del projecte, aquesta Direcció General del Medi Natural i d'Avaluació Ambiental considera que la realització del projecte podria causar afeccions negatives a l'espai natural protegit i a les espècies i hàbitats associats a aquest.  
Per tot això, i d'acord amb el que estableix el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell [...] aquesta Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental resol [?] que el projecte analitzat pot tindre efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa [...] ha de ser sotmés a una avaluació detallada de repercussions sobre la dita xarxa. [?] Per a la tramitació de la qual haurà d'aportar-se davant del servei competent un estudi d'afeccions el contingut i l'abast del qual s'especifica en el document annex a aquesta resolució [?]».  
Atés que els informes de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant i del Servei de Vida Silvestre fan menció de l'informe realitzat pel tècnic de Protecció d'Espècies de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, se'n transcriuen, de la mateixa manera, els aspectes més importants:  
«[...] En la zona estan presents les espècies següents de l'annex I de la Directiva 79/40 CEE, assenyalades com a rellevants en la declaració de la ZEPA: àguila serpera, real, calçada, falcó pelegrí, duc i còlbit negre. També es té constància que la zona és utilitzada com a zona de caça per l'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), espècie catalogada com a vulnerable en el Decret 32/2004, que estableix el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i l'hàbitat del qual està estrictament protegit en el mateix decret.  
Respecte a la vegetació, cal mencionar-ne l'excel·lent estat de conservació, estant presents els hàbitats prioritaris següents declarats per la Directiva 79/40 CEE i destacats en la declaració de la LIC:  
  
- Prats calcaris càrstics o basòfils d'Alysso-Sedio albi, Sedetum micrantho-sediformis (Codi Natura 2000: \*6110 hàbitat prioritari).  
  
- Zones subestèpiques de gramínies i anuals, Teucrio-Brachypodietum retusi (Codi Natura 2000: \*6220: hàbitat prioritari).  
La importància de conservació d'aquests hàbitats és reconeguda en les normes de gestió de les ZEC (Xarxa Natura 2000) Serres del Centre d'Alacant, exposades al públic recentment. En les normes, aquests terrenys s'inclouen en la zona A, on es consideren no compatibles els projectes que requereixen per a la seua execució l'eliminació física dels hàbitats prioritaris.  
Per tant, es considera l'actuació incompatible amb la conservació de la flora i la fauna per a la conservació del hàbitat protegit de l'àguila de panxa blanca.»  
  
E. Determinació de la valoració ambiental dels aspectes del Pla especial de l'explotació la Lloma al terme municipal de Biar i el projecte d'ampliació de l'explotació la Lloma i la seua reclassificació a secció C  
L'objecte d'aquesta avaluació ambiental és determinar si hi ha valors ambientals que exigisquen la qualificació dels terrenys com a no urbanitzable protegit o si aqueixos valors ambientals permeten la viabilitat ambiental de l'ampliació de l'ús miner. En cas de concloure's que és possible l'ampliació de l'ús miner, en segon terme, es valoraran els efectes ambientals que el dit ús tinga, així com les mesures correctores i protectores de la fase de funcionament i abandó de l'activitat extractiva.  
  
En l'avaluació ambiental (any 2000) del Pla general d'ordenació urbana de Biar es va considerar necessària la qualificació d'aqueixos terrenys com a sòl no urbanitzable protegit d'especial protecció.  
Consultades les administracions públiques afectades, es constata que els dits terrenys conserven els valors ambientals que van motivar aquesta classificació, per la qual cosa és necessari el seu manteniment com a sòl no urbanitzable protegit. En concret, de les 120 ha que ocupa el pla especial, unes 103 ha estan qualificades com a sòl forestal estratègic segons el PATFOR «per posseir determinades característiques, en relació amb la seua situació prioritària, d'importància decisiva per a albergar i contribuir al desenvolupament de valors naturals, paisatgístics o culturals, la restauració, conservació o manteniment dels quals convé a l'interés general, atorgant-los la consideració d'infraestructura verda». D'aquestes, unes 42 ha pertanyen a la forest d'utilitat pública Serres de Biar, la qual cosa identifica uns valors ambientals rellevants, segons la legislació vigent en matèria forestal. L'àmbit s'inclou dins de la infraestructura verda. Es tracta d'una àrea d'interés per a la conservació de la natura, inclosa en la Xarxa Natura 2000, en què apareixen les espècies següents: cotoliu (Lullula arborea), gralla de bec roig (Phyrrhocorax phyrrhocax) i busquereta cuallarga (Sylvia undata) i els hàbitats d'interés comunitari següents:  
- 6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea.  
- 5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
- 8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica.  
- 9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia.  
- 9560\* Boscos endèmics de Juniperus spp.  
En l'actualitat s'elabora la versió preliminar de la norma de gestió que considera que l'eliminació dels hàbitats prioritaris no seria compatible en la zona.  
De l'existència de tots els valors ambientals abans mencionats es dedueix la inviabilitat ambiental del Pla especial de l'explotació la Lloma i de l'ampliació de l'explotació la Lloma i la seua reclassificació a secció C.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a adoptar acords sobre la necessitat de sotmetre un pla o programa a avaluació ambiental estratègica en els termes que preveu l'article 3 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Vist tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre un informe desfavorable en el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de l'explotació la Lloma de Biar, ampliació de l'explotació la Lloma i la seua reclassificació a secció C, per ser inviable ambientalment.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret es consideren pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, de conformitat amb el que autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 5 de juliol de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 1 de setembre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.