Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8466, del 17-01-2019 (2019/189)

ACORD de 21 de desembre de 2018, del Consell, d'aprovació de les normes urbanístiques transitòries del municipi de Dénia.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8466

Data del DOGV
:   17-01-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/189


Data del document
:   21-12-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori

Tipus de document
:   Acord

Correcció d'errades

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori

L'Acord de 21 de desembre de 2018, del Consell, d'aprovació de les normes urbanístiques transitòries del municipi de Dénia, es declara nul per Sentència número 93 de la Secció Primera de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, dictada en el procediment ordinari número 1/000055/2019.G.

ACORD de 21 de desembre de 2018, del Consell, d'aprovació de les normes urbanístiques transitòries del municipi de Dénia.  
 [2019/189]  
La Sentència del Tribunal Suprem (TS) núm. 1145/2017, de 29 de juny, va declarar la nul·litat del règim urbanístic transitori (d'ara endavant RUT) del municipi de Dénia aprovat pels decrets del Consell 54/2013, de 26 d'abril, i 112/2013, de 2 d'agost, de modificació de l'anterior. La sentència esmentada va motivar l'anul·lació en la falta de participació pública durant el procediment d'aprovació del RUT.  
L'aprovació del RUT pel Consell va respondre a la urgent necessitat de suplir la manca de planejament urbanístic municipal, de caràcter general, conseqüència de la Sentència del TS de 13.09.2012, confirmatòria d'una anterior del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (TSJCV), de declaració de nul·litat del Pla general transitori de Dénia (PGTD) aprovat per acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant, de 25.05.2007; el que va comportar la reviviscència del Pla general (PG) de Dénia de 1972, la manifesta obsolescència del qual va determinar la necessitat que el Consell aprovara el RUT per a evitar els eventuals perjudicis derivats de l'entrada en vigor de l'obsolet Pla general de 1972 al mateix temps que, amb això, es pretenia preservar la viabilitat de l'ordenació del nou Pla general que, aleshores, estava redactant l'Ajuntament.  
Coneguda la sentència anul·lativa de 29.06.2017 l'Ajuntament de Dénia, mitjançant acord plenari de 21.07.2017, va sol·licitar al Consell la suspensió del PG de Dénia de 1972 i dels diversos plans parcials que es van elaborar pel mateix ajuntament per a establir l'ordenació detallada de diferents àmbits del terme municipal; com també que el mateix Consell dicte un nou règim urbanístic transitori mentre s'aprova el nou Pla general estructural de Dénia.  
  
Atenent el que va sol·licitar l'Ajuntament de Dénia, el Consell, en data 28.07.2017 (DOGV 01.08.2017), va adoptar el següent acord:  
  
  
«Primer. Suspensió del Pla general de Dénia de 1972.  
Se suspén la vigència del PG de Dénia, aprovat per la Comissió Provincial d'Urbanisme de 1972. La suspensió comprén no solament el PG en si, sinó també els instruments de planejament següents:  
1. Pla parcial del nucli urbà i la seua zona d'influència, 1976.  
2. Pla parcial massís del Montgó, 1976.  
3. Pla parcial polígon industrial, 1973.  
4. Pla de reforma interior i extensió de les zones nord i sud de Dénia, de 1966.  
Suspensió que s'acorda atesa la inadequació d'aquests planejaments a la realitat municipal actual; falta ja apreciada amb anterioritat i per la qual es van formular el OQV 4620/07 i el RUT de 2013.  
  
Segon. Normes transitòries d'urgència.  
Es disposa l'inici del procediment per a l'aprovació d'unes normes urbanístiques transitòries (NUT) per al municipi de Dénia, que hauran de redactar-se i tramitar-se en els termes previstos en l'article 44.6 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, D'ordenació del territori, urbanisme i paisatge. Aquest procediment inclourà, en tot cas, el preceptiu tràmit d'informació pública.»  
En compliment del transcrit mandat del Consell, la Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge va redactar un document de versió preliminar de NUT que va sotmetre a informació pública, per termini de 20 dies hàbils, mitjançant publicació en el DOGV núm. 8191, de 15.12.2017. Durant el període esmentat es van presentar un total de 94 al·legacions, i el contingut de les estimades ha passat a integrar-se en aquest document de NUT per a aprovació definitiva. En la memòria del document s'abunda el comentari sobre aquestes al·legacions, la seua entitat i abast i les concretes particularitats de les més importants d'elles. Les normes, a més de la memòria, consten de normes urbanístiques pròpiament dites, plans d'ordenació i fitxes de zona.  
  
La redacció de les esmentades NUT del municipi de Dénia troba marc legal habilitant en el que es disposa en l'article 66.3 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP); en la virtut de la qual s'aproven aquestes normes.  
En conseqüència, en virtut del que s'ha exposat, vista la sol·licitud formulada per l'Ajuntament de Dénia, i a proposta de la consellera d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, el Consell, prèvia deliberació, en la reunió de 21 de desembre de 2018,  
  
  
ACORDA  
  
Primer  
Aprovar les normes urbanístiques transitòries del municipi de Dénia, el contingut de les quals constituirà el règim urbanístic aplicable en el terme municipal de Dénia en els termes que en el mateix document consten i el text de les quals es publica com a annex d'aquest acord.  
  
Segon  
Les normes urbanístiques transitòries del municipi de Dénia entraran en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i romandran en vigor fins a l'aprovació del Pla general estructural de Dénia. Els plans d'ordenació i les fitxes de zona a què es refereix la norma estaran disponibles en la pàgina web de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori http://www.habitatge.gva.es/es/web/urbanismo.  
  
València, 21 de desembre de 2018  
  
La consellera secretària,  
MÓNICA OLTRA JARQUE  
  
  
ANNEX  
Normes urbanístiques transitòries del municipi de Dénia  
  
Índex  
1. Preàmbul  
2. Memòria  
3. Normes urbanístiques  
4. Plans  
5. Fitxes de zona  
  
  
PREÀMBUL  
  
1. La sentència del Tribunal Suprem (TS) núm. 1145/2017, de 29 de juny, va declarar la nul·litat del règim urbanístic transitori (RUT) del municipi de Dénia aprovat pels decrets del Consell núm. 54/2013, de 26 d'abril i 112/2013, de 2 d'agost, de modificació de l'anterior. La sentència esmentada va motivar l'anul·lació en la falta de participació pública durant el procediment d'aprovació del RUT.  
L'aprovació del RUT pel Consell va respondre a la urgent necessitat de suplir la manca de planejament urbanístic municipal, de caràcter general, conseqüència de la sentència del TS de 13.09.2012, confirmatòria d'una anterior del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (TSJCV), de declaració de nul·litat del Pla general transitori de Dénia (PGTD) aprovat per acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant, de 25.05.2007; el que va comportar la reviviscència del Pla general PG de Dénia de 1972, la manifesta obsolescència del qual va determinar la necessitat que el Consell aprovara el RUT per a evitar els eventuals perjudicis derivats de l'entrada en vigor de l'obsolet Pla general de 1972 al mateix temps que, amb això, es pretenia preservar la viabilitat de l'ordenació del nou Pla general que, aleshores, estava redactant l'ajuntament.  
2. Coneguda la sentència anul·lativa de 29.06.2017 l'Ajuntament de Dénia, mitjançant acord plenari de 21.07.2017, va sol·licitar del Consell:  
«1r. La suspensió del PG de Dénia de 1972 i dels plans parcials que, no constituint base de relació contractual amb tercers, es van elaborar per l'ajuntament de Dénia per a determinar l'ordenació detallada de diversos àmbits:  
1. Pla parcial del nucli urbà i la seua zona d'influència.  
2. Pla parcial massís del Montgó.  
3. Pla parcial polígon industrial."  
«2. Dictar un nou règim transitori, mentre s'aprova el nou Pla general estructural (PGE), en avançat estat de tramitació, que permeta que puga continuar desenvolupant-se un mínim acceptable d'activitat urbanística; i que, a més:  
a) possibilite la immediata edificació del nou col·legi d'educació inicial i primària La Xara  
b) ídem del nou centre d'educació especial Raquel Payà  
c) incorpore una solució a la sentència sobre la finca La Baronessa 1  
  
El contingut documental del nou RUT seria el següent:  
- una nova normativa urbanística transitòria (NUT)  
- un Catàleg de béns i espais protegits que, redactat per l'arquitecte J. Ivars Pérez i l'arqueòleg J. Castelló Marí, al juny de 2017, s'integraria en el nou PGE (però que ha aconseguit ja formalitzar-se i compta amb l'informe favorable emés pels serveis autonòmics de Cultura) i substituiria el Pla de protecció del patrimoni historicoartístic, de 1986, del qual se sol·licita també la suspensió"  
  
Atenent el que ha sol·licitat l'Ajuntament de Dénia, el Consell, en data 28.07.2017 (DOGV 01.08.2017), va adoptar l'acord següent:  
  
«Primer. Suspensió del Pla general de Dénia de 1972.  
Se suspén la vigència del PG de Dénia, aprovat per la Comissió Provincial d'Urbanisme de 1972. La suspensió comprén no solament el PG en si, sinó també els instruments de planejament següents:  
1. Pla parcial del nucli urbà i la seua zona d'influència, 1976.  
2. Pla parcial massís del Montgó, 1976.  
3. Pla parcial polígon industrial, 1973.  
4. Pla de reforma interior i extensió de les zones nord i sud de Dénia, de 1966.  
Suspensió que s'acorda atesa la inadequació d'aquests planejaments a la realitat municipal actual; falta ja apreciada amb anterioritat i per la qual es van formular el KXB 6022/07 i el RUT de 2013."  
  
«Segon. Normes transitòries d'urgència.  
Es disposa l'inici del procediment per a l'aprovació d'unes normes urbanístiques transitòries (NUT) per al municipi de Dénia, que hauran de redactar-se i tramitar-se en els termes previstos en l'article 44.6 LOTUP2. Aquest procediment inclourà, en tot cas, el preceptiu tràmit d'informació pública."  
En compliment del transcrit mandat del Consell, la Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge va redactar un document de versió preliminar de NUT que va sotmetre a informació pública, per termini de 20 dies hàbils, mitjançant publicació en el DOGV núm. 8191, de 15.12.2017. Durant el període esmentat es van presentar un total de 94 al·legacions, i el contingut de les estimades ha passat a integrar-se en el present document de NUT per a aprovació definitiva. En la memòria del document s'abunda el comentari sobre aquestes al·legacions, la seua entitat i abast i les concretes particularitats de les més importants d'elles."  
3. El present document de NUT s'estructura en memòria, normes urbanístiques, plans d'ordenació i fitxes de zona (els plans d'ordenació i les fitxes estan disponibles en la pàgina web de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori). No inclouen el Catàleg de béns i espais protegits sol·licitat per l'ajuntament, la tramitació i aprovació del qual s'efectuarà amb el PGE. En la memòria, al marge de deixar clara la qüestió naturalesa jurídica de les NUT, es justifiquen tant la categorització del sòl com l'ordenació que incorpora el document i es legitimen els paràmetres urbanístics de les fitxes de zona. Tant aquestes com els plans d'ordenació s'han elaborat a partir dels que figuraven en el RUT, si bé se'ls ha incorporat tant el contingut de les al·legacions estimades com els lògics canvis resultants del temps transcorregut des de l'entrada en vigor d'aquell. Finalment, en les normes urbanístiques s'ha introduït un major nombre de canvis, fruit de l'experiència obtinguda de l'aplicació pràctica del RUT, amb la pretensió de millorar-les.  
  
4. Quant a la tramitació del document s'ha seguit, amb estricta observança, el mandat contingut en l'Acord del Consell de 28.07.2017, i s'ha procedit al tràmit d'informació pública del projecte de NUT mitjançant anunci publicat en el DOGV núm. 8191, de 15.12.2017; del resultat del qual s'ha deixat constància en l'expedient.  
  
  
MEMÒRIA  
  
1. Consideracions generals.  
  
Primera. Respecte de la naturalesa jurídica de les NUT.  
Ha d'afirmar-se, d'entrada, que les NUT no són planejament urbanístic en sentit propi ni participen de la seua naturalesa jurídica; conclusió que resulta de la ponderació dels criteris següents:  
- Conjuntural: ja que no sorgeixen com a conseqüència d'una reflexió sobre un determinat model territorial ni aspiren a repensar l'existent i proposar-ne un de nou; al contrari, el seu origen és accidentat i conseqüència d'una situació excepcional als inconvenients de la qual es pretén «posar un pegat»; sense que puguen entendre's al marge de la situació excepcional de què deriva (per a la qual constitueixen un remei provisional) i mancats, per tant, de proposta de model territorial pròpia plasmada en una determinada ordenació més paràmetres inherents.  
  
- Temporal: ja que, al contrari que els plans urbanístics la vigència dels quals és indefinida i lligada a l'objectiu que els és propi (materialitzar una determinada proposta d'ordenació), estan delimitades en el temps a la duració de l'interval lligat a l'absència de planejament. La provisionalitat és consubstancial a la seua naturalesa i la seua temporalitat queda lligada al que tarde a solucionar-se la situació que les va fer nàixer.  
- Abast limitat: en tant que els està vedat proposar model territorial, l'ordenació que incorporen ha de ser fruit de la plasmació de l'existent més el mínim necessari perquè aquella tinga una mínima coherència jurídica-territorial. Per tant, no poden anar més enllà de la mera fotografia de la realitat complementada amb el necessari perquè aquesta tinga sentit en termes d'alineacions, usos, tipologies edificatòries, etc.; paràmetres, tots ells, que en les NUT, tenen el seu origen en la realitat existent (de la qual no poden apartar-se) mentre que, en els plans urbanístics, l'ordenació és fruit, a més d'aquella realitat, de la potestat de planejament de l'Administració que li permet, fins i tot, separar-se d'aquella i crear, mitjançant l'exercici de la seua potestat discrecional, una realitat diferent. A les NUT això els està vedat.  
De tot això resulta que les NUT no participen de la naturalesa jurídica dels plans urbanístics i, per tant, no són pla/planejament ni poden qualificar-se com a tal. La seua naturalesa és la pròpia del cautelar: simple normativa provisional per a eixir del pas mentre s'aprova el planejament que les derogarà.  
  
Segona. Respecte de la classificació del sòl.  
Ja que les NUT no participen de la naturalesa dels plans urbanístics (no són pla) no poden classificar sòl; i es limiten, per tant, a categoritzar-lo dins dels marges de l'article 21 TRLSRU3, en coherència amb la seua funció de normar «sobre l'existent». Els està vedat, doncs, crear/classificar sòl urbanitzable o establir proteccions en el sòl rural més enllà de les derivades de la legislació sectorial (les afeccions de la qual, lògicament, han d'assumir i reflectir). En coherència amb aquest punt de vista, les NUT de Dénia únicament diferencien entre sòl rural i urbanitzat, assignant una categoria o l'altra amb estricta subjecció al que es disposa en l'article 21 TRLSRU. En l'aplicació dels criteris/requisits exigits en aquest precepte per a la categorització de sòl urbanitzat està la justificació de l'assignació d'una categoria o l'altra.  
  
D'aquesta manera, les NUT categoritzen com a sòl rural aquells sòls encara classificats com a urbans o aptes per a la urbanització en el planejament suspés (PG 1972) mentre no compleixen els requisits exigits en el punt 3 de l'esmentat article 21. Correlativament les NUT categoritzen com a sòl urbanitzat aquells sòls que, conforme a l'article 21.3 TRLSRU, a més d'estar integrats en malla urbana o estan totalment urbanitzats i disposen de tots els serveis urbanístics o poden arribar a comptar amb ells sense altres obres que les de connexió amb les instal·lacions preexistents a través d'actuacions aïllades; negant la categoria d'urbanitzats a aquells que no complisquen aquestes condicions, encara que en el planejament històric de Dénia hagen sigut urbanitzables o urbans. Per tant, la categorització de sòl que incorporen les NUT no té caràcter constitutiu sinó de mera constatació dels requisits de l'article 21.3 i, per tant, qualsevol criteri interpretatiu relacionat amb la seua aplicació haurà d'ajustar-se, forçosament, a l'enunciat exposat.  
  
  
Tercera. Respecte de l'ordenació detallada i altres paràmetres urbanístics.  
Si, com s'ha dit, les NUT tenen vedat «inventar» ordenació (en el sentit de planificar ex novo) forçosament els seus plans d'ordenació no incorporaran, morfològicament, més que una fotografia de la xarxa viària existent, completada amb el necessari i indispensable per a la mínima funcionalitat de la malla urbana. En aquest sentit aquests plans es limiten a completar el viari existent sense apartar-se gens de la xarxa viària ja reflectida en el RUT i en instruments de planejament anul·lats que van ser aplicables durant anys, i han motivat gran part de la configuració de l'actual viari; document que, bo és recordar-ho, va ser aprovat per Ajuntament i Generalitat. Sobre aquesta qüestió és important considerar com a idea legitimadora d'aquesta metodologia operativa la de «ciutat ja existent»; concepte que, com a producte del desenvolupament històric del municipi, ofereix una morfologia urbana que les NUT respecten en les seues fitxes i plans d'ordenació. No pot obviar-se que la «ciutat existent» és resultat, urbanísticament, de l'aplicació dels successius instruments de planejament urbanístic que han estat en vigor a Dénia; particularment del PG de l'any 2006 i del Pla general transitori (PGT) de l'any 2007 i, sobretot i molt especialment, del RUT, del contingut i aplicació pràctica del qual són transsumpte les NUT. Per tant ha de tindre's en compte que, en cas de discrepància entre la realitat i les alineacions dels plans d'ordenació de les NUT's, prevaldrà la realitat física vistos els criteris exposats i donada l'escala (1.5000) d'aquests plans que no permet la precisió exigible per al replanteig d'alineacions.  
  
El modus operandi exposat troba legitimació en diversa jurisprudència del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (TSJCV) que l'avala. Així, ja la sentència núm. 1158/2015, de 30 de desembre, va establir -respecte del RUT- que no quedava acreditada ni l'arbitrarietat ni la desviació de poder invocades pel recurrent, considerant que «... el document està ben justificat mitjançant la seua memòria informativa i justificativa4 i té per finalitat satisfer els interessos generals del municipi». És important recordar, respecte d'això, que totes les sentències del TSJCV de resolució de recursos contra el RUT han sigut favorables; i que si, fet i fet, va resultar anul·lat, va ser per un defecte de forma5; en cap cas per determinacions inherents al seu contingut documental o material, respecte de les quals el mateix tribunal es va pronunciar sempre positivament.  
Més important encara resulta la sentència TSJCV núm. 1056/2014, de 19 de novembre, dictada respecte del règim urbanístic transitori de Castelló6, en la qual el tribunal considera adequat a dret que aquest document es redacte sobre la base de les determinacions del PG de Castelló de l'any 2000 (que havia sigut anul·lat per sentència TS), acceptant la justificació continguda en el document aprovat que l'esmentat PG «... ha sigut l'instrument de planejament que durant dotze anys ha configurat les grans decisions relatives al desenvolupament de la ciutat de Castelló». El TSJCV confirma, d'aquesta manera, la conveniència que els règims urbanístics transitoris -RUT amb la LUV o NUT amb la LOTUP- respecten i assumisquen el model urbanístic preexistent sempre que d'això no es derive contravenció, en el material, amb la sentència que el va anul·lar.  
En resum: les NUT, igual que el seu antecessor el RUT, es nodreixen de l'anterior planejament urbanístic de Dénia en aquells aspectes d'aquest que van resultar pacífics (en termes de litigis) i que, per haver estat en vigor durant prolongats períodes de temps7 van tindre una considerable aplicació pràctica; generant, amb això, la transformació -a urbanitzat- d'un bon nombre de bosses de sòl i la subsegüent edificació d'aquest; i estructurant malles urbanes, tipologies edificatòries i entorns consolidats que les presents NUT no poden desconéixer si volen encaixar en la realitat existent. És per tant la «inèrcia historicista» que deriva del que s'ha descrit la que explica -i al temps legitima- el contingut de les NUT i, també, la que proporciona els criteris a seguir per a completar, en sòl urbanitzat, els buits edificatoris existents. Tot això sense perjuí de compromisos o negocis jurídics formalitzats entre ajuntament i particulars que escapen de l'àmbit d'aquestes NUT i que hauran de ser tractats en la seu que corresponga.  
  
  
Quarta. Respecte de la gestió urbanística.  
La mateixa naturalesa jurídica de les NUT exclouen la possibilitat de realitzar qualsevol gestió urbanística que vaja més enllà del mer atorgament de llicències d'edificació en règim d'actuacions aïllades conforme al que s'estableix en els articles 166 a 168 LOTUP; però sense que resulten aplicables -per raons evidents- les prescripcions d'aquests articles relatives a la possibilitat de modificació del planejament. Per descomptat la constatació del compliment de les determinacions, en matèria de règim d'usos, de les fitxes urbanístiques de les NUT habilitarà l'atorgament de llicències d'activitat conforme a la seua legislació específica i a la sectorial que resulte aplicable per a cada supòsit específic.  
Qüestió diferent són els programes d'actuació integrada (PAI) aprovats per l'ajuntament i que, en data de hui i pels motius que foren, no han iniciat les seues obres d'urbanització. Per a aquests instruments de gestió, en els quals hi ha una relació contractual entre ajuntament i urbanitzador designat, haurà d'ajustar-se al que es disposa en l'article 135.2.e) LOTUP, que habilita per a la modificació de la programació amb adaptació a l'ordenació prevista en les NUT sempre que això siga possible per no generar-se una alteració substancial de les magnituds econòmiques del contracte i que la urbanització puga executar-se mitjançant actuació o actuacions aïllades, atesa l'íntima connexió entre el que es preveu en l'article 21.3 TRLSRU i 73.1.b) LOTUP. L'execució de l'actuació aïllada comportaria la cessió a l'ajuntament, lliure de càrregues i gravàmens, dels sòls destinats a domini públic vinculats al sòl lucratiu de resultat, al mateix temps que la recepció de les obres executades possibilitarien la patrimonialització de l'aprofitament previst en la fitxa corresponent de les NUT.  
Per contra i tenint en compte la provisionalitat de les NUT fins que s'aprove el PGE, queda suspesa la tramitació dels programes d'actuació integrada sobre anteriors sòls urbanitzables no aprovats a l'entrada en vigor de les NUT; amb la finalitat que l'ajuntament, en l'exercici de les seues competències en urbanisme, done el tractament que corresponga als interessos generals del municipi per a cadascun d'ells.  
  
Quant a la interrelació entre el sòl públic i sòl privat lucratiu el sòl urbanitzat amb destinació a demani públic, encara no obtingut per l'administració, podrà passar a titularitat pública mitjançant el règim propi de les actuacions asistemáticas.  
Del que s'ha dit resulta que l'absència de planejament (no suplida, stricto sensu, per les NUT) determina o bé la nul·litat sobrevinguda de la programació aprovada o la seua modificació en aplicació del que es preveu en l'article 135.2.e) LOTUP; i ha de ponderar-se l'una o l'altra ateses les circumstàncies del cas concret. Per descomptat la impossibilitat, per a les NUT, de generar sòl urbanitzable impedeix la tramitació ex novo de PAI atesa la inexistència de planejament legitimador. Cosa diferent ha d'entendre's respecte dels programes d'actuació aïllada sempre que no proposen modificació de planejament -article 167a).2 LOTUP- en tant que el seu objecte no és un altre que el de dotar el sòl urbanitzat, allí on resulte necessari, de les condicions de solar (article 177 LOTUP) de forma simultània a la seua edificació.  
D'altra banda, les NUT afronten de forma diferent a la del RUT la qüestió de l'aprofitament urbanístic, obviant les referències a l'aprofitament tipus que incloïa aquell document i es limiten, únicament, a establir coeficients d'edificabilitat neta per a les diferents tipologies edificatòries admeses i assenyalar l'aprofitament objectiu per a cadascuna de les diferents fitxes de zona. No pot ser d'una altra manera atés que les NUT no són planejament urbanístic i, per tant, no poden delimitar àrees de repartiment on puga fer-se efectiva l'equidistribució mitjançant la tècnica de l'aprofitament tipus. El fet de que les NUT no puguen considerar-se planejament urbanístic (i, per tant, els estiga vedada l'equidistribució) exclou qualsevol altra consideració. Per descomptat que aquest plantejament pot no tindre resposta per a puntuals situacions concretes en què un titular de sòl no puga edificar per estar destinada la seua parcel·la -en les NUT- a ús o servei públic; tals respostes precisaran actuacions asistemáticas o, si és el cas, les haurà de donar el PGE.  
  
Cinquena. Respecte del sòl rural.  
Es correspon amb el que es defineix en l'article 21.2.a TRLSRU i amb l'exclòs en les NUT de la categoria d'urbanitzador, conforme a l'article 21.2.b in fine TRLSRU. En aquesta categoria de sòl ha de distingir-se, a l'efecte de règim jurídic, entre els sòls protegits en virtut de la seua legislació sectorial específica o d'un instrument de planejament en vigor -que s'ajustaran al règim jurídic derivat d'aquella o d'aquests- i la resta de sòls, als quals resultarà aplicable el que es preveu en la disposició transitòria novena LOTUP; amb el benentés que podran autoritzar-se iniciatives d'ús i utilització en aquesta última classe de sòls en els termes establits en l'esmentada disposició transitòria novena in fine.  
  
  
Sisena. Respecte de les alineacions de viari i la seua concreció.  
El tràmit d'informació pública ha posat de manifest l'existència d'errors en les alineacions representades gràficament en els plans d'ordenació (escala 1.5000) en tant que afecten construccions existents o elements auxiliars d'aquestes ja existents i legalment construïts. Encara que el projecte de NUT es limita, en aquest aspecte, a assumir les alineacions del RUT i es manté fidel al traçat viari que aquest va aprovar, la veritat és que no pot ignorar les afeccions anteriorment esmentades fins i tot sent plenament conscient que moltes d'aquestes tenen la seua explicació en l'escala a què treballen els plans d'ordenació. Com a criteri de solució -a reserva del que el PGE en tramitació decidisca en el seu moment- les NUT proclamen, en les seues normes urbanístiques, la prevalença de les alineacions reals (replantejades sobre el terreny) d'edificacions i elements auxiliars construïts amb llicència legalment atorgada sobre les alineacions dels plans d'ordenació de les NUT que puguen afectar-les (en aplicació de la doctrina de conservació d'actes derivada de l'article 73 de la Llei de la jurisdicció contenciosa administrativa). En tot cas correspon a l'ajuntament, en ocasió de l'atorgament de llicències de construcció, replantejar l'alineació sobre el terreny en ocasió de la preceptiva «tirada de cordes» que els tècnics municipals han de dur a terme amb caràcter previ a l'inici d'aquelles.  
  
Finalment tocant a alineacions, ha de tindre's en compte que els plans de les fitxes de zona no han d'usar-se com a referència per a la determinació d'aquelles, ja que la seua comesa fonamental és definir l'àmbit espacial d'una zona d'ordenació de concret; tenint l'ordenació representada gràficament (i, per tant, les alineacions) valor merament indiciari. Són els plans d'ordenació del projecte de NUT els que determinen les alineacions i que els, a aquest efecte, tenen valor normatiu. D'altra banda, els esments efectuats al PGE -en valorar les al·legacions- amb vista a alineacions de viari han d'entendre's fetes, si escau, al planejament de desenvolupament d'aquell que, en el seu moment, concrete l'ordenació detallada.  
  
2. Objecte, àmbit i vigència.  
El present document té per objecte establir el règim urbanístic aplicable a Dénia amb caràcter transitori mentre s'aprova el nou PGE, facilitant i permetent que puga prosseguir l'activitat urbanística; de manera que l'ajuntament puga atorgar llicències urbanístiques conforme a les seues determinacions i amb subjecció als paràmetres urbanístics que incorpora.  
L'àmbit de les NUT comprén tot el terme municipal de Dénia; atribueix a tot el sòl inclòs en ell la categorització de situació bàsica rural o urbanitzat, segons pertoque de conformitat amb el que s'estableix en l'article 21.3 del TRLSRU; l'urbanitzat es divideix en diverses zones d'ordenació urbanística per a les quals s'especifiquen paràmetres urbanístics aplicables en les corresponents fitxes de zona que incorpora el document.  
La vigència del present document es mantindrà fins a l'entrada en vigor del PGE.  
  
3. Categorització específica del sòl.  
Seguint els criteris exposats en les consideracions generals segona i quarta i a l'efecte d'establir el règim urbanístic que figura en les corresponents fitxes de zona es distingeix, en el terme municipal de Dénia, entre sòl en situació bàsica rural i sòls urbanitzats.  
  
1) En els sòls en situació bàsica rural es distingeixen les situacions següents:  
1.A) Sòls protegits.  
Ja hagen de considerar-se com a tals segons la LOTUP (disposició addicional novena) o com a conseqüència de resultar afectats per plans d'acció territorial o de normativa sectorial específica.  
A aquests sòls els serà aplicable el règim específic d'aquells plans d'acció territorial, de la normativa sectorial que els afecte o la pròpia de la categoria del sòl no urbanitzable protegit segons la LOTUP.  
  
1.B) Sòl comú en el qual no existeix protecció.  
On resulta aplicable el règim general de la LOTUP per al sòl no urbanitzable comú.  
1.C) Sòl rural amb pla especial.  
On seran aplicables les determinacions que deriven del Pla especial corresponent.  
  
2. Sòls en situació bàsica urbanitzats; on es diferencien, bàsicament, dues zones:  
2.A) Zones urbanes històriques.  
S'aplica el règim d'actuacions aïllades amb les condicions urbanístiques derivades de la fitxa de zona corresponent, les normes urbanístiques del present document i les condicions d'edificació que deriven de l'ordenança municipal que les establisca.  
2.B) Zones urbanitzades a partir de plans de desenvolupament.  
S'aplica el règim d'actuacions aïllades amb les condicions urbanístiques derivades dels seus respectius plans parcials o de reforma interior aprovats.  
2.C) Sòls amb urbanització incompleta.  
S'aplica el règim d'actuacions aïllades amb les condicions urbanístiques derivades de la fitxa de zona corresponent i de les ordenances municipals de l'edificació.  
  
4. Relació d'àmbits delimitats en el terme municipal de Dénia, situació bàsica del sòl, denominació, tipologia edificatòria i fitxa de zona corresponent.  
  
  
ÀMBIT SITUACIÓ  
BÀSICA ZONA  
Molinell Urbanitzat Residencial turística les Deveses A.3 F-32  
 Dotacional M-03  
 Residencial Monte Pego M-05  
 Rural Comú M-02  
 Protegit Riu Racons M-04  
 Forestal M-06  
Litoral  
Nord Urbanitzat Residencial turística l'Almadrava A.7 BI-43  
 Residencial turística les Marines A.2 BU-85  
 Sector Les Brises LN-03  
 Sector La Giralda LN-04  
 Sector Retir Beach LN-05  
 Sector El Datiler LN-06  
 Sector M-32 LN-07  
 Rural Comú LN-08  
 Amb programació Sector M-5 - UE2 Sector M-32 LN-09  
  
  
  
  
  
  
  
ÀMBIT SITUACIÓ  
BÀSICA ZONA  
Dénia Urbanitzat Nucli històric A.1.6 U-76  
 Ampliació del nucli A.2.2 P-56  
 Eixample A.2.2 O-96  
 Residencial urbana A.1 S-64  
 Residencial turística les Marines A.0 V-17  
 Terciari TER D-06  
 Dotacional D-07  
 Sector Els Pomelos D-08  
 Port Port  
 Rural Comú amb programació Ronda Nord D-09  
 Les Madrigueres Nord   
 La Torre Cremada   
 UN-1. IVVSA   
Sorts Urbanitzat Eixample A.2.4 Y-90  
 Residencial urbana A.8 T-25  
 Sector Bosc   
de Diana A.6 U-71  
 Residencial turística A.4.2 T-56  
 Sector UOP-C.1 Y-38  
 Residencial turística San Nicolás S-07  
 Residencial turística A.3 R-68  
 Rural Comú amb   
programa Bosc de Diana S-06  
Litoral sud Urbanitzat Residencial turística les Rotes A.4.5 PR-73  
  
  
  
ÀMBIT SITUACIÓ  
BÀSICA ZONA  
Sant Joan Urbanitzat Residencial turística A.4.2 BD-63  
 Residencial turística A.4.6 VW-25  
Racó del  
Buc Urbanitzat Residencial turística A.4.6 EJ-78  
 Rural Comú RB-02  
La Plana Urbanitzat Tolerància industrial A.7 DK-63  
 Industrial A.8 FI-56  
 Dotacional ZV-  
Cementeri PL-03  
 Dotacional Hospital PL-04  
 Residencial urbana A.4 TT-21  
 Residencial turística A.4.6 IO-25  
 Sector La Plana PL-07  
 Rural Comú amb programació Sector UN-B.7 JJ-71  
 Sector UN-B.4   
 Comú PL-09  
La Pedrera Urbanitzat Nucli històric A.7 D-44  
 Residencial turística A.4.5 V-43  
 Sector Azahar P-03  
 Sector El Somni P-04  
 Residencial turística A.4.3 C-56  
 Residencial turística Marquesos A.4.8 S-88  
 Rural Comú P-05  
  
  
ÀMBIT SITUACIÓ BÀSICA ZONA  
La Xara Urbanitzat Nucli històric A.5 A-66  
 Residencial urbana A.0 V-55  
 Dotacional Beniatlà X-04  
 Terciari TER X-05  
 Rural Comú amb programa Ximo l'Almàssera X-03  
 Comú X-06  
Jesús Pobre Urbanitzat Nucli històric A.4 RP-18  
 Ampliació de casc A.6 FT-00  
 Residencial urbana A.9 SG-46  
 Terciari TER JP-06  
 Residencial turística A.4.9 WM-88  
 Sector La Sella JP-08  
 Rural Comú amb programació Sectors JP-1 i JP-2 JP-04  
 Golf JP-09  
 Protegit forestal JP-10  
Beniatlà Rural Comú B-01  
La Garganta Rural Protegit forestal G-01  
 Comuna pedreres G-02  
Montgó Rural Protegit PORN Montgó M-01  
  
  
  
NORMES URBANÍSTIQUES  
  
1. Generalitats.  
1.1. Objecte.  
Les NUT del municipi de Dénia tenen per objecte establir el règim normatiu propi del sòl urbanitzat determinat en els seus plans d'ordenació, definint i concretant els paràmetres urbanístics de les seues fitxes de zona, així com regular el desenvolupament urbanístic i propiciar un marc normatiu clar i definit per a l'atorgament de llicències urbanístiques en sintonia amb la legislació estatal del sòl i la urbanística de la Comunitat Valenciana.  
  
1.2. Àmbit d'aplicació.  
Les presents normes urbanístiques resulten aplicables a la totalitat del sòl urbanitzat reconegut com a tal en els seus plans d'ordenació.  
  
  
1.3. Vigència.  
La vigència de les NUT es mantindrà fins a l'entrada en vigor del nou PGE de Dénia.  
  
1.4. Efectes.  
L'atorgament de llicències urbanístiques en sòl urbanitzat requereix la comprovació prèvia d'adequació i conformitat de qualsevol projecte d'obra o d'activitat a les determinacions i contingut de les NUT a més de la restant normativa del sòl, urbanística o sectorial que siga aplicable.  
  
Encara que les NUT integren i assumeixen el planejament urbanístic anterior identificat en la corresponent fitxa de zona, les determinacions d'aquest planejament únicament seran aplicables en tant que no conculquen les de les NUT; i prevaldran aquestes, en cas de controvèrsia, sobre les del planejament incorporat.  
  
1.5. Desenvolupament del sòl urbanitzat.  
Allí on calga, la conversió en solar del sòl urbanitzat es realitzarà mitjançant actuacions aïllades, que tindran per objecte una única parcel·la o unitat urbana capaç de ser suport de l'edificació conforme als paràmetres d'ordenació detallada de la corresponent fitxa de zona. L'actuació aïllada comportarà la prèvia o simultània urbanització necessària per a convertir la parcel·la en solar mitjançant la seua connexió a les xarxes d'infraestructures i serveis immediates i preexistents.  
  
  
1.6. Parcel·lació.  
De conformitat amb la legislació estatal del sòl, parcel·la és la unitat de sòl, tant en la rasant com en el vol o el subsòl, que tinga atribuïda edificabilitat i ús o només ús urbanístic independent.  
  
Es considera parcel·la bruta la que s'identifica amb la seua situació real inicial, mentre que es considera parcel·la neta la sotmesa a les diverses operacions jurídiques necessàries per a la materialització de l'ús a la qual la destina el planejament; principalment les segregacions de part o parts d'aquesta que han de destinar-se a domini públic, principalment viari.  
En les fitxes de zona s'especifica, per a cada àmbit concret, la superfície mínima i altres paràmetres urbanístics (front de façana, etc.) que haurà de reunir cada parcel·la per a poder ser edificada. Les parcel·les destinades a usos d'infraestructures i xarxes de serveis (transformadors, depòsits i anàlegs) s'ajustaran al que es disposa en la normativa sectorial corresponent.  
Es considerarà parcel·la residual aquella que, malgrat tindre dimensió a la inferior establida en la corresponent fitxa de zona, provinga de reparcel·lació o segregació legalment autoritzada i, per tant, amb títol habilitant per a poder ser edificada fins i tot sent inferior a la mínima establida en la fitxa de zona, sempre que la seua superfície siga superior a 800 m²  
  
1.7. Obres d'urbanització.  
A l'efecte de les NUT de Dénia, comprendran les necessàries per a la transformació del sòl urbanitzat en solar, mitjançant la connexió de la parcel·la a les xarxes d'infraestructures i serveis preexistents. S'autoritzaran en ocasió de la tramitació i aprovació d'una actuació aïllada a través del projecte d'obra corresponent.  
Les obres d'urbanització «ordinàries» comprendran les de mera reparació, simple renovació, introducció de millores ordinàries o manteniment i conservació. S'autoritzaran mitjançant llicència en ocasió de l'aprovació del corresponent projecte.  
  
1.8. Edificació.  
Les obres d'edificació s'autoritzaran mitjançant llicència o declaració responsable en els termes establits en la legislació urbanística aplicable, sempre que s'ajusten a les determinacions i paràmetres urbanístics de la fitxa de zona corresponent.  
L'ajuntament podrà aprovar ordenances municipals d'edificació per a regular aspectes d'aquesta no previstos en les presents normes.  
Els sòls urbanitzats no consolidats per l'edificació hauran de sol·licitar la llicència corresponent en el termini màxim d'1 any des de l'entrada en vigor de les presents NUT.  
  
1.9. Altres actuacions urbanístiques.  
Comprenen aquelles altres construccions, ocupacions, actes i formes d'afectació del sòl com ara tanques, desmunts, talussos, etc. La seua regulació competirà l'ajuntament a través de l'ordenança municipal corresponent.  
  
2. Edificació i usos del sòl.  
2.1. Assignació d'usos i edificabilitats.  
Les fitxes d'ordenació de les NUT estableixen, per a cadascun dels seus àmbits, una assignació concreta d'usos i edificabilitat mitjançant la identificació de l'ús característic, els usos/edificacions compatibles i incompatibles, les característiques morfològiques i tipològiques bàsiques de cada àmbit i l'edificabilitat neta a materialitzar en cada parcel·la susceptible de ser edificada.  
Els usos bàsics/globals considerats són:  
a) Residencial.  
b) Industrial.  
c) Terciari.  
d) Equipaments.  
e) Aparcaments.  
Els usos privatius urbans es desenvoluparan normalment en edificacions i, complementàriament, en l'espai lliure de parcel·la. Mitjançant ordenança municipal podran regular-se els uns i els altres amb ple respecte al que s'estableix en les presents normes.  
A l'efecte de l'assignació d'usos es defineix:  
a) Ús característic: el dominant i d'implantació majoritària en l'àmbit considerat i del qual, en tant que arquetípic, prenen referència els altres.  
b) Usos complementaris: els que complint les limitacions generals i específiques que en cada cas s'assenyalen coadjuven al característic; pel que caben sempre, però referits al dominant.  
c) Usos compatibles: els que poden implantar-se en coexistència o no amb el característic, sense que cap perda el seu caràcter.  
d) Usos prohibits: aquells la presència dels quals no es permet expressament.  
  
2.2. Sistema de dotacions públiques.  
És el constituït pel conjunt dels espais destinats a zones verdes, viari, infraestructures, equipaments i serveis urbans representats gràficament en els plans d'ordenació.  
Els dotacionals existents són, normalment, públics i, excepcionalment, també privats. S'admeten, com a usos complementaris dels dotacionals, els que, en conjunció amb ells, comporten millora de les seues prestacions. L'ús residencial únicament s'admetrà per a habitatge del personal de vigilància de la dotació o instal·lació o de residència comunitària de personal que exercisca un servei públic.  
  
3. Tipologies.  
Les tipologies edificatòries són les diverses maneres de disposar l'edificació en relació amb la parcel·la.  
Les edificacions característiques que resulten dels diferents sistemes d'ordenació (illa, bloc i volum) són susceptibles de diferenciar-se en tipologies edificatòries, en funció de la relació que s'estableix entre aqueixes edificacions i la parcel·la.  
  
3.1. Illa tancada densa (MD)  
És aquella que ocupa tota la parcel·la, disposant de patis interiors de parcel·la amb finalitats d'il·luminació i ventilació i sense perjudici que puguen disposar-se reculades. Tindrà les limitacions següents:  
1. Fons màxim de l'edificació: no major de 25 m mesurats des de l'alineació del carrer en plantes altes, en planta baixa es pot ocupar el 100 %.  
2.L'edificació se cenyirà a l'alineació oficial del carrer.  
3. En aquest cas, no es permetrà compensació de volums o augment d'altures. Les reculades no suposaran variació de l'alineació oficial del carrer corresponent.  
  
3.2. Blocs oberts (BA)  
És, generalment, una edificació col·lectiva, amb tota la parcel·la comuna i indivisible. Perquè tinguen la condició de bloc, les diferents unitats d'edificació han de tindre almenys una escala comuna d'accés als habitatges.  
No es regulen alineacions a les quals, obligatòriament, han de disposar-se els plànols de façana de l'edificació, encara que sí reculades que han de guardar les diferents parts d'aquesta. En aquest tipus d'edificació, totes les façanes es consideraran principals. Tindrà les limitacions següents:  
1. La reculada mínima a alineació oficial de carrer de qualsevol edificació volada o no, enterrada o no, serà de cinc metres, exceptuant-se les construccions situades per davall del plànol mitjà i destinades exclusivament a garatges o aparcaments. Sense perjudici que l'ajuntament puga marcar una alineació de façanes a la qual haurien d'adaptar-se els blocs.  
2. La reculada mínima de l'edificació volada o no, enterrada o no als límits serà de 5,00 m. L'edificació podrà adossar-se als límits, respectant en tot cas la reculada a façana, mitjançant un compromís notarial i inscripció registral amb ell o els confrontants per a procedir de la mateixa forma, en aquest cas l'ajuntament fixarà les condicions estètiques que han de complir les mitgeries mentre es duguen a terme les obres d'edificació dels edificis confrontants.  
3. La distància entre blocs d'una mateixa parcel·la serà de 5,00 m.  
4. Exclusivament en la zona D-03, els edificis construïts sobre pilars pot quedar la planta baixa diàfana amb una alçària màxima de 2,50 m, en aquest cas l'alçària total de l'edifici es mesurarà a partir d'aquests 2,50 m per damunt d'aquesta alçària. A més del vestíbul es podrà construir en la planta diàfana un local per al servei de la comunitat de grandària màxim 2 m² per habitatge, que computarà en tot cas a l'efecte d'edificabilitat.  
Dins dels àmbits de la zona de blocs oberts, podran realitzar-se edificis singulars amb la tipologia de bloc exempt i edificació aïllada amb els paràmetres urbanístics definits en l'ordenació detallada.  
  
3.3. Mixta (MX)  
Es defineix com una combinació dels tipus (MD) en planta baixa i primera, amb el tipus (BA) en les plantes superiors. Tindrà les limitacions assenyalades respectivament per a cadascun dels tipus que la componen.  
  
3.4. Unifamiliar aïllada (UA) i Unifamiliar apariada (UP)  
Es defineix com a edificació baixa exempta a l'interior de la parcel·la o adossada a un límit, típica per a l'habitatge unifamiliar (xalet). Tindrà les limitacions següents:  
1. Alçària màxima: 2 plantes o 7 metres.  
2. Separació als límits de la parcel·la i a l'alineació del carrer no menor de 5,00 m.  
3. En la tipologia UA, la parcel·la mínima serà de 800 m² i excepcionalment es permetrà parcel·la mínima de fins a 600 m². Sempre que la parcel·la original siga igual o superfície superior a 800 m² i es trobe afectada per vials (parcel·la residual).  
4. En UP, unifamiliar apariada en qualsevol zona la parcel·la mínima serà 1.200 m².  
5. En cas d'adossar-se a un límit per a formar tipus apariats, s'exigirà compromís notarial registrat i inscrit amb el confrontant, perquè procedisca en la mateixa forma, i la parcel·la serà la corresponent a les dues parcel·les mínimes necessàries.  
6. No es permetran els usos comercials i industrials.  
  
3.5. Unifamiliar en fila (UF)  
Es defineix com a edificació per a habitatges unifamiliars, amb una o dues mitgeres, reculada respecte de l'alineació de la via pública i respecte de la testera de la parcel·la. Tindran un espai comú indivisible, a més de la parcel·la pròpia individual de cada habitatge. Tindrà les limitacions següents:  
1. Reculada mínima respecte de l'alineació de la via pública: 5 m.  
  
2. Reculada mínima respecte dels límits de la parcel·la 5 m.  
3. Nombre mínim d'unitats d'habitatge 4.  
4. Alçària màxima 2 plantes.  
5. L'espai comú indivisible serà de 100 m de terreny per cada habitatge. A cada habitatge a més li correspondrà una parcel·la de 300 m² com a mínim, individual i pròpia d'aquesta.  
6. No es permetran els usos comercials i industrials.  
  
3.6. Agrupació d'habitatges unifamiliars (AGV  
Es defineix així el conjunt d'habitatges unifamiliars situats dins d'una parcel·la comuna i indivisible, amb les limitacions següents:  
1. La parcel·la mínima en qualsevol zona serà de 3.000 m².  
2. El nombre d'habitatges serà com a màxim el corresponent a assignar 200 m² de parcel·la per habitatge.  
3. La separació màxima als límits i viari serà de 5 m.  
4. La separació entre cossos d'edificació serà de 5 m.  
  
3.7. Industrial (IN)  
Es defineix com a edificació baixa exempta del tipus nau, usual en les instal·lacions industrials. S'haurà de recular dels límits de la parcel·la i de l'alineació del carrer en una distància no menor de 5,00 m.  
  
  
4. Usos  
4.1. Usos fora d'ordenació  
Els usos existents amb anterioritat a l'aprovació de les NUT que resulten disconformes amb el seu contingut es consideraran fora d'ordenació.  
  
4.2. Ús global residencial  
S'inclouen en l'ús residencial les activitats de residència de persones, tant permanents com temporals, excepte les residències de caràcter col·lectiu.  
Dins de l'ús global residencial s'estableix una subdivisió en funció del nombre d'habitatges que es disposen en cada parcel·la:  
- Residencial unitari és l'ús que designa aquelles zones en les quals hi ha un sol habitatge per parcel·la.  
- Residencial múltiple és l'ús que designa aquelles zones en les quals hi ha més d'un habitatge per parcel·la.  
Compatibilitat ús residencial  
En les zones d'ús global residencial es podran desenvolupar amb caràcter general, sense perjudici del que establisca la normativa específica corresponent, altres usos sotmesos al règim de compatibilitat següent:  
En les zones d'ús global residencial unitari:  
a) No s'autoritza cap ús industrial.  
b) Només s'autoritza l'ús terciari corresponent a consultes mèdiques, laboratoris, farmàcies i despatxos professionals.  
En les zones d'ús global residencial múltiple:  
a) És compatible l'ús industrial amb les limitacions que s'establisquen en la normativa específica corresponent de cada zona.  
b) És compatible l'ús terciari amb les limitacions següents:  
- Usos hotelers que es desenvoluparan o bé en edifici exclusiu, o en un edifici comú, en qualsevol planta però amb accessos independents, excepte en aquells casos en què la fitxa de zona exigisca parcel·la independent per a noves implantacions.  
- Despatxos professionals i consultes mèdiques, en qualsevol situació de l'edifici.  
- La resta d'usos terciaris es desenvoluparà o en edifici exclusiu o en les plantes inferiors a la baixa i primera de l'edifici, aquestes plantes estaran comunicades entre si mitjançant accessos diferents del dels habitatges, excepte en aquells casos en què la fitxa de zona exigisca parcel·la independent per a noves implantacions.  
- L'ús comercial que tinga consideració de gran superfície comercial només s'admetrà en edifici exclusiu  
  
4.3. Ús global industrial  
L'ús industrial comprén els edificis o instal·lacions destinats al conjunt d'activitats que s'executen per a l'obtenció i transformació de matèries primeres, així com la seua preparació per a posteriors transformacions, inclòs l'envasament, transport i distribució a l'engròs.  
  
Les condicions urbanístiques del sòl industrial vénen regulades en la corresponent fitxa de zona.  
1.A l'efecte de la seua regulació per aquestes normes, s'inclouen en aquest ús totes les activitats que figuren en el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, així com els magatzems, excepte els que siguen annexos de comerços i oficines; i que no calga considerar com d'ús comercial. També s'inclouen aquelles activitats que sense estar reflectides en el Nomenclàtor, l'ajuntament considere una activitat molesta, insalubre, nociva o perillosa.  
2. En aquest apartat s'estableix la classificació quant a característiques i possibilitats de situació, no solament de les indústries pròpiament dites, sinó, en general, de totes les instal·lacions afectades per la vigent legislació aplicable d'activitats qualificades. Amb caràcter general, i especialment quant a les característiques definitòries de la qualificació d'aquestes activitats es consideraran com a supletòries, tant la normativa esmentada, com les disposicions actualment vigents que l'afecten, o aquelles que calga dictar en el futur per a l'aplicació d'aquestes normes.  
  
  
Categories  
Les activitats abans esmentades es classifiquen en les categories següents:  
a) Producció industrial: comprén el conjunt d'activitats la funció principal de les quals és l'elaboració o transformació de productes per processos industrials, incloent-hi funcions secundàries tècniques, lligades a la principal econòmicament i espacialment.  
b) Magatzematge i comerç majorista: comprén el conjunt d'activitats la funció principal de les quals és el depòsit i distribució de béns i productes. Així mateix es consideren funcions secundàries, lligades a altres activitats, que requerisquen espai adequat separat de la seua funció bàsica.  
c) Restauració de béns de consum: comprén el conjunt d'activitats la funció principal de les quals és la reparació d'objectes de consum domèstic sense que perden la seua naturalesa inicial.  
d) Producció artesanal i artística: compren el conjunt d'activitats la funció principal de les quals és l'elaboració o transformació de productes per processos manuals o mecanitzats a menuda escala.  
En relació amb aquesta classificació i a l'efecte de la seua localització espacial, es consideren quatre tipus de situació.  
1. Construcció aïllada (a/b): ocupa tota una parcel·la en zona d'ús característic.  
2. Nau-magatzem (a/b/c): ocupa tot o part d'un edifici en zona d'ús característic.  
3. Local de treball (a/b/c): ocupa part d'un edifici en zona d'ús compatible.  
4. Taller domèstic (c/d): ocupa alguna habitació de l'habitatge del titular de l'activitat, o en planta baixa.  
  
4.4. Ús global terciari  
És ús terciari el que té per finalitat la prestació de serveis al públic, les empreses o organismes, com ara els serveis d'allotjament temporal, comerç al detall en les seues diferents formes, informació, administració, gestió, activitats d'intermediació financera o altres similars, activitats religioses, docents, esportives, recreatives, assistencials, aparcaments, etc.  
Les condicions urbanístiques de l'ús terciari vénen regulades en les corresponents fitxes de zona. Els terciaris no inclosos en les fitxes esmentades es regiran pels paràmetres de la zona.  
  
Classes  
A l'efecte de circumstanciar-los, es distingeixen els usos terciaris següents:  
A) Comercial (TCO): comprén el conjunt d'activitats la funció principal de les quals és la de subministrar al públic, en règim minorista, productes o béns de consum i aliments.  
B) Oficines (TOF): comprén el conjunt d'activitats la funció principal de les quals és la de prestar serveis administratius, financers, tècnics, informatius, etc., a les empreses o als particulars. També s'inclouen funcions secundàries lligades a altres activitats que requerisquen espai adequat separat de la seua funció bàsica.  
C) Hoteler-hostalatge: comprén el conjunt d'activitats la funció principal de les quals és la de prestar servei de manutenció i allotjament temporal a les persones. Es consideren dues categories:  
- Hotels, hostals, pensions i apartaments en règim d'explotació hotelera (THO).  
- Campaments de turisme d'ús col·lectiu, campaments privats, campaments juvenils, centres i colònies de vacances escolars i similars (TCT)  
D) Espectacles, establiments públics i activitats recreatives (TRE): activitats vinculades amb l'oci, temps lliure, esplai i les que propicien la relació entre les persones mitjançant la representació d'espectacles, l'organització i administració de jocs, la restauració i uns altres.  
  
De conformitat amb el que es disposa en el Decret 195/1997, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el catàleg d'espectacles, establiments públics i activitats recreatives, en aquest ús han de distingir-se, principalment en funció de l'activitat, els següents:  
1) Amb la categoria d'espectacles públics (TRE.1):  
- Exhibicions cinematogràfiques (Cin).  
- Exhibicions teatrals o concerts (Et).  
- Circenses i anàlegs (Cir).  
- Espectacles taurins (Tau).  
- Espectacles esportius (Dep).  
- Festes balles i atraccions (Fst).  
2) Amb la categoria d'establiments públics (TRE.2):  
- Hostaleria i restauració (Rest).  
- Restaurants, bars i cafeteries (Bar).  
- Pubs (Pbs).  
3) Amb la categoria d'activitats recreatives (TRE.3):  
- Jocs recreatius i d'atzar (Jr).  
- Activitats recreatives/esportives (R/Dep).  
- Activitats culturals i d'oci (Clt).  
En edificis, locals i instal·lacions cobertes o a l'aire lliure, en funció de l'aforament, cal distingir les categories següents:  
a) Si l'aforament no excedeix de 50 persones, tindrà façana i eixida a una via pública o espai obert, d'ample no inferior a cinc (5) metres.  
  
b) Si l'aforament és igual o excedeix de 50 persones i no és superior a 150, tindrà façana i eixida a una via pública o espai obert, d'ample no inferior a set (7) metres.  
c) Si l'aforament és igual o excedeix de 150 persones i no és superior a 700, tindrà façana i eixida a una via pública o espai obert, d'ample no inferior a dotze metres cinquanta centímetres (12,50 m).  
d) Si l'aforament excedeix de 700 persones, tindrà façana i eixida a dues vies públiques o espais oberts, l'amplària mínima dels quals serà de set (7) metres i la conjunta no inferior a trenta (30) metres.  
e) Educatiu-docent (TED): quan el servei està destinat a activitats lligades a la docència, relacionades amb serveis com ara col·legis, acadèmies d'estudi i similars.  
f) Unes altres (TOT): altres activitats que presten serveis a tercers i al públic en general.  
En relació amb aquesta classificació i a l'efecte de localització espacial, es consideren tres tipus de situació:  
1. Edifici exclusiu (A/B/C/D): ocupa tot un edifici en zona d'ús compatible.  
2. Local de negoci (A/B/C/D): ocupa part d'un edifici en zona d'ús compatible.  
3. Despatx domèstic (A/B): ocupa alguna habitació de l'habitatge del titular.  
  
4.5. Equipaments.  
Comprenen els sòls que es destinen a usos públics o col·lectius de formació o assistència, així com els dedicats a proporcionar els serveis propis de la vida a la ciutat als veïns.  
Amb caràcter general, l'índex d'edificabilitat neta dels equipaments serà el necessari per a la implantació a què es destinen, respectant les condicions de l'entorn a l'efecte de la integració de l'edificació en aquest.  
Mitjançant ordenança municipal es regularan les condicions tècniques d'edificació aplicables a aquests usos i activitats. Com a criteri orientador, l'edificació en aquestes àrees s'ajustarà a les necessitats funcionals pròpies de cada equipament, al respecte als valors ambientals i paisatgístics i a l'organització general del teixit urbà on se situen.  
  
Els equipaments de titularitat pública promoguts per l'administració estatal, autonòmica o local, s'ajustaran a la legislació sectorial corresponent si aquesta existeix. Si no se'n disposa, s'aplicaran els paràmetres d'edificació que corresponen al tipus d'ordenació de la zona.  
  
  
4.6. Edificacions singulars hoteleres  
Àmbit d'aplicació.  
S'aplica exclusivament en les zones amb tipologia d'edificació oberta, en la qual els paràmetres urbanístics corresponen a edificabilitat neta sobre parcel·la, ocupació màxima de parcel·la, i alçària màxima.  
  
Els establiments que es poden acollir a la present normativa amb els d'ús hoteler exclusiu, que reunint els requisits exigits conforme a la legislació sectorial per a la seua classificació com a hotels de 4 estreles o més, complisquen els estàndards mínims de qualitat exigits en la normativa d'aplicació.  
  
Paràmetres urbanístics.  
1. El tipus d'ordenació i les condicions d'edificació dels solars o parcel·les adscrites a l'ús hoteler, són els establits en la zona on es troben, sense perjudici del còmput d'aquesta conforme a les regles següents:  
a) L'alçària de cornisa, en funció del nombre de plantes, és la determinada en les condicions particulars per a l'edificació aïllada. Per damunt de l'alçària de la cara inferior de l'últim forjat autoritzat al projecte, es permetrà una sobreplanta amb una alçària màxima de tres metres cinquanta centímetres (3,50 m), sempre que aquesta es destine en recintes d'instal·lacions i serveis complementaris de l'hotel, mai per a habitacions dirigides al client propi o a clients aliens, com ara cafeteries, solàriums, balnearis, gimnàs, etc. La superfície construïda d'aquesta última planta no comptabilitzarà dins del còmput dels metres quadrats de sostre edificable. Per damunt d'aquesta alçària màxima de l'edifici sols es permetrà una sobreelevació de 50 cm, per albergar-hi la llosa de fixació dels aparells elevadors. Aquesta elevació es diferenciarà constructivament de la del plànol principal de façana, de manera que quede clarament identificada.  
b) En les plantes de semisoterrani, es permetran usos vinculats als serveis al client, com ara gimnasos, balnearis, sales de reunions, etc., sense que compute aquesta planta si el seu sostre no supera l'alçària de dos metres (2 m), des de la rasant del carrer o punt de referència de mesurament de l'alçària edificable.  
c) En les plantes de soterrani i amb caràcter excepcional, es permetran els usos vinculats al funcionament intern de l'activitat, com ara magatzems, recepció de mercaderies, zona de personal, cuines, sales de màquines i altres anàlegs que complisquen aquesta funció, sempre que queden prou garantides, en tot moment, les condicions de seguretat de persones i béns, de salubritat, higienicosanitàries i les altres exigibles per evitar riscos d'inundacions, incendis o altres esdeveniments anàlegs, fortuïts o no.  
d) Els elements d'evacuació necessaris segons la CTE-DB-SI podran disposar-se ocupant la separació de fronts de parcel·la, sempre que es complisquen les condicions següents:  
- La formalització externa dels elements esmentats es diferenciarà clarament de la del plànol principal de la façana corresponent, de manera que queden inequívocament identificats.  
- L'ample dels elements serà l'estricte, resultant de l'aplicació del càlcul conforme a aquesta norma bàsica.  
e) Els cossos sortints o volades situades a una alçària igual o superior a 10 metres sobre la rasant podran sobreeixir un màxim de dos metres i cinquanta centímetres (2,50 m), de l'alineació de l'edificació, com a conseqüència dels retirs exigibles per la normativa de zona per a l'edificació principal. Aquestes terrasses cobertes i sense tancament perimetral només computen, a l'efecte d'edificabilitat, el 10 per 100 de la seua superfície coberta.  
f) Com a excepció a la norma que regula les separacions mínimes a front de parcel·la, en l'espai resultant d'aquestes separacions es permetran construccions lleugeres que reunisquen les condicions següents:  
- L'ocupació podrà ser fins al 90 per 100 d'aquesta superfície sempre que hi haja consentiment exprés dels confrontants afectats. S'exigeix un mínim enjardinat o piscina descoberta del 10 per 100, de la parcel·la. En cas contrari es respectarà la separació mínima obligatòria a front de parcel·la, de la normativa específica de la zona en la qual se situa.  
- L'alçària podrà arribar fins a la cara inferior del forjat de la planta primera, sempre que no hi haja habitacions en aquestes plantes de l'hotel. Es permetrà l'ocupació dels espais interiors de l'alçària del volum configurat de la planta primera, bé siga per menjadors, cuines o altres serveis similars, i queda expressament prohibit augmentar el nombre d'habitacions en aquestes zones. Aquestes superfícies construïdes en aquests espais no es comptabilitzaren dins del còmput de l'increment volumètric per la qualitat major de l'hotel definida en l'apartat anterior.  
  
- La qualitat constructiva s'erigeix en condició inqüestionable i imprescindible (tipus mur cortina, de perfils metàl·lics, vistos o ocults, i vidre).  
  
Disposició addicional primera  
Quan les fitxes de zona es remeten en la casella «Àmbit» a un planejament anterior assumit o incorporat a les presents NUT, en el cas que existisca contradicció entre el dit planejament i les previsions d'aquestes NUT, preval allò que s'ha establit en aquestes últimes.  
  
Disposició addicional segona  
1. El contingut documental de les NUT pretén constituir una unitat coherent; no obstant això, en cas de discrepància o contradicció s'atendrà per a resoldre-la (i per aquest ordre) al que s'ha expressat en les normes urbanístiques, plans d'ordenació, fitxes de zona i memòria.  
2. La interpretació de les NUT correspon a la Generalitat Valenciana sense perjudici de l'Ajuntament de Dénia en l'àmbit de les seues competències.  
  
Disposició addicional tercera  
El contingut de les presents normes urbanístiques ha d'entendre's sense perjudici del que es preveu en la legislació sectorial de carreteres, costes, domini públic hidràulic, inundabilitat o de qualsevol altra naturalesa. L'aprovació de programes, instruments de gestió o l'atorgament de llicències municipals urbanístiques - d'obra o activitat - requerirà l'emissió, per l'Administració competent, de l'informe sectorial corresponent segons la matèria.  
  
Disposició transitòria primera  
Els procediments d'atorgament de llicències urbanístiques municipals en tramitació a l'entrada en vigor de les NUT hauran de resoldre's conforme al que s'estableix en aquestes.  
  
Disposició transitòria segona  
Els instruments de gestió aprovats en el seu moment hauran d'adaptar-se al traçat viari i ordenació morfològica dels plans d'ordenació. Els titulars de parcel·les de resultat en projectes de reparcel·lació aprovats en el seu moment, conservaran l'aprofitament adjudicat tant en quantia com en tipologia edificatòria, sempre que aquesta última figure admesa en la fitxa de zona corresponent.  
  
  
Disposició transitòria tercera  
Queda suspesa la tramitació dels programes d'actuació integrada no aprovats a l'entrada en vigor d'aquestes NUT.  
  
Disposició final   
Aquestes normes urbanístiques transitòries del municipi de Dénia entraran en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.