Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9944, del 25-09-2024 (2024/9286)

RESOLUCIÓ d’11 de juny de 2024, del director general d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula un informe d’impacte ambiental del projecte de la planta solar fotovoltaica Villena V, en la parcel·la 122 del polígon 16 del terme municipal de Villena. Expedient: (3330191) 177/2023/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9944

Data del DOGV
:   25-09-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/9286

CVE
:   RAWZ-Q-5851-7301

Data del document
:   11-06-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * impacte ambiental

«Informe d’impacte ambiental

Expedient: (3330191) 177/2023/AIA.

Títol: Planta solar fotovoltaica Villena V.

Promotor: VF Renovables 4, SL.

Òrgan substantiu: Servici Territorial d’Indústria, Energia i Mines d’Alacant (ATALFE/2023/19/03).

Localització: parcel·la 122 del polígon 16 del terme municipal de Villena (Alacant).

Antecedents i tramitació administrativa

Amb caràcter previ a l’inici d’este expedient, el Servici Territorial d’Indústria, Energia i Mines d’Alacant (STIEM) va remetre una sol·licitud a fi de sotmetre el projecte de planta solar fotovoltaica Villena V (expedient 008/2022/AIA, amb referència ATREGI/2020/38/03) al procediment d’avaluació ambiental simplificada. Este projecte, amb la normativa que li és aplicable, requeria una DIC i estava sotmés a avaluació ambiental. Este òrgan ambiental va formular les consultes que preveu l’article 46 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental (a l’Ajuntament de Villena, a la Direcció General de Cultura i Patrimoni, a la Direcció General de Política Territorial i Paisatge i a la Subdirecció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental). Posteriorment, a causa de modificacions en el projecte, es va declarar produïda la pèrdua sobrevinguda de l’objecte del procediment d’avaluació d’impacte ambiental, i es va acordar l’arxivament de l’expedient 008/2022/AIA.

En data 27 d’octubre de 2023, l’STIEM va traslladar a este òrgan ambiental la sol·licitud d’avaluació d’impacte ambiental simplificada del projecte de planta solar fotovoltaica promoguda per VF Renovables 4, SL en la parcel·la 122 del polígon 16 del terme municipal de Villena (Alacant). A esta s’adjunten:

– Projecte tècnic (7 d’agost de 2023)

– Document ambiental (setembre de 2023)

– Estudi d’integració paisatgística (octubre de 2019) i annex complementari (octubre de 2023)

– Plànols

– Documentació complementària

Tal com establix l’article 46 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, este òrgan ambiental va consultar, en data 14 de novembre de 2023, l’Ajuntament de Villena, el Servei d’Infraestructura Verda i Paisatge i el Servei de Gestió Territorial. En data 4 d’abril de 2024, es va consultar la Subdirecció General del Medi Natural i el Servici de Patrimoni Cultural. Tenint en compte els informes recaptats en la tramitació de l’expedient 008/2022/AIA i els rebuts durant la tramitació d’este expedient, consten els documents següents:

– Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 21 de març de 2022, en el qual es comunica que no hi ha afecció als efectes patrimonials que preveu l’article 11 de la Llei 4/98, d’11 de juny, del patrimoni cultural valencià, si bé es farà el seguiment arqueològic dels moviments de terres en el moment de l’execució de les obres.

– Informe favorable del Servei de Planificació, de data 13 d’abril de 2022, condicionat al compliment de les al·legacions remeses per a la realització de l’informe en relació amb la carretera CV-81 de titularitat autonòmica. L’informe indica que els projectes constructius en les zones de domini públic i de protecció de la carretera CV-81, així com l’execució de les obres, les haurà d’autoritzar el Servei Territorial d’Obres Públiques d’Alacant.

– Informe favorable de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de data 8 de novembre de 2023 (rebut en este òrgan ambiental el 22 d’abril de 2024), condicionat al fet que es complisquen les mesures arreplegades en la separata dirigida a la Direcció General de Medi Natural i Animal sobre l’emplaçament del parc solar fotovoltaic sobre terreny no urbanitzable i connectat a xarxa d’alta tensió (de data 7 d’agost de 2023), i que es tinguen en compte totes les mesures arreplegades en l’informe d’eixa subdirecció general respecte a la vegetació, la fauna, les sendes homologades, els espais cinegètics, el tancat, el terreny forestal i el medi físic.

– Informe del Servei de Gestió Territorial de la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, de data 20 de desembre de 2023, que conclou que la instal·lació de la planta solar fotovoltaica i la seua infraestructura d’evacuació no es troben afectades per perillositat d’inundació ni per altres criteris territorials, d’acord amb el Decret llei 14/2020, i es considera viable, atés el Pla d’acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d’inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) i la resta de determinacions normatives aplicable i les cartografies oficials d’ordenació del territori.

– Informe del Servei de Paisatge i del Servei de Planificació territorial, de data 14 de maig de 2024, que informa favorablement en relació amb l’afecció a la infraestructura verda i, pel que fa al paisatge, s’emet un informe favorable, sempre que es complisquen les mesures d’integració paisatgística exposades en l’estudi d’integració paisatgístic i que s’incorporen totes les que es descriuen en l’informe.

La informació que conté l’expedient aporta elements de juí suficients per a continuar amb el procediment d’avaluació d’impacte ambiental simplificada.

Atés el criteri de l’Advocacia General de la Generalitat (ref. C/I/10950/2023 23479, de 27 d’octubre de 2023), esta resolució determina, als únics efectes ambientals, la conveniència de dur a terme l’actuació i les condicions en què s’ha de fer, sense que calga conéixer qüestions urbanístiques (inclusivament les relatives a l’atribució d’ús i aprofitament en sòl no urbanitzable) dirigides a l’òrgan substantiu.

Criteris ambientals

Per a l’emissió de l’informe d’impacte ambiental, de conformitat amb l’article 47 de la Llei 21/2013, s’han tingut en compte els criteris de l’annex III.

Característiques del projecte

El projecte promogut per VF Renovables 4, SL preveu l’execució i la posada en funcionament d’una planta solar fotovoltaica denominada Villena V, de potència instal·lada de 10 MWp, i d’una línia d’evacuació subterrània de 20 kV, en el terme municipal de Villena (Alacant). La potència màxima total dels mòduls fotovoltaics (pic) és de 10.045,2 kWp (en condicions estàndard).

El projecte preveu la instal·lació d’una planta generadora d’energia elèctrica formada per panells fotovoltaics de 550 Wp i centres de transformació, que es connecten mitjançant una línia elèctrica de 20 kV soterrada en rasa en el centre de seccionament situat en la planta fotovoltaica. L’estructura suport dels panells fotovoltaics es farà sobre uns perfils d’acer amb diferents tractaments superficials i se subjectaran directament al terreny mitjançant un sistema de clavat directe sense fonamentacions. Sobre estos suports aniran els panells amb una inclinació de 30° i orientats cap al sud. La subjecció del mòdul fotovoltaic a l’estructura metàl·lica es fa en quatre punts, mitjançant peces especials de fixació, les quals pressionen el mòdul contra el perfil a través de caragols. Cada grup generador fotovoltaic constarà d’un centre de mitjana tensió, amb el seu transformador respectiu i un inversor central amb diverses entrades per a les caixes de string.

La infraestructura d’evacuació associada a la planta solar consistix en centres de transformació connectats entre si i una línia subterrània de 796 m de longitud, de mitjana tensió a 20 kV (LSMT), amb un punt de connexió en la subestació elèctrica de Villena 20 kV.

La planta fotovoltaica es localitza en el terme municipal de Villena, 1,5 km a l’oest del nucli urbà i al sud del polígon industrial el Rubial, de manera que queda emmarcada al nord per la CV-81, al sud i a l’est per la CV-813, i a l’oest per l’AVE València-Alacant. La planta solar se situa en la parcel·la 122 del polígon 16 en el paratge denominat Los Cabezos, i la subestació se situa al sud del polígon industrial el Rubial. L’LSMT discorrerà de manera subterrània en sentit nord des de la parcel·la a on se situen les plaques, davall del camí municipal que es correspon amb la parcel·la 9.014 del polígon 16, continuarà per un altre camí municipal del mateix polígon per la parcel·la 9.009, creuarà en subterrani la CV-81 (polígon 8, parcel·la 9.016) i entrarà en la subestació El Rubial, a on seguirà el traçat descrit fins a l’edifici de cel·les de 20 kV.

L’àrea cadastral total vinculada és de 132.909 m², per la qual cosa el total de la superfície ocupada per la central solar fotovoltaica (perímetre del tancat) és de 83.536 m². Dins de la superfície del projecte, la superfície que no estiga ocupada per mòduls fotovoltaics es podrà utilitzar com a zona de pas i zona morta, i es correspon amb 13.784 m². Segons la seu electrònica del cadastre, tota la superfície cadastral en què se situa la planta fotovoltaica està destinada a ús agrari.

L’àmbit d’ubicació del projecte es troba en un ambient molt antropitzat, que es caracteritza per presentar cultius de regadiu i infraestructures associades, vivendes de segona residència i pujols guixencs prou transformats. Segons la cartografia del Sistema d’Informació de l’Ocupació del Sòl a Espanya per a la Comunitat Valenciana, tota la parcel·la en què es preveu situar la instal·lació solar es correspon amb un mosaic regular conformat per un 50 % de pasturatge, un 40 % de cultius herbacis diferents d’arròs (secà) i un 10 % de sòl nu. En l’actualitat, i segons s’aprecia en el visor cartogràfic, es tracta d’una zona de parcel·les antigues d’explotació agrària, algunes d’estes ermes o en abandó, i en les quals ha proliferat una vegetació natural de desenrotllament i port escassos.

La capacitat d’ús del sòl en l’àrea de projecte està, majoritàriament, qualificada de moderada de classe C, és a dir, sòls que presenten limitacions accentuades i susceptibles d’ús agrícola poc intensiu. Al seu torn, es distingix una zona al sud-est qualificada de baixa de classe D. Es tracta de sòls amb limitacions permanents de tanta intensitat i gravetat que dificulten la seua dedicació agrícola i, en general, suposen un gran impediment per a nombrosos usos.

Segons la informació cartogràfica IDEV, es pot accedir tant a la parcel·la com a la subestació per diferents camins, tots estos aptes per al trànsit de vehicles. Un dels accessos a la planta solar fotovoltaica es pot fer eixint de Villena per la carretera CV-813 en sentit sud-oest, després d’1,7 km es gira lleugerament a la dreta pel camí de Sax a Caudete i s’accedix a la parcel·la en què se situa la planta solar. L’altre accés es produïx eixint de Villena per la CV-81 en sentit oest, i poc abans del punt quilomètric 44 m (a l’altura de la subestació) es gira cap a l’esquerra pel camí de Los Yesares, que dona accés a la parcel·la.

Els terrenys afectats per la instal·lació solar fotovoltaica se situen en una zona bastant plana, amb una lleugera inclinació cap al sud. Es durà a terme un condicionament del terreny mitjançant desbrossament, sense que afecte zones de regeneració natural d’espècies arbòries, les fonamentacions es faran mitjançant clavament, l’obertura de rases serà d’una profunditat no superior a 1,5 m per a la conducció del cablejat d’interconnexió entre els equips elèctrics de les instal·lacions, la construcció de vials interiors i les obres de drenatge. Tant en la zona nord com en la zona oest del recinte es localitzen dos plataformes a una cota superior al conjunt dels terrenys. Per tant, l’únic moviment de terres previsible consistirà a condicionar estes plataformes amb la resta de la superfície, sense alterar els corrents ni els pendents generals de les parcel·les, de manera que es mantindrà l’orografia actual del terreny i s’hauran de canalitzar mitjançant una xarxa de drenatges els escolaments en les zones a on estan perquè puguen erosionar el terreny. El moviment de terres es reduirà i s’haurà d’utilitzar únicament material procedent del mateix recinte per al condicionament morfològic de la instal·lació. El material extret s’utilitzarà com a rebliment, i així s’evitaran excedents.

Una vegada finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, que s’estima de 30 anys, s’hauran de dur a terme una sèrie d’actuacions de desmantellament dels elements instal·lats, i evitar en la mesura que siga possible el moviment de terres i retirar qualsevol estructura, fonamentació o un altre element permanent.

Característiques de l’impacte potencial

Les accions del projecte productores d’impactes són:

– Fase d’implantació: desbrossament de vegetació, transport i apilament de materials, moviments de terres, instal·lació i muntatge, rases, construcció de l’LSMT i neteja del terreny.

– Fase d’explotació: funcionament i producció d’energia, elevació d’energia, evacuació d’energia i labors de manteniment.

– Fase de desmantellament, restauració i abandó: desmantellament de les instal·lacions, neteja, adequació del terreny i restauració.

Els impactes més forts sobre l’atmosfera es produiran durant les fases d’implantació i de desmantellament. En la fase de construcció, les afeccions es deuen al moviment de terres (condicionament de camins, col·locació de rases), que generarà emissions de pols i partícules en suspensió, i a l’eliminació de la vegetació (en la zona de clavament, de vials i de rases). D’altra banda, l’ús de maquinària en les tasques de construcció pot generar possibles emissions de contaminants i soroll. Estos efectes seran negatius i directes sobre l’atmosfera, però es tracta d’efectes puntuals, reversibles (ja que les partícules de pols se sedimenten) i recuperables (amb l’aplicació de les mesures correctores), perquè se circumscriuen al període de construcció. Tant en la fase d’implantació com durant l’explotació, els impactes estaran més relacionats amb la possible contaminació del sòl i de la hidrogeologia, a conseqüència de fugues o abocaments accidentals d’oli i hidrocarburs procedents de la maquinària i els vehicles. El risc de contaminació de les aigües a causa d’abocaments accidentals es considera poc probable i, en cas d’haver-hi residus perillosos, estos es gestionaran de manera adequada mitjançant un gestor autoritzat. Es considera que no s’afecta el traçat de llits públics, encara que sí que s’afecta lleugerament la xarxa de drenatge natural. Durant la fase d’explotació, els efectes seran de caràcter puntual i es generaran a conseqüència de les activitats de manteniment de la instal·lació.

Segons la informació cartogràfica IDEV, en l’àmbit de la planta fotovoltaica, la línia d’evacuació i la subestació elèctrica, hi ha un risc d’erosió actual baix-mitjà amb pendents reduïts i un risc d’erosió potencial mitjà-alt (fins a 200 t/ha/any). Encara que el promotor considera els impactes del sòl com a lleus, cal ressaltar que, segons indica la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental en el seu informe, es localitzen puntualment pendents superiors al 50 % en els abancalaments.

Segons establix el Pla d’acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana i es mostra en el visor de l’Institut Cartogràfic Valencià, la planta solar fotovoltaica no afecta directament cap forest d’utilitat pública ni terreny forestal, encara que la parcel·la 122 del polígon 16 confina amb terreny forestal per l’oest. Pel que fa a la línia, esta discorre parcialment per terreny forestal i coincidix amb el traçat d’un camí local. A causa de les característiques de la línia, que discorre subterrània, es duran a terme les obres i els apilaments en la caixa del camí, i s’evitarà en tot moment afectar la vegetació forestal. En la documentació aportada es descriu una eliminació parcial de la vegetació, sense dur a terme desbrossaments totals de grans superfícies, i només afectarà la zona de clavats de les infraestructures, els vials i les rases. Els efectes es mitigaran mitjançant la restauració de la zona afectada, com poden ser les rases, amb espècies vegetals de port herbaci o matoll.

Tant la planta com la seua línia d’evacuació es localitzen en l’àmbit del vedat de caça menor denominat Club de caçadors de Villena (matrícula A-10649).

El projecte no se situa en l’àmbit de cap espai de la Xarxa Natura 2000, ni de cap espai natural protegit dels que arreplega la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d’espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. En l’àmbit del projecte no hi ha corredors territorials, paisatges de rellevància regional o altres espais d’infraestructura verda a escala regional.

Quant a les vies pecuàries, a l’oest de la planta es localitza la Cañada Real de Almansa cap a Collado de Salinas, amb 75 m d’amplària, que queda fora de l’àmbit d’afecció de la parcel·la en què se situaran els mòduls fotovoltaics. L’activitat respectarà les amplàries legals i les zones de protecció i domini públic establides, i es pren en consideració el que s’establix en la Llei 3/2014, d’11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.

Pel que fa a les sendes, la planta i un tram de la línia d’evacuació es localitza pròxima a la senda denominada Ruta de los Hornos de Yeso (SL-CV-86) i a la senda sobre la Via Augusta creada a partir del traçat de la Via Augusta. Si es produïra qualsevol afecció a la senda, s’haurà d’acomplir la normativa sectorial aplicable.

Després de consultar la quadrícula UTM 1 x 1 km de la Comunitat Valenciana i les zones limítrofes del banc de biodiversitat, en l’àmbit de la planta solar fotovoltaica i la seua línia d’evacuació figuren espècies de flora prioritàries com ara la milenrama cotonosa (*Achillea santolinoides*), espècie protegida no catalogada de l’annex II del Catàleg valencià d’espècies de flora amenaçada; la fèrula de loscos (*Ferula loscosii*), espècie vulnerable de l’annex Ib del catàleg citat, i les mosques grosses (*Himantoglossum robertianum*). Segons indica l’informe en matèria de medi natural, la milenrama cotonosa es troba actualment en seguiment en la parcel·la 109 del polígon 16, per la qual cosa es duran a terme prospeccions botàniques prèvies a l’inici de les obres per a cerciorar-se que no s’afecta cap espècie protegida. Estes prospeccions s’hauran de fer en època vegetativa adequada i, en cas de localitzar-se’n algun exemplar, se senyalitzarà, de manera que s’evitaran ocupacions temporals o el pas de maquinària que puga afectar-lo. Serà aplicable el Decret 70/2009, que prohibix l’arreplega, la tala, la mutilació, l’arrancada o la destrucció en la naturalesa de tots els tàxons protegits i qualsevol afecció al seu hàbitat, així com la prohibició de l’ús d’herbicides. En l’àmbit de la línia d’evacuació, es localitza la fèrula de loscos i les mosques grosses, espècie protegida no catalogada de l’annex II del Catàleg valencià d’espècies de flora amenaçada. No obstant això, com que la línia discorre soterrada per un camí existent, el promotor assegura que la vegetació no es vorà afectada.

Pel que fa a la fauna, no es localitza cap espècie de fauna prioritària en l’àmbit d’actuació. Els impactes generats sobre la fauna són negatius, puntuals i temporals durant la fase d’implementació i de manteniment, perquè les actuacions es fan en un temps determinat per zones i en horari diürn. Durant la fase d’explotació, la fauna tornarà a la zona a conseqüència de l’absència de persones i soroll. Segons informa la Subdirecció General en matèria de medi natural, es registra pròxima a la planta fotovoltaica (vessant est de la serra La Serrata) una zona de nidificació de l’àguila reial (*Aquila chrysaetos*), amb activitat intermitent en els últims anys segons les dades de què disposa el Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000.

No s’observa afecció a escala 1:10.000 a hàbitats protegits de l’annex IV del Decret 70/2009, de 22 de maig. A escala 1:50.000, en l’àmbit del projecte hi ha dos hàbitats prioritaris segons la directiva europea: 6220\* zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea i 1520\* vegetació gipsícola ibèrica (*Gypsophiletalia*). Per tot això, amb la finalitat d’evitar l’afecció a l’ecosistema, s’intentarà conservar la capa herbàcia i no remoure el substrat a l’hora d’instal·lar els punts de subjecció per a cada mòdul fotovoltaic, i es limitarà el desbrossament als punts concrets en què es durà a terme l’obertura de rases, els vials interiors o els centres de transformació.

El projecte de la planta solar fotovoltaica afecta la zona de protecció de l’avifauna per línies elèctriques inclosa en la Resolució de 6 de juliol de 2021, de la Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s’amplien les zones de protecció de l’avifauna contra la col·lisió i l’electrocució. No obstant això, atés que la línia d’evacuació que es projecta és subterrània, no hi ha risc de col·lisió i electrocució.

El tancat perimetral serà de tipus cinegètic amb una obertura inferior de dimensions suficients per a garantir el pas d’animals, i ha de complir el que s’establix en la normativa vigent per la qual es regulen les condicions per a la instal·lació, modificació i reposició de tancaments cinegètics i no cinegètics a la Comunitat Valenciana. En matèria de paisatge, cal destacar el que s’indica en l’informe en relació amb l’impacte visual, que descriu que la línia de tancat s’emplaçarà entre l’arbratge perimetral i la instal·lació, i que la plantació vegetal es farà en el límit en contacte amb el camí de Sax a Caudete.

Els impactes sobre el paisatge són generalment visuals i fruit de la percepció de l’observador, els quals afecten la qualitat i fragilitat de l’escena. L’estudi d’integració paisatgístic (EIP) analitza les vistes des de diversos punts d’observació: el castell de la Atalaya, la instal·lació industrial, la Via Verda del Xitxarra, les sendes (SL-CV-86 i PR-CV-197), un punt per a on passa el ferrocarril València-Alacant i les carreteres principals (CV-81 i CV-813). Segons s’indica en l’annex complementari a l’EIP, es crearà una pantalla vegetal per a esmorteir l’impacte visual de les instal·lacions i mantindre la integritat del paisatge. Esta, a més, servirà de corredor per a la fauna i facilitarà la connectivitat entre els hàbitats de la zona. Pel que fa a la vegetació, l’informe del Servei de Paisatge indica que les espècies hauran de ser autòctones i que, d’acord amb el que s’establix en el pla de mesures d’integració paisatgística, d’una banda, s’haurà de mantindre la massa arbòria existent a l’est de la instal·lació i, d’altra banda, s’haurà d’incorporar massa nova d’arbres en continuació amb la preexistent, per la qual cosa se seguirà un patró de plantació similar. L’informe emés per la DGMN considera que, en nom de crear un espai més biodivers i naturalitzat per a la fauna local, la pantalla vegetal hauria d’incloure alguna espècie forestal o agrícola diferent del xiprer i el pi blanc. En eixe sentit, l’informe en matèria de paisatge destaca que les espècies que s’incorporaran han de ser les que es troben presents en l’entorn, sense admetre l’ús de xiprers en les plantacions. Així mateix, especifica que el tancat s’ajustarà al patró parcel·lari preexistent en el límit en contacte amb el camí de Los Yesares, que s’evitarà la conformació d’espais residuals exteriors a la instal·lació i que es presentarà alternança de plens-buits en la plantació situada en el límit oest (en contacte amb el camí de Los Yesares).

El municipi de Villena queda inclòs en la llista de municipis afectats per danys per població de conills, per la qual cosa s’han de complir les mesures de control que disposa la Resolució del 31 d’agost de 2020, del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental, per la qual s’actualitza l’annex de l’Orde d’11 de juny de 2009, de les directrius extraordinàries per a l’aprofitament, la gestió i el control del conill de muntanya, amb especial consideració de l’article 14 d’esta.

La instal·lació se situa en sòl classificat com a sòl no urbanitzable comú (SNU-C), encara que al sud de la parcel·la limita amb sòl no urbanitzable protegit (SNU-P). Quant a la línia d’evacuació, discorrerà principalment per SNU-C, i només un tram xicotet abans de l’entrada en el polígon industrial travessa una zona xicoteta catalogada com a SNU-P, segons el Pla general d’ordenació urbà (PGOU) de Villena.

El document ambiental analitza dos alternatives de localització de la planta solar fotovoltaica i l’alternativa zero, la qual es descarta perquè no comporta l’augment d’energia elèctrica procedent d’energies renovables. Totes estes se situen en àmbits que no es veuen afectats per figures de protecció ambiental i allunyades del mar, per la qual cosa es minimitza el risc per la corrosió de les infraestructures, però amb línies d’evacuació de traçat i longitud diferents. S’opta per l’alternativa de menys afecció potencial, que presenta les característiques següents: una gran proximitat a la subestació elèctrica ST Villena, per la qual cosa la línia d’evacuació suposarà menys afeccions al medi natural; l’orografia més favorable, cosa que reduïx els moviments de terra necessaris per al seu condicionament; la proximitat de l’activitat a xarxes d’infraestructures ja existents, de manera que l’emplaçament és accessible des del camí de Sax a Caudete, que connecta amb la carretera local CV-813, i una conflictivitat mediambiental molt baixa, ja que l’emplaçament està pròxim a una zona industrial i allunyada dels nuclis més susceptibles de deterioració. Els terrenys seleccionats pertanyen al peticionari, amb la qual cosa s’assegura la disponibilitat de terrenys en els voltants de l’ST Villena. Una vegada analitzades estes tres alternatives, el promotor considera la primera alternativa com la més adequada des del punt de vista ambiental, ja que presenta una superfície suficient i adequada per a dur a terme l’activitat.

Segons l’estudi d’inundabilitat presentat pel promotor, hi ha una sèrie de llits pròxims a la parcel·la d’estudi, com ara la rambla del Cementerio, el barranc de la Derecha o la rambla del Conejo. El riu Vinalopó no afecta l’àmbit d’estudi, però al nord-oest de Villena es troba la vall de Beneixama, que arreplega el flux generat per les serres que l’envolten. De conformitat amb l’informe emés pel Servei de Gestió Territorial, i d’acord amb la cartografia del PATRICOVA, l’àmbit de l’actuació es troba parcialment afectat per perillositat d’inundació d’origen geomorfològic, no està estudiat en el Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZY) i es troba allunyat de llits públics i, per tant, fora de la seua zona de policia. Després de l’anàlisi dels resultats i la cartografia d’inundació obtinguda, es verifica que la parcel·la objecte d’estudi no presenta inundabilitat per a cap dels períodes de retorn estudiats. Així mateix, vists els resultats de l’estudi, i de conformitat amb l’organisme de conca, es determina que la representació dels calats de la cartografia aportada és suficient per a discernir que les afeccions d’inundabilitat no tenen incidència en la planta i que la seua implantació no suposa un increment de la vulnerabilitat, ni incidència sobre tercers.

Els impactes sobre el patrimoni cultural deriven de l’existència d’elements patrimonials. Consultades les bases de dades cartogràfiques, s’ha detectat en els voltants de la superfície ocupada per la instal·lació la presència de jaciments arqueològics catalogats que poden ser potencialment destruïts o danyats per les activitats que es volen dur a terme. Destaquen la cova de Las Lechuzas, les coves del Alto núm. 1 i núm. 2, la cova de Las Delicias, Cabezo Redondo i Terlinques. Pel que fa als béns d’interés cultural, cal citar el castell de la Atalaya, l’església arxiprestal de Santiago i l’església de Santa Maria (antiga mesquita àrab), el palau municipal i la plaça Major (la més antiga de la ciutat d’origen medieval). Els béns etnològics localitzats són els forns d’algeps o la séquia del Rey. Segons l’informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni emés el 21 de març de 2022, des de la consideració del patrimoni arqueològic, no hi ha afecció, si bé es proposa el seguiment arqueològic dels moviments de terres en el moment de l’execució de les obres.

Conclusió

El projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requerix cap avaluació d’impacte ambiental ordinària.

Consideracions jurídiques

El projecte de la instal·lació del parc solar fotovoltaic Villena V, de 10 MWp, i la seua infraestructura d’evacuació associada, situat en la parcel·la 122 del polígon 16, en la partida Los Cabezos del terme municipal de Villena (Alacant), constituïxen un supòsit d’avaluació d’impacte ambiental simplificada, d’acord amb l’article 7.2 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre, en concordança amb el grup 4, epígraf i i b, de l’annex II.

L’expedient ha seguit el tràmit d’avaluació d’impacte ambiental simplificada, que preveu la secció 2a, capítol 2, del títol II de la Llei 21/2013.

L’article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d’aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en l’avaluació ambiental estratègica i l’impacte ambiental, inclosos els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tot el que s’ha exposat, a proposta del Servei d’Avaluació d’Impacte Ambiental, i amb el vistiplau del subdirector general d’Avaluació Ambiental i Paisatge, amb l’ús de les atribucions que tinc,

RESOLC

*Primer*

Estimar que el projecte de la planta solar fotovoltaica Villena V, de 10 MWp, i la seua infraestructura d’evacuació associada en el terme municipal de Villena no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requerix una avaluació d’impacte ambiental ordinària, sempre que s’ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes d’este informe, en particular:

i) Condicions generals

1. El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores que es preveuen en el document ambiental, el projecte tècnic, els informes sectorials i la resta de documentació que consta en l’expedient, mentres no contradiguen el que establix esta resolució.

2. Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que siga aplicable, i que afecte els elements del medi que arreplega esta resolució.

3. S’ha d’incorporar al disseny del projecte el condicionat i les mesures correctores establides en els informes dels òrgans competents en matèria d’ordenació del territori i paisatge, i en matèria de medi natural, que s’exposen en el cos de la declaració. Estes mesures i condicions s’hauran d’incorporar al projecte d’execució en la memòria, els plànols i el pressupost, per a l’execució real i efectiva, i les verificarà l’òrgan substantiu en fases posteriors de la tramitació, prèviament a l’autorització de l’explotació.

ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius:

4. Si durant l’execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, del patrimoni cultural valencià.

5. Atesa la localització del projecte, s’ha de complir el que disposa el plec general de normes de seguretat en prevenció d’incendis forestals que s’han de tindre en compte en l’execució d’obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.

6. Pel que fa a l’afecció a vies pecuàries, es garantirà la seua continuïtat i si es produïx qualsevol afecció a estes, serà d’acord amb les condicions de l’òrgan competent en la matèria segons la Llei 3/2014, d’11 de juliol, de vies pecuàries.

7. Es desconeix el volum d’aigua necessari per a les operacions de manteniment i neteja dels panells fotovoltaics, i d’a on es preveu el proveïment. No obstant, l’ús d’aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o concessió de l’organisme de conca.

8. Per a reduir l’erosió hídrica de la pluja i mantindre l’estrat en les condicions adequades per a una infiltració bona, s’ha de fer el mínim moviment de terres i compactat de sòl, segellar la mínima superfície de terreny possible, mantindre la vegetació existent en les zones no ocupades pels mòduls i plantar vegetació anàloga a l’existent amb inclusió d’espècies arbustives i arbòries. S’aplicaran mesures correctores per a evitar l’erosió dels sòls nus.

9. S’ha de disposar de zones impermeabilitzades i d’un sistema d’arreplega de possibles fugues d’olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l’execució de l’obra. Els residus generats s’han de gestionar segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat; s’han d’establir les zones d’arreplega de residus i no s’han d’apilar en zones amb pendents elevats o amb perillositat d’inundació.

10. Els sòls i altres materials naturals excavats durant les activitats de construcció, en el cas que no s’utilitzen en la mateixa obra, els gestionarà el gestor autoritzat.

11. No es poden fer servir herbicides, plaguicides, insecticides, rodenticides o altres productes químics que, per les seues característiques, provoquen pertorbacions en els sistemes vitals de la fauna. Tampoc s’ha d’utilitzar en el procés de neteja dels mòduls fotovoltaics cap classe de sabó, dissolvent o substància que puga contaminar el sòl o l’aqüífer.

12. El tancat perimetral s’ha d’ajustar al que disposa el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s’establixen les condicions dels tancaments en el medi natural i dels tancaments cinegètics. A més, per a evitar la col·lisió d’aus contra el tancat de la planta solar, s’han de col·locar plaques metàl·liques o d’un material plàstic fabricat en poliestiré o similar, de color blanc i acabat mat de 20 × 20 cm (o 25 × 25 cm), que s’hauran de situar en els espais entre suports.

13. L’emissió de l’autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor a desmantellar-la, en les condicions proposades en el Pla de desmantellament de la instal·lació i de restauració del terreny i de l’entorn.

iii) Condicions al Programa de vigilància ambiental

14. Les accions que s’inclouen en el Programa de vigilància i seguiment ambiental s’hauran de documentar a l’efecte d’acreditar l’adopció i l’execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l’eficàcia d’estes. La documentació haurà d’estar a la disposició de les autoritats competents.

*Segon*

D’acord amb el que preveu l’article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:

A. L’informe d’impacte ambiental es publicarà en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, sense perjuí de publicar-lo en la seu electrònica de l’òrgan ambiental.

B. L’informe d’impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d’este informe, llevat que s’acorde la pròrroga de la vigència de l’informe d’impacte ambiental.

C. L’informe d’impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa o judicial contra l’acte, si és el cas, d’autorització del projecte.

*Tercer*

L’òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d’autoritzar o denegar el projecte, en els termes que preveu l’article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.»

  

València, 11 de juny de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental