Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2909, del 15-01-1997 (1997/815566)

RESOLUCIÓ de 12 d'abril de 1996, de la directora general de Qualitat Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, sobre declaració d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2909

Data del DOGV
:   15-01-1997

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1997/815566


Data del document
:   12-04-1996

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 12 d'abril de 1996, de la directora general de Qualitat Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, sobre declaració d'impacte ambiental.  
Vist l'expedient 308/95-AIA, sobre el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi de Sant Mateu (El Baix Maestrat), promogut per l'Ajuntament de Sant Mateu.  
Vist que, amb data 25 d'octubre de 1995, l'Ajuntament de Sant Mateu va presentar davant aquesta Conselleria l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, a l'efecte de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental prèvia a l'aprovació definitiva.  
Vist que, amb data 6 de novembre de 1995, la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló va remetre el projecte i l'estudi d'impacte ambiental de les Normes Subsidiàries, el qual va tenir entrada en l'esmentada direcció territorial amb data 31 d'octubre de 1995.  
Vist que, amb data 16 de novembre de 1995, va comunicar-se a l'Ajuntament de Sant Mateu la situació de la tramitació de l'expedient, en especial pel que fa al compliment del termini establert en la Llei 6/1994, Reguladora de l'Activitat Urbanística, respecte a l'aprovació d'instruments de planejament redactats segons les disposicions de la legislació anterior a l'esmentada Llei. En aquest sentit, i tenint en compte que la documentació va rebre's el 6 de novembre de 1995, es comunica a l'Ajuntament la possibilitat que l'emissió de la preceptiva declaració d'impacte ambiental no es produïsca dins el termini establert per la Llei 6/1994, i que acaba el 15 de desembre de 1995. En conseqüència, es suggereix que es realitzen les gestions oportunes davant la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports per a comptar, si s'escau, amb una ampliació de termini. Una còpia d'aquest escrit va ser remés amb igual data a la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat exposat al públic, pel termini d'un mes, mitjançant anuncis de l'Ajuntament de Sant Mateu publicats en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló, núm. 109, de 12 de setembre de 1995, i en el diari Castellón Diario d'1 de setembre de 1995, sense que durant l'esmentat període s'hi haja produït cap al·legació o reclamació, segons el certificat que consta en l'expedient.  
Vist que, tal com preveu l'article 18 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89 de 3 de març, d'Impacte Ambiental, la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló ha emés un informe respecte al projecte, el qual pot resumir-se en els següents apartats:  
Tot i que la Normativa Urbanística esmenta la reserva de 0,6 ha per a la instal·lació d'un abocador de residus sòlids urbans, com també d'altres 0,6 ha per a abocador de residus inerts, en els plànols corresponents no s'ha determinat cap d'aquestes reserves de manera explícita, sinó que s'al·ludeix a Protecció Sistema General d'Infrastructures Tècniques (SNU P/SG) sense identificar a quin sistema general fa referència. Aquest aspecte haurà de reparar-se. D'altra banda, la superfície de 0,6 ha prevista es refereix només al vas de l'abocador, sense comptabilitzar els terrenys necessaris per als accessos interiors, parc de materials, etc.; es recomana augmentar la superfície reservada fins 1 ha. La reserva de sòl haurà de realitzar-se sobre terrenys de permeabilitat baixa, la qual cosa resulta difícil atenent les característiques del terme municipal. Per això, es suggereixen les ubicacions geològicament més escaients per a la instal·lació d'aquesta infraestructura.  
Quant al tractament de les aigües residuals produïdes, no s'ha reflectit en els plànols de planejament la reserva de sòl per a la depuradora, aspecte aquest que haurà de reparar-se.  
El proveïment d'aigua potable a la població s'efectua a partir del brollador de l'Aljub (160 m3/dia), pou Baix Vila (50 m3/dia), brollador Font Coberta (30 m3/dia), pou Molí d'Eloi (70 m3/dia), pou dels Vèrnies (30 m3/dia), pou la Torre i Sondejos SM-5 (les Arenes). Aquests proveïments estan situats sobre materials permeables o semipermeables, per la qual cosa es suggereix l'establiment d'un perímetre de protecció a les esmentades captacions.  
D'altra banda, uns dos quilòmetres al sud del nucli urbà apareix una llacuna d'origen endorreic drenada de manera artificial per la séquia de les Llacunes de Sant Mateu. Aquesta zona pot tenir la consideració de punt singular d'interés hidrològic, per la qual cosa es recomana l'adopció de mesures escaients per tal de protegir aquesta àrea.  
En el planejament es consideren els caixers de barrancs i rambles com a sistema general de llits fluvials, especificant-se que aquest domini públic queda regulat per la legislació específica. Tanmateix, no s'ha determinat en els plànols d'ordenació i classificació del sòl. Es proposa que es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció al domini públic hidràulic els llits dels principals barrancs i rambles existents en el terme, incloent-hi tant el caixer pròpiament dit com una franja lateral de 20 metres, d'acord amb allò previst en la legislació valenciana d'ordenació del territori.  
Respecte a la normativa urbanística, s'hi inclouen diverses consideracions que caldrà reparar, les quals fan referència a aspectes com ara el tractament de residus inerts; distància mínima de les indústries perilloses, insalubres i nocives; regulació de sorolls i vibracions; abocament al subsòl d'aigües residuals, etc. Finalment, s'hi inclouen alguns suggeriments respecte a les ordenances de l'edificació i ús del sòl.  
Quant al sòl no urbanitzable de protecció forestal, es considera insuficient la seua delimitació, a la vista de les característiques del terme municipal. Per aquesta raó es suggereix que s'amplie l'àmbit d'aquesta categoria de sòl a la totalitat de les àrees forestals del terme, amb independència que presenten vegetació arbrada o no. Pel que fa a les vies pecuàries, s'hi informa favorablement sempre que es corregisquen alguns aspectes puntuals.  
Vist que, a fi de determinar sobre el terreny la incidència del projecte i contrastar la informació continguda en ell, tècnics d'aquesta Conselleria han efectuat diverses visites al terme municipal.  
Atés que la revisió de les normes subsidiàries classifica el terme municipal de Sant Mateu en les següents categories de sòl:   
\* Sòl urbà (residencial, 49,6 ha, i industrial, 12,8 ha): 62,4 ha.  
\* Sòl apte per urbanitzar industrial: 10,8 ha.  
\* Sòl no urbanitzable:   
- Sòl no urbanitzable comú: 4.317,9 Ha  
- Sòl no urbanitzable de protecció especial (arquitectònic, arqueològic o forestal): 1.956,1 ha.  
\* Sistemes generals (equipament, parcs, espais lliures i vials): 157,6 ha.  
En general, la classificació del sòl proposada resulta coherent amb les característiques ambientals del municipi. Malgrat això, i com indica l'informe emés pels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló, hi ha alguns aspectes referents al sòl no urbanitzable d'especial protecció que requereixen un comentari específic.  
Atès que la documentació examinada incorpora, entre d'altres, les següents determinacions:  
\* primer: hi ha actualment una instal·lació depuradora d'aigües residuals en el municipi. L'estudi d'impacte ambiental (pàg. 13) i la memòria informativa (pàg. 28) assenyala que es tracta d'un decantador de doble cambra, sistema Imhoff. L'estat actual es qualifica en l'esmentada documentació com deplorable, per la qual cosa l'efluent s'aboca al llit del riu Palau. Segons el Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, l'estació es troba en funcionament, i efectua un tractament per fangs activats; el seu estat és regular, i té capacitat per a tractar les aigües produïdes per una població de 1.823 hab. (0,14 Hm3/any). Atés que la previsió de població inclosa en les Normes és de 3.592 hab, cal preveure l'eventual ampliació i millora de les instal·lacions de depuració.  
\* segon: les normes subsidiàries estableixen una normativa de protecció per als elements d'interés històricoarqueològic existents en el terme municipal, a través d'una llista exhaustiva que inclou edificis en el nucli urbà (63), mobiliari urbà (5), edificis fora del nucli urbà (20), espais urbans (11), elements edificatoris (arcs, sínies, etc), arquitectura urbana popular i jaciments arqueològics (10). Per a aquests elements s'hi estableixen diversos nivells de protecció, des d'integral (PI) a ambiental (PA), amb indicació de les obres permeses per a cadascun d'ells.  
\* tercer: les vies pecuàries existents en el terme municipal s'incorporen a la documentació, amb indicació de la seua amplària legal. Igualment s'allisten els abeuradors i els descansadors.  
\* quart: els llits dels barrancs existents en el terme es consideren subjectes a allò previst en la Llei d'Aigües, segons l'article 40 de les normes urbanístiques. L'article 14 de les Ordenances de l'Edificació i l'Ús del Sòl indica que l'ordenació dels llits fluvials comprén els cursos d'aigua de titularitat pública i els espais riberencs, i són objecte de regulació per part de la legislació específica, depenent de la Confederació Hidrogràfica.  
Atès que malgrat allò anterior, i tot i l'adequació general del projecte a les característiques ambientals actuals del municipi, hi ha diversos aspectes que no queden suficientment aclarits d'acord amb la informació analitzada o que no han estat tinguts en compte en la redacció de la revisió de les normes. En aquest sentit, l'estudi d'impacte ambiental es limita en general a recollir la informació incorporada en la memòria informativa, sense que de la seua anàlisi se'n puga derivar una valoració explícita dels efectes del projecte, d'acord amb allò previst en la legislació vigent en la matèria.  
Atès que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del Reglament.  
Atès que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atès que l'article 5é de la Llei 2/1989, estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta Llei.  
Atès que el Decret 22/1996, de 5 de febrer de 1996, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi de Sant Mateu (El Baix Maestrat), amb el compliment de les mesures correctores que s'assenyalen a continuació, a més de les incloses en l'estudi d'impacte ambiental del projecte, mentre no entren en contradicció amb aquelles:  
\* Les reserves de sòl per a l'eventual ubicació de instal·lacions de tractament de residus sòlids urbans i residus inerts, a les quals al·ludeix l'article 50 de la Normativa Urbanística, hauran de determinar-se explícitament en els plànols de planejament corresponents. La reserva per a la ubicació d'un sistema de tractament de residus sòlids urbans tindrà una superfície d'1 ha, i se situarà en terrenys aptes per a tal fi, segons el que es determina en el plànol annex a aquesta declaració. La reserva per a la ubicació d'un sistema de tractament de residus inerts s'instal·larà de manera preferent en terrenys degradats o buits miners abandonats.   
\* En els plànols de classificació del sòl es delimitarà de manera explícita la superfície ocupada per la depuradora i la superfície necessària per a les eventuals ampliacions d'aquella, tenint en compte l'increment poblacional previst en les normes.  
\* Atenent la vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers, l'Ajuntament haurà de sol·licitar a l'organisme de conca l'establiment dels pertinents perímetres de protecció a les captacions que proveeixen el nucli urbà, tal com regula l'article 53.4 de la Llei 29/1985, d'Aigües, i l'article 173 del Reglament del Domini Públic Hidràulic (Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril). Mentre es determinen aquests perímetres de protecció, les Normes establiran un perímetre provisional de 200 m de radi, al qual seran aplicables les mesures previstes en l'article 23 de les ordenances de l'edificació i ús del sòl; aquest perímetre es classificarà com a sòl no urbanitzable d'especial protecció. Igualment, s'establirà una zona de protecció de 100 m. de radi al voltant de les principals fonts del terme municipal no connectades a la xarxa de proveïment. Com a conseqüència, s'haurà de modificar l'article 23 de les Ordenances.  
\* Es classificaran com a sòl no urbanitzable d'especial protecció els llits dels principals barrancs i rambles existents en el terme municipal, incloent-hi tant el caixer com dues franges laterals de 20 m. des de l'aresta exterior del llit, tal com determina l'article 69 de la Llei 6/1989, d'Ordenació del Territori de la Comunitat Valenciana. Els usos permesos i activitats en aquest sòl seran els definits en la legislació d'aigües.  
\* Respecte a la protecció del nucli històric i de la resta del patrimoni històricoartístic del terme municipal, s'atendrà allò que hi determine l'organisme competent de la Conselleria de Cultura i Educació.  
\* El planejament haurà de considerar l'existència de l'anomenada Llacuna de Sant Mateu, zona d'origen endorreic situada uns 2 km. al sud del nucli urbà, segons es determina en el plànol annex a aquesta declaració i adoptarà les mesures escaients per tal de protegir-la com a punt d'interés hidrològic.  
\* La normativa aplicable a sorolls i vibracions considerada en l'article 46 de la Normativa Urbanística s'adaptarà al model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions), confeccionada per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
\* L'article 54 de la Normativa Urbanística es modificarà en el sentit d'indicar que els abocaments susceptibles de provocar contaminació seran autoritzats per l'organisme de conca i haurà d'aportar-se un estudi hidrogeològic quan l'abocament puga donar lloc a la contaminació dels aqüífers, tal com determinen els articles 245, 246 i 247 del Reial Decret 849/1986, Reglament del Domini Públic Hidràulic. En el mateix sentit s'haurà de modificar l'article 18 de les Ordenances.  
\* Les determinacions de l'article 18 de les ordenances respecte a les condicions dels abocaments d'aigües residuals industrials, com també les de la resta d'articles de les normes urbanístiques que fan referència a aquest particular, s'hauran d'adaptar a les limitacions generals als abocaments previstos en el capítol tercer del model d'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram, confeccionada per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, tret que les determinacions tècniques de la depuradora resulten més restrictives.  
\* D'acord amb allò previst en l'article 1 de la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable, la delimitació del sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal haurà d'ampliar-se, segons el que s'indica en el plànol annex a aquesta declaració, de manera que s'hi incloguen la totalitat de les àrees de vocació forestal del terme amb independència del seu caràcter de forests arbrades. La normativa d'usos previstos per a aquesta categoria de sòl haurà de ser en qualsevol cas compatible amb el seu caràcter protegit, i s'incorporarà a l'article 24 de les ordenances la necessitat que els plans especials que eventualment desenvolupen aquest sòl incorporen l'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb el punt 4.c de l'annex II del Decret 162/1990.  
\* Quant a les vies pecuàries, es substituirà la definició de terreny improductiu per la de terreny de domini públic, d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries. En el plànol I-16 (Vies Pecuàries) es corregirà gràficament la coincidència de la via pecuària núm. 14 amb la via pecuària núm. 12, i haurà de tenir, d'acord amb els signes convencionals, el grafisme de sendera en lloc del de carrerada.  
\* Quant als requisits que han de complir les granges, l'article 21 de les ordenances incorporarà les següents condicions:  
A) Condicions de l'edificació vinculada a explotacions ramaderes: les instal·lacions ramaderes de caràcter fix hauran de complir les següents condicions:   
A.1) Les instal·lacions hauran d'estar convenientment aïllades mitjançant tanques en tot el perímetre, i hauran de realitzar una plantació perimetral d'arbres que elimine al màxim l'impacte visual.  
A.2) El tractament exterior dels tancaments haurà de tenir caràcter i tractament mínim d'adreçat i pintat, o bé s'empraran materials aptes per a ser deixats vistos amb una posada en obra escaient i sense pertorbar el medi ambient circumdant.  
A.3) Sense perjudici de l'aplicació de quantes normatives sectorials hi foren aplicables, per a la concessió de la llicència d'activitat a les granges haurà d'aportar-se, a més dels projectes tècnics d'edificació, tota la documentació sobre presa d'aigües, abocaments d'aigües residuals, eliminació de purins, fossa de cadàvers, utilització del fem, impermeabilització de fosses de purins, com també la resta de determinacions que permeten jutjar la no- agressivitat ambiental ni molèsties a tercers; tot l'anterior, sens menyscapte de la necessitat de sotmetre al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental en els casos que corresponga.  
B) Condicions higienicosanitàries  
B.1) Les noves explotacions ramaderes, com també el reg agrícola amb dejeccions líquides i l'emmagatzematge de dejeccions sòlides, hauran de mantenir una distància mínima als nuclis urbans o urbanitzables i als rurals i habitatges aïllats, llits públics, pous i brolladors i conduccions i depòsits d'aigua potable, d'acord amb allò que determine, si s'escau, la legislació sectorial aplicable i l'òrgan competent de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient.  
B.2) Totes les instal·lacions cobertes, noves o existents, hauran de complir la reglamentació higienicosanitària en vigor, sense que en cap moment puguen ser causa o origen de molèsties greus (sorolls, olors, etc.), insalubritat o nocivitat, per la qual cosa hauran de complir les següents condicions:   
- El sòl serà impermeable, excepte per a ramat de llana.   
- Es realitzarà i controlarà la desinfecció, desinsectació i desratització.  
- La instal·lació posseirà ventilació directa.  
- El propietari haurà de mantenir, si s'escau, la neteja de voravies i calçades.  
B.3) Les explotacions amb producció de purins disposaran, segons el tipus d'explotació, de femers o depòsits d'emmagatzematge impermeables connectats per circuït tancat a l'explotació, amb capacitat suficient per al volum de residus produïts en dos mesos d'activitat, com a mínim. Les aigües pluvials hauran d'evacuar-se adequadament sense que tinguen contacte amb les aigües residuals i fems. Es prohibiran els pous filtrants, els sobreeixidors i qualsevol tipus d'eixides directes a col·lectors o cursos d'aigua.  
Les explotacions que produïsquen purins i no tinguen possibilitat de construcció de depòsit d'emmagatzematge d'aquells, hauran de realitzar les modificacions necessàries en la forma de l'explotació, de manera que el residu produït siga fonamentalment sòlid mitjançant l'absorció de líquids en palla o mètodes semblants.  
B.4) En els casos en què es preveja la depuració individual dels abocaments es presentarà el projecte del sistema de depuració que s'ha d'utilitzar, i s'especificarà el seu programa de manteniment, com també la destinació de les aigües depurades i dels residus orgànics originats en la depuració.  
B.5) Quan hi haja estabulació lliure s'haurà de preveure un sistema de canalització i recollida d'aigües de vessament de la zona no coberta en la fossa de fem. L'esmentada zona no coberta haurà de disposar de sòl impermeable en terrenys on els aqüífers siguen vulnerables.  
B.6) Els animals morts s'eliminaran per mitjà de fosses de soterrament amb calç viva, forns crematoris, abocadors controlats o instal·lacions semblants i s'hi especificarà llocs i solució proposats.  
B.7) S'extremarà el rigor en l'aplicació de les condicions indicades per a aquelles instal·lacions la ubicació de les quals siga adjacent a habitatges i edificacions de tercers.  
B.8) En els punts on hi haja perill potencial elevat de contaminació dels corrents d'aigua per vessament, podrà prohibir-se l'abocament de dejeccions. En qualsevol cas, es prohibeix aquest abocament en les àrees del Pla de Cabanes susceptibles de risc d'inundació, d'acord amb allò que indica l'article 139 de la Normativa Urbanística.  
B.9) Es prohibirà el reg agrícola en terrenys on els aqüífers són molt vulnerables a la contaminació, com ara les calcàries fissurades o karstificades. En terrenys on la contaminació dels aqüífers puga revestir característiques variables (gresos, calcàries i margues) haurà de comprovar-se en cada cas la impossibilitat de contaminació.   
\* L'article 18 de les ordenances, referides al sòl urbanitzable industrial, inclourà, si s'escau, la prohibició d'instal·lar-hi indústries qualificades com a perilloses, insalubres o nocives, en coherència amb allò establert en l'article 43 de la Normativa Urbanística.   
\* En els vials de nova creació en sòl urbà i urbanitzable, s'haurà de reservar sòl per a la instal·lació de contenidors que puguen permetre la recollida selectiva d'almenys tres tipus de residus.  
\* Durant el període de vigència de les Normes Subsidiàries l'Ajuntament de Sant Mateu presentarà, amb una periodicitat anyal i davant la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, un informe ambiental en el qual es donarà compte del compliment del programa de vigilància ambiental descrit en els apartats 7 i 8.3 de l'estudi d'impacte ambiental, dels efectes derivats de l'aplicació de les Normes i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que preveu l'estudi d'impacte ambiental. A més dels controls especificats en l'esmentat programa de vigilància, s'analitzaran els següents:  
- Aparició d'edificacions disperses fora d'ordenació.  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans, inerts i ramaders  
- Grau d'execució de les obres d'infraestructura previstes per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals i el tractament de residus sòlids urbans i inerts.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 12 d'abril de 1996.- La directora general de Qualitat Ambiental: Gloria Arnandis Boix.