Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8584, del 04-07-2019 (2019/6320)

RESOLUCIÓ de 10 de juny de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 127/15-AIA Vilafamés.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8584

Data del DOGV
:   04-07-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/6320


Data del document
:   10-06-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Vilafamés
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 10 de juny de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 127/15-AIA Vilafamés. [2019/6320]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 127/15-AIA Vilafamés.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 127-2015-AIA.  
Títol: Ampliació d'explotació porcina de transició i engreix.  
Promotor: Fenopork, SL.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: parcel·les 295 i 310 (antigues parcel·les cadastrals 284, 285, 290, 293, 294, 301) del polígon 1 de Vilafamés (Castelló).  
  
Antecedents  
El 31 de maig de 2005 la Direcció General de Gestió del Medi natural emet declaració d'impacte ambiental (d'ara en avant DIA) favorable del projecte d'explotació porcina de garrins i engreix promoguda per Fenopork per a una capacitat de 1760 garrins de transició i 4320 porcs d'engreix (expedient 74-2004-AIA).  
El 23 d'octubre de 2015 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació del projecte a l'efecte de l'inici de la modificació substancial del projecte.  
En aquesta modificació es proposa inicialment l'ampliació de la capacitat de l'explotació amb 1000 noves places de transició i 2000 noves places d'engreix, per a això cal construir una nova nau de transició i dues naus d'engreix així com llatzeret i bassa de purins.  
  
El 10 de novembre de 2015 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita al Servei d'Ordenació del Territori informe referent al risc d'inundació del projecte previst.  
El 3 de desembre de 2015 el Servei d'Ordenació del Territori emet informe en el qual es conclou que, analitzada la cartografia del PATRICOVA (pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, i la cartografia del sistema nacional de cartografia de zones inundables, les parcel·les en les quals s'implanta l'activitat i la seua ampliació no estan afectades per risc d'inundació.  
  
El 14 de gener de 2016 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental (IAC) en el qual se sol·licita una major profunditat d'estudi en matèria de patrimoni cultural, paisatge, situació preoperacional quant a nivells de nitrats en aigües i realització d'un pla de gestió de purins d'acord amb l'Ordre 7/2010 per la qual s'aprova el codi valencià de bones pràctiques agràries, en vigor en el moment de tramitació de l'emissió del IAC.  
  
El 27 de setembre de 2016 l'òrgan substantiu remet estudi d'impacte ambiental per a la seua valoració.  
El 28 d'octubre de 2016 es remet a l'òrgan substantiu un nou informe en què indica que ha de justificar-se de manera detallada la suficiència de recursos hídrics i adaptar el pla de gestió de purins als requeriments dels cultius, entre altres.  
Davant la impossibilitat per part del promotor de disposar de suficient superfície agrícola per a la gestió dels purins, es modifica el projecte. L'1 de setembre de 2017 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació en la qual es fa constar tal modificació. La descripció que es realitzarà del projecte en l'apartat corresponent serà la del projecte modificat.  
El promotor menciona en la documentació aportada els següents antecedents:  
- Resolució de 30 de setembre de 2008 per la qual es concedeix l'autorització ambiental integrada (AAI) a l'empresa Fenopork.  
- Modificació d'ofici de l'AAI mitjançant resolució de 21 de març de 2002.  
- Resolució de 9 de desembre de 2013, de la Direcció General de Qualitat Ambiental per la qual es duu a terme l'actualització de l'AAI.  
Alternatives  
Amb caràcter previ a la redacció del projecte s'han considerat les següents alternatives:  
- De producció: s'ha analitzat el procés de producció continu i per lots i s'ha adoptat aquest últim sistema (també anomenat tot dins-tot fora) per permetre realitzar buits sanitaris.  
- Sistemes d'alimentació: s'ha estudiat l'alimentació per mitjà de tremuges i canal i s'ha optat pel primer sistema que permet una major eficiència en la utilització dels pinsos. Quant a la dispensació d'aigua, s'ha optat pel sistema de tipus tetina instal·lat de forma independent en la tremuja d'alimentació. Aquest sistema es mostra més eficaç en l'ús de l'aigua.  
- Gestió de residus i subproductes de residus: s'ha estudiat com a alternativa a la gestió dels purins la digestió anaeròbia que, juntament amb un procés de nitrificació-desnitrificació permet la reducció de gasos d'efecte d'hivernacle. No obstant això, aquestes tècniques es consideren inaccessibles des del punt de vista econòmic per a les explotacions individuals. Per això l'alternativa triada és l'emmagatzematge dels purins en bassa i la seua posterior ocupació com a adob orgànic.  
Descripció del projecte  
La modificació pretesa consisteix a ampliar l'explotació amb 500 places per a transició i 985 places per a engreix. L'explotació resultant comptarà amb 1965 places de transició i 5600 places d'engreix (711,3 UGM).  
Ha d'indicar-se que es descriu la capacitat actual de l'explotació sobre la base del registre d'explotacions ramaderes que és de 1465 places per a transició i 4615 places per a engreix (disminució de 295 places de porc de transició respecte a la DIA i augment de 295 places de porcs d'engreix respecte a la DIA).  
Per a dur a terme l'ampliació es construirà:  
- Nau de transició de longitud 30 x 7 metres. El sòl de la nau estarà format per reixes sota les quals, a cota del terreny, se situaran les fosses que contindran els purins.  
- Dues naus d'engreix de 60 x 8 m que comptarà amb les corresponents fosses d'emmagatzematge de purins.  
Les noves instal·lacions comptaran amb sitges d'acer galvanitzat per a subministrament de pinso.  
- Nau llatzeret per a tot el complex de dimensions 38,10 x 6,70 m que comptarà amb el corresponent canal de dejeccions.  
- Bassa de purins: comptarà amb una capacitat de 400 m³ (10 x 10 x 4) construïda amb murs i solera de formigó armat impermeabilitzat i amb clos perimetral. Les fosses interiors de les noves naus quedaran connectades a la bassa mitjançant canonada enterrada de PVC de 25 cm de diàmetre.  
- Lavabos i una estança destinada a albergar-hi una caldera de biomassa.  
Les infraestructures existents actualment són:  
- Nau de transició: nau de 101,5 x 6,8 m que compta amb fosses d'emmagatzematge de purins amb capacitat de 453,91 m³.  
- Naus d'engreix: 5 naus de dimensions 7 x 12,6 m de superfície. Cada nau compta amb fosses situades sota les reixes per a emmagatzematge de purins amb una capacitat de 481,60 m³.  
- Dotze sitges d'emmagatzematge de pinso.  
- Basses de purins: l'explotació disposa de dues basses de purins, una de dimensions 11 x 11 x 2 m (242 m³) i una altra d'11 x 5 x 2,5 m (137,5 m³).  
- Depòsits d'aigua: l'explotació disposa de sis depòsits per a l'emmagatzematge de l'aigua.  
- Uns altres: lavabos, vestuaris, estança on se situa el grup electrogen.  
El sistema de maneig dels animals serà comú a tota l'explotació i és el denominat «tot dins-tot fora», per lots, en el qual tots els animals del lot entren alhora i tots ixen alhora (o en rangs molt curts de temps), cada mòdul és independent.  
Les operacions que es realitzen en l'explotació són:  
- Vigilància i cures diàries dels animals.  
- Observació del funcionament de menjadores i abeuradors, i arreglaments quan calga.  
- Retirada diària d'animals morts.  
- Retirada periòdica dels purins per a usar-los com a fertilitzant en parcel·les agrícoles.  
- Càrrega de porcs engreixats d'aproximadament 100 kg, i descàrrega de garrins amb aproximadament 6 kg de pes viu.  
- Neteja de les instal·lacions després de l'eixida de cada lot de producció.  
Els recursos utilitzats són:  
- Aigua: procedeix de la xarxa municipal de l'Ajuntament de Vilafamés. El consum mitjà del total de l'explotació serà de 17.205,19 m³/any.  
- Biomassa (corfa d'ametla) per a la calefacció de les naus.  
- Gasoil per a alimentar al grup electrogen amb un consum mitjà d'1,3 m³/dia.  
- Pinsos: el total de l'explotació consumirà 1.814,5 t anuals.  
- Uns altres: desinfectants, raticides, fàrmacs, herbicides.  
Els pinsos estaran adaptats a les fases de creixement dels animals el que, a més de ser una bona pràctica zootècnica, evita excés de consum d'aigua i té influència en les característiques fisicoquímiques del fem i, per això, en la quantitat de nitrogen produït.  
Amb els consums indicats es realitzaran 5,7 cicles/any de porc de transició (10.864 porcs/any). Els engreixaments de transició (de 6 a 20 kg) es destinaran a engreix juntament amb altres procedents d'altres explotacions. Està previst realitzar 2,7 cicles/any d'engreix amb una producció de 14.968 porcs.  
En l'explotació es produiran 12.845,65 m³ de purins que seran emmagatzemats temporalment en les fosses i basses i s'utilitzaran com a adob en camps agrícoles. La producció anual de nitrogen serà de 42.938,35 kg/any.  
Els animals morts els gestionarà una empresa gestora. L'explotació disposa de contenidor per a emmagatzematge temporal dels cadàvers.  
  
L'explotació està donada d'alta en el registre de xicotets productors de residus tòxics i perillosos.  
Tramitació administrativa  
La informació pública del projecte modificat es va realitzar mitjançant anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 13 de juny de 2018. Durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
Durant aquesta fase així com en el transcurs del procediment van emetre informe els següents organismes: Ajuntament de Vilafamés, Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Servei de Gestió de Residus, Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, Direcció Territorial d'Agricultura, OCAPA Maestrat.  
El 5 d'abril de 2019 amb la remissió per part de l'òrgan substantiu d'informe en matèria de prevenció d'incendis es considera que hi ha suficients elements de judici per a resoldre per això es prossegueix amb el procediment.  
Documentació administrativa  
Consta en l'expedient:  
- Permís escrit dels propietaris de les parcel·les aportades per a la utilització agrícola dels purins.  
- Contracte de gestió de residus ramaders sanitaris.  
- Assegurança de retirada de cadàvers.  
- Document d'acceptació de residus (LER 200121, 161601, 130205) per gestor autoritzat.  
- Informe de disponibilitat d'aigua de l'empresa subministradora de 21 de febrer de 2018 en el qual s'indica que l'Ajuntament de Vilafamés disposa de dos títols concessionals i que, després de realitzar un balanç entre les aigües disponibles i les subministrades, hi ha suficient cabal per a fer front a l'augment de la demanda.  
- Factures de retirada dels purins amb camió cisterna.  
Afeccions legals  
L'explotació es troba en sòl no urbanitzable comú, distant menys de 500 metres de sòl forestal, i entre els llits barranc de la Vídua i barranc dels Estrets.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació i valoració d'impactes. Establiment de mesures protectores i correctores.  
De l'anàlisi efectuada en l'estudi d'impacte ambiental es destaquen els següents punts:  
- L'ampliació de l'explotació se situarà a més de 4.500 metres del nucli urbà de Vilafamés i a més de 2.000 metres del nucli habitat més pròxim.  
- Les parcel·les afectades pel projecte no presenten desnivells significatius, per això no caldrà realitzar elevats moviments de terra.  
  
- L'element més rellevant de l'àmbit és la rambla de la Vídua que se situa a més de 100 metres de les instal·lacions. Segons informe emés pel Servei d'Ordenació del Territori, i d'acord amb la cartografia del ministeri que estudia amb major índex que el PATRICOVA la zona, l'explotació no se situarà en zona de risc respecte a possibles avingudes.  
  
Respecte a l'aigua, en situació preoperacional es detecten 37 mg/l de nitrats en aigües subterrànies del municipi, inferior als 50 mg/l marcats com a límit en la legislació vigent.  
La zona presenta una vulnerabilitat mitjana a la contaminació de les aigües subterrànies.  
- Es destaca en la z ona la possible presència de l'espècie prioritària Aquila fasciata. A causa de la puntual afecció de l'activitat sobre el territori, no s'esperen impactes rellevants de l'ampliació de l'explotació sobre l'espècie a excepció de possibles molèsties per sorolls.  
  
Com a mesures preventives i per a evitar impactes sobre aquesta espècie o unes altres d'interés, es prospectarà la zona d'obres abans del seu inici, s'evitaran treballs nocturns i s'emprarà maquinària en bon estat amb la finalitat d'evitar nivells de soroll elevats.  
- Des del punt de vista del paisatge, la zona on se situa l'explotació pot definir-se com una zona agrícola plana, amb escassa vegetació natural on destaca la presència de la rambla de la Vídua i del barranc dels Estrets. Les unitats de paisatge més representatives de l'àmbit són l'àrea agrícola, àrea fluvial i àrea forestal.  
La presència de les naus genera un impacte visual sobre el paisatge de la zona. L'explotació se situa en un entorn significativament antropitzat i per això no es produeix una afecció considerable sobre el paisatge. L'impacte sobre el medi resulta moderat.  
Per a disminuir l'efecte de les noves construccions sobre el paisatge es procedirà a construir les naus amb la major adaptació possible al terreny, s'evitaran en les construccions materials que generen lluentors metàl·liques, es triaran materials el cromatisme dels quals s'integre en l'entorn. Les noves sitges seran de color clar i mat i les antigues sitges, en cas de deterioració, seran pintades per a evitar reflexos.  
- L'element ambiental més representatiu de l'àrea, a més dels cursos d'aigua, és la presència de zona forestal confrontant amb el límit sud de l'explotació. No hi ha cap altra figura de protecció ambiental que puga resultar afectada directament o indirectament per l'ampliació de l'activitat.  
- Pel que fa a elements del patrimoni cultural valencià, en l'estudi documental de la zona no consta la presència de jaciments arqueològics. Quant al possible interés paleontològic de l'àmbit del projecte, els terrenys sobre els quals recau l'explotació són terrenys del Quaternari, no aptes per a aquest tipus de troballes.  
La prospecció del terreny no ha donat cap resultat i no s'aprecien, en general, estrats o restes d'interés arqueològic.  
En qualsevol cas si durant el moviment de terres apareixen restes arqueològiques, es comunicarà a les autoritats competents.  
  
Quant a elements etnològics es destaca la via pecuària Vereda del Coll de Fenosa que no rep cap afecció directa per part del projecte.  
  
- L'atmosfera pot veure's afectada en fase d'obres a causa dels moviments de terres previstos el que provocarà un augment de les partícules en suspensió i un augment del nivell de sorolls. A causa del puntual àmbit d'afecció i la possibilitat d'establir mesures correctores com ara la limitació de la velocitat dels vehicles, el reg de les zones d'obra en temps sec i l'ús de maquinària d'obra en correcte estat de manteniment, l'impacte es valora com a moderat.  
En fase de funcionament, la presència d'animals produirà augment d'olors i augment de l'emissió de gasos d'efecte d'hivernacle. La distància de l'explotació amb nuclis habitats garanteix que no es produïsquen molèsties a la població per olors.  
Quant a les emissions a l'atmosfera, l'ampliació de l'explotació produirà un increment del 22,51 % de metà, un increment del 21,98 % d'òxid nitrós i un increment del 21,98 % d'amoníac. Els impactes es valoren com a moderats.  
- La generació de residus pot tindre efectes sobre la hidrologia per abocament accidental o per un inadequat maneig dels subproductes orgànics generats en el procés productiu que ocasionaria contaminació d'aigües superficials i subterrànies. L'impacte es valora com a compatible.  
En principi es considera inexistent l'impacte sobre les aigües pluvials, ja que els purins estan continguts en fosses i basses degudament impermeabilitzades sense que hi haja mescla de pluvials amb aquests.  
  
- L'impacte sobre el sòl pot produir-se per compactació a causa del trànsit de la maquinària d'obres i per contaminació a causa de vessaments accidentals. En el primer cas, atesa la possibilitat d'establir mesures correctores com ara la limitació mitjançant l'abalisament de les zones de trànsit i d'ocupació temporal i, una vegada finalitzades les obres, la descompactació del terreny, l'impacte es valora moderat i en el segon cas (contaminació), donada la baixa intensitat d'aparició de l'impacte, compatible.  
En qualsevol cas per a evitar contaminació accidental del sòl, les labors de manteniment de la maquinària es realitzaran en zones previstes per a això i en cas d'abocaments accidentals, es procedirà a la seua retirada i gestió com a residu tòxic i perillós.  
La realització de les obres produirà un increment de residus que seran emmagatzemats de forma separada fins a la seua retirada per gestor autoritzat.  
En fase de funcionament i a causa de l'elevada càrrega orgànica dels subproductes i residus generats pot produir-se una contaminació del sòl a causa d'una inadequada aplicació de purins en camps o abocaments accidentals. L'impacte es qualifica de moderat.  
- Sobre la vegetació poden aparéixer en fase d'obres efectes indirectes a causa de l'acumulació de pols. A causa de l'escàs temps de desenvolupament de les obres l'impacte es considera compatible.  
- En la fase d'obres es produirà un impacte socioeconòmic positiu. En fase de funcionament l'impacte econòmic serà positiu però moderat.  
  
- Riscos: a causa de la proximitat a zona forestal, el promotor ha elaborat un pla de prevenció d'incendis forestals.  
Segons aquest pla, el terreny forestal dista uns 60 metres de les instal·lacions de la granja. En el perímetre de l'explotació hi ha un camí de 4 metres d'amplària que pot actuar com a banda de decapatge. Les parcel·les confrontants estan cultivades amb garrofera de secà amb amplis marcs de plantació, per això el pla considera que no procedeix l'aplicació de mesures de prevenció com la creació d'una àrea tallafocs.  
  
Com a mesures preventives s'estableix el compliment del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o els seus voltants, en els punts que siguen aplicables a les obres i treballs a realitzar.  
- L'estudi d'impacte ambiental inclou un apartat específic referent a la gestió de purins.  
Segons aquest apartat, la capacitat conjunta d'emmagatzematge exterior de purins una vegada finalitzada les obres serà de 779,50 m³ i la interior de 4.238,95 m³.  
Es calcula que els purins anuals generats, d'acord amb el contingut indicat en el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, contindran 42.938,25 kg/N. Les dosis a aplicar en camp i les condicions d'aplicació seran concordes amb l'Ordre 7/2010 de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per la qual s'aprova el codi valencià de bones pràctiques agràries (en vigor en la data d'inici de la tramitació de l'expedient).  
El promotor presenta 306,1969 ha com a base territorial de l'explotació on gestionar els purins en camp. De la superfície total de les parcel·les s'han eliminat les superfícies improductives, forestals o aquelles que es troben a menys de 50 metres de corrents d'aigua.  
Les dosis de nitrogen a aplicar seran concordes tant en època d'aplicació com en dosi a les necessitats dels diferents cultius sense superar, per als cultius amb necessitats de nitrogen per damunt dels 170 kg/N/ha i any aquesta quantitat, segons estableix el codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana.  
Establit el calendari de fertilització i les dosis a aplicar s'ha procedit a calcular el flux de les basses per a determinar si el volum d'emmagatzematge previst és conforme amb el pla de fertilització dissenyat.  
  
En l'època de màxima acumulació es calcula que la capacitat necessària és de 3.183,36 m³ de purins, inferior a la capacitat d'emmagatzematge (4.238,95 m³) per la qual cosa es disposa de la suficient capacitat.  
Finalment, i quant a la distribució en camp dels purins, la realitza el mateix agricultor que els utilitza, i a través d'una empresa que és la que aporta els tancs i s'encarrega de la distribució en camp.  
  
2. Programa de vigilància ambiental  
L'objectiu del programa és disposar d'informació sobre el compliment i adequat funcionament de les mesures correctores, detectar impactes no previstos, controlar l'evolució dels impactes previstos i, en funció de les dades obtingudes, aplicar noves mesures correctores.  
  
En general es vigilarà i controlaran les accions impactants detectades en el corresponent apartat de l'estudi d'impacte ambiental i la idoneïtat de les mesures correctores en fase d'obres.  
En el desenvolupament de l'activitat ramadera el programa de vigilància ambiental comptarà amb els elements següents:  
- Avaluació de sorolls i olors amb registre d'incidències a fi de corregir-los.  
- Control mensual del consum de recursos hídrics.  
- Registre de consum de tots els altres recursos: energia elèctrica, alimentació, productes zoosanitaris, etc.  
- Registre de totes les mesures de gestió dels purins per a comprovar-ne el bon funcionament i actuar en conseqüència si ocorregueren problemes. Es disposarà d'un llibre de gestió de purins en què s'indique la parcel·la d'aplicació, la quantitat aplicada i la data en què s'ha realitzat l'aplicació.  
- Control de la gestió, destinació i retirada dels residus perillosos generats en les instal·lacions.  
- Seguiment de la gestió dels residus mitjançant llibre de registre en què conste el codi LER, l'origen, la quantitat generada i la data de retirada per gestor autoritzat.  
- Control de la gestió, destinació i retirada de les aigües residuals domèstiques recollides en la fossa sèptica.  
- Inspecció periòdica de l'estanquitat de fosses i basses, i comprovació visual d'absència de fissures duta a terme pel responsable de l'explotació amb periodicitat trimestral, així com inspecció anual per tècnic competent.  
- Inspecció setmanal de les zones a l'aire lliure de l'explotació a fi de constatar-ne l'adequat manteniment i neteja.  
La responsabilitat del compliment d'aquest programa serà a càrrec del responsable del manteniment de la instal·lació o del gestor de la instal·lació.  
En cas que les mesures de control proposades resulten insuficients per a garantir la conservació de la qualitat ambiental de l'entorn, es procedirà a la revisió dels objectius inicials del pla de vigilància, establint mesures de control més eficaces.  
Informes sectorials. Resultat de la informació pública.  
Respecte a la documentació aportada i estudis realitzats pel promotor, s'han emés els següents informes:  
- Informe de compatibilitat urbanística de 6 d'octubre de 2015: les parcel·les on se situa l'explotació se situen en terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú-1. L'activitat seria compatible amb el planejament urbanístic en vigor, ja que segons article 8.9.0.O es preveu com a ús dominant el ramader tant intensiu com extensiu.  
  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 24 de novembre de 2015 favorable condicionat al fet que el tractament dels fems generats pels animals s'ajuste al que es disposa en la legislació sectorial, a l'adequat manteniment de les basses o depòsits d'acumulació d'aigües residuals, a disposar del certificat d'impermeabilitat i estanquitat de les fosses, depòsit i basses existents, mantindre les instal·lacions netes de qualsevol tipus de residu, en particular de greixos i olis, sense apilaments a la intempèrie de manera que no es puga produir contaminació d'aigües pluvials que han de ser recollides i eliminades per sistemes que asseguren la no alteració de les seues característiques qualitatives i la innocuïtat del seu abocament al domini públic hidràulic.  
  
- Informe de 21 de juny de 2016, del Servei de Gestió de Residus en el qual es recorden les obligacions generals respecte a la gestió de residus produïts i es recorda que el tractament que s'aplique als residus haurà de seguir la jerarquia establida en l'article 8 de la Llei 22/2011, de manera que tot residu susceptible de valorització, es destinarà a aqueix fi.  
- Informe de 29 de novembre de 2016 en matèria d'inspecció pecuària referent al compliment de les mesures establides en la legislació sectorial en matèria d'instal·lacions porcines.  
- Informe de 31 de juliol de 2018, de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló que indica que el projecte requereix l'elaboració d'un pla de prevenció d'incendis forestals d'acord amb la normativa sectorial en la matèria.  
- Informe de 13 de març de 2019, de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló en matèria de prevenció d'incendis forestals del qual s'extrau el següent: «Les parcel·les afectades per l'explotació ramadera es localitzen en zona classificada com a terreny no forestal i se situen a menys de 500 m de terreny forestal, segons la cartografia del PATFOR.  
Segons el pla de prevenció de la demarcació de la Vall d'Alba per la parcel·la 310 del polígon 1 del terme municipal de Vilafamés discorre una àrea de tallafocs d'ordre 1 (...)».  
«El pla de prevenció d'incendis forestals presentat conclou que hi ha un camí de 4 m d'amplària que actuaria com a banda de decapatge, i que la totalitat de les parcel·les veïnes es troben cultivades amb garrofera de secà, sense presència d'estrat arbustiu als seus peus, amb amplis marcs de plantació (fcc 30-40 %), aquests cultius es consideren com discontinuïtat natural, per la qual cosa no és necessària cap actuació per a la creació d'àrea tallafocs perimetral.  
El pla de prevenció d'incendis forestals presentat preveu l'aplicació de les mesures contingudes en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o els seus voltants. No s'han inclòs mesures d'evacuació contra incendis forestals» (?).  
  
L'informe conclou favorable però condicionat a incloure en el pla de prevenció d'incendis forestals les mesures d'evacuació en cas d'incendi forestal.  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
A fi de motivar alguns dels punts dels condicionants ambientals de la present DIA, s'assenyala el següent:  
Les mesures proposades en l'estudi d'impacte ambiental es consideren adequades per a evitar impactes ambientals. No obstant això, en l'aspecte de gestió de purins ha d'incidir-se en la correcta gestió d'aquests i en aspectes del seu emmagatzematge exterior.  
La publicació de l'Ordre 10/2018, de 27 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, sobre la utilització de matèries fertilitzants nitrogenades en les explotacions agràries de la Comunitat Valenciana que conté en l'annex II el codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana (CBPACV) per a la protecció de les aigües contra la contaminació per nitrats, com a mesura de prevenció adequada per a evitar efectes sobre les aigües subterrànies, obliga els propietaris de les explotacions situades en zones vulnerables al compliment de l'annex III de l'ordre.  
  
En municipis situats en zones no vulnerables el CBPACV és voluntari. No obstant això, el seu compliment és una bona pràctica per a previndre impactes sobre aigües superficials i subterrànies, per això es considera que els condicionants ambientals de la DIA han d'instar-ne el compliment indicant com ha de procedir a realitzar-se aquesta adaptació.  
Els municipis amb parcel·les incloses en el pla de gestió de purins i situades en zones vulnerables són: Vilanova d'Alcolea, Cabanes, Catí, Vilafamés.  
D'altra banda s'aporten parcel·les dins del pla de gestió en municipis amb espais en Xarxa Natura 2000. En el cas de Vistabella tot el terme municipal està inclòs en Xarxa Natura 2000. Encara que aquesta gestió no té per què afectar la Xarxa, han de fixar-se mesures preventives sobre aquest tema.  
Altres municipis inclosos en el pla de gestió amb superfície inclosa en la Xarxa són Vilanova d'Alcolea (ZEPA Planiols-Benasc/ ZEC Serra d'en Galceran), Catí (LIC L'Alt Maestrat), Sierra Engarcerán (ZEC Serra d'en Galceran).  
En general i respecte a les parcel·les aportades en el pla de gestió, es detecten un gran nombre de parcel·les en terres arables. Ha de recordar-se que el nitrogen contingut en els purins passa ràpidament a formes minerals, per això mentre aquestes parcel·les no estiguen cultivades o hagen de cultivar-se, no haurà d'aplicar-se els purins en aquestes parcel·les.  
Respecte a l'emmagatzematge exterior de purins, els condicionants ambientals enunciaran les mesures a adoptar per a previndre contaminacions a les aigües i evitar pèrdues de nitrogen a l'atmosfera.  
Quant al patrimoni cultural valencià s'ha presentat el resultat de la prospecció arqueològica amb resultats negatius, per això s'estima que no hi ha impacte «a priori» sobre el patrimoni cultural si bé els resultats de l'estudi s'han de valorar per l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural.  
La resta de condicionants es referiran a aspectes que no han quedat prou detallats en l'estudi d'impacte ambiental o s'enumeren per a recordar el compliment de preceptes legals com ara el compliment de l'article 197 de la LOTUP referent a l'índex d'ocupació de totes les parcel·les que formen part de l'explotació.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i annex.1.h del Decret 162/1990.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d?«Ampliació d'explotació porcina de transició i engreix» a Vilafamés (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Patrimoni cultural:  
a) Amb anterioritat a l'autorització substantiva es presentarà la memòria arqueològica davant l'òrgan competent a fi d'obtindre l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià que el sentit del qual vincula la present declaració d'impacte ambiental.  
b) Si en el transcurs de les obres apareixen béns integrants del patrimoni cultural valencià, es paralitzaran les obres i es comunicaran les troballes a l'òrgan competent.  
2. Territori  
a) D'acord amb l'article 197 de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, almenys la meitat de la parcel·la haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i conservar el seu ús agrari rehabilitant els cultius que puguen haver sigut afectats per la realització de les obres.  
b) L'òrgan competent en matèria d'agricultura emetrà informe en relació al sòl no urbanitzable (article 201 de la LOTUP).  
3. Aigües superficials i subterrànies  
a) Les basses que contindran els purins hauran de comptar amb un resguard de 20-30 cm per a evitar sobreeiximents en cas de pluges.  
b) L'ús de purins en les anomenades «terres arables» segons SIGPAC, se cenyirà a les èpoques o anys en què aquestes parcel·les estiguen cultivades. En cas necessari s'ampliarà la base territorial de l'explotació.  
c) Es complirà el CBPACV que a cada moment es trobe en vigor i, tenint en compte que el pla de gestió de purins no és un document tancat, el promotor procedirà a modificar-lo progressivament per a la seua adaptació al codi conformement siga necessari.  
d) Com a part integrant del programa de vigilància ambiental anualment i de manera obligatòria el promotor remetrà a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb la seua adaptació al CBPACV.  
4. Emissions a l'atmosfera  
a) A fi de disminuir les emissions a l'atmosfera procedents dels purins s'haurà d'habilitar coberta fixa o flotant en les basses de purins.  
  
En la seua aplicació en camp i en els casos que siga possible a causa del tipus de cultiu existent, s'enterraran com més prompte millor.  
  
b) A fi de disminuir les emissions a l'atmosfera procedents dels animals i dels purins a l'interior de les naus s'utilitzaran pinsos adequats a l'edat dels animals, i es controlarà l'adequada ventilació de les naus a fi de disminuir temperatura i humitat a l'interior.  
  
5. Espais naturals protegits:  
En l'àmbit dels espais protegits Xarxa Natura 2000 s'extremaran les mesures d'aplicació en camp de purins cuidant que l'aplicació d'aquests no afecten directament o per escolament zones on hi haja vegetació natural o cursos permanents o temporals d'aigua.  
  
6. Riscos: el pla de prevenció d'incendis forestals es completarà amb la inclusió de les mesures d'evacuació en cas d'incendi forestal.  
  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018.  
  
València, 24 de maig de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 10 de juny de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.