Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8164, del 07-11-2017 (2017/9397)

ORDRE 28/2017, d'11 d'octubre, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual s'aproven els plans de recuperació de les espècies de fauna en perill d'extinció arpella de marjal, bitó, rosseta i teuladí de canyar.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2017/10/11/28/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   8164

Data del DOGV
:   07-11-2017

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2017/9397


Data del document
:   11-10-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * protecció de la fauna
    * legislació

ORDRE 28/2017, d'11 d'octubre, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual s'aproven els plans de recuperació de les espècies de fauna en perill d'extinció arpella de marjal, bitó, rosseta i teuladí de canyar. [2017/9397]  
PREÀMBUL  
  
El Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desenvolupament del Llistat d'espècies silvestres en règim de protecció especial i del Catàleg espanyol d'espècies amenaçades inclou en el seu annex únic, entre altres, les següents espècies valencianes de fauna silvestre, a les quals adscriu a la categoria d?«En perill d'extinció» del Catàleg espanyol d'espècies amenaçades: bitó (Botaurus stellaris), teuladí de canyar (Emberiza schoeniclus subsp. whiterbyi) i rosseta (Marmaronetta angustirostris). El reial decret esmentat desenvolupa les previsions per a la protecció d'espècies contingudes en la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat.  
Per la seua banda, el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, en la seua versió actualitzada per l'Ordre de 6/2013, de 25 de març, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, per la qual es modifiquen els llistats valencians d'espècies protegides de fauna i flora, també inclou en el seu annex IV davall tal categoria aquestes espècies, en concordança amb la normativa nacional.  
D'altra banda, l'arpella de marjal (Circus aeruginosus), encara que no es troba inclosa en el Catàleg espanyol d'espècies amenaçades, es troba inclosa en l'annex IV del Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, també en la categoria «En perill d'extinció».  
Conforme a l'article 4 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada, i s'estableixen categories i normes per a la seua protecció, la inclusió d'una espècie, subespècie o població en la categoria «En perill d'extinció» comporta la posterior redacció d'un pla de recuperació. El contingut dels plans de recuperació en l'àmbit de la Comunitat Valenciana va quedar fixat pel Decret 21/2012, de 27 de gener, del Consell, que regula el procediment d'elaboració dels plans de recuperació i conservació d'espècies catalogades de fauna i flora silvestres. Segons el seu article 3, els plans constaran d'una norma d'aprovació i protecció dels exemplars i els hàbitats, a publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (art. 3.1.a), i d'un document tècnic accessible per internet (art. 3.1.b).  
El bitó es va extingir com a nidificant a la Comunitat Valenciana cap a mitjans del segle passat. Actualment hi ha cites de l'espècie únicament durant la hivernada o en pas migratori, sense evidències clares de reproducció fins a la data.  
L'arpella de marjal era nidificant habitual de les zones humides de la Comunitat Valenciana fins a la seua desaparició en els anys 80 del passat segle. L'any 2000 reapareix en el Parc Natural del Prat de Cabanes - Torreblanca, comprovant-se des de llavors la seua reproducció fins en cinc zones humides diferents més (Parc Natural de l'Albufera, LIC Marjal de la Safor, Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva, ZEPA Marjal dels Moros i embassament d'Embarcadors), amb un màxim de 10 parelles l'any 2014.  
El teuladí de canyar es distribuïa com a reproductor per les zones humides de la Comunitat Valenciana fins al seu declivi en la dècada dels 80. En aquests últims anys únicament s'han registrat indicis de reproducció en el Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva (la màxima presència és de 5 mascles territorials en 2005).  
La població reproductora de rosseta es concentra en els parcs naturals del Fondo i de les Salines de Santa Pola, amb presència esporàdica en altres zones humides com el Parc Natural de l'Albufera, la ZEPA Marjal dels Moros o el LIC Marjal de la Safor. La mitjana anual de parelles nidificants a la Comunitat Valenciana ha sigut de 10 per al període 2011-2015.  
La Generalitat desenvolupa accions de conservació en zones humides amb aquestes espècies.  
D'aquesta manera, atés que en els tràmits efectuats s'ha observat el que disposa l'article 43 de la Llei 5/1983, del Consell, en la redacció realitzada per la Llei 12/2007, de 20 de març, de la Generalitat; en el Decret 24/2009, de 13 de febrer, del Consell sobre la forma, l'estructura i el procediment d'elaboració dels projectes normatius de la Generalitat i s'ha obtingut informe de l'Advocacia de la Generalitat. Igualment s'ha actuat de conformitat amb els principis de bona regulació aplicables a les normatives de les administracions públiques establits en la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques. En aquest sentit, la present Ordre està justificada per una raó d'interès general (la protecció de les esmentades espècies de fauna silvestre adscrites a la categoria d?«En perill d'extinció»), es basa en una identificació clara dels fins perseguits (l'aprovació d'un pla de recuperació per a cadascuna de les espècies esmentades complint el que disposa l'article 4 del Decret 32/2004), és l'instrument més adequat per a aconseguir aqueixos fins, conté la regulació imprescindible per a atendre la necessitat a cobrir i no hi ha altres mesures menys restrictives de drets o que imposen menys obligacions. Així mateix, s'adapta als principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica i transparència.  
Per tot l'anterior, a proposta de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental i en virtut de les facultats que em confereix l'article 28 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, el Decret 7/2015, de 29 de juny, del president de la Generalitat, pel qual determina les conselleries en què s'organitza l'administració de la Generalitat, així com de conformitat amb el que disposa el Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, del Consell, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana,  
  
ORDENE  
  
Article 1. Objecte  
L'objecte d'aquesta ordre és aprovar els plans de recuperació de l'arpella de marjal, bitó, rosseta i teuladí de canyar a la Comunitat Valenciana, conformats per les normes de protecció dels exemplars i els hàbitats que s'estableixen en els articles següents i pels denominats documents tècnics, accessibles en l'adreça d'internet http://www.agroambient.gva.es/web/biodiversidad/planes-de-recuperacion.  
  
  
Article 2. Àmbit d'aplicació  
L'àmbit d'aplicació dels plans de recuperació que s'aproven per mitjà d'aquesta ordre és tot el territori de la Comunitat Valenciana pel que fa a la protecció d'exemplars.  
Respecte a la protecció de l'hàbitat, d'acord amb l'article 4 del Decret 21/2012, en els annexos I al IV queden definides les respectives àrees de conservació i àrees de recuperació.  
  
Article 3. Objectius comuns i particulars dels plans de recuperació  
Són objectius dels plans de recuperació per a les espècies considerades en aquesta ordre els següents:  
1. Objectius comuns: aconseguir els valors poblacionals que justifiquen el pas de les espècies de la categoria d?«En perill d'extinció» a la categoria de «Vulnerable».  
2. Els objectius particulars per a cada espècie són:  
2.1. Per a l'arpella de marjal es considerarà suficient l'establiment, durant cinc anys consecutius d'un total de 20 parelles reproductores repartides, com a mínim, en cinc de les seues àrees de conservació o de recuperació.  
2.2. En el cas del bitó, l'objectiu és aconseguir que aquesta espècie s'establisca com a nidificant en les seues àrees de recuperació, durant almenys cinc anys consecutius.  
2.3. Respecte a la rosseta, es persegueix que la seua distribució com a nidificant incloga almenys cinc de les àrees de conservació o de recuperació de l'espècie, amb un mínim de 100 parelles reproductores en conjunt, durant cinc anys consecutius.  
2.4. Finalment, per al teuladí de canyar, es considerarà prou l'establiment, durant cinc anys consecutius, de 10 parelles repartides, com a mínim, en dues de les seues àrees de conservació o de recuperació.  
3. L'acreditació de la consecució dels objectius establerts en els plans de recuperació correspon a la direcció general competent en matèria de biodiversitat.  
  
Article 4. Mesures directes de protecció de les espècies  
1. Per a la protecció de les espècies considerades en aquesta ordre seran aplicables les prohibicions i limitacions contingudes en l'article 9 del Decret 32/2004, de 27 de febrer.  
2. La direcció general amb competències en biodiversitat, amb la col·laboració que vinga d'altres entitats en cas necessari, desenvoluparà les activitats següents:  
a) Foment de l'adquisició de terrenys amb presència regular de rosseta en les àrees de conservació i recuperació d'aquesta espècie.  
  
b) Prohibició de l'activitat cinegètica en les finques de titularitat pública localitzades en les àrees de conservació i recuperació de la rosseta.  
c) Enfortiment dels sistemes de control existents sobre l'activitat cinegètica en les àrees de conservació i recuperació de la rosseta i de l'arpella de marjal.  
d) Elaboració d'un protocol que permeta el retard de l'obertura de la veda en les finques privades dels parcs naturals del Fondo d'Elx i les Salines de Santa Pola, en cas de detectar-se concentracions significatives de rosseta en els dits espais. En aquest sentit es valorarà la compensació per pèrdua de dies hàbils de caça per mitjà d'un increment d'aquests durant el període en què aquesta activitat està permesa. Així mateix, es promourà la realització de controls periòdics de les peces abatudes en les zones humides sud-alacantines durant les tirades, per tal d'avaluar l'efecte d'aquesta activitat en les poblacions de rosseta.  
  
e) Desenvolupament d'un protocol d'actuació davant d'episodis de mortalitat massiva d'aus aquàtiques en zones humides contemplades en la present Ordre, establint-se una xarxa d'alerta per a la retirada i gestió dels cadàvers i/o exemplars malalts. En aquesta xarxa d'alerta haurà d'incloure's a societats de caçadors o altres entitats interessades en la conservació d'aquesta espècie amenaçada.  
f) Promoció de programes per a la detecció i solució de problemes que afecten puntualment les espècies incloses en aquesta ordre, entre elles:  
- la localització i correcció efectiva de les línies elèctriques de major perillositat ubicades en les àrees de conservació i recuperació de l'arpella de marjal. També s'hauran de realitzar prospeccions de busca d'exemplars de bitós i altres aus aquàtiques mortes en la contornada dels estesos elèctrics del Parc Natural de l'Albufera, per tal d'aproximar-se al vertader abast d'aquesta causa de mortalitat; i  
  
- el control de l'afecció per espècies depredadores, en particular de la rata terrosa (Rattus norvegicus), en les àrees de conservació del teuladí de canyar.  
g) Regulació de l'accés de visitants o usuaris a les zones de reproducció de les espècies considerades en aquesta ordre entre l'1 de març i el 15 de juliol.  
h) Seguiment poblacional de les espècies considerades en aquesta ordre, amb censos coordinats en les zones humides de la Comunitat Valenciana, com a mínim, durant la temporada de cria i el període d'hivernada.  
i) Accions de conservació ex-situ:  
- Respecte a la rosseta, es potenciarà el programa de cria en captivitat i reintroducció/reforçament poblacional, seguint els criteris i recomanacions establits pels diferents organismes nacionals i internacionals. El programa esmentat serà executat per la direcció general competent en biodiversitat.  
- Respecte al teuladí de canyar, si bé no s'estima oportuna la realització d'un programa de reintroducció, es considerarà necessari realitzar experiències de reproducció en captivitat i/o translocació d'exemplars per si la pràctica citada fóra necessària en el futur.  
En aquest últim cas, el programa de cria en captivitat i reintroducció serà executat per la direcció general competent en biodiversitat, o podrà ser autoritzat a altres entitats, d'acord a l'article 9 del Decret 21/2012, de 27 de gener, del Consell, sempre que la memòria tècnica i la disponibilitat pressupostària avalen la seua viabilitat, havent d'adherir-se al pla de recuperació de l'espècie i establir terminis i objectius concrets que puguen ser avaluats.  
  
Article 5. Mesures de restauració o conservació de l'hàbitat  
1. La direcció general competent en biodiversitat, amb la col·laboració dels propietaris de finques privades de caça, societats de caçadors, ONGs i d'altres entitats entre les finalitats de les quals figuren la conservació i protecció de la fauna i flora, en cas necessari, desenvoluparà les activitats següents:  
a) Foment de programes de maneig i restauració de l'hàbitat en les àrees de conservació i de recuperació de la rosseta.  
b) Dinamització d'acords amb persones i/o entitats (tant públiques com privades) que gestionen terrenys en les àrees d'aplicació d'aquesta ordre, amb especial interès en les àrees de conservació de la rosseta i en les àrees de recuperació del bitó. L'objecte dels acords esmentats serà:  
  
- El manteniment de cabals ecològics i qualitat de les aigües suficients per a la conservació d'aquestes espècies.  
- La conservació o restauració ambiental dels terrenys esmentats.  
c) Control dels nivells hídrics en les àrees de conservació de l'arpella de marjal, de la rosseta, del teuladí de canyar i en les àrees de recuperació del bitó. Es mantindran els nivells d'aigua adequats per a aquestes espècies durant el període reproductor, des de l'1 de març fins al 15 de juliol. En les àrees de conservació de la rosseta s'establirà un protocol d'alerta de disminució de nivells mínims d'aigua per mitjà de la creació d'un sistema de vigilància dels nivells hídrics, que permeta un marge de maniobrabilitat en cas d'emergència durant els mesos de cria de l'espècie. Per la seua banda en l'embassament de Cofrents, inclòs com àrea de conservació en el plà de recuperació de l'arpella de marjal, aquesta limitació haurà de tenir en compte les necessitats per garantir el subministrament i la seguretat del sistema elèctric.  
Així mateix, s'haurà de tenir en compte el previst en la normativa en matèria d'aigües en relació amb la protecció urbanística del domini públic hidràulic, llits, zones de servitud i policia, necessitat d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en casos d'activitats compreses en l'article 9 del Reglament del Domini Públic Hidràulic, prohibició d'abocaments i usos privatius.  
d) Seguiment de la qualitat hídrica en les àrees de conservació i de recuperació de la rosseta. Es realitzaran controls periòdics de qualitat ambiental de l'aigua amb la finalitat de previndre i actuar davant de possibles epizoòties.  
e) Es promourà que els organismes de conca, en el marc de les seues competències, incloguen en els plans de conca les dotacions hídriques necessàries -quant a qualitat i quantitat- per a les zones humides de les àrees d'aplicació d'aquesta ordre.  
f) Control de les transformacions o eliminació de la massa de canyís en l'àmbit de les àrees de conservació i recuperació de l'arpella de marjal, del teuladí de canyar, i en les àrees de recuperació del bitó. Les activitats de maneig o restauració de la vegetació palustre tindran en compte els llocs on habitualment instal·len els seus nius les arpelles de marjal. No es realitzaran aquestes labors en els llocs adés esmentats, i es proposarà una àrea mínima, també sense actuar, en cada cas, assegurant així una correcta protecció de les zones de nidificació.  
g) Es podrà promoure la realització de cremes controlades de vegetació que no afecten grans extensions, amb l'objectiu de generar l'hàbitat per al teuladí de canyar, així com un augment del perímetre de pegats mixtos de canyís, juncs i bova. Per a la millora de l'hàbitat de l'espècie s'haurien d'estudiar els distints tipus de maneig del canyís, tallada, crema, pasturatge, etc.  
h) Les accions d'eliminació de la vegetació palustre (desbrossaments, cremes, etc.) en les àrees de recuperació del bitó, i en les àrees de conservació i de recuperació de l'arpella de marjal i teuladí de canyar hauran de ser prèviament autoritzades i estaran estrictament prohibides entre el 15 de març i el 15 de juliol. En aquest sentit es promourà l'establiment d'acords amb els propietaris perquè aquestes activitats s'exercisquen d'una manera sostenible amb la conservació d'aquestes espècies.  
2. Les actuacions que puguen ocasionar modificacions en els nivells hídrics en les àrees d'aplicació d'aquesta ordre requeriran autorització prèvia atorgada per la direcció general competent en biodiversitat, condicionada que no suposen una disminució de l'hàbitat adequat per a les espècies previstes en aquesta ordre en la seua època de reproducció (1 març - 15 juliol).  
  
Article 6. Mesures de compatibilització de l'explotació dels recursos naturals amb la conservació de les espècies  
1. La direcció general competent en biodiversitat junt amb la Federació de Caça de la Comunitat Valenciana i els diferents vedats de caça d'aus aquàtiques, vetlaran pel compliment de la normativa cinegètica establida per a les zones humides contemplades en aquesta ordre.  
  
2. Alhora, la direcció general competent en biodiversitat junt amb les societats d'agricultors i regants, vigilaran que les pràctiques agrícoles no interferisquen en la conservació de l'hàbitat de les espècies considerades en aquesta ordre, en la mesura d'evitar modificacions dels nivells hídrics no justificades en les àrees d'aplicació d'aquesta ordre.  
  
  
Article 7. Desenvolupament de programes d'investigació, educatius i de participació  
1. La direcció general competent en biodiversitat impulsarà la realització de treballs d'investigació destinats a millorar els coneixements necessaris per a gestionar les espècies i desenvolupar les mesures dels articles 4 i 5, especialment en els camps de:  
a) Paràmetres ecològics que proporcionen informació per a avaluar l'estat de conservació de les espècies. En concret:  
- Estudis sobre ecologia del bitó a la Comunitat Valenciana, incloent-hi moviments, zones d'alimentació, fidelitat als territoris, recanvis poblacionals i mortalitat.  
- Productivitat, moviments, fidelitat als territoris, recanvis poblacionals i mortalitat de teuladí de canyar en les seues àrees de conservació i recuperació.  
- Estudis de la migració de la rosseta per mitjà del seu radioseguiment per satèl·lit.  
- Genètica i viabilitat de les poblacions.  
- Estudis d'ecologia tròfica que aporten informació sobre la presa principal de l'arpella de marjal i la seua relació amb l'ocupació de les zones de reproducció i la productivitat.  
- Estudis sobre les zones de major ús per part de les arpelles de marjal, dins de les seues àrees de conservació i recuperació, que faciliten la reducció de les afeccions i la taxa de mortalitat.  
b) Diagnòstic de les causes del declivi del teuladí de canyar a la Comunitat Valenciana.  
c) Efecte de les actuacions de maneig de la vegetació. Valoració de l'efecte de les actuacions de gestió i maneig de la vegetació de cara a la seua ocupació per part del bitó i el teuladí de canyar  
d) Avaluació de l'èxit dels programes de reintroducció de rosseta a partir d'exemplars procedents de reproducció en captivitat i, si és el cas, de teuladí de canyar.  
e) Ecotoxicologia i programes de descontaminació en les àrees de conservació i de recuperació.  
f) Mortalitat associada a línies elèctriques en zones humides.  
2. La direcció general competent en biodiversitat potenciarà accions de difusió, formació, informació i conscienciació pública en almenys les matèries següents:  
a) Formació d'agents mediambientals o altres efectius encarregats de la vigilància de les poblacions, a fi d'identificar adequadament aquestes espècies i les possibles amenaces.  
b) Campanyes de sensibilització entre propietaris de finques privades en les àrees d'aplicació dels plans de recuperació orientades cap a un aprofitament més sostenible dels recursos naturals.  
c) Accions de conscienciació entre el col·lectiu de caçadors d'aus aquàtiques sobre la necessitat de compliment de la prohibició de l'ús de munició de plom en zones humides. Es promouran a més campanyes d'informació i conscienciació dirigides al sector cinegètic, per a evitar mortaldat accidental en les àrees d'aplicació d'aquesta ordre.  
d) Desenvolupament de programes d'educació ambiental i conscienciació ciutadana per a la conservació de les espècies previstes en la present Ordre, i establiment de formes de col·laboració amb centres educatius o agents socials interessats en la seua difusió.  
e) Incorporació de persones o entitats, que podran rebre el nomenament de col·laboradors en la conservació en conservació (art. 25, Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, i art. 9, Decret 21/2012, de 27 de gener, del Consell), per a realitzar activitats previstes en aquesta ordre.  
  
  
Article 8. Mesures de cooperació  
Es promouran formes de col·laboració i cooperació tècnica amb les comunitats autònomes que alberguen presència regular de les espècies considerades en aquesta ordre. En el cas de la rosseta, es desenvoluparan les actuacions pertinents en el marc de l'Estratègia Nacional per a la conservació de l'espècie, coordinada pel ministeri competent en matèria de medi ambient, aprovada per la Conferència Sectorial de medi ambient el 7 d'octubre de 2013.  
  
Així mateix, es promourà la col·laboració amb les diferents confederacions hidrogràfiques pel que fa a actuacions de gestió i restauració de zones humides. En les àrees de conservació i recuperació de la rosseta es promourà que els organismes de conca, en el marc de les seues competències, incloguen en els plans de conca les dotacions hídriques necessàries -quant a qualitat i quantitat- per a aquestes zones humides, amb l'objecte de pal·liar efectes negatius en situacions de sequera.  
  
Article 9. Vigència i revisió dels plans  
1. Els plans previstos en aquesta norma tenen vigència indefinida, fins que no s'aconseguisquen els objectius fixats en l'article 3.  
2. El document tècnic accessible per internet s'actualitzarà regularment. Els resultats se sotmetran a avaluació anual pel servei competent en plans i programes de recuperació d'espècies a través dels indicadors establits en el document tècnic.  
  
Article 10. Infraccions i sancions  
El règim d'infraccions i sancions relatiu a l'incompliment de les prohibicions establides en la present norma serà l'establit en la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, el Decret 32/2004, de 27 de febrer, i les normes reglamentàries que els despleguen.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera  
Una vegada aconseguits els objectius establits en l'article 3, es farà el canvi de categoria de protecció de les espècies en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, pel procediment previst en l'article 8 del Decret 70/2009, de 22 de maig, i es proposarà al ministeri competent en matèria de medi ambient el canvi de categoria de protecció en el Catàleg espanyol d'espècies amenaçades.  
  
  
Segona  
L'aplicació i desplegament d'aquesta ordre no tindrà cap incidència en la dotació dels capítols de despesa assignats a la Generalitat i, en tot cas, haurà de ser atés amb els mitjans personals i materials d'aquesta.  
  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Habilitació per al desplegament  
S'autoritza la persona titular de la direcció general amb competències en matèria de biodiversitat per a dictar les disposicions necessàries per al desplegament i execució del que preveu aquesta ordre.  
  
Segona. Entrada en vigor  
Aquesta ordre entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 11 d'octubre de 2017  
  
La consellera d'Agricultura, Medi Ambient,   
Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural,  
ELENA CEBRIÁN CALVO


Còpia Permalink ELI