Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9407, del 18-08-2022 (2022/7466)

Informació pública de la ratificació de la suspensió de l'atorgament de llicències i altres instruments d'intervenció que tinguen per objecte la implantació de centrals fotovoltaiques i de parcs eòlics, en l'àmbit del sòl no urbanitzable del terme municipal de la Vall d'Uixó.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9407

Data del DOGV
:   18-08-2022

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2022/7466


Data del document
:   30-09-2021

Organisme emissor
:   Ajuntament de la Vall d'Uixó

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * Vall d'Uixó, la
    * pla d'urbanisme
    * administració local

Informació pública de la ratificació de la suspensió de l'atorgament de llicències i altres instruments d'intervenció que tinguen per objecte la implantació de centrals fotovoltaiques i de parcs eòlics, en l'àmbit del sòl no urbanitzable del terme municipal de la Vall d'Uixó. [2022/7466]  
El Ple de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó, en sessió ordinària de 27 de juliol de 2022, va adoptar, entre altres, el següent acord:  
Vist que el Ple de l'Ajuntament, en sessió celebrada el 29 de setembre de 2021, va acordar suspendre l'atorgament i l'admissió a tràmit de qualsevol llicència, autorització i instrument d'intervenció en matèria d'urbanisme i activitats, així com les sol·licituds d'informe-certificat urbanístic municipal, relatiu a la compatibilitat del projecte amb el planejament i les ordenances municipals, previst en l'article 19 del Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, del Consell, de mesures per a accelarar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per l'emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica, que tinguen per objecte la implantació de centrals fotovoltaiques i de parcs eòlics; en l'àmbit del sòl no urbanitzable del terme municipal de la Vall d'Uixó.  
  
L'anunci corresponent va ser publicat en el DOGV 9192, d'11 d'octubre de 2021.  
Atés que la suspensió de l'atorgament de llicències es va adoptar sobre la base del que es disposa en l'article 68 del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat per Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, els apartats del qual 1 i 2 estableixen el següent:  
«1. L'administració promotora del pla podrà acordar la suspensió de la tramitació i atorgament de llicències de parcel·lació de terrenys, edificació i demolició, per a àmbits determinats, amb la finalitat de facilitar l'estudi o reforma de l'ordenació urbanística.  
2. La suspensió tindrà una duració màxima de dos anys. Aquest termini s'interromprà, amb alçament de la suspensió si, transcorregut un any, no se sotmet a exposició pública la proposta de pla.»  
Atés que l'article 1.12. del Decret llei 1/2022, de 2 d'abril, afig una nova disposició addicional setena en el TRLOTUP, amb la redacció:  
  
«Disposició addicional setena. Suspensió de llicències que afecte instal·lacions per a la generació d'energies renovables.  
1. La suspensió de llicències prevista en l'article 68, quan afecte instal·lacions per a la generació d'energies renovables, es limitarà en aquelles zones de sòl no urbanitzable comú en les quals la cartografia de capacitat agrològica del sòl de l'Institut Cartogràfic Valencià definisca com molt alta i alta la seua capacitat agrològica, o en aquelles que, sent la seua capacitat moderada, l'ajuntament justifique mitjançant acord plenari la necessitat d'aplicar un règim de protecció agrícola. També es podran suspendre llicències si l'ajuntament justifica mitjançant informe la possible degradació de l'entorn paisatgístic pròxim a usos residencials o d'alt valor de rellevància local.  
2. Aquells ajuntaments que hagen suspés llicències d'instal·lacions per a la generació d'energies renovables disposen d'un termini de sis mesos, des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, per a determinar i justificar mitjançant informe tècnic el compliment dels valors agrològics protegibles i paisatgístics segons l'apartat anterior. Transcorregut el termini, quedarà automàticament alçada la suspensió per a totes aquelles zones que no estigueren incloses en la cartografia de capacitat agrològica del sòl de l'Institut Cartogràfic Valencià com de molt alta i alta capacitat agrològica.  
3. A sol·licitud motivada de l'ajuntament, la conselleria competent en matèria d'urbanisme, previ informe en el qual es justifiquen raons d'interés general, podrà declarar la suspensió de llicència per un termini màxim d'un any, que podrà ser prorrogat per motius diferents als indicats en els punts precedents.  
4. En el termini de tres mesos, l'ajuntament haurà d'iniciar el procediment de modificació del planejament en la forma prevista en l'article 51. Si no es fera, quedarà automàticament alçada la suspensió de llicències excepte per als àmbits de molt alta i alta capacitat agrològica.  
5. Els ajuntaments podran sol·licitar per procediment d'urgència la modificació de planejament.»  
Atés que, sobre la base del que es disposa en l'apartat 2, en data 16 de juny de 2022 la cap del Servei De Medi Ambient ha emés informe tècnic, en el qual es justifica la necessitat que la suspensió de l'atorgament de llicències afecte tot el sòl no urbanitzable del terme municipal, basant-se en les següents consideracions:  
  
(?)  
Tercer. En el terme municipal, d'acord amb la cartografia de la capacitat d'usos del sòl que s'estableix a nivell autonòmic, en el sòl no urbanitzable comú es troben les tipologies de sòls de capacitat agrològica molt elevada, elevada, moderada i baixa.  
El sòl categoritzat com de moderada i baixa capacitat agrològica es disposa, en la seua àmplia majoria, a manera de franja longitudinal, que s'estén entre els límits nord-est i sud-oest del terme municipal, amb alguna discontinuïtat, entre el sòl no urbanitzable protegit i el sòl amb molt alta i alta capacitat agrològica.  
A més d'aquesta franja, existeixen altres dues zones categoritzades com de moderada capacitat agrològica. Aquestes zones són:  
- Una zona situada en el sud del terme, en el límit amb els termes de la Llosa i Almenara, i que queda completament vorejada, dins del municipi, pel sòl d'alta capacitat agrològica.  
- L'elevació muntanyenca pròxima a la costa denominada ?la Punta?, enclavada íntegrament en sòls de molt alta i alta capacitat agrològica i per a la qual s'ha proposat la prohibició d'instal·lacions d'equips de generació d'energia solar i d'energia eòlica, pels seus rellevants valors ambientals, en la modificació 44 del Pla general d'ordenació urbana, actualment en tramitació.  
Quart. Actualment, els cultius existents en sòls amb una capacitat d'ús agrícola moderada i baixa són de cítrics i amb presència de secà, existint, per tant, el valor agrològic. El destí d'aquests sòls a determinades activitats econòmiques alienes a l'activitat agrícola implicaria la destrucció directa, permanent i insubstituïble de sòls fèrtils a escala humana. Això comporta que la preservació de sòls fèrtils siga una especial responsabilitat per a les administracions públiques a l'ésser l'activitat agrària una activitat estratègica per la seua multifuncionalitat en el territori.  
A això cal afegir que l'abandó dels cultius en aquestes zones, per la disposició en bancals sobre els quals se situen, suposaria un augment de l'erosió, amb els efectes negatius que això comporta.  
Cinqué. Tota la superfície tipificada com de capacitat agrològica moderada i tota la superfície tipificada com de capacitat agrològica baixa, excepte ?la Punta?, es troben formant part del Paisatge de Rellevància Regional 11 €Serra d'Espadà?(PRR 11), identificat en l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV).  
D'acord amb el que es disposa en l'ETCV, els Paisatges de Rellevància Regional, tal com els defineix el TRLOTUP, són aquells que per la seua escala, singularitat, estima social i valors són representatius de la diversitat territorial de la Comunitat Valenciana.  
Particularitzant per al nostre cas, la Serra d'Espadà és una peça de paisatge muntanyenc i forestal d'elevats valors biofísics, ecològics i visuals, amb un important paper de connexió interna i amb altres peces i elements de la infraestructura verda regional. Són destacables les seues masses forestals de coníferes i frondoses, per exemple les suredes, que representen una singularitat dins dels paisatges de la Comunitat Valenciana. També és característica la seua configuració paisatgística en el contacte de les serres amb les valls i corredors pròxims, així com les planes litorals.  
Particularitzant encara més, cal destacar per la seua rellevància local, comarcal i fins i tot d'àmbits territorials superiors, que una xicoteta superfície de sòl amb capacitat agrològica moderada voreja per la part sud-oest el Paratge de Sant Josep, enclavament rellevant des del punt de vista cultural, turístic i ambiental.  
Els valors paisatgístics que presenta l'espai del PRR11 fan necessari considerar-lo com un espai d'elevada fragilitat. Així doncs, atenent el que s'estableix en la Instrucció 3 del PRR 11 del document «Objectius de qualitat i instruccions tècniques per a l'ordenació i gestió dels Paisatges de Rellevància Regional», aprovat per Resolució de data 11 de maig de 2021, els usos del sòl s'han d'ordenar atenent l'elevada fragilitat visual del vessant oriental de Sierra del Cid i dels vessants i piemonts sobre les poblacions de la Vall d'Uixó, la Vilavella, Betxí i Onda.  
  
Per part seua, l'elevació muntanyenca pròxima a la costa denominada ?la Punta- és un entorn de gran interés per la seua singularitat, ja que, enmig de la plana agrícola, rep la influència costanera i, per aquesta raó, sustenta una vegetació termòfila de gran valor. A això s'afig que gran part d'aquestes muntanyes «costaneres» han sigut ja deteriorades, greument afectades o fins i tot eliminades per efecte d'activitats destructives com l'extracció d'àrids a cel obert, les transformacions agràries o l'edificació; i per això és d'extraordinari interés conservar les que es troben menys alterades, com és el cas de la Punta. A més del seu valor ambiental, en l'elevació de la Punta es troben els jaciments arqueològics d'interés històric del poblat ibèric i la necròpoli de la Punta d'Orlell, el primer dels quals estén el seu radi d'influència al conjunt de la muntanya des de la seua base, gaudint de protecció integral.  
  
Sisé  
1. En el sòl no urbanitzable comú, a més de la capacitat agrològica del territori existeixen zones amb valors naturals de primer ordre per ser una important reserva de biodiversitat, com són els espais amb hàbitats d'interés comunitari:  
- 5330: llentisclars inclosos en l'hàbitat de matollars termomediterranis i preestèpics.  
- 6220: llistonars termòfils valencianomurcians inclosos en les zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea. Aquest hàbitat, present en la zona sud-oest del terme, és a més prioritari, la qual cosa significa que es troba amenaçat de desaparició i que la seua conservació suposa una especial responsabilitat per a la Comunitat tenint en compte la importància de la proporció de la seua àrea de distribució natural inclosa en el territori d'estudi.  
- 4030: bruguerars secs europeus, presents en la zona oest i nord-oest.  
- 9330: suredes de Quercus suber, presents en la zona oest i nord-oest.  
2. A tot això, cal afegir que part d'aquests terrenys qualificats com no urbanitzable comú, en particular els situats en la part nord-est, el pla d'acció territorial forestal els classifica com de terreny forestal estratègic, per posseir aquests una importància decisiva en albergar i contribuir al desenvolupament de valors naturals, paisatgístics o culturals la restauració conservació o manteniment dels quals convé a l'interés general.  
  
3. No es tenen en compte altres figures de protecció com són les zones de protecció de l'avifauna, que haurien de ser considerades a l'hora d'estudiar la reforma de l'ordenació urbanística de les instal·lacions per a la generació d'energies renovables. El terme municipal es veu afectat per la zona prioritària de reproducció, alimentació, dispersió i concentració local d'ocells catalogats «la Vall d'Uixó - Sagunt - la Marjal d'Almenara».  
La limitació de la suspensió de l'atorgament de llicències en el sòl no urbanitzable comú per motius paisatgístics i agrològics, exclusivament, en casos com la Vall d'Uixó, en el qual existeixen espais amb rellevants valors ambientals i que aquests no hagen sigut recollits, en data de hui, en el planejament municipal, entraria en contradicció amb el principi de precaució en les actuacions sobre el territori i els recursos naturals.  
Seté. La franja longitudinal de sòl categoritzat com de moderada i baixa capacitat agrològica, descrit en el tercer apartat i que separa el sòl no urbanitzable protegit i el sòl amb molt alta i alta capacitat agrològica constitueix un espai de transició entre l'àrea natural del parc natural d'Espadà i la zona amb els majors valors agrològics. Així doncs, aquesta franja constitueix un ecotò, una zona de transició entre dos ecosistemes i d'interacció entre tots dos, que conformen un conjunt harmoniós en el territori.  
Una situació anàloga es dona en al zona situada en el sud del terme, que queda vorejada pel sòl d'alta capacitat agrològica i en ?la Punta?, enclavada íntegrament en sòls de molt alta i alta capacitat agrològica.  
  
Les situacions exposades justifiquen un tractament diferenciat, però integrat de tots aquests espais.  
Així doncs, en l'estudi per a la reforma de l'ordenació urbanística de les instal·lacions per a la generació d'energies renovables hauria d'aplicar-se una visió integradora que tinguera en compte tant els valors agrològics i paisatgístics, com els ambientals, culturals, socials i territorials objecte de salvaguarda en cada lloc, perquè es puga garantir una ordenació equilibrada i racional del territori, en la qual es distribuïsquen de manera harmònica els diferents tipus d'activitats atesa la capacitat del territori per a albergar-los.  
(...)»  
  
Atesos els informes de la cap del servei d'urbanisme, contractació i béns i el secretari general de data 17 de juny de 2022, i de l'interventor de data 21 de juny de 2022.  
  
El Ple de l'Ajuntament, previ dictamen de la Comissió Informativa de Territori i Ciutat, acorda:  
  
Primer. Ratificar la suspensió acordada en data 29 de setembre de 2021 i publicada en el DOGV 9192, d'11 d'octubre de 2021, de l'atorgament i l'admissió a tràmit de qualsevol llicència, autorització i instrument d'intervenció en matèria d'urbanisme i activitats, així com les sol·licituds d'informe-certificat urbanístic municipal, relatiu a la compatibilitat del projecte amb el planejament i les ordenances municipals, previst en l'article 19 del Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per l'emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica, que tinguen per objecte la implantació de centrals fotovoltaiques i de parcs eòlics; en l'àmbit del sòl no urbanitzable del terme municipal de la Vall d'Uixó.  
  
  
Segon. Contra aquest acord, que posa fi a la via administrativa, i de conformitat amb el que es disposa en els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, i 8, 45 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, es podrà interposar un dels següents recursos:  
a) Amb caràcter potestatiu, recurs de reposició davant el mateix òrgan que va dictar l'acte recorregut (llevat que es tracte d'un acte dictat per delegació i en aquest cas correspondrà la resolució a l'òrgan delegant), en el termini d'un mes, a comptar des de l'endemà de la recepció d'aquesta notificació.  
La interposició del recurs, excepte en els casos en què una disposició establisca el contrari, no suspendrà l'execució de l'acte impugnat, de conformitat amb el que es disposa en l'article 117 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre.  
Si transcorreguera un mes des de l'endemà de la interposició del recurs de reposició sense que aquest haja sigut resolt, podrà entendre que ha sigut desestimat i es podrà interposar un recurs contenciós administratiu davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de sis mesos, a comptar de l'endemà de la desestimació presumpta.  
b) Recurs contenciós administratiu davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, dins del termini de dos mesos comptats des de l'endemà de la recepció d'aquesta notificació.  
En cas d'optar pel recurs potestatiu de reposició no es podrà interposar el recurs contenciós administratiu fins que aquell siga resolt expressament o se n'haja produït la desestimació per silenci administratiu.  
  
Tot això sense perjudici de qualsevol altre recurs o acció que estime procedent.  
  
La Vall d'Uixó, 30 de setembre de 2021.- L'alcaldessa presidenta: Tania Baños Martos.