Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5023, del 08-06-2005 (2005/6228)

Resolució de 20 de maig de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5023

Data del DOGV
:   08-06-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/6228


Data del document
:   20-05-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Sueca
    * Aras de los Olmos
    * Alzira
    * Busot
    * Riola
    * impacte ambiental

Resolució de 20 de maig de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X6228]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 209/03-AIA Busot, 357/03-AIA Aras de los Olmos, 424/03-AIA Riola, 563/99-AIA Sueca i 316/03-AIA Alzira, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 20 de maig de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 209/7417-SLC
  
Títol: Modificació puntual núm. 2 de les Normes subsidiàries de planejament de Busot
  
Promotor: Ajuntament de Busot
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al paratge del Cabezoncillo, al terme municipal de Busot
  
Objecte del projecte avaluat i descripció de les seues característiques més rellevants
  
I. L'objecte del projecte avaluat és la requalificació d'uns terrenys qualificats pel planejament vigent com a sòl no urbanitzable de protecció especial, que passaran a tenir la qualificació de comú, a fi de fer compatible amb el planejament urbanístic una activitat minera existent en l'esmentada zona amb anterioritat a l'aprovació de les normes subsidiàries vigents.
  
II. En l'actualitat, l'instrument de planejament vigent es correspon amb unes normes subsidiàries de planejament aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant en data 25 de gener de 1996. En el moment de la redacció i aprovació de l'esmentat instrument, no es va tenir en compte l'existència en el paratge del Cabezoncillo d'una activitat d'extracció i triturat d'àrids que disposava de les corresponents autoritzacions municipals.
  
III. L'objectiu perseguit amb la modificació proposada és fer compatible amb el planejament l'esmentada activitat, i permetre així l'explotació de la pedrera i la posterior restauració d'aquesta. Es manté la qualificació de zona protegida en el cim de la serra, a fi de protegir la vessant nord d'aquesta i minimitzar els impactes visuals des del nucli urbà de Busot i voltants.
  
IV. La modificació proposada comprén una superfície de 32 ha, corresponents al 28% de la superfície de la pedrera.
  
V. La nova delimitació proposada es realitza segons els criteris de respectar i adaptar el perímetre a elements naturals característics de l'orografia del terreny.
  
VI. Les alternatives de projecte estudiades són:
  
- Opció 0: No actuar. Mantenir els terrenys afectats amb la qualificació actual de sòl no urbanitzable d'especial protecció, i renunciar a la restauració de la zona explotada.
  
- Opció 1: Requalificar la totalitat de la serra del Cabezoncillo, i que passe de ser sòl especialment protegit a sòl no urbanitzable comú. Aquesta alternativa permet mantenir el 100% de les previsions d'explotació de l'activitat minera.
  
- Opció 2: Modificar els límits del sòl especialment protegit, fer-los coincidir amb la línia de vessant d'aigües de la serra i possibilitar l'explotació de tota la vessant sud de la serra. Les previsions inicials d'explotació de la mina es redueixen a un 48%.
  
- Opció 3: En essència, semblant a l'opció anterior, però reculant la línia de vessant d'aigües cap a la vessant est, a fi de mantenir una part de la serra en la zona elevada que actue de franja de protecció per a la zona d'ombria i evite els impactes visuals des del municipi de Busot. La superfície inicial d'explotació es redueix en aquest cas a un 28%.
  
Després de valorar les diferents alternatives d'actuació des del punt de vista ambiental, paisatgístic i urbanístic, s'opta per l'opció 3, que és la que s'avalua en la present modificació de planejament.
  
Tramitació administrativa
  
1. Admissió a tràmit
  
En data 19 d'agost de 2003 la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant va remetre documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu relatius a la modificació núm. 2 de les normes subsidiàries de planejament de Busot (Alacant), i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
2. Informació pública
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Información, de data 13 de desembre de 2002 i en el DOGV núm. 4401, de 18 de desembre de 2002.
  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar 117 al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Busot.
  
3. Resum de les al·legacions
  
A fi de realitzar una exposició clara i concisa de les qüestions ambientals tractades en les al·legacions presentades, tenint en compte el nombre d'al·legacions presentades i que molts dels aspectes tractats es repeteixen en la gran majoria d'aquestes, es recullen a continuació les consideracions ambientals exposades en les al·legacions presentades, i es resumeixen les distintes explicacions que es realitzen sobre cadascuna d'aquestes:
  
- Iniciació de la tramitació d'expedient per a declarar les serres del Cabeçó d'Or i la Grana com a paratge natural
  
L'equip redactor es mostra conforme amb la possible declaració de les serres de Cabeçó d'Or i la Grana com a paratges naturals i afirma que aquesta declaració no té res a veure amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental.
  
- Respecte de l'àmbit objecte de l'estudi d'impacte ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha considerat com a àmbit d'anàlisi la superfície ocupada per l'activitat minera com també la zona d'influència d'aquesta. S'estima suficient l'àmbit de treball de l'estudi d'impacte ambiental.
  
- Proximitat i possible afecció del projecte a les coves de Canelobre.
  
S'afirma que els nombrosos controls i mesuraments realitzats en l'interior de les coves sobre les vibracions ocasionades per les voladures realitzades en la pedrera, aporten dades que en cap cas superen el valor llindar, establert en 0,49 mm/seg, a partir del qual els sismògrafs comencen a enregistrar vibracions. Es conclou que l'afecció sobre les coves de Canelobre és pràcticament inexistent, i es deixa en mans de l'òrgan ambiental competent l'adopció de mesures complementàries de protecció per a aquestes.
  
- Impacte paisatgístic
  
L'equip tècnic redactor de l'estudi d'impacte ambiental considera correcta la valoració assignada a la qualitat paisatgística de la zona, i diferencia entre dues subzones que es corresponen amb l'extrem sud-est de la serra del Cabezoncillo i amb la meitat nord-est de l'esmentada serra. Així mateix, l'estudi d'impacte ambiental considera l'impacte paisatgístic com un dels més importants, i destaca el fet que s'hagen adoptant mesures concretes a aquest respecte, tant en el capítol de mesures correctores com en el programa de vigilància ambiental.
  
- Contingut de l'estudi d'impacte ambiental pel que fa a la fauna
  
S'afirma que la repercussió de la present modificació sobre la fauna ha sigut prou tractada en l'apartat d'identificació i valoració d'impactes, i que s'hi ha considerat la possibilitat d'adoptar mesures correctores.
  
- Hidrologia subterrània
  
Aquesta al·legació refuta el contingut de l'estudi d'impacte ambiental quan diu que en la zona no hi ha cap aqüífer important. Amb aquest fi, parla de l'existència de l'aqüífer del Cabeçó d'Or i del pou municipal d'aigua.
  
Després de l'anàlisi realitzada, l'estudi d'impacte ambiental conclou que no hi ha afecció sobre la hidrologia subterrània. En tot cas, com a conseqüència de les al·legacions presentades referents a l'afecció a la hidrologia subterrània, l'equip redactor ha presentat documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental mitjançant la qual es pretén aclarir i justificar l'esmentat aspecte.
  
Pel que fa a l'existència en la zona del pou municipal de proveïment d'aigua potable, s'hi afirma que l'esmentada infraestructura es troba protegida de l'activitat minera i que els mesuraments realitzats en aquest sobre les vibracions ocasionades per les voladures realitzades conclouen que l'impacte produït sobre el pou no és important.
  
- Impacte sobre la vegetació
  
L'equip redactor considera suficient la identificació i valoració d'impactes realitzada pel que fa a l'afecció a la vegetació present en la zona.
  
- Afecció a un camí ramader que travessa la zona
  
En contestació a l'al·legació presentada, s'hi afirma que el present projecte no afecta l'esmentat camí ramader.
  
- Risc de contaminació de les aigües subterrànies
  
S'hi afirma que l'activitat extractiva i d'insistència d'àrids no comporta contaminació de les aigües subterrànies, i que aquelles activitats que podrien produir impacte, com ara els possibles vessaments i abocaments de la maquinària utilitzada, han sigut prou tractats en el document presentat.
  
- Delimitació d'un perímetre de protecció del pou existent
  
La sol·licitud de delimitar un perímetre de protecció al pou municipal es trasllada a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
- Anàlisi d'alternatives
  
L'equip redactor considera que l'alternativa triada d'entre aquelles estudiades és la menys nociva i la que permetrà afrontar en menor termini de temps la restauració de la zona.
  
Es descarta qualsevol alternativa que passe per no actuar i deixar la pedrera abandonada i degradada.
  
- Qualitat de l'aire i vibracions
  
S'afirma que l'estudi d'impacte ambiental tracta adequadament els aspectes relacionats amb la qualitat de l'aire i les vibracions produïdes.
  
- Mesures correctores i programa de vigilància ambiental són una declaració d'intencions
  
S'hi exposa que una vegada dictada la declaració d'impacte ambiental els esmentats apartats passaran a considerar-se d'obligat compliment.
  
4. Peticions d'informació o documentació complementària
  
No s'ha sol·licitat documentació complementària a l'Ajuntament de Busot ni s'han requerit informes sectorials.
  
Afeccions legals
  
1. No s'afecta espais protegits per la legislació sectorial vigent.
  
2. No hi ha coves que es vegen afectades de manera directa per la present modificació. Les coves de Canelobre es localitzen a 5 km de la població. Les accions que poden afectar-les són aquelles derivades de l'explotació de la pedrera existent, no les pròpies de modificar el règim urbanístic de part del sòl no urbanitzable.
  
3. Hi ha un camí ramader que discorre al sud de l'activitat minera, encara que queda fora de l'àmbit objecte de la modificació puntual.
  
4. Respecte de l'afecció del projecte proposat a la hidrologia superficial i subterrània, no hi ha llits amb aigua permanent o discontínua que discórreguen per l'àmbit de la modificació puntual. Els barrancs i torrenteres existents en la vessant de la serra són aquells la formació dels quals es causada per l'efecte de l'erosió produïda per les pluges torrencials que es donen en la zona. Hi ha una rambla que recull les aigües d'escorriment de la vessant de la serra, però se situa fora del perímetre de la pedrera, en sòl no urbanitzable comú.
  
Respecte de la hidrologia subterrània, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que l'àmbit del projecte s'emplaça en la zona meridional de l'aqüífer del Cabeçó d'Or. Es realitza una descripció de les característiques més importants d'aquest, i es conclou que es tracta d'un sistema aqüífer sobreexplotat i altament salinitzat.
  
El municipi de Busot disposa d'un pou d'extracció d'aigua per al proveïment de la població en la zona objecte d'estudi. L'esmentada infraestructura es coneix amb el nom del Pou del Salmitre, i la qualitat de l'aigua extreta presenta valors aptes per al proveïment de la població.
  
Finalment, s'hi afirma que l'activitat minera no està considerada com a una activitat industrial potencialment contaminant d'aqüífers.
  
5. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la present modificació no afecta cap monument historicoartístic inventariat, i que la probabilitat que hi haja jaciments arqueològics en la zona és baixa. Com a mesura preventiva s'estableix que si durant l'explotació de la mina apareixen restes arqueològiques, s'ha de paralitzar l'activitat d'aquesta i s'ha de comunicar a l'òrgan competent.
  
Consideracions ambientals
  
1. La zona objecte d'estudi es localitza en els contraforts de la serra del Cabeçó d'Or, en concret en la serra del Cabezoncillo. Es tracta d'una serra on predominen les formacions de calcàries i margues, i on podem trobar pendents que, de vegades, superen el 30%.
  
Es realitza una àmplia descripció geològica i geomorfològica d'un extens àmbit de territori on s'emplaça la zona objecte del projecte.
  
Pel que fa a l'edafologia, la zona presenta sòls pobres a causa de l'aridesa del clima existent.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental diferencia dos tipus d'ambient pel que fa a la vegetació existent en l'àrea d'actuació. Aquests són:
  
- Matoll baix (espartar-romerar)
  
Ocupa la major part de la vessant est de la serra del Cabezoncillo. La vegetació present en la zona es correspon amb un matoll en què les espècies vegetals predominants són l'espart (Stipa tenacissima) i el romer (Rosmarinus officinalis), i es troba en general ben conservat. Així mateix s'enumeren les distintes espècies vegetals que apareixen en determinades zones de la serra.
  
- Vegetació de rambles
  
Es correspon amb la vegetació existent en la rambla que limita la serra pel costat est d'aquesta. En ella podem trobar les mateixes espècies vegetals que apareixen en la zona de matoll; destaca com a principal diferència la presència de baladre (Nerium oleander).
  
L'estudi d'impacte ambiental ha analitzat la vegetació existent en la vessant est de la serra del Cabezoncillo, que és aquella objecte de la modificació proposada; es deixa sense analitzar la vegetació existent en la resta de la serra. Per tant, no s'ha realitzat una valoració global de la vegetació existent en la totalitat de la serra.
  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que la vegetació potencial de la zona es correspondria amb una màquia clara d'espinars i llentiscle, composta per un matoll escleròfil amb llentiscle (Pistacia lentiscus), margalló (Chamaerops humilis), ullastre (Olea europaea sylvestris), arraiàs (Osyris quadripartita), arçot (Rhamnus lycioides), trompera fràgil (Ephedra fragilis), garrofera (Ceratonia Siliqua), esparreguera (Asparagus albus), etc. Algunes d'aquestes espècies vegetals es troben entre les que l'estudi d'impacte ambiental enumera com a presents en la vessant est de la serra del Cabezoncillo, la qual cosa dóna una idea de la coincidència de la vegetació actual amb la vegetació potencial descrita.
  
Així mateix, l'estudi d'impacte ambiental cita les espècies vegetals presents en la zona que gaudeixen d'algun grau de protecció, en concret aquelles incloses en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies amenaçades, i les incloses en les diverses categories de la Unió Internacional per a la Conservació de la Natura i els recursos naturals de 1994. Aquestes són, margalló (Chamaerops humilis), te de roca (Chiliadenus glutinosus), pericó pinzell (Hypericum ericoides), cua de gat (Sideritis leucantha), timó blanc (Teucrium capitatum), teucri (Teucrium carolipaui) i timó (Thymus Vulgaris).
  
Finalment, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que les terres objecte d'estudi presenten fortes limitacions en relació amb una potencial productivitat forestal.
  
3. La fauna que podem trobar en la serra del Cabezoncillo és la pròpia de terrenys naturals de matoll, condicionada per la pressió antròpica existent en la zona i per l'existència de cultius als voltants de la serra. S'hi aporta una relació de les diverses espècies animals presents en aquesta, o es distingeix entre herpetofauna, aus i mamífers.
  
4. La zona objecte de desprotecció comprén la vessant aquest de la serra del Cabezoncillo, que forma part dels contraforts de la serra del Cabeçó d'Or.
  
L'estudi d'impacte ambiental valora la qualitat paisatgística de la zona en base a criteris de naturalitat i estètica, assigna una qualitat paisatgística mitjana a aquesta. L'estudi d'impacte ambiental divideix l'àmbit ocupat per la serra del Cabezoncillo en dues unitats amb qualitat paisatgística diferent. La primera es correspon amb l'extrem sud-est de la serra del Cabezoncillo, a què assigna una qualitat paisatgística baixa, degut principalment a la presència en la zona de l'activitat minera en actiu. El segon es correspon amb la zona nord-est de l'esmentada serra, a què assigna una qualitat paisatgística mitjana-alta, gràcies a les característiques naturals de la zona, especialment per tractar-se d'un massís calcari amb una estructura vegetal composta per un matoll ben conservat. Així mateix, s'hi apunta que la vessant est de la serra del Cabezoncillo és clarament visible des de molts punts de vista, fins i tot a diversos quilòmetres de distància, i que la fragilitat de la zona és mitjana-alta.
  
L'estudi d'impacte ambiental no ha analitzat la qualitat paisatgística de la vessant oest de la serra del Cabezoncillo, i per tant no ha realitzat una valoració global de la serra en el seu conjunt.
  
5. L'estudi d'impacte ambiental destaca la importància dels riscos d'erosió i lliscament en la zona durant la fase d'explotació de l'activitat. Igualment se cita que l'antropització de la zona i l'ocupació de la maquinària d'explotació incrementen el risc d'incendi en la zona.
  
No hi ha risc d'inundació en la zona, encara que la modificació de l'escorriment de la vessant afectada per l'activitat minera pot incrementar la possibilitat de crescudes en els barrancs pròxims i conseqüentment poden veure's afectades les infraestructures de comunicació situades al sud dels terrenys.
  
6. Es realitza un anàlisi climàtica de la zona d'estudi, i s'hi aporten dades sobre precipitació, temperatura i règim de vents.
  
7. L'apartat d'identificació i valoració d'impactes se centra bàsicament en l'anàlisi dels impactes produïts per l'activitat minera tant en la fase d'explotació com en la fase d'abandó. El contingut no s'ajusta a l'objecte del projecte que es tramita, ja que el que s'està avaluant en aquest procediment és si el sòl objecte de requalificació conserva els valors que van motivar la protecció d'aquest en el moment de la revisió de les normes subsidiàries, i no s'està avaluant l'activitat minera pròpiament dita, que necessitaria una avaluació d'impacte ambiental pròpia, encara que la presència en la zona motive la desprotecció de sòl proposada.
  
El mateix succeeix amb les mesures protectores i correctores proposades i amb el programa de vigilància ambiental.
  
8. En la visita de camp realitzada es va observar que la superfície que ocupa l'explotació minera en l'actualitat és, aparentment, major que la superfície representada en els plànols de projecte. La pedrera s'estén cap a les zones més altes de la serra com també cap al nord per la vessant est d'aquesta, i coincideix amb la zona que es pretén requalificar.
  
9. L'estudi d'impacte ambiental no justifica que la zona objecte de desprotecció haja perdut els valors que van motivar la protecció de la serra del Cabezoncillo a través de la revisió de les Normes subsidiàries de planejament de Busot, aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant en data 25 de gener 1996. L'esmentada serra presenta en l'actualitat unes característiques semblants a les del moment d'aprovació de la revisió de les normes subsidiàries de Busot, excepte l'ocupació de part de la vessant est de la serra per part de l'activitat minera existent, que ha explotat l'esmentada instal·lació des d'abans de l'aprovació de l'esmentat instrument de planejament, o que ha augmentat conseqüentment al llarg dels anys la superfície d'explotació d'aquesta.
  
Així mateix, no es justifica que els terrenys afectats per l'alternativa núm. 3, que es correspon amb l'opció triada per a delimitar l'àmbit de la modificació puntual, presenten valors diferents dels valors dels terrenys de la serra del Cabezoncillo que mantenen la qualificació de sòl no urbanitzable especialment protegit en l'altra vessant de la serra, per la qual cosa terrenys amb característiques ambientals semblants han de tenir una mateixa qualificació urbanística.
  
Evidentment, les característiques ambientals de la serra han variat respecte d'aquelles que hi havia en el moment en què es van aprovar les normes subsidiàries vigents, a causa de l'explotació de la pedrera Cabezoncillo, emplaçada, en part, en sòl no urbanitzable d'especial protecció. Ara bé, el fet que les condicions ambientals de la serra es vegen alterades per la contínua explotació de la pedrera en un sòl protegit, on, d'acord amb el que disposa la Llei 4/1992, de 5 de juny, sobre el sòl no urbanitzable, l'ús miner no està permés, no justifica la desprotecció de sòl proposada a fi de regularitzar la situació urbanística de la pedrera.
  
Com a conclusió d'allò que s'ha expressat en els punts precedents, la serra del Cabezoncillo reuneix suficients valors en elconjunt d'aquesta com per a mantenir el grau de protecció que ostenta en l'actualitat.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. No s'estima acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de modificació puntual núm. 2 de les normes subsidiàries de planejament de Busot (Alacant), promogut per l'Ajuntament de Busot.
  
2. Amb el reconeixement de la presència en la zona de la pedrera d'àrids Cabezoncillo, amb l'objecte de regularitzar la situació d'aquesta i mantenir la qualificació urbanística actual com a sòl especialment protegit, es proposa com a alternativa al projecte avaluat la redacció d'un pla especial l'objecte de la qual siga ordenar l'ús i aprofitament miner en el sòl no urbanitzable especialment protegit. L'esmentat document ha d'anar acompanyat d'un projecte d'explotació de la pedrera, i ha de disposar de la corresponent declaració d'impacte ambiental, ja que l'objecte d'aquesta és establir l'ús miner com a ús compatible en sòl no urbanitzable d'especial protecció.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Ha de publicarse aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 17 de maig de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 357/03-AIA
  
Títol: Explotació bovina d'engreixament
  
Promotor: Hermanos Cubell Sebastián, CB
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Aras de los Olmos (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a iniciar l'activitat de boví d'engreixament
  
Localització: Polígon 6, parcel·la 185, del terme municipal d'Aras de los Olmos (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la posada en marxa d'una explotació bovina d'engreixament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació de bestiar boví d'engreixament tindrà una capacitat per a 490 places.
  
L'activitat consistirà en l'encebament de vedells, que entraran en l'explotació amb un pes de 110-120 kg de pes viu, i s'encebaran fins que arriben als 200-250 kg de pes viu. S'hi realitzaran de 2 a 2,5 cicles/any.
  
L'explotació està constituïda per una nau de 2.380 m2, dels quals 910 m2 estan coberts amb coberta a dues aigües amb pendent del 10% i la resta n'és descoberta com a zona de parc.
  
El paviment de la nau estarà format en la zona coberta, prèvia compactació del terreny, per dues capes de 0,15-0,25 m, respectivament, de terra, pedres silícies o rebliment per a impedir el pas de la humitat del sòl. El terreny es dotarà d'un lleuger pendent 3-4%, per a facilitar el desguàs dels lixiviats i de les possibles pluges. En la zona descoberta o parc el sòl serà capa de terra.
  
Es calcula una producció de fem de 2.682 t/any; aproximadament, i es necessitaran un total de 71 ha de superfície agrícola on aplicar-lo com a adob orgànic.
  
El fem produït serà utilitzat com a adob orgànic en camps de cultiu.
  
Entre les instal·lacions i mesures sanitàries que s'han d'adoptar en l'explotació, se cita en la documentació presentada, la disposició de tanca perimetral com també el gual de desinfecció a l'entrada de la nau.
  
El proveïment d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal.
  
L'explotació es localitzarà a 1,5 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient, constituït per projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal, és remés pel promotor en data 9 de desembre de 2003.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 210, de 4 d'octubre de 2003, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 23 de març de 2004 se sol·licita al promotor, a través de l'ajuntament, ampliació a la documentació presentada, relativa a la justificació de la disposició del contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, com també la construcció d'un femer en l'explotació, com estableix la Llei 6/93, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.
  
En data 28 d'abril de 2004 es remet l'ampliació sol·licitada, en la qual s'indica d'una banda, que encara no es disposa de contracte de retirada de cadàvers, ja que l'explotació encara no ha iniciat l'activitat, com també la intenció de construir un femer en cas, únicament, que siga exigit. En aquest cas, es construiria femer de 24 m2, amb lleuger pendent per a la recollida de lixiviats, els quals es dirigirien a la bassa de recollidda de lixiviats.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions
  
- Informe favorable del cap local de sanitat
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal
  
- Autorització prèvia de la de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge
  
- Informe favorable de l'alcaldia
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons el Pla general d'ordenació urbana.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han indicat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic, sense que s'hi haja aportat la descripció d'aquests.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà que no presenta valors ambientals destacables.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han relacionat els impactes que produiran l'explotació, tant en la fase de construcció com de funcionament, sense que s'hi haja aportat més informació. S'ha elaborat una matriu d'importància, en la qual es relacionen les accions del projecte amb els factors considerats, per la qual cosa pot concloure's que l'estudi d'impacte ambiental pateix de rigor tècnic, ja que no aporta la informació bàsica per a poder avaluar l'activitat. Malgrat tot això, i a causa de la naturalesa de l'explotació i la ubicació d'aquesta, es considera factible l'avaluació de l'activitat.
  
Entre els impactes que pot generar l'activitat, es consideren com rellevants els associats a la fase de funcionament, especialment els relacionats amb l'emissió d'olors, encara que en aquest tipus d'explotació, en la qual la ventilació és natural, les olors estan molt minimitzades i afecten només un radi perimetral de l'explotació prou reduït.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures preventives i correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte no es consideren factibles, perquè no tenen contingut ni rigor tècnic.
  
Les mesures correctores que han d'adoptar-se en l'explotació són:
  
- Ha de construir-se un dipòsit de fem, com estableix la Llei 6/2003 de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. El femer ha de construir-se amb una capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament posterior d'aquestes. Ha de construir-se amb lleuger pendent, de manera que puguen dirigir-se els lixiviats a fossa de lixiviats, que podran ser novament incorporats al munt.
  
- Els cadàvers generats en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a l'efecte.
  
- Per a disminuir els problemes d'olors, es tractarà el munt amb superfosfat de calç, o un altre producte desodoritzant.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'expedient relatiu a l'explotació bovina d'engreixament, situada en el terme municipal d'Aras de los Olmos (València), promoguda per Hermanos Cubell Sebastián, CB, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- A l'entrada de l'explotació s'ha de col·locar un sistema de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.
  
- S'ha de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, ha de disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte en el moment en què s'inicie l'activitat.
  
- Ha de construir-se un dipòsit de fem, com estableix la Llei 6/2003 de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. El femer ha de construir-se amb una capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament posterior d'aquestes. Ha de construir-se amb lleuger pendent, de manera que puguen dirigir-se els lixiviats a fossa de lixiviats, que podran ser novament incorporats al munt.
  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 21 de maig de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 424/03-AIA
  
Títol: Línia aèria de transport d'energia elèctrica de simple circuit a la tensió de 66 kV entre la S T Alzira - S T Cullera, entre els suports núm. 83 i 92
  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, S A
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme
  
Objecte: Modificació del traçat actual del tram de línia elèctrica aèria de 66 kV en l'entorn de Riola, a fi d'evitar l'encreuament d'aquesta amb el nucli urbà
  
Localització: Riola (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
La línia elèctrica aèria de 66 kV que es pretén executar té una longitud total de 1.796 km, discorre entre els actuals suports núm. 83 i núm. 92. Se substituirà el pòrtic existent núm. 83 per dos suports metàl·lics troncopiramidals.
  
Si bé la línia és de 66 kV, amb la qual cosa en lloc de quedar subjecta al procediment de declaració d'impacte ambiental hauria de ser-lo al d'estimació, és el mateix estudi el que sol·licita que, atesa la pròxima ampliació d'aquesta a 132 kV, siga sotmesa a la primera d'ambdues figures.
  
2. Alternatives
  
L'estudi ha plantejat dues possibles alternatives per al traçat de la línia, com són rodejar el nucli urbà de Riola pel nord o pel sud. Així, a la vista que discórrer pel sud no suposa millores ambientals respecte a l'altra possibilitat, i que el fet de fer-ho pel nord implica una menor longitud de l'esmentada línia; per això s'ha triat, finalment, l'opció nord.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 27 de novembre de 2003, la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme va remetre l'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte de línia aèria de transport d'energia elèctrica de simple circuit a la tensió de 66 kV entre la S T Alzira - S T Cullera, entre els suports núm. 83 i 92.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de la línia aèria de transport d'energia elèctrica de simple circuit a la tensió de 66 kV entre la S.T. Alzira - S.T. Cullera, entre els suports núm.83 i 92 ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València, de data 26 de juny de 2003, Boletín Oficial del Estado de data 26 de maig de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental i altres documents consultats, cal assenyalar que hi ha afecció a les servituds legals de caràcter ambiental següents:
  
- D'acord Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, se afecta el domini públic hidràulic del riu Xúquer.
  
- D'acord amb l'apartat 2.4, criteris de delimitació, del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, que diu el següent:
  
(...) i pel que fa a la delimitació de les denominades conques i segons allò que s'ha disposat per l'apartat 4a del ja citat article 15 de la Llei 11/1994, s'ha adoptat, (...), un perímetre de 500 metres al voltant de la delimitació de l'aiguamoll.
  
Podria pensar-se que existira afecció a la zona humida: marjal i estany de la ribera sud del Xúquer. Així, haurà de delimitar-se si part de l'actuació es localitza en l'interior del perímetre de seguretat de l'aiguamoll (línia de 500 metres).
  
- Si bé no sembla que hi haja afecció directa, cal assenyalar-se que, segons allò que s'ha especificat en la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2000), per a formar part de la xarxa Natura 2000 de la Directiva d'hàbitats (92/43/CEE), es pot afectar, de forma indirecta, el lloc d'interés comunitari denominat curs mitjà i baix del riu Xúquer.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
Només cal ajustar-se a aquells que presenten rellevància en el context de l'actuació que es pretén dur a terme.
  
- Geologia
  
L'actuació es localitza sobre una àmplia plana prelitoral. Hi destaquen els materials quaternaris, es poden distingir els d'origen al·luvial i llims d'inundació.
  
Pel que fa als sòls, es diu en l'estudi que es tracta de sòls que pertanyen a l'ordre entisòls subordre fluvisòls. Així mateix, d'acord amb la cartografia temàtica de la CIT, el sòl presenta una capacitat d'ús agrològic alta.
  
- Hidrologia
  
Respecte a la xarxa de drenatge superficial, només cal referir-se a la presència, molt important, del riu Xúquer, sobre les riberes del qual es durà a terme l'actuació. Així, conegut el règim hidrològic de l'esmentat riu, es fa palés que l'àrea sobre la qual s'actuarà presenta un risc 2 d'inundació, d'acord amb el PATRICOVA, la qual cosa s'haurà de tenir en compte, necessàriament i de forma especial, durant l'execució de les obres.
  
També és important referir-se que, des del punt de vista hidrogeològic, l'esmentada actuació es localitza sobre l'aqüífer 51, o de la Plana de València, el qual es destaca com el més important de la Comunitat Valenciana, tant pel volum d'aigua subterrània com pel paper ecològic d'aquest. És necessari ressenyar que la vulnerabilitat és qualificada, en aquest entorn, com a alta.
  
- Vegetació
  
La zona que serà afectada per l'actuació destaca per l'extensió de cultius de tarongers (Citrus sp.) en tota ella, sense que es donen, de forma ressenyable, cap altre. No obstant això, assenyala l'EIA que la vegetació potencial de la zona es correspon amb vegetació de tipus edafòfil, com era esperable.
  
- Fauna
  
Només és destacable, d'acord amb l'EIA, l'avifauna, per ser el grup més sensible al tipus d'actuació a desenvolupar (es recorda la gran proximitat al Parc Natural de l'Albufera, també catalogat com a zona ZEPA).
  
- Espais naturals
  
La zona en què es realitzaran els treballs es troba inclosa en el PORN del Parc Natural de l'Albufera, per la qual cosa serà necessari observar les especificacions que allí es donen al voltant d'actuacions com l'ara avaluada. Igualment, i encara que de forma tangencial, cal pensar que existisca afecció al lloc d'interés comunitari denominat curs mitjà i baix del riu Xúquer. Així, al voltant dels valors naturals que alberga l'àmbit de l'esmentada zona, s'assenyala el següent:
  
Com correspon al caràcter fluvial de l'àrea, els hàbitats presents es limiten als de rius de cabal permanent, tant en la seua variant amb Glaucium flavum (3250) com amb galeries de Salix i Populus alba (3290). Així mateix, s'inclouen en la fugeta alguns fragments de pastius humits de Molinio-Holoschoenion (6420) i de vegetació riberenca de Nerio-Tamaricetea (92D0) i de Salix i Populus (92AO).
  
Pel que fa a les espècies, i sense perjudici de la presència d'algunes aus d'interés (com Alcedo atthis), la major rellevància correspon als peixos, entre els quals cal destacar Alosa fallax, Chondrostoma arrigonis i Cobitis taenia.
  
Sí que s'adverteix en l'estudi sobre la proximitat de la zona humida núm. 8, denominada marjal i estany de la ribera sud del Xúquer, sense que hi haja afecció directa.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
Les pertorbacions de la fase de construcció, derivades de les accions característiques en obres civils de caràcter lineal, són, doncs, les pròpies de les accions, sense que, en el cas ara avaluat, s'hi haja d'afegir res més.
  
Es destaquen, per la incidència d'aquests i d'acord amb l'EIA, la possible contaminació dels sòls, compactació de sòls per abassegaments i trànsit de maquinària pesant.
  
Vol assenyalar-se que els residus que podran generar-se seran olis, combustibles i semblants, procedents de la maquinària emprada, i estèrils procedents de les operacions d'excavació.
  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, es destaca, d'un costat, la generació de camps magnètics, justificant-se l'escassa importància de l'esmentat impacte, i d'un altre, l'impacte sobre l'avifauna.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
D'entre les mesures correctores disposades per part de l'estudi d'impacte, caben ser destacades les següents:
  
- No es duran a terme noves obertures de pistes d'accés a les obres, i s'aprofitarà la xarxa de camins existent.
  
- Ocupació de maquinària de baixos nivells sònics.
  
- No-realització de treballs en horari nocturn.
  
- Jalonament de la zona d'obres.
  
El programa de vigilància aportat estableix el control de l'aplicació de les mesures correctores. Igualment s'ha implementat la redacció i freqüència d'informes que han de realitzar-se.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de línia aèria de transport d'energia elèctrica de simple circuit a la tensió de 66 kV entre la S T Alzira - S T Cullera, entre els suports núm.83 i 92, promogut per Iberdrola Distribución Eléctrica, SA, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) han d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació i execució d'aquestes conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han de realitzar. També s'han de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
- S'han de disposar elements salvaocells, que s'han de localitzar a portell sobre els cables de terra, al llarg de tot el recorregut d'aquests i separats 10 metres. Els esmentats elements seran tires en X de neopré (35cm x 35cm) subjectes per mordassa d'elastòmer amb cinta luminiscent, o també espirals de color visible i dimensions de 30 x 100cm.
  
- Els materials de farciment i els de rebliment que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures aquestes s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la utilització d'aquestes, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- S'ha de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'han d'abassegar al llarg de la traça en munts, l'alçària dels quals ha de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de forma que es garantisca el manteniment de les propietats naturals.
  
- El magatzem de residus perillosos, el parc de maquinària i una possible planta mòbil de fabricació de formigons, si fóra el cas, només podran localitzar-se fora dels àmbits protegits de les diferents afeccions legals descrites en anterior apartat de la present declaració, tot i que si, com és obvi, en el del PORN de l'Albufera.
  
Pel que fa a l'esmentat magatzem de residus perillosos, aquest ha d'estar cobert mitjançant teulada, a fi que no es generen arrossegaments de contaminants per les aigües pluvials. Els residus de naturalesa fluida s'han d'emmagatzemar en recipients estancs que s'han de situar en l'interior d'una bassa impermeable, prou dimensionada. A més, la totalitat dels residus perillosos s'han d'emmagatzemar a una alçària major d'1 metre respecte a la cota del terreny, a fi d'evitar que, si ocorregueren eventuals episodis d'avingudes, siguen arrossegats.
  
Pel que fa al parc de maquinària i la planta de fabricació de formigons, si així fóra el cas, només podran localitzar-se sobre superfícies impermeables que, a més, estiguen adequades per a la recollida de possibles abocaments accidentals. No s'ha d'admetre l'abocament directe d'efluents vinguts de les anteriors plantes auxiliars al riu Xúquer i séquies contributives, excepte tractament previ i autorització pertinent de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
La zona d'abassegaments de material granular, ja siguen àrids o inerts, s'ha de situar el més allunyada possible del llit del riu Xúquer. Els abocaments de terra, runes, etc., s'han de realitzar des d'alçades inferiors a 1 metre, amb l'ús de mànegues de descàrrega en els casos de major risc. S'han de tapar les caixes dels camions, humectar els abassegaments i rentar de rodes de vehicles i maquinàries quan abandonen la zona d'obres.
  
D'acord amb el Decret 96/1995, de 16 de maig, del govern valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera (DOGV núm. 2.516, de 26.05.95), i al punt 7.5, es diu, entre altres especificacions que s'han de complir, que durant la realització de les obres han de prendre's les precaucions necessàries per a evitar l'alteració de la coberta vegetal o la modificació de llits en les zones adjacents i, en tot cas, el projecte ha d'incloure les necessàries partides pressupostàries per a la correcció de l'impacte produït, com també per a l'adequació ecològica i paisatgística d'aquesta.
  
- Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, el fet s'ha d'informar a la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, s'ha de requerir que s'informe favorablement d'aquest per part de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 de maig de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 563/99-AIA
  
Títol: Ampliació d'escorxador d'aus
  
Promotor: AGROVIC LEVANTE, S A
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sueca
  
Objecte del projecte: Escorxador d'aus
  
Localització: Terme municipal de Sueca (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
L'objecte del projecte és l'ampliació de l'escorxador industrial d'aus amb sala d'especejament i industrialització amb depuradora d'aigües residuals.
  
Les millores que s'han de realitzar pretenen únicament millorar la logística interna de la planta, tornar a situar algunes de les seccions de producció per a optimitzar els fluxos de matèries primeres, producció i productes acabats, al mateix temps que resoldre l'adequació higiènica i sanitària de l'escorxador.
  
Les activitats que duu a terme l'escorxador són: recepció/penjament d'aus; atordiment; sacrifici; escaldada; plomada; evisceració; aireig; pesada i classificació; especejament/envasament; conservació/expedició.
  
La producció mitjana anual de l'escorxador és de 70.675.860 aus, la qual cosa comporta 182.860 kg de canal al dia (100.000 aus al dia).
  
Tots els subproductes provinents de la indústria com plomes, budells, sang, caps, potes, etc. són conduïts des del punt de producció d'aquests, mitjançant emissors pneumàtics, fins a la zona de subproductes, situada en una de les dependències de la nau de serveis. Són emmagatzemats i retirats pel gestor de subproductes.
  
Respecte a les aigües residuals, l'escorxador disposa d'una instal·lació de tractament biològic d'aigües residuals de tipus estabilització per contacte (oxidació total per baixa càrrega), dimensionada en la construcció d'aquesta (any 1999) per a tractar 700 m3/dia.
  
A causa de l'augment de cabal que s'ha de tractar (1.700 m3/dia) com a resultat dels canvis del sistema productiu de l'escorxador, les instal·lacions es mostren insuficients per a tractar la totalitat de l'abocament, per la qual cosa es fa necessari ampliar la planta.
  
La solució tècnica que es proposa en la documentació presentada està condicionada a la connexió de l'escorxador al col·lector municipal.
  
Les actuacions que s'han de realitzar per a l'ampliació seran les següents:
  
- Tractar la totalitat de l'efluent (1.700 m3/dia) en una instal·lació de pretractament per flotació, i reduir notablement els valors de la càrrega contaminant.
  
- Mantenir les actuals instal·lacions de tractament treballant amb el cabal de 700 m3/dia per al qual van ser projectades.
  
- Realitzar l'abocament conjunt dels 1.000 m3 tractats únicament en el CAF i els 700 m3 tractats a més en la depuradora (en aquestes condicions l'abocament que passa per la depuradora ix amb paràmetres de taula III), i aconsegueix uns valors finals inferiors als exigits per a l'abocament al col·lector municipal.
  
Amb aquest fi es proposa la realització d'una instal·lació per al tractament d'un cabal mitjà de 75 m3/h en un equip de clarificació d'aigües per flotació mitjançant aire tipus ACAF.
  
Tramitació administrativa
  
La documentació formada pel projecte tècnic, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal ha sigut remesa a través de la Comissió d'Activitats Qualificades de València.
  
L'expedient municipal està format pels informes de l'aparellador municipal, informe de sanitat, informe de l'enginyer industrial, comunicació a confrontant, informe de l'alcaldia i informació pública.
  
L'informe de l'alcaldia indica que:
  
- Pot concedir-se la llicència sol·licitada si s'adopten les mesures correctores
  
- Després del període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions.
  
Els altres informes municipals indiquen, entre altres aspectes, que:
  
- L'activitat es troba dins de zona industrial. Les ordenances municipals i plans d'ordenació urbana permeten la implantació d'aquestes activitats en zona industrial.
  
- L'activitat es pot classificar com a molesta d'acord amb els articles 1 al 5 del Reglament d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses aprovat per Decret 2114/1961, de 30 de novembre.
  
Vista la documentació presentada i visitada la zona, se li va sol·licitar al promotor que ampliara la documentació presentada relativa a la depuració d'aigües, el tractament de fangs i l'autorització d'abocament per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
En atenció a aquesta sol·licitud l'empresa remet la documentació següent:
  
- Informe ambiental.
  
- Informe d'afecció al medi receptor.
  
- Document de l'Ajuntament de Sueca amb referència a l'abocament de l'efluent final de la depuradora d'Agrovic a la nova EDAR del municipi.
  
- Fotocòpia d'analítica puntual.
  
Atés que s'emplaça en les proximitats del Parc Natural de l'Albufera, i de fet l'abocament es produeix en una séquia que pot afectar l'espai protegit, es va efectuar consulta al director ?conservador, i també a l'Ajuntament de Sueca.
  
Informes sectorials
  
De les consultes efectuades s'han rebut informes dels diferents organismes dels quals cal ressaltar:
  
- Ajuntament de Sueca: de la documentació i informació aportada per l'empresa, es desprén que la gestió dels residus sòlids de l'explotació es realitza de forma adequada. Respecte a les aigües residuals, en aquests moments, l'empresa aboca a domini públic. Com a millor solució al problema que representa aquest abocament, amb valors de SS 125 mg/l, DBO5 210 i DQO 412 (segons anàlisi aportada per l'empresa de data 26-06-03), es planteja la connexió al clavegueram municipal en el menor temps possible, o l'adopció de mesures provisionals correctores fins que es realitze la connexió.
  
- Parc Natural de l'Albufera: amb la connexió al col·lector, s'haurà d'inutilitzar completament l'actual desguàs a la séquia Braçal de Marco, i evitar d'aquesta manera qualsevol tipus d'abocament, ja siga intencionat o accidental.
  
Mentre s'efectua la connexió a col·lector s'hauran de controlar diàriament alguns paràmetres indicatius (color, sòlids en suspensió, ferro dissolt, DQO, DBO, etc.) per a garantir que no hi ha cap afecció al medi receptor i amb això a l'espai natural protegit.
  
Afeccions legals
  
L'activitat segons la documentació presentada s'emplaça en zona industrial, i s'inclou en el Pla d'ordenació dels recursos naturals de l'Albufera.
  
L'escorxador realitza l'abocament d'aigües residuals a llit públic (séquia Braçal de Marco) per la qual cosa ha de disposar de l'autorització d'abocaments a domini públic hidràulic, complint el que estableix el Reial decret llei 1/2001, de Text refós de la llei d'aigües.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els elements del medi susceptibles de veure's afectats pel projecte són: atmosfera; aigües superficials i subterrànies; vegetació; fauna; paisatge; medi socioeconòmic.
  
2. Identificació i valoració d'impactes.
  
En l'estudi d'impacte ambiental presentat es conclou que després de la valoració efectuada, es dedueix la xicoteta magnitud dels impactes produïts i que l'impacte global pot considerar-se baix, encara que minimitzable amb l'aplicació d'algunes mesures correctores.
  
De la matriu d'impactes, l'estudi n'extrau les conclusions següents:
  
- En conjunt la instal·lació de la depuradora té un impacte positiu gràcies a la reducció de la contaminació de les aigües de la zona i l'augment del nivell sanitari i la qualitat de vida de l'àrea.
  
- Els factors del medi que rebran un major impacte negatiu seran la qualitat atmosfèrica i el paisatge de la zona.
  
- Pel que fa a la salut i seguretat, ambdues són impactades negativament pel trànsit de vehicles i positivament pel funcionament de l'estació depuradora.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Les mesures correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental són, entre altres, les següents:
  
- Neteja, si procedeix, dels col·lectors i canals de recollida d'aigües, tant en l'interior de les naus de producció com en el que envia l'aigua de l'arqueta d'eixida de l'aigua tractada fins al llit on s'efectua l'abocament.
  
- Manteniment periòdic de les estacions de bombament i elevació dels tamisos de desbast de sòlids.
  
- L'empresa que realitza el manteniment de la depuradora continuarà abocant fangs deshidratats en abocador controlat, o si no n'hi ha, ha d'enviar-los a planta incineradora, etc.
  
- Les campanyes de desinsectació i desratització es realitzaran amb la periodicitat establida pel pla higienicosanitari de l'empresa d'acord amb les exigències de l'autoritat sanitària competent.
  
Com a programa de vigilància ambiental es proposen els controls següents:
  
- Control i manteniment dels col·lectors i canals de recollida d'efluents en el procés industrial, estacions de bombament i elevació, instal·lacions de l'estació depuradora, etc.
  
- Anàlisis periòdiques del contingut de nitrats, fòsfor, matèria orgànica i DBO5 de l'efluent depurat a més de comprovar que s'assoleixen les previsions del projecte.
  
- Control d'olors en la contornada de l'estació depuradora i zones habitades.
  
- Control sobre l'estat de conservació de les barreres vegetals i zones verdes.
  
- Control sobre la proliferació de rosegadors i insectes.
  
- Control sobre la gestió i tractament de fangs.
  
- Control de sorolls en els moments més desfavorables del procés productiu, tant en l'interior com en l'exterior de la nau, i comprovar que els nivells compleixen els requisits mínims per al benestar públic.
  
- Control de les emissions gasoses de les xemeneies de les calderes de calfament de les aigües i calefacció.
  
- Mantenir la informació periòdica sobre el tractament de residus sòlids mitjançant els llibres de registre de residus industrials per a la gestió d'aquests. Açò constarà de:
  
- Recol·lecció de dades que es realçarà en funció del paràmetre a considerar i de l'activitat que provocarà l'impacte detectat.
  
- Anàlisi de les dades i avaluació de l'impacte.
  
- Preparació d'un informe periòdic que es redactarà anualment i que contindrà els nivells d'impacte detectats, l'eficàcia observada de les mesures correctores, la correcció de l'estudi d'impacte ambiental i les adaptacions del pla de vigilància ambiental a les noves situacions.
  
Un dels principals impactes negatius que ha estat originant l'escorxador és la insuficient o inexistent depuració de les aigües residuals; s'observa en visites realitzades que en la séquia apareixien plomes i sang, encara que en la documentació sempre es fa insistència en la recollida tant de la sang com de les plomes.
  
Cal assenyalar que l'escorxador realitza l'abocament a llit públic sense l'autorització de l'organisme de conca.
  
En l'informe ambiental presentat en contestació a l'ampliació requerida per aquesta Conselleria es fa una estimació dels tipus i quantitats de residus i emissions que es produeixen i en quina fase del procés.
  
En aquesta ampliació es proposen noves mesures i es puntualitzen les mesures correctores proposades amb anterioritat.
  
S'ha presentat també per l'empresa promotora un informe d'afecció al medi receptor elaborat per l'empresa Depuración de Aguas del Mediterráneo.
  
La finalitat de l'informe és veure el tipus d'afecció que pot patir el medi receptor a causa de les aigües finals abocades per l'empresa després del procés de depuració d'aigües.
  
El treball efectuat ha consistit en la realització d'un mostratge en diferents punts al llarg de la séquia on es realitza l'abocament. Els punts de mostratge presos s'inicien en Agrovic-Levante i finalitzen en la zona sensible pertanyent a l'Albufera.
  
En el mostratge realitzat al matí el medi receptor presenta una disminució de DBO5, DQO i Nitrogen total, provocat per l'autodepuració del medi.
  
En el segon mostratge realitzat a la vesprada, s'aprecia la irregularitat dels aportaments i les diverses activitats que afecten a aquests. Continua l'informe amb la indicació que en aquest mostratge la séquia dels Ous no anava pràcticament carregada, i no afectava el contingut de la séquia dels Arbres. No obstant això, en el punt 4 hi havia una important aportació d'una altra séquia que entroncava i que anava carregada de substàncies de greixos que van provocar un augment de la DQO.
  
Com a conclusió l'informe indica, «... Que hi ha una forta antropització del medi receptor on pararan les aigües d'abocament de l'empresa Agrovic-Levante. I es pot concloure sens dubte que la zona de l'Albufera a què arriba la séquia dels Arbres, a la qual aboca provisionalment l'empresa abans esmentada fins a connexió prevista al col·lector municipal, no es veu afectada per l'abocament d'aquesta».
  
Formant part de la documentació presentada per l'empresa Agrovic-Levante, es troba informe de l'Ajuntament de Sueca remés a l'empresa en el qual s'indica:
  
1. Que en el projecte de l'EDAR es preveu la recollida d'aigües residuals d'Agrovic-Levante, les quals han sotmetre's a un tractament previ per part de l'estació depuradora que té l'empresa abans de ser abocada al clavegueram públic.
  
2. Que abans de poder realitzar l'abocament de les aigües residuals al clavegueram públic i de realitzar el corresponent pretractament, haurà de sol·licitar el corresponent permís d'abocament i si és el cas, realitzar les corresponents instal·lacions per a adequar-ne l'abocament als paràmetres que s'exigisquen en la corresponent ordenança d'abocaments.
  
Així mateix les obres de connexió al clavegueram públic i de les instal·lacions de pretractament que s'hi hagen de fer per a adequar l'abocament a allò que s'ha regulat en la corresponent ordenança d'abocaments, aniran a càrrec de l'empresa Agrovit- Levante S A.
  
3. Que el cabal d'aigües residuals a tractar provinents de l'empresa mencionada, en principi i a falta de presentar projecte definitiu, pot ser assumit per l'EDAR municipal.
  
4. Quant a la qualitat de les aigües residuals que té previst l'empresa Agrovic-Levante abocar al clavegueram públic poden ser tractades per l'EDAR, sempre que patisquen un procés de pretractament i complisquen els paràmetres de la corresponent ordenança d'abocaments al clavegueram públic.
  
El Servei de Protecció de la Natura de la Guàrdia Civil de Sollana ha remés informe a l'Àrea d'Inspecció Mediambiental d'aquesta Conselleria sobre els abocaments de l'empresa Agrovic-Levante S L. En aquest informe s'assenyalen les conclusions següents:
  
- L'activitat es dedica a escorxador d'aus, i té depuradora de tipus biològic, la qual després de tractament és abocada a la séquia Braçal de Marco a través de l'eixida sota el camí situat en la part posterior de l'empresa.
  
- La indústria no té autorització d'abocaments a domini públic hidràulic, i infringeix el que estableix l'article100.1 del Reial decret Llei 1/2001, de text refós de la Llei d'aigües.
  
- Les aigües residuals de l'escorxador contenen abundant matèria en suspensió, igualment gran quantitat de sòlids, per la qual cosa aporten desfavorablement DBO i DQO, incrementant l'eutrofització de les aigües que discorren pel Parc Natural de l'Albufera, si bé, el principal problema es troba en la platja de Motilla, al Mareny de Barraquetes, on desemboca, on es produeixen a l'estiu les queixes dels veïns per falta de qualitat de les aigües de bany.
  
Atenent totes aquestes consideracions l'empresa ha presentat, amb data 11 de març de 2004, fotocòpia de la junta de govern local en la sessió del dia 2 de febrer de 2004, en la qual per unanimitat es va adoptar concedir l'autorització de connexió de l'empresa SADA a la xarxa de clavegueram.
  
L'Ajuntament ha remés els acords de la junta de govern on s'autoritza a la mercantil SADA la connexió al clavegueram de Sueca.
  
Atés que s'ha autoritzat la connexió amb el clavegueram i, per tant, les aigües de l'escorxador són conduïdes a la depuradora de Sueca que va ser inaugurada el 23 de setembre de 2003 i que està projectada per a absorbir els abocaments tant urbans com industrials de municipi, ha de suspendre's la connexió de l'abocament de l'escorxador amb la séquia Braçal de Marco.
  
Els tècnics i servei de guarderia del Parc Natural de l'Albufera visiten les instal·lacions de l'escorxador i comproven que s'ha dut a terme la connexió de l'abocament de l'empresa SADA a la xarxa de clavegueram municipal i no s'observa abocament d'aquestes aigües a la séquia Braçal de Marco.
  
Amb atenció a açò el principal impacte que és l'abocament d'aigües residuals, sense tractament, a llit públic, es corregeix.
  
Per tant si les aigües residuals són recollides per l'estació depuradora d'aigües residuals de Sueca on seran tractades, es considera que el projecte és correcte.
  
No obstant això han de realitzar-se les anàlisis periòdiques per a garantir el compliment de les normatives a la xarxa de clavegueram.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que hi siguen preceptives, el Projecte d'ampliació d'escorxador d'aus al terme municipal de Sueca (València) el promotor del qual és Agrovic-Levante, S A, atés que l'abocament d'aigües residuals s'efectua a la xarxa de clavegueram municipal amb la inutilització de la connexió a la séquia i per tant impedeix l'abocament d'aquestes a llit públic, i sempre que es complisquen a més les condicions de l'apartat segon.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. S'ha de garantir que l'abocament a la xarxa de clavegueram municipal compleix les condicions exigides per l'Ajuntament de Sueca.
  
S'han d'efectuar anàlisis periòdiques, conforme exigisca l'Ajuntament de Sueca, per a garantir el compliment de les normatives a la xarxa de clavegueram.
  
2. S'han de complir les altres mesures protectores i correctores previstes en la documentació presentada.
  
3. S'ha de procedir a la recuperació, restauració, integració, etc. de totes les alteracions que s'hi hagen produït com a conseqüència dels abocaments d'aigües residuals efectuats a llit públic.
  
4. Qualsevol variació del tractament d'aigües, abocament, residus orgànics, etc. d'aigües residuals es comunicarà a aquesta Direcció General per al corresponent vistiplau.
  
Tercer
  
Notificar aquesta resolució a l'Àrea d'Inspecció Mediambiental a l'efecte oportú.
  
Quart
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Cinqué
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 25 maig de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 316/03-AIA
  
Títol: Línia aèria d'alta tensió a 132 kV a la nova subestació la Casella
  
Promotor: IBERDROLA
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports
  
Objecte: Millorar la qualitat del servei en la província de València
  
Localització: Terme municipal d'Alzira, València
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és el subministrament d'energia elèctrica a la futura subestació la Casella, situada en el complex industrial de Lawson Mardon Suñer SAU, per a millorar el subministrament en la província de València. Amb aquest fi s'ha projectat una línia aèria d'alta tensió a 132 kV, doble circuit, d'entrada i eixida des del nou suport núm. 15 bis de la línia Alzira-Gandia, fins a la nova subestació la Casella, la longitud de la qual és de 0,939 km amb quatre suports metàl·lics que serveixen de suport dels conductors entre el punt d'entroncament en la línia existent i la nova subestació.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 6 de maig de 2003 la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de la línia aèria d'alta tensió a 132 kV a la nova subestació la Casella.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de la línia aèria d'alta tensió a 132 kV a la nova subestació la Casella, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant sengles anuncis publicats en el BOP núm. 305 de data 24 de desembre de 2003 i en el BOE núm. 305 de data 22 de desembre, sense que s'hi hagen presentat al·legacions amb caràcter ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
L'àrea d'estudi està dominada per l'ús urbà i agrícola; s'afavoreix el creixement de comunitats nitròfiles, ruderals i arvenses i per això no pot parlar-se d'àrees naturals o seminaturals que mostren un interés singular de cara a la conservació.
  
Només l'avifauna pot veure's afectada, pel fet que durant els desplaçaments poden topar-se contra els conductors, encara que pareix poc freqüent, ja que el grossor d'aquests cables pot facilitar-ne la detecció a distàncies segures. No obstant això, la col·lisió contra els cables de terra, més fins i menys visibles que els conductors, sembla més freqüent.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Les operacions de rebuig i desbrossament, juntament amb el moviment de terres que s'han de realitzar per a l'execució dels suports dels pals per a l'estesa aèria de la línia, com també l'obertura d'accessos necessaris per al condicionament del terreny, afectaran principalment zones de cultius.
  
Un altre possible impacte és la mort d'aus a causa de col·lisions contra la línia elèctrica. Les víctimes possibles de les esmentades col·lisions serien avitardes i camallargs, principalment.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores següents:
  
- Aprofitament al màxim de la xarxa de camins existent. S'ha d'evitar, en la mesura que es puga, la creació de nous accessos.
  
- Minimització de les zones de recollida de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.
  
- Si s'ha d'accedir a suports per camps de cultiu, se senyalitzarà per mitjà de cintes l'accés pels mitjans, de manera que tots els vehicles circulen sempre pel mateix lloc. A més, l'abassegament i trasllat de materials es realitzarà, sempre que siga viable, amb maquinària lleugera, tractor i semblant.
  
- Els canvis d'oli, reparacions i rentats de maquinària es duran a terme en zones específiques sense perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de la línia aèria d'alta tensió a 132 kV a la nova subestació la Casella, promogut per IBERDROLA, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:
  
1. Una vegada efectuada la instal·lació s'ha recollir el material sobrant i al trasllat d'aquest a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i herbàcies pròpies de la zona.
  
2. Minimització del risc de col·lisió contra el cable de terra mitjançant senyalització amb espirals, tires o boles de colors vistosos.
  
3. Efectuar periòdicament un seguiment a fi de quantificar l'existència de danys sobre les aus i en especial sobre aquelles que presenten una protecció o interés especial i en conseqüència, adoptar, si foren necessàries les mesures correctores proposades al respecte.
  
4. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'ha de comunicar a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquesta, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.