Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6190, del 22-01-2010 (2010/470)

RESOLUCIÓ de 4 de desembre de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Guardamar del Segura, Montserrat, Torrent, Picassent, Alacant, L'Alcora i Onda.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6190

Data del DOGV
:   22-01-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/470


Data del document
:   04-12-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Torrent
    * Onda
    * Guardamar del Segura
    * Alcora, l'
    * València
    * Montserrat
    * Picassent
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 4 de desembre de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Guardamar del Segura, Montserrat, Torrent, Picassent, Alacant, L'Alcora i Onda. [2010/470]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 297/06-AIA Guardamar del Segura, 393/04-AIA Montserrat, Torrent, Picassent, 415/06-AIA Alacant, 434/27-OSS G'Alcora, i 028/06-AIA Onda.  
València, 4 de desembre de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 297/06-AIA  
Promotor: Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó, SL  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte del projecte: Ampliació de granja marina de daurada i llobarro  
Localització: zona marítima de Guardamar del Segura (Alacant)  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.  
Aquest projecte d'ampliació de la granja marina de l'empresa Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó, SL té com a objectiu aconseguir una producció anual de 1.200 t de daurada i llobarro en règim intensiu, basant l'alimentació en l'aportació de pinsos compostos. La instal·lació actual es va dissenyar per a una producció d'unes 241 t a l'any.  
Per a aconseguir aquest objectiu de producció es projecta ampliar l'actual instal·lació que té 12 gàbies de 16 m de diàmetre cada una i un volum de 2.010 m³/gàbia. L'esmentada ampliació en la instal·lació piscícola consisteix a:  
- Col·locar 12 gàbies noves de 22 m de diàmetre, amb un volum de 3.801 m³/gàbia.  
- Transformar les 12 gàbies actuals i passar-les a gàbies de 19 m de diàmetre amb un volum de 2.835 m³/gàbia, i el reforç del sistema d'amarrament i ancoratge.  
Les 24 gàbies seran col·locades a la part central del polígon (en un grup de 8x3) ocupant uns 7.964 m² de superfície i amb un volum total estimat per al cultiu de 79.632 m³. Segons el pla de producció descrit en la memòria, no s'han de superar densitats en les gàbies de 15 kg de peix per metre cúbic, i la càrrega habitual d'aquestes serà inferior.  
Les 24 gàbies d'engreix estaran situades, totes, dins del polígon de concessió degudament senyalitzat al trànsit nàutic que posseeix l'empresa. La superfície marina concedida té unes 12 ha (119.956 m²), de forma rectangular, i es troba entre els 21 i 24 m de profunditat i a uns 3,5 km de distància de la línia de costa.  
Tramitació administrativa  
En data 19 de juliol de 2006 es rep de la Direcció Territorial a Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació remesa el 10 de juliol de 2006 per la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació relativa a l'Ampliació de granja marina de daurada i llobarro, a la zona marítima de Guardamar del Segura presentada pel Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó, SL, consistent en:   
- Projecte tècnic de la instal·lació (visat GN-98/05 de 25.05.2005).  
- Estudi d'impacte ambiental per a l'ampliació de la piscifactoria de daurada i llobarro, octubre de 2005 (visat de 17.10.2005). Addenda, com a fe d'errates, amb les coordenades correctes de l'àrea de concessió per a rectificar les esmentades en l'estudi d'impacte ambiental (data registre entrada 6.04.2006).  
- Informes de Capitania Marítima (30.05.2005), de la Comandància Naval (23.05.2005) i de Ports de l'Estat (09.05.2006), tots en sentit favorable a l'ampliació.  
- Anunci d'exposició pública, publicat en el BOPA en el núm. 108 de 13.05.2006.  
- Certificat i informe favorable de l'Ajuntament de Guardamar del Segura (30.06.2006).  
- Certificat de l'exposició pública en la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat exposat al públic durant 30 dies conjuntament amb el projecte tècnic, mitjançant un anunci inserit en el BOPA núm. 108 de 13/05/06, i al tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Guardamar del Segura.  
Finalitzat el període d'exposició no s'ha obtingut la presentació de cap al·legació, així ho certifiquen el secretari general de l'Ajuntament de Guardamar del Segura amb data 9 de juny de 2006 i el cap de la Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació amb data 5 de juliol de 2006.  
Petició d'informe sectorial  
Amb data 15 de setembre de 2006 s'efectua consulta al Servei de Qualitat de les Aigües de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria.  
Informe sectorial  
El 25 d'octubre de 2006 es rep, en contestació a la nostra sol·licitud, l'informe següent emés pel Servei de Qualitat de les Aigües:  
Antecedents  
Mitjançant la Resolució de 2 d'octubre de 2001, del Ministeri de Medi Ambient, s'atorgava al Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó, SA la concessió d'ocupació d'uns 119.956 m² de terrenys de domini públic maritimoterrestre (aigües interiors) per a la instal·lació d'una granja marina de daurada i llobarro enfront del terme municipal de Guardamar del Segura per un termini de 5 anys prorrogables per terminis de la mateixa durada, sense poder sobrepassar els 20 anys.  
La Direcció General de Pesca i Comercialització Agrària també autoritzava l'empresa més amunt indicada per a la instal·lació, mitjançant la Resolució de 13 de novembre de 2001 (DOGV núm. 4148, de 14.12.2001). Així mateix, la Conselleria de Medi Ambient, el 22 de febrer de 2000, va emetre la resolució de declaració d'impacte ambiental.  
La instal·lació està situada enfront del terme municipal de Guardamar del Segura, definida per un quadrilàter amb les coordenades següents:  
A) 38º 07,532" N 00º 35,899" W  
B) 38º 07,532" N 00º 35,701" W  
C) 38º 07,308" N 00º 35,701" W  
D) 38º 07,308" N 00º 35,899" W  
La instal·lació final estarà formada per 24 gàbies marines: 12 gàbies noves de 22 m de diàmetre i 12 de 19 m, resultants de la transformació de les 12 gàbies de 16 m de diàmetre de la instal·lació original.  
La producció estimada passarà de 241 a 1.200 tones, entre daurada i llobarro.  
S'informa:  
1. La conseqüència de l'augment de producció del cultiu repercutirà en l'entorn marí amb l'augment de la terbolesa i dels nivells de nutrients (risc d'eutrofització), ambdós originats per l'alimentació artificial i per les defecacions dels peixos.  
L'ús de productes antibacterians o fungicides utilitzats en el cas de presentar-se algun tipus de malaltia; aquests productes poden causar dany a la població fitoplanctònica de la zona i alterar l'equilibri biològic de les aigües.  
2. Respecte a l'emplaçament de la granja marina cal assenyalar que en les proximitats d'aquesta hi ha zones de bany que poden ser afectades com a conseqüència d'aquesta activitat: les platges de la Marina i les Pesqueres a Elx i les de Tusales, dels Vivers i platja Centro a Guardamar del Segura, totes òptimes per al bany.  
3. S'ha de realitzar el pla de vigilància ambiental (p. 103), inclòs en l'estudi d'impacte ambiental presentat, i a més afegir proves d'existència de Beggiatoa spp en els sediments, semestralment.  
4. Així mateix, s'ha de comprovar periòdicament, com a mínim una vegada a l'any, l'estat de conservació de les comunitats biològiques d'interés ecològic com ara la praderia de Posidonia oceànica, Cymodocea nodosa, Zostera noltii i el coral·ligen, que estan més a prop de la instal·lació, a causa de l'alt interés d'aquestes comunitats.  
5. També anualment han de seguir amb els estudis de la comunitat ictiològica pròxima a la instal·lació.  
6. Les adequacions per a ampliar les gàbies han de realitzar-se procurant no deteriorar l'entorn i davant de qualsevol accident, l'empresa ha de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o queden a la deriva; s'establirà especial atenció en la temporada de bany.  
Fins al moment, l'empresa ha presentat els resultats del PVA amb regularitat des d'agost de 2001 fins a desembre de 2005; així mateix, hauran de presentar el període comprés entre aquesta data i l'actual com més prompte possible.  
En aquesta autorització ha de constar l'obligació de remetre els resultats del pla de vigilància a la Direcció General de Qualitat Ambiental, per a avaluar els resultats i controlar-ne la possible incidència en la qualitat de les aigües litorals.  
Documentació complementària  
L'empresa presenta, amb data del Registre d'Entrada 27 d'abril de 2007, els resultats de vigilància ambiental de la instal·lació piscícola corresponents al període desembre de 2005 - novembre de 2006.  
Consideracions ambientals  
Aquest projecte d'ampliació de granja marina es durà a terme sense necessitat d'ampliar la superfície del polígon de concessió de domini marítim terrestre que es troba entre 21 i 24 m de profunditat sobre fons degradats per la pesca d'arrossegament; aquests es corresponen amb biocenosi de la mata morta de Posidonia oceanica que es continua pel sud d'aquesta amb fons d'arenes fangoses. En aquests fons, segons l'estudi d'impacte ambiental (EIA), no es presenten espècies vegetals o animals de rellevància ecològica o protegides per la legislació vigent. No obstant això, a la zona d'estudi es troben comunitats biològiques amb interés conservacionista com les praderies de fanerògames (Posidonia oceanica, Cymodocea nodosa i Zostera noltii) i el coral·lígen, que mantenen una distància considerable amb el cultiu com per a no veure's afectades.  
Són comunitats que s'han de conservar:  
- La praderia de Posidonia oceanica a l'àrea està molt degradada, la millor conservada se situa enfront de la platja del Pinet i queda a uns 2.000 m del radi màxim de dispersió dels abocaments.  
- Praderia de Cymodocea nodosa, la part més pròxima d'aquesta està a més de 2.500 m de l'àrea màxima de dispersió dels abocaments.  
- Biocenosis mixta de Cymodocea i Zostera noltii es troben xicotetes taques, en zones més succintes, al nord de la platja de la Marina (Elx) a més de 3.000 m.  
- El coral·lígen, que es troba de forma fragmentària en una banda estreta al NE del sector estudiat a uns 25-32 m de profunditat, intercalada en una franja de fons detrítics, queda situat a uns 900 m de l'àrea d'influència màxima del cultiu.  
Les platges d'ús públic, igualment, estan bastant allunyades de la piscifactoria, així la platja de la Marina que és la més pròxima queda a més de 3.500 m.  
La incidència negativa destacable per l'ampliació projectada continua sent la generació de residus abocats al medi (pinso no consumit, excrements, pseudoexcrements, substàncies medicamentoses, etc.) que continuaran afectant els fons marins i la qualitat de l'aigua.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, la major part dels residus generats són sòlids (principalment excrements) i nutrients: fòsfor i nitrogen. Els sòlids es dipositen als voltants de les gàbies, i poden afectar les característiques sedimentològiques del substrat a mig o llarg termini per la sedimentació i acumulació de les partícules que aniran degradant-los, al mateix temps que alliberen nutrients des del sediment a la columna d'aigua, i són una potencial causa d'augment de la terbolesa i possible disminució dels nivells d'oxigen a la columna.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'estima una quantitat residual de sòlids totals (excrements majoritàriament), per a la producció objecte del projecte amb un factor de conversió de 2'0 (triat per damunt de l'òptim aconseguit en les costes de Grècia d'1'8), de 720 t/any. La major part d'aquestes partícules residuals generades, partícules de resta de pinso i partícules d'excrements, aniran sedimentant al substrat marí immediat a les gàbies.  
L'àrea de màxima influència de la piscifactoria per la dispersió d'aquestes partícules, calculada en l'estudi d'impacte ambiental tenint en compte dades de vents i corrents marines de referències bibliogràfiques citades, serà per a les excrements (per la menor velocitat de sedimentació d'aquests davant de les partícules del pinso) d'una distància màxima de dispersió de 253 m, en situacions en què actuen els corrents de major velocitat (>0,36 m/s). S'ha de tenir en compte, segons recull l'esmentat estudi d'impacte ambiental, que els corrents amb majors velocitats, a partir de 0,24 m/s, s'aconsegueixen amb molta menys probabilitat que les velocitats compreses entre 0,06 i 0,24 m/s. El fet més freqüent es tenir dispersions màximes (d'excrements) entre 42 i 170 m de distància des de la instal·lació, encara que els excrements en ser elements més làbils la dispersió d'aquests a penes sobrepassarà el polígon de concessió, a més es consideren que als 200 m de la instal·lació s'han diluït completament.  
Per consegüent, en l'àrea d'influència de la piscifactoria es donaran unes zones afectades en major o menor grau per la deposició de les partícules, establint-se les de menor grau per a una escala espacial d'un centenar de metres i annexes a les de màxima. Les biocenosis afectades seran les de la mata morta de Posidonia oceànica i de les arenes fangoses, ambdues amb escàs valor ecològic. També es donaran, a una escala espacial de diversos centenars de metres, zones que es veuran afectades per la dispersió de nutrients en la columna d'aigua i induirà en aquesta els fenòmens d'eutròfia, terbolesa, afectant tant el plàncton com al bentos (substitució d'espècies fotòfiles per esciàfiles).   
Un altre tipus de residus aportats al medi procedeix de l'ús de substàncies d'antibiòtiques per al tractament i prevenció de malalties del cultiu. La incidència negativa es considera d'escassa magnitud, temporal i recuperable, a causa de l'ús de manera restringida en els aliments. Aquests medicaments autoritzats i la seua aplicació estan regulats pel RD 109/95 i RD 157/95.  
Durant el procés d'engreix sol donar-se la mort de peixos del cultiu; la seua incidència no es considera rellevant perquè són retirats per a l'examen en laboratori, recollits en contenidor, i la destinació final d'eliminació serà l'adequada a aquest tipus de residu.  
Respecte a l'estat de la zona, s'extrau dels informes sobre el seguiment ambiental de l'actual granja des de desembre de 2003 a novembre de 2006, que inclouen segons el ritme de producció i àrea màxima d'afecció les aportacions anuals de fòsfor i nitrogen total que es consideren que van al sediment i les aportacions que de manera residual es dissolen en l'aigua, també es té en compte les dades de la campanya de setembre de 2005 de l'estudi d'impacte ambiental d'aquesta ampliació de cultiu (estudi d'impacte ambiental octubre de 2005), es dóna a conéixer el següent:  
Els resultats obtinguts estan en sintonia amb els detectats en anteriors campanyes del seguiment, amb els de la campanya realitzada prèviament a aquesta instal·lació de cultiu i també anàlegs als de la piscifactoria veïna Granja Marina Bahía Santa Pola SLU (Gramabasa, SLU) molt pròxima a aquesta pel costat sud del polígon de concessió.  
La qualitat de les aigües de la zona continua sent òptima, així ho indica l'oligotròfia de la columna d'aigua (segons les concentracions de nutrients i clorofil·la a, mantingudes sempre entre l'interval discret-moderat) i l'estat de la comunitat fitoplanctònica (segons la moderada participació cel·lular, l'elevada diversitat i la complexitat estructural).  
En aquest últim cicle, de desembre de 2005 a novembre de 2006, no s'observen episodis d'eutròfia com es va arribar a detectar en alguna situació passada abans de col·locar la instal·lació i en la mostra superficial de l'enclavament de control núm. 2 en el mes de febrer, a causa de la influència ocasional dels abocaments de la desembocadura del riu Segura. Cal dir que aquest enclavament de control és el segon de quatre controls o indicadors distribuïts al llarg de la deriva marina principal, sentit NE, en una àrea on se situen quatre piscifactories que realitzen conjuntament el seguiment ambiental.  
En l'esmentat informe es determina que: la columna d'aigua conserva la seua condició ambiental independentment de la piscifactoria, pel fet que les quantitats de fòsfor i nitrogen total que aporta el cultiu són perfectament assimilables.  
En relació amb la qualitat sedimentològica, es conclou en l'informe del seguiment ambiental que a penes es veu afectada pel cultiu. L'impacte produït es manifesta mitjançant discrets increments en la participació del fang i la matèria orgànica sota les gàbies. Els resultats obtinguts en la vigilància ambiental queden emmascarats en una àrea on les condicions sedimentològiques, quan es va ubicar la granja, ja es trobaven sotmeses a degradació ambiental.  
També, en l'informe del seguiment de gener a març de 2007 rebut de la veïna instal·lació (Gramabasa, SLU) es conclou de manera semblant sobre l'estat de la zona i dóna a conéixer que pels abocaments (nutrients) procedents d'aquestes dues granges pròximes no s'ha produït efecte sinèrgic entre ambdues.  
Es considera apropiat, davant d'aquests reduïts increments en els fons de les partícules procedents de les activitats piscícoles, ampliar el seguiment sedimentològic en enclavaments de control que queden més allunyats i en diferent orientació respecte als enclavaments utilitzats, actualment, en la vigilància ambiental de cada una de les granges instal·lades en la mateixa zona marítima de Guardamar del Segura. Aquests nous enclavaments sedimentològics serien, igual que els enclavaments de control hidrològics, comuns en el seguiment ambiental de cada una de les granges situades allí.  
Les mesures correctores que s'estableixen per a minimitzar els efectes de l'emissió de residus al medi:  
- La principal mesura és optimitzar el pla d'alimentació, i ajustar-lo contínuament a les necessitats del cultiu per a evitar la pèrdua de pinso no aprofitat i obtenir la major rendibilitat pinso/producció.  
- L'ús de dietes amb pinsos de qualitat amb els menors continguts de fòsfor i nitrogen possibles, i el major ús de continguts basats en farines vegetals, que possibiliten el menor índex de conversió possible, i el consegüent menor percentatge de residus i nitrogen i fòsfor emesos al medi.  
- L'ús de les substàncies per al tractament i prevenció de malalties del cultiu s'efectuarà conforme al Reglament L/2377/90. Substàncies que els laboratoris homologats subministraran a l'empresa de cultiu en forma de premescla en pinsos, i en dosis concretes sota prescripció veterinària. La manipulació d'aquests serà per personal específicament format per a aquesta tasca. L'emmagatzemament d'aquests productes s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable i l'eliminació tant dels productes sobrants com dels seus envasos i embalatges s'ha de dur a terme en plantes autoritzades a aquest efecte.  
- A les zones de màxima deposició, l'aportació de substrats durs naturals o artificials a curta escala espacial contribuirà a diversificar i estructurar l'ecosistema. Sobre aquesta mesura cal dir, que si s'han de realitzar actuacions d'aquest tipus, es tindrà en compte de realitzar-la dins del polígon de concessió que la instal·lació té autoritzada.  
També es proposa la possibilitat de dragar periòdicament el fons que queda per sota de les gàbies flotants, a fi d'evitar l'acumulació de la matèria orgànica generada pel cultiu, en el cas que els registres de matèria orgànica i potencial redox, del pla de seguiment, detecten una acumulació no desitjada d'aquest tipus de residus. El dragatge, en cap cas comportarà una succió del sediment, i un augment del calat en la zona, i haurà de disposar de les preceptives autoritzacions i permisos de dragatge i abocament, si és procedent.  
Programa de vigilància ambiental  
S'ampliarà el pla de vigilància ambiental que es du a terme per a la instal·lació piscícola Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó, que es preveu en els informes sobre els resultats periòdics obtinguts del seguiment ambiental i es realitza conjuntament amb totes les granges piscícoles instal·lades en aquesta zona marina, per a realitzar estudis sedimentològics en enclavaments de control situats a menor profunditat que l'ocupada pels polígons de concessió i tan distants d'aquests com els quatre enclavaments hidrològics de control establits en el pla de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 1.g) del Decret 162/90, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'Ampliació de granja marina de daurada i llobarro situada a la zona marítima de Guardamar del Segura, promoguda per l'empresa Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó, SL, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i complisca l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Durant l'execució de les obres del projecte d'ampliació, tant de les operacions realitzades en terra com al mar, s'ha de retirar tots els materials sobrants o que han caigut al fons per a ser traslladats a un abocador autoritzat o lliurats a un gestor autoritzat. Finalitzades les obres d'instal·lació, o les obres realitzades en la fase de funcionament, i, fins i tot, desistiment de l'activitat, s'ha de confirmar la retirada total d'aquests sobrants que hi haja als fons marins mitjançant la realització d'inspeccions i immersions en el mar.  
2. Davant de qualsevol accident, l'empresa ha de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o queden a la deriva. S'ha d'establir especial atenció durant la temporada de bany.  
3. L'ús de les substàncies per al tractament i prevenció de malalties del cultiu s'ha d'efectuar conforme al Reglament L/2377/90. Substàncies que els laboratoris homologats subministraran a l'empresa de cultiu en forma de premescla en pinsos, i en dosis concretes sota prescripció veterinària. La manipulació d'aquests ha de ser realitzada per personal específicament format per a aquesta tasca. L'emmagatzematge d'aquests productes s'ha d'efectuar d'acord amb la normativa aplicable, i l'eliminació tant dels productes sobrants com dels seus envasos i embalatges s'ha de dur a terme en plantes autoritzades a aquest efecte.  
4. En el programa de vigilància ambiental dut a terme en aquesta instal·lació piscícola del Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó, SL, i conjuntament amb la resta de les instal·lacions piscícoles situades a aquesta zona marina, s'ha d'ampliar el seguiment ambiental sedimentològic en enclavaments de control que estiguen més allunyats de les granges i amb diferent orientació a la que tenen els enclavaments utilitzats actualment en la seua vigilància ambiental. Aquests enclavaments de control han de ser determinats per l'Institut d'Ecologia Litoral, coneixedor de la zona i responsable dels informes sobre els resultats del seguiment ambiental que es du a terme en cada una de les granges situades en aquesta mateixa zona marítima.  
5. En el cas que siga autoritzada l'ampliació, ha d'incloure's en l'esmentada autorització l'obligació de remetre els resultats obtinguts del pla de vigilància a la Direcció General de Qualitat Ambiental, per a avaluar els resultats i controlar-ne la possible incidència en la qualitat de les aigües litorals.  
6. D'acord amb l'article 4 del ZQN 5454/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per mitjà d'un escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
7. Periòdicament han de ser remesos a aquesta Conselleria els informes amb els resultats i les conclusions obtinguts en el desenvolupament del programa de vigilància ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 393/04-AIA  
Títol: Programa d'actuació integrada de la Unitat d'Execució 1 del sector Vertix XXI  
Promotor: Ajuntament de Montserrat  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València  
Localització: termes municipals de Montserrat, Torrent i Picassent (València)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte d'aquest projecte és, mitjançant un programa de gestió indirecta, en coordinació amb els ajuntaments dels termes municipals de Montserrat, Torrent i Picassent, el canvi en l'ús del sòl, classificat actualment com a no urbanitzable segons els plans generals dels diversos ajuntaments, a urbà, residencial, terciari i camp de golf.   
La superfície del sector, que es desenvolupa com una única unitat d'execució, és de 1.058.566,15 m², dels quals, corresponen a cada un dels termes municipals, els percentatges següents:   
TM de Montserrat................. 646.789,67 m² ........61%  
TM de Torrent......................323.746,83 m² .........30,5%  
TM de Picassent....................90.278,64 m² .......... 8,5%  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'àmbit d'actuació es localitza a la partida de d'Alt, a la vora de la carretera CV-405, equidistant entre les poblacions de Montserrat i Torrent, i a una distància semblant de Picassent; i comprén les parcel·les cadastrals que s'indiquen a continuació:  
- Terme municipal de Montserrat:  
- Polígon 6 (parcel·les 211, 212, 349, 356 i 680)   
- Polígon 7 (parcel·les 22, 23, 212, 213, 216, 220, 221, 19, 156, 214 i 215)  
- Terme municipal de Torrent:   
- Polígon 24 (parcel·les 10, 14, 15, 16, 18, 33 i 199)   
- Terme municipal de Picassent:   
- Polígon 4 (parcel·les 18, 21, 27, 108, 109, 130, 131 i 166)  
Concretament els límits de la zona que s'ha de reclassificar es corresponen amb:  
- A l'oest: carretera CV-405 (Montserrat - Torrent) i espai residencial  
- A l'est: camí de Guardallonga i zona urbana  
- Pel nord: camins rurals i habitatges unifamiliars  
- Al sud: camí de la Casa d'Alt i zones urbanes  
La classificació, qualificació i assignació d'usos que s'estableix al sector, pot resumir-se tal com es mostra a continuació:  
Superfície xarxa primària interna................. 28.344,68 m²  
Sòl afecte a activitat esportiva................... 547.509,01 m²  
Superfície residencial computable............. 482.712,46 m²  
Superfície dotacional xarxa secundària  
Zones verdes.....................................48.271,27 m²  
Zones d'equipaments........................12.129,92 m²  
Xarxa viària secundària...................115.852,36 m²  
Superfície ús residencial............................ 284.963,19 m²  
Sòl ús terciari....................... 21.495,72 m²  
La superfície destinada a zona residencial, en la qual es desenvolupen com a usos dominants el residencial i apartaments turístics (i s'estableixen com a compatibles el terciari, excepte grans superfícies, el docent privat, sanitari privat i centres d'assistència i benestar social), es troba dividida en diverses zones d'ordenació urbanística; aquestes són:  
- Villas Golf (zona definida per l'àrea residencial que envolta el camp de golf)  
- Ladera Este i Ladera Oeste (zona definida per dues àrees residencials allargades i contigües a les Villas Golf)   
- Pueblo Norte i Pueblo Sur (àrees residencials envoltades de vial i contigües a les anteriors)   
El nombre total d'habitatges, obtingut de la suma de cada una de les zones residencials anteriorment definides, és de 1.210, i s'obté una densitat d'habitatges d'11,5 habitatges/ha. Dins d'aquestes 5 zones hi ha illes dedicades a ús terciari la qualificació de les quals s'ha definit com a terciari excepte grans superfícies; fora de l'ús residencial, el sector es troba dividit en camp de golf, zones verdes, equipaments, xarxa viària i aparcaments públics.  
Requeriment d'informació o documentació complementària  
- En data 4 d'abril de 2006, es remet requeriment de documentació al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, de la Direcció Territorial de València; i se sol·liciten els informes següents i documentació complementària:   
A) Pel que fa a la tramitació administrativa:  
1. S'ha de presentar aprovació del concert previ del Pla general d'ordenació urbana de Montserrat emés per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
2. Aprovació provisional del projecte dels plens dels municipis de Torrent i Picassent.  
3. Certificat d'informació al públic dels municipis de Torrent i Picassent.  
4. Còpia de les al·legacions presentades al projecte dels municipis de Torrent i Picassent, com també informe de contestació a aquestes.  
B) Pel que fa a la documentació que s'ha de remetre pel Servei Territorial:  
1. Informe sobre l'estudi de paisatge en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
2. Informe del Servei Territorial de Medi Ambient sobre l'afecció al camí ramader assegador de Conca, que es troba afectada per l'actuació i que segons apareix en els plànols d'ordenació de l'actuació plantejada, se'n modifica el traçat i amplària legal.  
C) Pel que fa a la documentació que s'ha de remetre pel promotor:  
1. S'ha d'indicar clarament la classificació i qualificació actual del sòl afectat per l'actuació.  
2. Tal com es reflecteix en la documentació enviada, l'aigua potable destinada al proveïment de la població resultant del nou desenvolupament projectat, provindrà d'un pou propietat del promotor, una vegada que s'haja, augmentat el rendiment d'extracció d'aquest i sotmés l'aigua a un procés d'osmosi. S'ha de presentar, per tant, informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual es reflectisca l'autorització d'extracció del pou, cabal concedit, com també, si l'ús actual és per a reg agrícola, l'autorització per al canvi d'ús a consum urbà.   
3. Autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que autoritze el canvi d'ús de les aigües que té per dret, procedents de l'EDAR de Montserrat, la concessió actual del qual és de reg agrícola a reg de camp de golf, com també de l'aprofitament de les aigües residuals depurades procedents de la futura depuradora del sector plantejat.  
4. Certificat de l'organisme gestor en què assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans generats.  
5. Analitzada la cartografia es detecta la presència del llit del barranc de les Canyes, que discorre pel nord de l'actuació. L'esmentat llit no s'ha tingut en compte ni en l'anàlisi ambiental, ni en l'ordenació proposada. S'ha d'aclarir aquest aspecte tenint en compte que segons l'article 14.5 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, tots els llits públics i privats han de mantenir-se expedits, i no autoritzar qualsevol modificació sense que hi haja un projecte diligenciat per l'organisme de conca competent.   
6. Anàlisi i cartografia del sòl forestal afectat per l'actuació classificat com a tal en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.  
7. Anàlisi i cartografia d'incendis registrats a l'àrea objecte d'estudi.  
8. Delimitació georeferenciada del sector en format digital.  
9. Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- En data 2 d'octubre de 2006 es remet a l'Ajuntament de Montserrat, notificació d'advertiment de caducitat, com també còpia d'aquesta al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, on s'indique que transcorregut el termini de tres mesos sense rebre la documentació anteriorment sol·licitada el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental tancarà l'expedient iniciat, d'acord amb l'article 92 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú (BOE núm. 285, de 27 de novembre de 1992).  
- En data 15 de novembre de 2006, la mercantil Mas Vilanova, SA remet documentació complementària, no obstant això, continuen sense esmenar-se la totalitat de les deficiències pel que fa a la documentació necessària per a poder emetre la corresponent declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa es remet novament requeriment de documentació, en data 11 de desembre de 2006, al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, de la Direcció Territorial de València; i s'envia còpia d'aquest als ajuntaments de Montserrat, Torrent i Picassent.   
- En dates 12 i 29 de gener, i 19 de febrer de 2007, la mercantil Mas Vilanova SA remet, documentació complementària constituïda per:  
1. Resolució definitiva del concert previ del Pla general d'ordenació urbana de Montserrat emés per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, de data 14 de febrer de 2005; i s'estableix en l'apartat segon d'aquest, entre altres, les consideracions següents:  
- La classificació de nous sectors de sòl urbanitzable ha de quedar supeditada a garantir la suficiència delproveïment d'aigua potable i ha de quedar assegurada l'execució de les infraestructures necessàries.   
- La classificació del sector Vertix XXI, actualment sòl de protecció paisatgística, queda condicionada al que resulte de la declaració d'impacte ambiental. Amb aquesta finalitat, ha d'aportar-se un estudi de paisatge amb el contingut previst en l'article 32 i següents de la Llei d'ordenació del territori i protecció el paisatge.   
- Es justificarà el compliment de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge i de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del sòl no urbanitzable.   
2. Còpia de les al·legacions presentades en l'Ajuntament de Torrent durant el període d'informació pública (de 10 de febrer al 10 de març de 2004, ambdós inclusivament).  
3. Certificat subscrit per l'alcaldessa de l'Ajuntament de Picassent de data 3 de juliol de 2006, relatiu al període d'informació pública del projecte, amb la indicació de les dates d'aquest, i les al·legacions presentades.   
4. Sol·licitud de la mercantil Mas Vilanova, SA a l'entitat metropolitana per al tractament de residus (EMTRE), de data 20 de desembre de 2006, en el qual se sol·licita que s'emeta certificat en què s'assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids generats per l'increment de població als municipis de Torrent, Picassent i Montserrat, com a conseqüència del desenvolupament d'aquest projecte.   
5. Certificat d'enginyer tècnic municipal, subscrit per l'alcaldessa del terme municipal de Picassent, de data 6 de juliol de 2006, en el qual s'informa que l'Ajuntament de l'esmentada localitat disposa de servei de recollida i trasllat de residus sòlids urbans a tota la població, com també, la recollida domiciliària de mobles i efectes, selectiva, i ecoparc municipal, en règim de prestació per contracta, que s'adapta a les necessitats de recollida provocades pel natural creixement de la població i desenvolupament urbanístic. Està el municipi, pel que fa al tractament de residus, englobat en l'Àrea de gestió 1, segons la planificació establida en el Pla zonal de residus de la zona III i VIII, aprovat per Ordre de 18 de gener de 2002.   
6. Informe de data 10 de gener de 2007, subscrit pel director tècnic de l'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus, pel qual se certifica que l'esmentada entitat disposa de capacitat de tractament suficient per a la gestió dels residus que com a conseqüència del desenvolupament d'aquest projecte s'originen als municipis de Torrent i Picassent, i no inclou aquest informe els residus del municipi de Montserrat; atés que aquesta Entitat no té competència sobre la gestió de residus urbans generats fora del seu l'àmbit geogràfic definit en la Llei 2/2001, d'11 de maig, de creació i gestió d'àrees metropolitanes de la Comunitat Valenciana.   
7. Certificat de l'Ajuntament de Montserrat, en el qual s'indica que mitjançant l'acord plenari adoptat en la sessió de 26 de setembre de 2005, es va acordar la proposta d'acord sobre la incorporació al consorci de l'Àrea de gestió número 1, del pla zonal de residus, zones X, XI i XII.   
- El 7 de març de 2007, el Sr. Augusto Monte Boquet, en representació de la mercantil Mas Vilanova SA, remet, en resposta al requeriment efectuat des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, en data 23 de febrer de 2007, al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València (s'efectua també la notificació d'aquest als ajuntaments de Montserrat, Torrent i Picassent), documentació complementària constituïda per:   
1. Informe emés pels serveis tècnics de l'Ajuntament de Montserrat, subscrit per l'arquitecte municipal, en data 8 de febrer de 2007, en el qual s'assenyala la classificació del sòl dels terrenys afectats per aquest actuació.   
2. Còpia compulsada pel secretari de l'Ajuntament de Montserrat, de data 9 de febrer de 2007, en la qual consten algunes de les normes específiques del sòl no urbanitzable, i s'hi especifica que "a l'efecte de l'aplicació de la Llei valenciana 4/92, del sòl no urbanitzable, s'entendrà com a sòl no urbanitzable comú els denominats per aquest pla com a genèric, protecció paisatgística i protecció de l'horta, sense perjudici de les limitacions que aquest pla imposa a aquestes categories de sòl".   
3. Cartografia en la qual es grafien els terrenys del terme municipal de Montserrat afectats per aquest projecte; no obstant això, no s'ha remés visada per l'Ajuntament d'aquesta localitat.   
4. Informe de la Secció Tècnica de Planejament de l'Ajuntament de Torrent, de data 14 de febrer de 2007, en el qual s'assenyala la classificació del sòl dels terrenys del terme municipal afectats per aquesta actuació.   
5. Certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Picassent, de data 17 de gener de 2007, relatiu a la classificació del sòl afectat pel PAI.   
6. Sol·licitud del president de la Comunitat de Regants Pou el Vicari de Montserrat, a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 7 d'agost de 2006, relatiu a l'autorització del canvi d'ús de l'aigua que en l'actualitat s'empra per a reg agrícola, perquè, després del corresponent procés d'osmotització, puga destinar-se als usos associats al consum urbà o a proveïment de població del camp de golf, habitatges i edificacions d'ús terciari que es preveuen construir.   
7. Sol·licitud del president de la Comunitat de Regants la Murta, de Montserrat, a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 15 de novembre de 2006, relativa a l'autorització del canvi d'ús agrícola de les aigües procedents de l'EDAR de Montserrat, a un ús recreatiu per a reg de camp de golf, amb estalvi de cabals.  
8. Sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per part de la mercantil Mas Vilanova SA, en data 20 de desembre de 2006, on requereix l'emissió d'un informe preliminar sobre la viabilitat de l'actuació projectada des del punt de vista de la compatibilitat amb la planificació hidrològica vigent a la conca, i acompanyada dels estudis corresponents relatius a la sol·licitud del canvi d'ús del pou inscrit en la secció C del registre d'aigües per a provement de la urbanització Pou el Vicari, al terme municipal de Montserrat; a la sol·licitud de canvi de concessió d'aigües residuals depurades procedents de la urbanització Vertix XXI, i a la sol·licitud de canvi d'ús de part dels cabals corresponents a la concessió d'aigües depurades procedents de l'EDAR de Montserrat d'un ús per a reg a un ús lúdic recreatiu amb estalvi de cabals.   
9. Sol·licitud, de data 29 de desembre de 2006, a la Comissaria d'Aigües, Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per la qual es requereix que es concrete si a la zona d'actuació hi ha algun llit, o bé, si l'única cosa que hi ha a la part nord de la finca realment consisteix en un cavallonament realitzat per a evitar l'entollada dels horts limítrofs, sense consideració de llit pròpiament dit.  
10. Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València, de data 20 de desembre de 2006; el contingut del qual es concreta en l'apartat d'aquesta declaració corresponent a informes sectorials.   
11. Cartografia en què se superposa l'ordenació presentada amb les superfícies incendiades i plànol en què es representa la nova ordenació en què s'exclou la superfície forestal incendiada.   
12. Fitxa de planejament i gestió resultant d'excloure l'àrea forestal incendiada anteriorment considerada, i són alguns dels nous paràmetres i consideracions incorporades les que detallen a continuació:  
- Paràmetres d'edificabilitat corresponents al terme municipal de Torrent: 317.253,23 m²sòl.  
- Sòl afectat activitat esportiva (camp de golf): 538.059,38 m²sòl.  
- Aprofitament tipus: 0,2064 uda/ m²sòl.  
- Superfície total de l'àrea de repartiment: 1.053.966,15 m²sòl.  
- Respecte a l'àrea forestal incendiada, es classificarà com a sòl no urbanitzable, subjecte a especial protecció per a la reforestació i la reposició de la vegetació que hi ha, la qual quedarà a càrrec de l'actuació i serà d'acord amb els informes tècnics corresponents demanats respecte d'això; mentre que el manteniment posterior s'efectuarà a càrrec de l'empresa adjudicatària del camp de golf.   
13. Còpia de la resolució relativa a l'autorització de la prospecció arqueològica efectuada pel cap d'Àrea de Patrimoni Cultural i Museus, de data 10 de novembre de 2006, el contingut de la qual es concreta de manera resumida en l'apartat següent d'aquesta declaració corresponent a informes sectorials.  
- En data 23 de febrer de 2007 s'efectua requeriment de documentació, i se sol·liciten els informes següents i documentació complementària:   
Pel que fa a la documentació que ha de remetre el promotor:  
1. Informe subscrit per tècnic municipal; com també cartografia degudament visada corresponent a la totalitat de terrenys del terme municipal de Montserrat afectats per aquest projecte. Igualment, es requereixen informes de tècnics municipals de Torrent i Picassent, amb competència en la matèria, en els quals s'indique clarament la classificació i qualificació actual del sòl afectat per l'actuació.  
2. Informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual es reflectisca l'autorització d'extracció del pou, cabal concedit, com també, si l'ús actual és per a reg agrícola, l'autorització per al canvi d'ús a consum urbà.   
3. Autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que autoritza el canvi d'ús de les aigües que té per dret, procedents de l'EDAR de Montserrat, la concessió actual de la qual és de reg agrícola a reg de camp de golf, com també de l'aprofitament de les aigües residuals depurades procedents de la futura depuradora del sector plantejat.  
4. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, concretament del Servei de Llits; tal com s'indica en l'escrit presentat de data 15 de novembre de 2006, en el qual es concrete si en la zona d'actuació hi ha algun llit, o bé, si realment consisteix en un cavallonament a l'efecte d'evitar l'entollada dels horts limítrofs, sense consideració de llit pròpiament dit.   
5. Informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de València, en el qual es concrete, a l'efecte de poder efectuar una correcta valoració ambiental del projecte, si els terrenys forestals afectats, classificats com a tals en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana són compatibles amb el desenvolupament d'aquesta actuació; o al contrari, són mereixedors de protecció i preservació pel que fa al desenvolupament urbanístic d'aquests. Paral·lelament, també se sol·licita informe referent al sector de 3,37 hectàrees afectades per l'incendi produït en 1995; com també respecte a la possibilitat que s'haja produït posteriorment un altre episodi d'aquesta tipologia.  
6. Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- El 27 d'abril de 2007, la companyia mercantil Mas Vilanova, SA remet documentació constituïda per informe del comissari d'Aigües, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 25 d'abril de 2007; certificat del secretari de la Comunitat de Regants Pou el Vicari, de Montserrat, de data 12 d'abril de 2007, i informe relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics per al proveïment d'aquest sector, d'abril de 2007, elaborat per Aquagest Levante, SA.   
Informes sectorials  
- Informe de data 10 de novembre de 2006 de l'Àrea de Patrimoni Cultural i Museus de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en què s'autoritza la prospecció arqueològica en l'àmbit d'actuació; i s'hi estableixen les obligacions següents per als directors de l'actuació:   
1. Comunicar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus la data d'inici i finalització dels treballs.  
2. Elaborar l'informe preliminar dels resultats obtinguts acompanyat del material gràfic pertinent.  
3. Elaborar una memòria preliminar en el termini de 8 mesos des de la concessió d'aquesta autorització.  
4. Aportar còpia de l'acta del dipòsit dels materials al centre designat.  
5. Elaborar la corresponent memòria científica i presentar document en format informàtic en el termini de 2 anys des de la finalització dels treballs a aquesta Direcció General.  
6. Aquesta resolució ha d'estar en possessió del director de la intervenció durant el temps que s'execute aquesta.  
- Informe, elaborat per tècnic del Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Conselleria de Territori i Habitatge, relatiu a l'estudi de paisatge, de data 13 de desembre de 2006, en el qual se subscriu el que es transcriu a continuació: «El document d'homologació modificativa i Pla parcial Vertix XXI, dels termes municipals de Montserrat, Torrent i Picassent, va ser sotmés a informació pública en data 25 de febrer de 2003, amb anterioritat, per tant, a l'entrada en vigor de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació de territori i protecció del paisatge (LOTPP); per la qual cosa no li és exigible ni l'estudi d'integració paisatgística ni l'estudi de paisatge; i, per tant, no és possible que aquest Servei emeta un informe respecte d'això.»  
- Informe del cap de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València, de data 20 de desembre de 2006, en el qual se subscriu el següent:  
«En 1995 es va produir un incendi que va afectar un total de 3,37 hectàrees, al terme municipal de Torrent, de les quals només 0,46 hectàrees es consideren forestals, conforme a la definició de sòl forestal establit en el Decret 106/2004, de 25 de juny, pel qual s'aprova el Pla general d'ordenació forestal.»  
- Informe de la Unitat de Camins Ramaders del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de València, de data 20 de desembre de 2006, en el qual se subscriu el següent:   
«Aquest projecte afectarà, al terme municipal de Torrent, un tram de l'assegador de Conca, l'itinerari del qual resulta d'impossible reconeixement en l'actualitat, a causa de les transformacions agràries de l'entorn territorial per on discorre. No obstant això, i atés que la Llei 3/95, de camins ramaders, preveu la possibilitat de la modificació d'aquest; es considera acceptable la proposta presentada per a modificar el traçat en el fet de discórrer aquest a la vora del límit est de l'actuació; tenint en compte que, en qualsevol cas, ha de resoldre's a través del document de planejament, com també la compensació patrimonial d'aquest segons el procediment oficial.»  
- Certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Picassent, de data 17 de gener de 2007, en el qual se subscriu «que els terrenys situats a l'àmbit del Programa d'actuació integrada Vertix XXI, pertanyent al terme municipal de Picassent, estan classificats segons el Pla general d'ordenació urbana, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 29 de setembre de 1998, i publicat en el BOP número 26, d'1 de febrer de 1999, com a sòl no urbanitzable, i és la qualificació d'aquest de sòl no urbanitzable comú, i per tant, subjecte al que estableix el capítol II de la normativa d'aquest».  
- Informe emés pels serveis tècnics de l'Ajuntament de Montserrat, subscrit per l'arquitecte municipal, en data 8 de febrer de 2007, en el qual s'assenyalen, entre altres qüestions, les següents:   
1. Els terrenys dins del municipi de Montserrat afectats pel PAI Vertix XXI, no estan classificats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, i estan part d'aquests dins de la categoria de protecció paisatgística (SNUPp) i part com a sòl no urbanitzable comú (SNU).  
2. El Pla general d'ordenació urbana va establir usos compatibles comuns per al sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i el sòl no urbanitzable comú.  
3. En la revisió del Pla general d'ordenació urbana aprovada inicialment amb data 11 de desembre de 2006 i publicada en el DOCV del 10 de gener de 2007, els terrenys afectats per aquest projecte passen a classificar-se com a sòl no urbanitzable (SUR 6 Vertix XXI).  
- Còpia compulsada pel secretari de l'Ajuntament de Montserrat, de data 9 de febrer de 2007, en la qual consten algunes de les normes específiques del sòl no urbanitzable, i s'hi especifica que «a l'efecte de l'aplicació de la Llei valenciana 4/92, del sòl no urbanitzable, s'entendrà com a sòl no urbanitzable comú els denominats per aquest Pla com a genèric, protecció paisatgística i protecció d'horta, sense perjudici de les limitacions que aquest pla imposa a aquestes categories de sòl».  
- Informe de la Secció Tècnica de Planejament de l'Ajuntament de Torrent, de data 14 de febrer de 2007, en el qual s'assenyala el que es transcriu textualment a continuació: «Revisada la delimitació que afecta el municipi de Torrent del Pla parcial i Programa d'actuació integrada del sector Vertix XXI, el sòl afectat per l'esmentada actuació, amb una superfície total de 322.253,23 m², presenta dos tipus de classificació segons el Pla general d'ordenació urbana de Torrent, sòl urbà no urbanitzat (SU-NU) que s'ha de desenvolupar mitjançant pla especial i sòl no urbanitzable comú agrícola de regadiu (SNU-CAR)».  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 25 d'abril de 2007, en el qual s'informa desfavorablement el Pla parcial Vertix XXI, a l'efecte previst en l'article 25.4 del Text refós de la llei d'aigües i en l'article 19.2 de la Llei de la Generalitat Valenciana d'ordenació del territori i protecció del paisatge. Sent alguna de les consideracions que s'estableixen en aquest, el següent aclariment a l'esmentada qüestió que era requerida des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, per la qual cosa s'especifica:   
«El llit a què es fa referència, en correspondència amb l'àmbit d'actuació, no constitueix domini públic hidràulic, ja que es tracta de canalitzacions de desguàs de reg de finques limítrofes destinades a ús agrícola i que es troben al tàlveg o plana d'inundació. Així mateix, el curs o llit barranc de les Canyes, definit en la DG del cadastre com a domini públic hidràulic, discorre per la zona d'actuació, i es troba en l'actualitat totalment alterat antròpicament en tota la zona d'actuació»  
- Certificat del secretari de la Comunitat de Regants Pou el Vicari de, Montserrat, de data 12 d'abril de 2007, en el qual se subscriu que Mas Vilanova, SA va adquirir a la Sat la Torre de Montserrat la totalitat de les finques de què aquella era propietària i que es regaven amb aigua de la Comunitat de Regants Pou el Vicari, adquirint, amb cada fanecada, una de les 1.200 participacions, iguals i indivisibles, que a efecte ideals està dividit el cabal del pou objecte de la Comunitat, i passant a ser membre d'aquesta comunitat de regants. Amb la qual cosa, l'esmentada mercantil és propietària de 1.104 participacions d'aquesta comunitat de regants.  
Tramitació administrativa  
En data 24 de juny de 2004, la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València, de la Conselleria de Territori i Habitatge, va remetre estudi d'impacte ambiental; pla parcial, homologació modificativa, i expedient administratiu municipal, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Informació pública  
El programa d'actuació integrada sector Vertix XXI va ser aprovat provisionalment, per l'Ajuntament de Montserrat en la sessió plenària de 29 d'abril de 2003. La informació pública es va realitzar en el DOGV número 4447, de data 25 de febrer de 2003 i en el Diario de Valencia, de 24 de febrer de 2003.   
Les modificacions presentades posteriorment a l'esmentat programa d'actuació integrada, han sigut objecte d'un nou període d'informació pública; i s'ha efectuat la publicació d'edicte en el DOGV número 4688, de data 10 de febrer de 2004 i en el Diario de Valencia de la mateixa data.  
Segons consta en el certificat de l'Ajuntament de Montserrat, en el Ple de l'Ajuntament celebrat en data 22 de març de 2004, es transcriuen les al·legacions presentades, com també la contestació a aquestes, l'aprovació provisional de les modificacions del PAI i la remissió de la documentació a la Comissió Territorial d'Urbanisme per a l'aprovació definitiva del projecte.  
L'Ajuntament de Torrent va efectuar el període d'informació pública del 10 de febrer al 10 de març de 2004, ambdós inclusivament; segons consta en el certificat emés per la tinent-alcalde delegada d'Urbanisme i Obres de l'esmentada localitat.   
L'Ajuntament de Picassent va realitzar període d'informació pública durant el termini de 20 dies hàbils comptadors del DOGV número 4688 de 10 de febrer de 2004, i es va presentar una al·legació (de data 10 de març de 2004); la qual no va ser resolta per part de l'Ajuntament de Picassent en haver sigut presentada també davant de l'administració de Montserrat.   
Resum de les al·legacions  
- Durant el segon període d'exposició pública, a l'Ajuntament de Montserrat es van presentar 8 al·legacions, de les quals, només una és de caràcter ambiental; i al·ludeix a una sèrie d'aspectes que s'hi exposen de manera resumida a continuació:  
1. No es justifica bastant l'obtenció de recursos hídrics per al consum humà. Pel que fa a l'aigua de reg, es consideren insuficients els recursos disponibles per a poder efectuar el reg del camp de golf en una zona àrida i seca, com és la zona d'actuació; i s'ha de considerar així mateix, que l'aigua de l'EDAR de Montserrat s'utilitza actualment per al proveïment de l'agricultura.  
2. Per les característiques del projecte, atesa la important inversió que l'urbanitzador ha de realitzar en matèria de rotondes i desdoblament de la CV 405.   
3 L'impacte ambiental que una actuació d'aquesta tipologia origina: augment de la contaminació acústica, impacte de les canalitzacions d'aigua, ús de productes fitosanitaris que poden contaminar el subsòl i els aqüífers.  
4 Impacte social, atés que es pot produir un desequilibri entre la nova població associada al projecte i els habitants que ja hi ha al terme.   
Les al·legacions són contestades pel secretari-interventor de l'Ajuntament de Montserrat, segons consta en el certificat emés en data 22 de març de 2004.   
- De les al·legacions presentades relatives a l'àmbit el sector inclòs al terme municipal de Torrent durant el període d'informació pública (del 10 de febrer al 10 de març de 2004, ambdós inclusivament); pot considerar-se de caràcter ambiental la que al·ludeix que a la zona que ocupa el PAI, haurien d'estar grafiats tots els accidents orogràfics existents; i s'ha eliminat o omés tota referència al barranc de les Canyes, i no s'especifica com s'efectuarà la canalització d'aquest, ni les obres previstes en cas de realitzar-se el canvi de curs d'aquest llit. Per la qual cosa s'al·lega la necessitat de realitzar un estudi i s'adopten les mesures necessàries per a garantir la seguretat de la zona adjacent; atés que amb la nova urbanització i camp de golf estima que les variacions en les cotes i pendents del terreny poden provocar una avinguda d'aigües davant d'un episodi de fortes precipitacions.   
L'esmentada al·legació va ser desestimada (segons consta en el certificat, de data 28 d'octubre de 2004, emés pel secretari general de l'Ajuntament de Torrent), atés que, basant-se en l'informe presentat per l'entitat promotora, l'esmentat barranc s'inicia al mateix sector, i que l'actuació preveu la recollida de les aigües de pluja i la canalització d'aquestes cap a un conjunt de llacs per a la posterior utilització d'aquesta per a reg; i aquestes actuacions produeixen una notable disminució de les avingudes.   
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat en l'àmbit d'actuació l'existència de llocs d'importància comunitària denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a la integració d'aquestes en la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'administració, que puguen veure's afectades pel desenvolupament d'aquesta actuació.  
2. Al nord de la zona d'actuació, al terme municipal de Torrent, discorre un camí ramader, assegador de Conca (amb una amplària legal de 75 metres). En el document d'homologació modificativa es planteja el manteniment del camí ramader, però situant-lo a la vora del límit nord-est d'aquest i amb una amplària de 15 m, de manera que es mantinguen els punts d'accés i eixida del sector originaris d'aquest camí; considerant-lo com a xarxa primària interna del sector.  
3. No hi ha cap forest catalogada com d'utilitat pública ni dins de l'àmbit d'estudi ni a les proximitats d'aquest; la muntanya més pròxima és la forest de Picassent a quasi 5 km al sud de l'actuació.  
4. En l'estudi d'impacte ambiental es fa referència a l'existència en l'actualitat d'una línia aèria d'alta tensió de 220.000 V, que discorre per l'àmbit d'actuació; i es preveu l'eliminació d'aquesta en ser soterrada. No obstant això, en el document d'homologació modificativa s'al·ludeix al fet que les connexions són una qüestió que s'ha de resoldre directament entre l'urbanitzador i la companyia corresponent.  
S'estableix la consideració que les xarxes de subministrament en mitjana i baixa tensió seran subterrànies en tot l'àmbit del sector.  
5. En l'estudi d'impacte ambiental es fa referència al fet que totes les conduccions d'aigua de reg, amb drets en l'actualitat i que circulen pels terrenys del PAI, són finals de línia que desapareixeran amb l'actuació; per la qual cosa s'indica que no hi ha conduccions de reg que hagen de preservar-se o reposar-se. En cas que així fóra, seria reposada, d'acord amb la possible societat que detectara la legal propietat d'aquesta.   
6. S'ha consultat la llista de jaciments arqueològics del patrimoni cultural valencià com també la informació temàtica de la COPUT, i no hi ha catalogat cap jaciment ni a la zona d'actuació ni a les proximitats d'aquesta, com tampoc es veu afectat pel projecte cap bé d'interés cultural (BIC). No obstant això, no consta en l'expedient administratiu ni en la documentació complementària aportada durant la tramitació d'aquest projecte, el corresponent informe definitiu vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com es regula en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.   
Consideracions ambientals  
1. Les afeccions ambientals més rellevants observades en la Cartografia temàtica de la COPUT i recollides en l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental presentat, són les següents:   
- En l'àmbit d'estudi no hi ha risc de lliscaments o despreniments; hi ha a l'oest de l'actuació, al marge esquerre de la carretera de la CV-405, una zona catalogada amb risc de lliscament baix.  
- El risc d'erosió és en l'actualitat alt a la zona caracteritzada com a atossalada, mentre que la zona plana es troba catalogada com a risc molt baix.   
- El risc sísmic es considera de nivell baix, ja que el valor de l'acceleració sísmica bàsica al municipi de Montserrat és de 0,07.  
- No hi ha risc d'inundació en l'àmbit d'estudi ni tampoc a les proximitats d'aquest.  
- El risc a la contaminació de les aigües subterrànies està catalogat com a mitjà al sector més oriental i baix a l'occidental.  
- La capacitat d'ús agrari del sòl en l'àrea del projecte es cataloga com a baix a les zones atossalades i elevat a les zones més baixes situades a la zona més occidental.  
2. La vegetació actual en l'àrea d'estudi està formada per camps de cítrics; i és la component vegetal autòctona (formada per gramínies, cards, timó, espígol o romer) baixa. Hi ha alguns exemplars d'ullastre (olivera silvestre), garroferes o pi blanc, entre altres.   
   
3. La fauna present en l'àmbit del sector projectat és l'associada a camps de cultiu i zones obertes d'orografia plana. També estan representades les espècies que habiten ecosistemes humits amb xops i canyís associats a aquests.   
4. Els accessos proposats per a accedir des de la carretera CV-405 (Torrent-Montserrat) a la xarxa viària dissenyada en el projecte, se situen al nord i sud-oest del sector; i es realitzen aquests dos accessos a través de dues rotondes de nova creació, de 42 m de diàmetre exterior; aquestes es desenvoluparan, segons s'indica en el pla parcial, d'acord amb les directrius dels tècnics de la Diputació Provincial de València. Així mateix, els dos camins asfaltats que hi ha, s'amplien fins a 10 metres d'ample, des de les dues rotondes fins al límit del sector.  
5. Respecte a la xarxa viària, es planteja un vial principal que recorre el perímetre del camp de golf i que constitueix un accés a les àrees residencials contigües a aquest, denominades Villas Golf, permetent al seu torn definir les dues àrees residencials més importants: Pueblo Norte i Pueblo Sur (a la vora dels accessos nord i sud del sector).  
El Pueblo Norte es desenvolupa al voltant d'un bulevard central, del qual ixen carrers perpendiculars que comuniquen amb el vial principal vertebrador; igual que el Pueblo Sur, que es desenvolupa de manera semblant, al voltant d'una zona verda central envoltada de vials.   
El vial principal anteriorment esmentat comunica els dos accessos al sector amb les àrees residencials plantejades, i recorre al mateix temps el perímetre del camp de golf. Així mateix, l'accés al camp de golf de persones no residents es planteja per l'accés sud o accés principal del sector a través del bulevard principal, de més grans dimensions perquè aquest puga absorbir un trànsit més intens quan aquest es produïsca.   
6. Hem de considerar que les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental han sigut formulades de manera molt generalista; considerant-se de vegades com a mesures correctores el compliment de la legislació. Així mateix, es fa referència a mesures correctores establides en l'avantprojecte del PAI, i no es disposa de l'esmentat document en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.   
Respecte al programa de vigilància ambiental no s'estableixen els nivells de qualitat que s'han de mantenir, ni s'indiquen els mètodes de recollida d'anàlisi, com tampoc les dades ni el calendari aproximat per a l'aplicació del programa. No obstant això, sí que es descriu, en l'estudi d'impacte ambiental, el sistema de gestió ambiental que s'ha de desenvolupar en la fase de funcionament, i s'hi indica la periodicitat de cada una de les anàlisis i registres que s'han d'efectuar.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, i basant-se en l'anteriorment exposat, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'homologació i Pla parcial del sector Vertix XXI als termes municipals de Montserrat, Picassent i Torrent (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins a la data, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.   
No obstant això, aquesta declaració d'impacte ambiental no inclou l'avaluació del projecte del camp de golf previst, el qual requereix per a l'aprovació efectuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, com també el Reglament que la desenvolupa. Així mateix, independentment de l'avaluació d'impacte ambiental del camp de golf, que haurà d'efectuar quan pertoque, el reg d'aquest, com també de les zones verdes enjardinades ha d'efectuar-se, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, amb aigües residuals depurades amb el grau de depuració necessari, i s'ha de disposar de l'autorització preceptiva de l'organisme de conca.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants que es desenvolupen a continuació:   
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià; i complir les determinacions que, si és procedent, continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant. En el cas que l'esmentat informe fóra desfavorable, així hauria d'entendre's aquesta declaració.   
2. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, ha d'obtenir-se informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient per a la previsió dels consums que es desprenen del desenvolupament de l'actuació plantejada; tal com es recull en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
3. Respecte a la reutilització de les aigües depurades que es planteja en el projecte, i d'acord amb el que estableix l'article 109 (règim jurídic de la reutilització) del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, ha d'obtenir-se prèviament a l'aprovació definitiva del projecte les corresponents autoritzacions que hi són d'aplicació, i adequar-se a les condicions que en aquestes s'establisquen pel que fa a l'abocament i qualitats exigibles basant-se en els usos a què es destinen les aigües depurades.  
4. Ha d'obtenir-se informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, respecte als aspectes que a continuació s'indiquen, i adequar-se al que dicte la Confederació respecte als procediments de concessió i autorització pertinents:  
- Autorització d'abocament a llit d'aigües residuals (atés que es planteja l'abocament en els moments en què l'aigua no puga ser absorbida per les basses de regulació disponibles).   
- Autorització d'abocament d'aigües pluvials en el cas que aquestes siguen parcialment abocades a llit públic.  
5. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, s'ha de verificar que el sòl dels termes municipals inclosos en aquest sector han sigut classificats com a sòl no urbanitzable, sense que disposen de cap tipus de protecció específica basant-se en la legislació urbanística vigent.   
6. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, ha d'obtenir-se informe favorable de l'Àrea de Gestió i Recursos Forestals i Conservació Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, relatiu a les mesures proposades en les labors de reforestació i reposició de l'àrea forestal incendiada; atés que aquesta s'ha de classificar com a sòl no urbanitzable, subjecta a especial protecció per a la reforestació i reposició de la vegetació que hi ha, segons consta en la fitxa de planejament i gestió del sector.   
7. Ha d'obtenir-se, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, informe favorable de l'administració forestal competent, de la Direcció Territorial de València, respecte a la idoneïtat de les actuacions i tractaments proposats que es vol donar a la vegetació que hi ha als terrenys inclosos al sector plantejat que es cataloguen com a sòl forestal segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana. Així mateix, s'han de conservar i integrar en la urbanització, en la mesura que siga possible, els pins que hi ha a la zona i altres exemplars arboris mereixedors d'aquesta protecció; actuacions que també han d'estar incorporades i informades en l'informe forestal anteriorment mencionat.  
8. Ha de complir les consideracions establides en l'informe elaborat per la Unitat de Camins Ramaders del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de València, de data 20 de desembre de 2006.   
9. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'ha de mantenir en condicions agrícoles adequades i s'ha de destinar al rebliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització.  
10. L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
11. S'han de preveure, a la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana, en quantitat suficient, per a adequar el projecte presentat al pla integral de residus.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 415-AIA/2006  
Títol: Homologació i PP del sector Llacunes de Rabassa  
Promotor: Ajuntament d'Alacant  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Alacant  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'àmbit d'actuació es correspon amb una superfície de 4.192.062 m². El projecte pretén aconseguir un sòl apte per a l'ús residencial-terciari, compatible amb la integració dels sòls limítrofs consolidats, i dotar-la d'una estructura d'acord amb la tècnica urbanística actual i completar d'aquesta manera un dels buits erms de teixit urbà que hi ha a la ciutat d'Alacant, fins a formar unitats compactes que permeten completar l'estructura urbana.   
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
A) Localització  
L'àmbit de les llacunes de Rabassa se situa a l'extrem nord-occidental del nucli urbà de la ciutat d'Alacant.  
B) Delimitació del sector  
L'àmbit d'actuació se situa a l'extrem nord-occidental del nucli urbà de la ciutat d'Alacant, i té una gran superfície, de 4.192.062 m², els límits de la qual són els següents:  
- Al nord: autovia del Mediterrani (A-7).  
- Al sud: via parc.  
- A l'est: en part amb avinguda de la Universitat, amb l'aquarterament militar de Rabassa, amb els dipòsits de la mancomunitat dels Canals del Taibilla i el barri amb idèntic nom.  
A l'oest: traçat del ferrocarril Madrid-Alacant.  
C) Zonificació del sector i usos  
S'estableix com a ús característic del nou sector el residencial plurifamiliar d'habitatge col·lectiu, i s'admet com a compatible el terciari en les distintes opcions: comercial, hoteler, oficines, etc.  
Queda prohibit l'ús industrial  
Proposen un IEB màxim (índex d'edificabilitat bruta) del 0,4340, la qual cosa fa un sostre total d'1.762.500 m²sostre. Es preveu un sostre residencial màxim d'1.650.000 m²sostre, i al terciari es destinarà una edificabilitat de 99.504 m²sostre.  
S'estableix com a tipologia predominant la de bloc exempt amb una alçària màxima de 10 plantes.  
Tenint en compte la morfologia del nou sector, i les exigències de reserva de la xarxa primària assenyalades, es conformen tres zones d'ordenació bàsiques:  
- La primera s'estableix com a continuació del sector PAU/1 i el PAU/2. En aquesta zona es proposa la tipologia de bloc exempt, amb dos subtipus, la diferència dels quals és la fixació d'alçàries màximes per a cada subtipus. Així mateix, a l'esmentada zona es localitzarà un espai central, amb vocació de centre de barri, destinat a tenir edificació d'ús terciari.  
- La segona es localitza al barri de Rabassa, on la proposta és de trama urbana, i es proposa el manteniment de les tipologies existents -unifamiliars en filera- com a mitjà per a completar el barri.  
- La tercera se situa a l'extrem nord-est del nou sector, als voltants de l'avinguda Universitat, i té com a objectiu plasmar una ordenació amb forta presència dotacional, destinada a albergar institucions i equipaments, a la vora de superfície privada, per a la implantació d'habitatges i sòl terciari.  
A la zona limítrofa amb el Cefive es procurarà zonificar un espai terciari esportiu privat.  
D) Planejament vigent i proposat  
El PGOU d'Alacant va ser aprovat definitivament el 27 de març de 1987, i van ser publicades les correccions el 16 de juny de 1987.  
El sòl inclòs al sector apareix classificat com a sòl no urbanitzable, amb distint abast, això és: comú rústic, toleràncies diverses i sistemes generals.  
Així, el PGOU d'Alacant de l'any 1987, classifica el sòl amb diverses categories:  
- Comú rústic SNU/RU: la majoria del sòl.  
- Protecció de rambles i llits SNU/R: la zona que es troba al voltant del ferrocarril i el traçat de l'autovia del Mediterrani.  
- Activitats diverses SNU/AD: ocupada per una instal·lació industrial ceràmica.  
- Fites SNU/H (paratge els Galls) i paratges SNU/P (les denominades llacunes de Rabassa). Aquestes zones no s'inclouen en l'àmbit del sector, mantenint la seua classificació i qualificació, sense perjudici que, com es justifica en el Pla parcial, s'incorporen com a elements de la xarxa primària de dotacions públiques parc públic, adscrit al sector i per tant inclòs en la seua àrea de repartiment.  
Així mateix hi ha altres zones qualificades com a dotacional de xarxa primària:  
- I/S: zona de dipòsits d'aigua.  
- S/U: usos dotacionals diversos (al sud-oest i al nord-oest de l'actuació).  
En el projecte mantenen la classificació de sòl no urbanitzable protegit de les dues llacunes majors (en realitat és la primera i la tercera més gran) i la lloma Alta dels Galls, però adscrit al sector, com a parc públic natural de la xarxa primària, tal com permet l'article 15 de la Llei 10/2004, de la GV, de sòl no urbanitzable. Les altres tres llacunes restants queden integrades en el parc urbà previst al seu voltant. El projecte presentat no especifica com queden integrades.  
Segons el que estableix l'article 15.3, la normativa urbanística del Pla ha d'establir les condicions que compatibilitzen l'ús d'aquests amb la protecció dels valors que hi ha.  
Els articles 25, 26 i 27 de les normes urbanístiques del Pla parcial estableixen els usos de les àrees de PQL i SQL. Les llacunes estan incloses a la zona PQL-2, on especifica per a aquesta zona que no es podrà autoritzar cap tipus d'actuació que no assolisca la integració i preservació ambiental dels llacs preexistents.  
E) Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental es realitza un estudi d'alternatives de l'ordenació.  
Justifica l'ordenació d'aquest des del punt de vista ambiental proposant l'exclusió de les dues llacunes qualificades com a paratges pel PGOU d'Alacant, mantenint la consideració de sòl no urbanitzable protegit. Igual succeeix amb la lloma Alta dels Galls, que es manté com a fita, si bé ambdós elements s'inclouen dins de la xarxa primària de dotacions públiques i s'adscriuen al sector, formant amb la mateixa àrea de repartiment.  
Tramitació administrativa  
En data 26 d'abril de 2005, el Ple de l'Ajuntament d'Alacant acorda aprovar provisionalment l'expedient d'homologació i el Pla parcial del sector Rabassa.  
El projecte ha tingut una segona aprovació provisional pel Ple de l'Ajuntament en data 13 de juny de 2006, de nova documentació (expedient d'homologació, Pla parcial, programa d'actuació integrada, avantprojecte d'urbanització, estudi sobre necessitat d'habitatge protegit, estudi acústic, estudi de trànsit i mobilitat i estudi d'impacte ambiental) amb les rectificacions i modificacions que es deriven de l'acceptació d'al·legacions.  
En data 21 de novembre de 2006 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació remesa per la Direcció Territorial d'Alacant, i se sol·licita que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.   
Informació pública  
La documentació es va exposar al públic en el DOGV núm. 4406, de 26 de desembre de 2002 i mitjançant un anunci publicat en el diari La Verdad el 13 de desembre de 2002.  
Durant aquest període s'hi presenten 41 al·legacions.  
En Ple, en sessió extraordinària de l'Ajuntament d'Alacant celebrada el dia 26 d'abril de 2005 adopta, entre altres, l'acord per a sotmetre el Pla parcial del sector Rabassa i l'estudi d'impacte ambiental d'aquest a un segon període d'exposició pública.  
En data 11 d'agost de 2005, la regidora d'urbanisme dicta un decret en què resol sotmetre a informació pública la documentació refosa del Pla parcial del sector Rabassa i del programa d'actuació integrada de la unitat d'execució única d'aquest.  
La documentació es va exposar per segona vegada al públic en el DOGV núm. 5077, de 24 d'agost de 2005 i mitjançant anuncis publicats en els periòdics El Mundo, Información i La Verdad, tots de data 18 d'agost de 2005.  
Durant aquest termini d'informació pública s'han presentat 82 escrits d'al·legacions.   
Segons les consideracions remeses sobre el requeriment, no hi ha diferències substancials entre la versió de l'estudi d'impacte ambiental exposada al públic a l'agost de 2005 i el text refós datat al març de 2006, i aprovat al juny del mateix any. L'esmentat estudi va ser objecte de diverses al·legacions, que van ser resoltes per la corporació municipal mitjançant un acord de Ple de data 13 de juny de 2006, que va aprovar de nou la documentació de planejament i els complements d'aquesta, i va introduir rectificacions derivades de l'estimació de determinades al·legacions. A aquest efecte, i respecte de l'estudi d'impacte ambiental, es va adaptar formalment al que disposa l'Ordre de 3 de gener de 2005, i es van incorporar lleus modificacions d'ordenació detallada introduïdes en ocasió del tràmit d'al·legacions, i aquestes modificacions tan sols comportaven xicotets i poc rellevants canvis de la zonificació.  
Resum d'al·legacions  
A) En el primer període d'informació pública s'hi van presentar 41 al·legacions. El contingut de les al·legacions de caràcter ambiental es resumeix a continuació:  
1. Ministeri de Defensa. Les actuacions afecten l'aquarterament i la zona de seguretat d'aquest. És necessari un informe vinculant de l'administració General de l'Estat.  
2. Renfe. No es grafien en els plànols les zones de protecció del ferrocarril d'acord amb la legislació sectorial reguladora. Recorda l'obligació de sol·licitar autorització a Renfe per a realitzar les obres d'urbanització, i també consulta al Ministeri de Foment, Direcció General de Ferrocarrils, sobre afeccions possibles a les previsions de noves infraestructures ferroviàries.  
3. AASA (Amics dels Aiguamolls del Sud d'Alacant). Sol·licita:  
- La classificació de les llacunes de Rabassa i l'entorn d'aquestes com a sòl no urbanitzable d'especial protecció. Proposen la redacció d'un pla especial de protecció, gestionat per la Universitat d'Alacant. Les llacunes estan protegides per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, que estableix per a tots els aiguamolls, siguen naturals o artificials, la classificació d'aquests com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
- Creació d'un parc lineal Renfe-Santa Faç.  
- L'Ajuntament no ha d'aprovar cap actuació fins que el nou PGOU siga aprovat de manera definitiva.  
- L'Ajuntament ha de sol·licitar la inclusió de les llacunes de Rabassa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
4. Ministeri de Medi Ambient: queden afectades per l'actuació les instal·lacions de la Mancomunitat dels Canals del Taibilla, que són els dipòsits de reserva d'Alacant, canals que alimenten els esmentats dipòsits i conduccions per al proveïment de Sant Vicent del Raspeig.  
5. Associació de veïns Sagrada Família: entre altres qüestions de caràcter urbanístic, al·lega que no es considera la zona de servitud de les instal·lacions militars, tant perimetral com radioelèctrica.  
6. IVHSA: la previsió d'una rotonda afecta l'àmbit del citat PAU-2, transformat en sòl viari el sòl residencial destinat a habitatges protegits. Sol·liciten que es varien aquests vials i s'elimine qualsevol incidència sobre els solars 1A i 1B.  
7. Ecologistes en Acció: sol·liciten que:  
- No s'aprove cap programa o pla parcial ja que està en tramitació el PGOU.  
- L'alternativa tècnica presentada pel Grupo Ballester no té estudi d'impacte ambiental.  
- Les llacunes de Rabassa són una zona humida i com a tal espai natural haurien de protegir-se i no urbanitzar-se.  
- Les edificacions estan situades massa a prop de les llacunes i tindrien un impacte ambiental crític sobre l'avifauna potencial i real, que no s'avalua en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Consideren imprescindible que les llacunes tinguen un espai obert pel front que està en contacte amb la A-7 perquè puga establir-se un corredor biològic per a l'avifauna. Aquest front ha d'estar lliure d'edificacions.  
- Les llacunes de Rabassa han de tenir un tractament de parc natural.  
- La superfície mínima per a protegir les llacunes seria de 113 ha.  
- Mantenir allunyada de les llacunes les activitats que poden perjudicar la qualitat de l'aigua d'aquesta zona humida.   
- Ha de respectar-se íntegrament la fita els Galls, i que forme part d'una zona verda més àmplia que l'incloga.  
8. Esquerra Unida: exposen que les llacunes de Rabassa constitueixen una zona humida d'origen artificial i d'innegables valors naturals i paisatgístics. Sol·liciten que les cinc llacunes siguen classificades com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
B) En el segon període d'informació pública s'hi van presentar 82 al·legacions. El contingut de les al·legacions de caràcter ambiental es resumeix a continuació:  
1. Les proposicions juridicoeconòmiques, per a superar els llindars quantitatius establits per les directives, han d'haver sigut publicades en el Diari Oficial de la Unió Europea.  
2. És un projecte inclòs en l'annex I del Conveni d'Aarhus, en el qual s'estableixen els mitjans pels quals el públic pot participar en les decisions en matèria ambiental. Sol·licita que l'Ajuntament no òbriga el tràmit d'informació pública del projecte durant l'època estival.  
3. Síndic de Greuges de la Comunitat Valenciana. Al·lega:  
- L'incompliment de les directives comunitàries europees i la legislació estatal sobre contractació pública.   
- La necessitat de revisar el PGOU, ja que el projecte comporta més del 40% de tot el terme municipal d'Alacant.  
- La presència de les llacunes de Rabassa, classificades com d'especial protecció, impedeix la reclassificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció en sòl urbanitzable.  
4. Associació de veïns Sagrada Família, reivindiquen que:  
- Tot l'entorn de les llacunes de Rabassa es qualifique com a àrea natural, paratge protegit o qualsevol altra figura que preserve l'entorn i l'ús públic d'aquest.   
- L'execució de l'entorn de les llacunes de Rabassa ha d'anar paral·lela a l'edificació d'habitatges, i no en última instància (pàg. 35 apt. 4.5. Terminis de desenvolupament del programa).  
- No es menciona la zona de servitud de les conduccions subterrànies de gas, concretament les del grup Gas Natural i Enagas. És la conducció general que subministra gas a Alacant des de Cartagena, que discorre per Fondo Piqueres, i no es fa menció de l'àrea de servitud d'aquesta.  
5. Grup Stenella per al coneixement, difusió i conservació del medi natural. Denuncien:  
- Realitzen un dossier que dóna a conéixer els valors ambientals, naturals i paisatgístics de la zona.  
- 14.000 i 15.000 habitatges són aproximadament uns 40.000 residents, i això és totalment contrari al que recomana l'Agenda 21 d'Alacant.  
- L'escassetat d'aigua de la zona.  
- Falta, millora o ampliació d'infraestructures per a la depuració d'aigües.  
- No s'ha exposat al públic l'estudi d'impacte ambiental.  
6. Associació Plataforma Propietaris de Rabassa. Al·lega:  
- Total i absoluta insostenibilitat del Pla.  
- La construcció de 15.000 habitatges comporta un augment desproporcionat de la població i l'establiment de les zones verdes, que per al respectiu consum i manteniment d'aquestes necessitaran gran quantitat d'aigua de la qual es manca.  
- L'estudi d'impacte ambiental incorre en omissió de dades i en falsedats.  
7. Colla Ecologista la Carrasca-Ecologistes en Acció: el Pla és insostenible des del punt de vista ambiental, social, econòmic i generarà importants desequilibris en el conjunt de la ciutat.   
8. Incompliment del pla del PATEMAE.  
9. Incompliment de les directives europees en matèria de contractació pública.  
10. Necessitat d'ordenar el Pla des del Pla general i no a través d'un pla parcial.  
11. El projecte no té estudi de paisatge ni estudi acústic.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
Es realitza consulta a l'Àrea Jurídica, en data 29 de gener de 2007, sobre l'exposició al públic de l'estudi d'impacte ambiental, ja que es va exposar al públic al desembre de 2002, i l'estudi d'impacte ambiental del text refós està datat al març de 2006.  
Es realitza consulta al Servei de Coordinació Territorial, en data 30 de gener de 2007, sobre l'afecció del PATEMAE en el Pla Rabassa.  
Es realitza consulta al Servei de Conservació de la Biodiversitat, al Servei de Gestió Forestal, al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, al Servei de Residus Urbans i al Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
En data 16 de febrer de 2007, es realitza el requeriment següent:  
1. Informe favorable de la CHX sobre disponibilitat de recursos hídrics.  
2. Informe vinculant segons l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
3. Informe favorable sobre tractament del camí ramader.  
4. Certificat de l'EDAR d'admissió d'aigües residuals.  
5. Justificació de suficiència d'instal·lacions per a la correcta gestió dels residus sòlids urbans.  
6. Acreditació que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública.  
En data 11 d'abril de 2007, vista la documentació rebuda en data 15 de març de 2007, es realitza el requeriment següent:  
1. S'ha d'acreditar que l'estudi d'impacte ambiental (datat al març de 2006-text refós), ha sigut sotmés al tràmit d'informació pública.   
2. S'ha de presentar informe de disponibilitat de recursos hídrics, de l'empresa autoritzada per al subministrament, o de l'organisme de conca, en què assumisca l'increment de consum d'aigua potable per al sector. Aquest informe ha d'especificar, el volum i l'origen de l'aigua amb què proveirà l'increment de consum previst.  
3. S'ha de presentar un estudi hidrogeològic de tot l'àmbit d'actuació que permeta conéixer, amb el màxim detall, el funcionament de l'aqüífer de la zona, per a la millor conservació d'aquest.  
4. S'ha de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
5. Segons l'informe emés pel Servei de Coordinació Territorial, en data 1 de març de 2007, en relació amb la incidència del PATEMAE, per a aconseguir la compatibilitat de les determinacions del PATEMAE amb el pla parcial Rabassa, s'ha de garantir l'efectiva conservació de les llacunes.  
6. Segons la documentació, només es protegeixen les dues llacunes majors, encara que segons els plànols i la visita a la zona això no és correcte, ja que són la 1ª i la 3ª major les que es protegeixen, i s'explica el motiu de no protegir la 2ª més gran. A més no especifica com queden integrades les altres, en concret la 2ª més gran, que conté gran quantitat d'aigua. S'ha de concretar quin tractament reben la resta de les llacunes.  
A més s'ha d'especificar i detallar la restauració paisatgística prevista a tota la zona verda (tot PQL i SQL), incloses les espècies vegetals i les plantacions que s'han de sembrar.  
7. A la zona de les llacunes els desnivells són elevats i abruptes. A més hi ha profunds clavills en aquests desnivells que fan perillós el trànsit de vianants, per la qual cosa l'accessibilitat a les llacunes és difícil i perillosa.  
En la documentació presentada no queda clar com solucionarà els forts desnivells que hi ha, ni a quina cota o nivell es queda l'esplanada de la unitat d'execució. S'ha d'aclarir aquest aspecte i aportar informació gràfica, incloure plànols de les seccions transversals i longitudinals, i indicar la cota projectada, la cota actual, la diferència i el pendent.  
8. El sector conté la zona d'afecció de l'autopista A7/E15, que pertany a la Xarxa de Carreteres d'Interés General de l'Estat. S'ha de presentar l'autorització del Ministeri de Foment per a realitzar les obres d'urbanització a la zona d'afecció de la A7/E15.  
9. Han de presentar l'autorització de Renfe per a realitzar les obres d'urbanització, i també consulta al Ministeri de Foment, Direcció General de Ferrocarrils, sobre possibles afeccions a les previsions de noves infraestructures ferroviàries.  
10. S'han de complir els condicionants establits en l'informe del Ministeri de Defensa, de data novembre de 2004.   
A més s'ha d'aportar l'autorització del Ministeri de Defensa, per a la realització de qualsevol obra o instal·lació, en tota la zona pròxima de seguretat.  
11. Respecte a la subestació transformadora d'Iberdrola inclosa al sector, s'ha d'indicar el tractament o possibles afeccions.  
Tal com estableix l'estudi d'impacte ambiental, s'ha de soterrar la línia elèctrica aèria que hi ha. Si això no es fa, s'ha d'establir una franja de protecció en què quedarà limitada la plantació d'arbres i prohibit qualsevol tipus d'edificació, de conformitat amb el Reial decret 1955/2000, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions d'energia elèctrica.  
12. S'han de respectar les servituds de pas de les conduccions subterrànies de gas que discorren pel sector. S'ha d'aportar plànol que reflectisca aquesta servitud.  
13. S'ha d'aportar un plànol en què s'indique la ubicació de la cimentera i el perímetre d'afecció d'aquesta, en relació a l'article 4 del Reglament d'activitats molestes, nocives, insalubres o perilloses.  
Així mateix s'ha d'aportar una anàlisi de la qualitat de l'aire a la zona d'actuació.  
14. Informe favorable sobre l'estudi acústic emés per la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
15. S'haurà de preveure en el disseny de la xarxa d'aigua depurada per al reg, la construcció d'un dipòsit de capacitat i cota suficient per a regar les zones verdes.  
16. S'ha de presentar l'autorització prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament d'aigües tant residuals com pluvials al barranc de les Ovelles.  
17. La xarxa de sanejament ha de ser separativa en tot el sector, i en el projecte només preveu aquest sistema a la zona oest.  
18. Atés que l'actuació preveu la impermeabilització i canvi d'ús d'una extensa superfície, s'ha de justificar la no-incidència en el règim de corrent ni l'afecció a tercers.  
Seria convenient, en ser una gran extensió, aplicar sistemes urbans de drenatge sostenible (SUDS), i d'aquesta manera conservar el cicle hidrològic natural, mantenir la infiltració a l'aqüífer, i amb això contribuir al manteniment de les llacunes, i al seu torn disminuir l'escorriment.  
Documentació complementària  
En data 16 de març de 2007 es rep la documentació següent:  
- Informe de la CHX de data 17 de novembre de 2006.  
- Informe d'Aigües Municipalitzades d'Alacant de data 16 de febrer de 2007.  
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, de data 27 de setembre de 2006, sobre camins ramaders.  
- Informe de l'empresa mixta Aguas Residuales de Alicante, SA.  
- Informe d'Inusa sobre la gestió de residus sòlids urbans.  
- Sol·licitud d'informe remesa en data 16 de febrer de 2007 a la Mancomunitat dels Canals del Taibilla.   
En data 17 d'abril de 2007 es rep l'estudi d'incidència del drenatge del Pla parcial de les Llacunes de Rabassa.  
En data 27 d'abril de 2007 es rep la documentació següent:  
- Document de consideracions sobre el requeriment de documentació de data 11 d'abril de 2007.  
- Informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'art. 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe favorable d'ADIF.  
- Estudi acústic amb la documentació complementària requerida en l'informe de Servei de Protecció de Medi Ambient Atmosfèric de data 21 de març de 2006.  
- Estudi d'incidència del drenatge del Pla parcial les Llacunes de Rabassa.  
Informes sectorials  
A) Informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals  
Les llacunes presents a la zona d'actuació del Pla parcial d'ordenació del sector Llacunes de Rabassa han de considerar-se, en la totalitat, sòl no urbanitzable protegit, tal com assenyala la Llei 11/94 en l'article 15, punts 1 i 2.  
«1. S'enten per zones humides, a l'efecte d'aquesta llei, els marenys, marjals, torberes o aigües rases, ja siguen permanent o temporals, d'aigües estancades o corrents, dolces, salobres o salines, naturals o artificials.»  
«2. Les zones humides han de ser preservades d'activitats susceptibles de provocar-ne la recessió i degradació, per a la qual cosa els terrenys inclosos en aquestes seran classificats, en tot cas, com a sòl no urbanitzable subjecte a especial protecció, de conformitat amb el que disposa la Llei 4/1992, de 5 de juny, sobre sòl no urbanitzable. La classificació del sòl es mantindrà encara en el supòsit de dessecació per qualsevol causa de la zona humida o part d'aquesta.»  
D'aquesta manera, els sòls directament afectats per aquests espais inundats o inundables han de ser qualificats com s'indica en el paràgraf anterior, i amb l'objectiu de preservar aquests hàbitats i per a les espècies de flora i fauna que puguen albergar s'ha de protegir un entorn en un perímetre de 100 m des de la vora de les basses.  
Els usos que s'han de programar han de ser els que garantisquen la màxima protecció d'aquestes zones, de manera que no han d'autoritzar-se vials ni altres construccions destinades a l'ús públic, excepte sendes, procurant que no circumval·len les làmines d'aigua, sinó que s'aproximen a aquestes puntualment (en un parell de punts per bassa) i intentant que no siguen massa visibles amb l'objecte de no acréixer les molèsties a la fauna que acullen aquestes zones humides.  
Ha d'evitar-se la contaminació lumínica artificial directa d'aquests recorreguts, per a la qual cosa hauran d'equipar-se amb efectes lluminosos amb la menor alçària possible i que no irradien llum per damunt de l'element que la produeix. Finalment cal indicar que atés l'abrupte del relleu, ja que són basses produïdes per l'extracció d'argiles, ha d'abordar-se una restauració i rebaixament d'aquests talussos amb l'objecte d'eliminar-ne la perillositat i corregir l'erosió que es produeix.  
B) Informe del tècnic de prevenció d'espècies de data 3 de maig de 2007  
Les llacunes de Rabassa se situen en buits miners realitzats per a l'extracció d'argila, amb elevats pendents que limiten el desenvolupament de la vegetació. Hi ha tres llacunes principals, amb una important làmina d'aigua, i unes xicotetes llacunes en una pedrera que s'ha explotat molt més recentment. La qualitat de l'aigua és bona i l'origen és freàtic. Es tracta d'una important singularitat al camp d'Alacant, un entorn àrid on pràcticament no hi ha aiguamolls ni punts d'aigua permanents. A les llomes que dominen les aigües hi ha un parell de búnquers de la Guerra Civil que probablement protegien el camp d'aviació de Rabassa.  
La protecció proposada per a les llacunes de Rabassa només afectaria la làmina d'aigua de les dues llacunes situades més al nord. S'ignora el motiu pel qual no es pretén protegir la llacuna principal més meridional, que té les mateixes característiques que les altres dos, i fins i tot més interés ambiental, atés que en tenir les parets un pendent menor presenta un major desenvolupament de la vegetació.  
La totalitat de les llacunes ha de quedar qualificada com a SNUP, tant en la làmina d'aigua com als terrenys forestals adjacents que els serveixen de pantalla, d'acord amb les determinacions de l'article 15 de la Llei 11/1994, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana que protegeix totes les zones humides.   
S'adjunta un plànol on s'indica el sòl que no ha de ser urbanitzat a les llacunes de Rabassa i l'entorn d'aquestes. Aquest sòl pot ser objecte de neteja i revegetació. Majoritàriament són terrenys forestals, però inclouen alguns bancals abandonats fa prou de temps, que serveixen de corredor entre les llacunes meridionals i septentrionals.  
L'actuació que es realitze ha d'adoptar les mesures correctores necessàries per a evitar la degradació de la qualitat de l'aigua de les llacunes, tant possibles abocaments accidentals com per escorriments superficials o subterranis. No és adequat que es done un ús recreatiu a la làmina d'aigua de les llacunes atés que es limita greument l'interés ambiental d'aquestes. Seria molt convenient reperfilar el perfil dels talussos, i donar-los un pendent menor per a disminuir-ne la perillositat i afavorir-hi la vegetació.  
La Conselleria de Cultura ha d'informar sobre l'interés dels búnquers que dominen les llacunes. Aquest tipus de búnquer, dels quals hi havia un nombre important a Alacant, han desaparegut progressivament a causa de processos urbanitzadors o infraestructures, per la qual cosa seria molt adequat la conservació d'aquests per motius històrics. A més, podrien resultar molt adequats com a observatoris de les llacunes.  
C) Informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat  
De data 18 d'abril de 2007 emet un informe relatiu a l'afecció del Pla parcial Rabassa a la fauna i hàbitats de la zona.  
Les llacunes de Rabassa, pel caràcter d'explotacions mineres abandonades, tenen uns talussos quasi verticals que dificulten l'existència de vegetació aquàtica i per tant presenten un escàs hàbitat adequat per a la nidificació d'aus aquàtiques, a excepció d'algunes aus, generalment ubiquistes, que poden utilitzar qualsevol massa d'aigua i que suporten relativament bé la presència humana, com ara el cabussonet o la fotja. Tampoc es coneix la presència en aquestes de fauna piscícola d'interés. No obstant això, l'aridesa de l'àrea circumdant els confereix un gran atractiu per a aus aquàtiques de pas i com a punts d'aigua per a la fauna en general.  
La urbanització del seu entorn pot fer-se compatible amb el manteniment d'aquest interés si es respecten unes distàncies mínimes i s'estableixen determinades mesures correctores que disminuïsquen, en la mesura que es puga, les molèsties a la fauna (llums, sorolls...); fins i tot podrien sol·licitar-se mesures compensatòries com la correcció de talussos que podrien millorar-ne l'ús per a la fauna.   
Per tant, es proposa que es respecten unes distàncies mínimes de 100 metres al voltant de cada llacuna tant per a la construcció de cases, com de camins, passejos, fanals o qualsevol altra infraestructura i que s'establisquen condicionants per a l'emplaçament d'instal·lacions molt sorolloses, com també d'excessiva il·luminació a l'entorn més pròxim a aquesta franja de protecció.   
Aquestes condicions es compleixen aproximadament en la proposta d'homologació presentada, per la qual cosa únicament seran necessaris xicotets ajustos a la xarxa viària i als SU més pròxims a les llacunes xicotetes.  
Igualment, que s'establisquen mesures compensatòries que possibiliten i afavorisquen el manteniment de la fauna aquàtica, entre els quals la més convenient seria la correcció de talussos mencionada.   
D) Informe sobre l'estudi acústic del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de data 3 de maig de 2007  
Aquest informe conclou que ha de justificar-se l'elecció de la mesura correctora necessària perquè en el futur puguen complir-se els objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002.  
E) Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de data 19 d'abril de 2007  
Aquest informe conclou que després de l'oportú examen es comprova que es fa referència expressa a la legislació patrimonial, i que no es detecten en l'àmbit elements arquitectònics, arqueològics ni paleontològics, encara que si que hi ha, i s'hi destaquen, dos elements etnològics que són dos llocs de vigilància antiaèria construïts durant la Guerra Civil, ben documentats segons el model de fitxa etnològica d'aquesta Direcció General, amb documentació gràfica, que s'integren en el projecte urbanístic que s'ha de desenvolupar en preveure's la preservació d'aquests en àrees destinades a zones verdes.  
Per la qual cosa, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià l'estudi d'impacte ambiental del Pla parcial d'ordenació del sector les Llacunes de Rabassa d'Alacant.  
F) Informe favorable d'ADIF  
De data 7 de març de 2007 emet un informe favorable que fa referència al compliment de la llei sectorial ferroviària, a l'efecte que l'expedient prosseguisca la tramitació.  
L'ordenació proposada en la zona limítrofa amb el ferrocarril disposa zones verdes, per la qual cosa es considera compatible amb les limitacions establides als terrenys limítrofs al ferrocarril per la llei del sector ferroviari i el reglament d'aquesta.  
No obstant això, per a urbanitzar i edificar, en tot el sector, en la zona de protecció del ferrocarril, ha de sol·licitar-se la preceptiva autorització davant del delegat territorial de Llevant.  
G) Informe de l'àrea jurídica sobre l'exposició al públic  
Aquest informe és sobre l'exposició al públic de l'estudi d'impacte ambiental, ja que es va exposar al públic al desembre de 2002, i l'estudi d'impacte ambiental del text refós està datat al març de 2006.  
Comunica que d'acord amb la legislació vigent en matèria d'impacte, només en el cas que l'estudi d'impacte ambiental i el projecte a què es refereix l'estudi siguen idèntics al de 2002, no seria necessari un nou tràmit d'informació pública.  
H) Informe del Servei de Residus Urbans sobre les actuacions que s'han de dur a terme en relació amb un abocador incontrolat situat en el Pla parcial del sector Llacunes de Rabassa  
En data 20 d'abril de 2007 informa que:  
- A la vista de la documentació aportada no és possible dilucidar si l'actuació indicada es tracta d'un abocador incontrolat amb una activitat continuada d'abocament o d'un abocament puntual i discontinu de distints tipus de residus. No obstant això, en principi, no és recomanable la implantació d'un sector residencial a les proximitats ni sobre un abocador incontrolat de residus a causa del desconeixement dels residus dipositats, dels processos que es duen a terme a l'interior de la massa de residus i a les afeccions que l'esmentat abocador pot provocar.  
- En el cas que es tracte d'un abocament discontinu i puntual de residus, s'ha de netejar la zona mitjançant la retirada d'aquests i el trasllat a instal·lacions adequades per a la correcta gestió, i prestar especial atenció a aquells residus d'una naturalesa especial com poden ser els pneumàtics fora d'ús o els vehicles fora d'ús.  
- En el cas que es tracte d'una activitat continuada d'abocament, en primer lloc s'ha de determinar el tipus o tipus de residus que s'han dipositat, per a la qual cosa s'ha de redactar un projecte de segellament de l'esmentat abocador en què es reculla l'esmentada informació com també les possibles afeccions que s'estiguen produint sobre les aigües subterrànies i el medi ambient en general, a més d'establir les mesures correctores necessàries per a pal·liar-les i les actuacions que s'han de dur a terme per a la neteja i regeneració de l'esmentada zona. Aquest projecte ha d'estar adaptat al RD 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant el dipòsit d'aquests en abocador i ha de ser aprovat per l'autoritat competent en matèria de gestió de residus, dins del corresponent procediment administratiu, tot això sense perjudici de la tramitació del corresponent expedient sancionador per part de l'Àrea d'Inspecció.  
I) Informe de compatibilitat de les determinacions del PATEMAE amb el Pla parcial de Rabassa  
En data 12 de febrer de 2007 el Servei de Coordinació Territorial emet l'informe següent (resumit):  
La totalitat de l'espai natural i del parc metropolità proposat pel PATEMAE es troba dins del sector de referència.  
L'espai natural delimitat en el PATEMAE té la qualificació, en el Pla parcial, com a PQL-1, PQL-2 i PQL-3 principalment. Només es recullen, parcialment, dues de les llacunes reflectides en el PATEMAE com a SUNP (RP).  
Pel que fa a la superfície del parc metropolità proposat en el PATEMAE, la majoria d'aquest sòl es troba qualificat en el Pla parcial com a residencial i a l'extrem oest com a viari i SQL-3 (zona verda compatible amb equipament).  
Les determinacions del PATEMAE que afecten les llacunes de Rabassa, de manera resumida són:  
- El paratge denominat les Llacunes de Rabassa es troba inclòs en el conjunt d'espais naturals del sistema verd metropolità que proposa el Pla.  
- Preveu que seran classificades com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
- La concreta delimitació i desenvolupament del parc correspon a un pla especial posterior.  
Conclou que el PATEMAE associa als espais naturals del sistema verd metropolità la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció. No obstant això, no pressuposa una determinada classificació del sòl per als àmbits dels parcs metropolitans, i es limita a assenyalar que l'ordenació i gestió posterior d'aquests s'escometrà mitjançant un pla especial.  
En tot cas, per a assolir la compatibilitat d'ambdues propostes han de garantir l'efectiva conservació de les llacunes. La classificació del sòl que finalment s'establisca ha d'assolir aquest objectiu.  
J) Informe d'Aguas Municipalizadas de Alicante sobre disponibilitat de recursos hídrics al municipi d'Alacant  
En data 16 de febrer de 2007, AMAEM, entitat gestora del servei de proveïment d'aigua potable al municipi d'Alacant, fa constar que aquest informe l'emet exclusivament a l'efecte d'un possible increment del consum d'aigua a conseqüència de la implantació de nous usos.  
Informa sobre la suficiència de recursos per al subministrament d'aigua potable al municipi d'Alacant, i especifica l'origen de l'aigua.  
K) Informe desfavorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relatiu al Pla parcial Rabassa  
De data 17 de novembre de 2006, informa sobre els aspectes següents:  
- Afecció al domini públic hidràulic o les zones d'afecció de servitud i policia d'aquest i incidència en el règim de corrents  
S'observa l'existència del llit següent: rambla del Pepior de Rambutxar o barranc de les Ovelles.  
El projecte preveu evacuar la xarxa d'aigua pluvials de la zona oest del sector al barranc de les Ovelles. Atés que l'actuació preveu la impermeabilització i canvi d'ús d'una superfície extensa, s'ha de justificar la no-incidència en el règim de corrents ni l'afecció a tercers.  
No es concreta si la depuració de les aigües residuals del sector es realitzarà en l'EDAR Racó de Lleó o bé en la nova EDAR Alacant Sud. Respecte d'això s'indica que sempre és convenient la utilització d'una EDAR existent, i aprofitar en la mesura que siga possible tota la capacitat d'aquesta.  
S'observa que en el pla es qualifiquen dues de les cinc llacunes de Rabassa com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, i queden les tres restants integrades en el parc urbà previst al seu voltant. Aquest organisme considera que les esmentades llacunes han de ser catalogades com a zona humida, proposta que s'ha traslladat a la Conselleria de Territori i Habitatge.   
- Disponibilitat de recursos hídrics. Se'ls requereix documentació sobre l'origen de l'aigua amb què satisfaran l'increment del consum previst i sobre el volum de l'esmentat increment, i mentre no s'hi aporte s'emet un informe desfavorable relatiu al Pla parcial Rabassa.  
L) Informe d'Emarasa sobre depuració d'aigües residuals del sector les Llacunes de Rabassa  
De data 15 de febrer de 2007, Emarasa, entitat gestora de les EDAR del terme municipal d'Alacant, informa que:  
De l'anàlisi de la documentació aportada, es considera que l'increment de població se situaria en 40.000 habitants. Atés 250 litres per habitant i dia, l'increment de volum d'aigües residuals seria igual a 10.000 m³ diaris.  
Per a la depuració d'aigües residuals es disposa actualment d'una capacitat conjunta de 135.000 m³ diaris, dels quals 75.000 corresponen a l'EDAR Racó de Lleó i 60.000 a Mont Orgegia, i que els cabals màxims que es registren durant els mesos de major ocupació, juliol i agost, presenten valors al voltant de 110.000 m³ diaris, per la qual cosa hi ha actualment una reserva de 25.000 m³ diaris.  
Es construirà una nova EDAR Alacant Sud, amb capacitat de 30.000 m³ diaris i un tractament terciari avançat per a reutilització.   
Com a conseqüència de l'anterior, i tenint en compte els terminis d'execució de les noves infraestructures de depuració i de desenvolupament del Pla parcial, cal disposar d'una capacitat total de tractament de 165.000 m³ diaris (75.000 Racó de Lleó, 60.000 Mont Orgegia i 30.000 Alacant Sud), per la qual cosa l'increment de cabal que pot representar el desenvolupament del Pla parcial (10.000 m³ diaris) seria perfectament assumible amb les infraestructures de sanejament i depuració d'aigües residuals.  
M) Informe de l'empresa adjudicatària dels serveis de recollida i tractament de residus sòlids urbans  
De data 7 de març de 2007, informa que les instal·lacions actuals tenen capacitat suficient per a la correcta gestió dels residus urbans i dels residus de construcció i demolició, generats per un augment de població de 45.000 habitants, complint a més les previsions del pla zonal.  
N) Informe de camins ramaders favorable condicionat del cap de Secció Forestal  
De data 11 de setembre de 2006, en contestació a la sol·licitud d'informe que realitza l'Ajuntament d'Alacant, informa el següent:  
A la vista dels afeccions de l'assagador del Desert i barranc de l'Infern, us informe el següent:  
L'afecció del projecte a l'assagador esmentat, segons la classificació vigent (any 1955) dels assegadors del terme municipal d'Alacant és mínima.  
Tanmateix, sobre els plànols presentats, es fa coincidir aquest assagador amb un vial al llarg de l'ultim tram d'afecció.  
Considerem més pràctic, de cara al compliment dels usos establits en la Llei 3/1995, de camins ramaders, fer discórrer l'assagador per zones verdes, tot i que no compute com a tal la superfície d'aquest, i senyalitzar-lo degudament al seu encreuament amb el vial projectat. Adjunte croquis.  
La superfície de l'assagador ha de quedar en condicions de ser inscrita a nom de la Generalitat, una vegada efectuades els reparcel·lacions que corresponguen, amb independència que en un futur es desafecte com a tal assagador.   
O) Informe del Ministeri de Defensa de novembre de 2004  
La totalitat dels instruments de planejament remesos afecten de manera perjudicial la zona de seguretat pròxima a la instal·lació militar, assenyalada per Ordre ministerial DEF/3095/2003, de 24 d'octubre, delimitada per una línia paral·lela de 200 m a partir del límit de l'aquarterament.  
S'emet l'informe següent a fi que se n'adeqüen els esmentats instruments urbanístics:  
- La zona de seguretat pròxima a l'aquarterament ha de quedar lliure de qualsevol construcció en un espai de 100 m a partir del límit de la instal·lació. En aquesta zona únicament es permetran zones verdes (sense arbratges pròxims a la tanca) i vials, i s'ha de localitzar tot o part de la zona verda limítrof amb el tancament de la instal·lació militar.  
- En la zona de 100 m d'amplària tocant a l'anterior únicament es permetran construccions de baixa alçària (habitatges unifamiliars o adossats, locals comercials, etc.) a fi que aquests no tinguen visibilitat sobre l'interior del recinte militar.  
- Prèviament a la construcció de les edificacions, per a augmentar l'aïllament de la instal·lació militar, d'acord amb els criteris fixats per la Direcció de la Base, s'incrementaran les mesures de seguretat de l'aquarterament (elevació de l'alçària de la tanca, mesures de detecció, etc.).  
- De conformitat amb el que estableix l'article 9 de la Llei 8/75, de 12 de març, de zones i instal·lacions d'interés per a la defensa nacional, en tota la zona pròxima de seguretat ha de demanar-se l'autorització prèvia del Ministeri de Defensa per a la realització de qualsevol obra o instal·lació, a l'efecte de la qual es remetrà per a informe el corresponent projecte constructiu.  
- En l'instrument que es duga a terme per a la urbanització del sector ha de preveure's un nou accés a l'aquarterament -prèviament coordinat amb el Ministeri de Defensa o amb la direcció de la base militar-, que permeta una major mobilitat de la unitat (personal, vehicles, etc.) i siga alternatiu a l'actual accés, que presenta serioses dificultats per l'estretor de la via on es localitza.   
Afeccions legals  
1. Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana  
No hi ha cap espai natural protegit declarat. Les llacunes de Rabassa no es troben, ara com ara, qualificades com a zona humida per cap instrument de protecció ambiental.  
No obstant això, les llacunes estan protegides per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, que estableix per a tots els aiguamolls, siguen naturals o artificials, la classificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
En el projecte, dues de les llacunes, estan protegides com a sòl no urbanitzable en la categoria de fites i paratges del Pla general. La resta de les llacunes, no protegides en l'actualitat pel Pla general, s'integren en l'ordenació del sector dins de la xarxa primària de parcs públics.  
De conformitat amb l'article 111 del Text refós de la llei d'aigües, les zones pantanoses o entollades, fins i tot les creades artificialment, tenen la consideració de zones humides.   
Segons l'informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, les llacunes presents a la zona d'actuació del Pla parcial d'ordenació del sector Llacunes de Rabassa han de considerar-se, en la totalitat, sòl no urbanitzable protegit, tal com assenyala la Llei 11/94, en l'article 15, punts 1 i 2.  
2. Forests  
No hi ha forests d'utilitat pública. Hi ha una xicoteta elevació muntanyosa denominada lloma Alta dels Galls, que manté la qualificació de sòl no urbanitzable protegit.  
3. Domini públic hidràulic  
A l'entorn de la zona d'actuació del Pla parcial de Rabassa hi ha el llit de la rambla del Pepior de Rambutxar o barranc de les Ovelles.  
Segons els articles 2 i 6 del Text refós de la llei d'aigües (RD legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, modificat per la Llei 11/2005, de 22 de juny), són de domini públic hidràulic els llits de corrents naturals, ja siguen contínues o discontínues. Els esmentats llits es troben protegits per una faixa lateral de 5 m d'amplària, que constitueixen la zona de servitud, i per una faixa lateral de 100 m d'amplària, que conforma la zona de policia.  
La zona de policia del barranc de les Ovelles no afecta l'àmbit del sector Rabassa.   
4. Camins ramaders  
El camí ramader assagador del Desert i barranc de l'Infern discorre per un tram de la zona d'estudi.  
La direcció d'aquest és d'oest a est i el recorregut és de vint quilòmetres aproximadament, i hi correspon una amplària legal de 20,89 metres.  
Hi ha informe de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge, que considera que el més pràctic per a complir els usos establits en la Llei 3/1995, de camins ramaders, és fer discórrer l'assagador per zones verdes, i no computa com a tal la superfície d'aquesta, i senyalitzar-lo degudament en l'encreuament amb el vial projectat.  
5. Patrimoni cultural  
S'aporta l'informe favorable vinculant, de data 19 d'abril de 2007, a l'efecte del que disposa l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural de la Comunitat Valenciana.  
Segons aquest informe, són destacables dos elements etnològics que són dos llocs de vigilància antiaèria construïts durant la Guerra Civil, que s'integren en el projecte urbanístic en preveure's la preservació d'aquests en àrees destinades a zones verdes. L'informe emés pel tècnic de prevenció d'espècies indica que podrien resultar molt adequats com a observatoris de les llacunes.   
6. Carreteres  
El sector limita en el costat nord-oest amb l'autopista A7/E15, de titularitat estatal, que pertany a la Xarxa de Carreteres d'Interés General de l'Estat, les afeccions i servituds de la qual estan regulades per la Llei 25/1988, de 29 de juliol, de carreteres i el Reial decret 1812/1994, de 2 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament de carreteres.  
L'article 21 de la Llei 25/1988 estableix una zona de domini públic ocupada pels terrenys de la carretera, com també una franja de 8 metres d'amplària en autopistes a cada costat de la via, mesurats en horitzontal i perpendicular a l'eix d'aquestes, des de l'aresta exterior de l'explanació.  
A partir de la zona de domini públic s'estableix una zona de servitud (article 22.3), la qual consistirà en dues franges de terrenys delimitades interiorment per la zona de domini públicament i exteriorment per dues línies paral·leles a les arestes exteriors d'explanació a una distància de 25 m. En la zona de servitud no podran realitzar-se obres ni es permetran més usos que aquells que siguen compatibles amb la seguretat viària, amb l'autorització prèvia, en tot cas, del Ministeri d'Obres Públiques i Urbanisme.  
La zona d'afecció està formada per dues franges de terreny a un costat i a l'altre d'aquesta, delimitades interiorment per la zona de servitud i exteriorment per dues línies paral·leles a les arestes exteriors de l'explanació a una distància de 100 metres en autopistes. Per a executar a la zona d'afecció qualsevol tipus d'obres i instal·lacions fixes o provisionals, canviar l'ús o destinació d'aquestes i plantar o talar arbres es requerirà l'autorització prèvia del Ministeri d'Obres Públiques i Urbanisme.  
A la zona d'afecció, segons els plànols d'ordenació, hi ha parc públic i a la zona més septentrional, hi ha edificacions.   
S'ha de presentar autorització del Ministeri de Foment per a les obres previstes a la zona d'afecció de la carretera A7/E15.  
7. Cementeri  
Al sud-oest del sector, afrontant amb la via del ferrocarril, es troba el cementeri.   
La zona més pròxima al cementeri està projectada com a zona verda, per la qual cosa l'ordenació respecta un perímetre de protecció de 25 metres d'amplària, lliures de construcció, conforme al Decret 39/2.005, de 25 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. A partir d'aquest perímetre s'estableix una segona zona de 225 metres en què únicament es pot autoritzar:   
- Habitatges unifamiliars.  
- Explotacions agropecuàries.  
- Instal·lacions de caràcter industrial no alimentàries o de serveis tècnics per a les infraestructures urbanístiques i d'equipament comunitari.  
8. Ferrocarril  
Són de domini públic els terrenys ocupats per l'explanació de la línia fèrria, els seus elements funcionals i instal·lacions que tinguen com a objecte la correcta explotació d'aquests, a més d'una franja de terreny de 8 metres d'amplària a cada costat d'aquesta.  
La zona de servitud, article 281.1 i 282 del Reial decret 1211/1990, consisteix en sengles franges de terreny a un costat i a l'altre de les línies fèrries delimitades interiorment per la zona de domini públic i exteriorment per dues línies paral·leles a les arestes exteriors de l'explanació a una distància de 20 metres en sòls urbanitzables i no urbanitzables.  
Les limitacions a l'ús d'aquesta es recullen en els articles 284 i 285 del Reial decret 1211/1990.  
L'ADIF emet un informe favorable, de data 6 de març de 2007, quant al compliment de la llei sectorial ferroviària. No obstant això, per a urbanitzar i edificar, en tot el sector, en la zona de protecció del ferrocarril, ha de sol·licitar-se la preceptiva autorització davant del delegat territorial de Llevant.  
9. Quarter  
El disseny urbà a l'entorn del quarter està totalment condicionat a la presència d'aquest.  
Per l'Ordre 31/80, de 4 de setembre, s'estableix una zona de seguretat, que és una àrea de 200 metres al voltant de tot el perímetre de l'aquarterament. Es va publicar en el Diario Oficial del Ejercito i emparat pel Reglament de zones i instal·lacions d'interés per a la defensa nacional que es va aprovar per RD 689/1978, de 10 de febrer, que desenvolupa la Llei 8/1975, de 12 de març.  
En el PP, a l'espai afectat per les servituds militars, s'emplacen dotacions esportives ESP i equipaments, SEE i SRE, com a resposta a l'obligació de respectar una franja de seguretat que limite les alçàries al voltant de l'aquarterament.  
El Ministeri de Defensa emet un informe en data de novembre de 2004, en el qual estableix condicionants que s'han de complir en l'ordenació del sector, i segons la documentació aportada, no es compleixen totalment.  
La disposició addicional primera de la Llei 6/1998, de 13 d'abril, sobre règim del sòl i valoracions, preveu l'informe vinculant de l'administració General de l'Estat amb caràcter previ a l'aprovació. Els instruments de planificació territorial i urbanística, siga quina siga la seua classe i denominació, que incidisquen sobre terrenys, edificacions i instal·lacions, incloses les zones de protecció d'aquests, afectes a la defensa nacional, han de ser sotmesos, respecte a aquesta incidència, a informe vinculant de l'administració General de l'Estat amb caràcter previ a la seua aprovació.  
Amb data 21 de març de 2007 remeten al Ministeri de Defensa la proposta de l'ordenació i normes urbanístiques ajustades a les exigències derivades de les competències d'aquest.  
10. Línia elèctrica   
L'existència d'una línia elèctrica de 132 kW funcionant a 132 kW imposa la necessitat d'aplicar el que estableix la Llei 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric.  
Segons estableix l'estudi d'impacte ambiental, les línies d'alta tensió i baixa tensió que hi ha al voltant del sector han de ser objecte de reposició mitjançant noves conduccions subterrànies.   
A més, hi ha una subestació transformadora d'Iberdrola en ple centre del sector. No pot acceptar-se la permanència de la subestació elèctrica en la ubicació actual d'aquesta, i no és compatible amb una zona urbana.  
El Programa d'actuació integrada del sector, amb el suport de l'avantprojecte d'urbanització i les determinacions dels serveis tècnics municipals, preveu el desmantellament de la subestació que hi ha i el soterrament íntegre de la línia d'alta tensió, que discorrerà sobre sòl dotacional.  
11. Conduccions de gas  
Hi ha diverses conduccions subterrànies de gas, concretament les del grup Gas Natural i Enagas. S'ha de respectar la servitud de pas de les conduccions de gas que discorren pel sector.  
En dos m a cada costat de l'eix de la canonada està prohibit:  
- Llaurar o cavar a profunditat major de 50 cm.  
- Plantar arbres i arbusts de tija alta.  
- Obres o edificacions sense permís de l'administració.  
En 5 m a cada costat de l'eix de la canonada està prohibit realitzar obres o edificacions sense permís de l'administració.  
En les consideracions sobre el requeriment, afirmen que la xarxa de gas que actualment discorre pel sector s'integrarà en aquest a través de la xarxa d'espais dotacionals.   
12. Fàbrica de ciment  
Al nord-oest del sector, a l'altre costat de l'autovia A7, es troba una important cimentera d'Alacant. En previsió a aquesta possible afecció, se'ls sol·licita un plànol en què s'indique la ubicació de la cimentera i el perímetre afecció d'aquesta, en relació a l'article 4 del Reglament d'activitats molestes, nocives, insalubres o perilloses. Així mateix, se'ls sol·licita també una anàlisi de la qualitat de l'aire a la zona d'actuació.  
Els habitatges, segons els plànols d'ordenació aportats, estan situats a més de 2.000 m de la cimentera, i la zona més pròxima del sector a la cimentera està al voltant de 1.800 metres de distància i en aquesta està prevista una zona verda  
La fàbrica de ciment està sotmesa al procediment d'autorització ambiental integrada, en compliment del que disposa el Decret 40/2004, del Consell, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, la qual cosa implica inspeccions periòdiques que poden determinar l'aplicació de mesures correctores si es constata la producció d'efectes no desitjables sobre les àrees poblades pròximes.  
La cimentera es troba situada a un extrem del terme municipal d'Alacant tocant al municipi de Sant Vicent del Raspeig, i separada del sector per 4 fites: el barranc de les Ovelles, la línia ferroviària, el futur espai d'ampliació de la Universitat d'Alacant i l'autovia A7/E15.  
Respecte a l'anàlisi de la qualitat de l'aire i règim de vents, proposen incloure l'esmentada anàlisi en el rojecte d'urbanització del sector.  
13. Sòl forestal  
Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) en part del sector correspon a terreny classificat com a forestal. L'Inventari forestal de la Comunitat Valenciana forma part del Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, que va ser aprovat per Decret 106/2004, de 25 de juny de 2004, del Consell de la Generalitat.  
No s'assenyala res sobre aquest punt en l'estudi d'impacte ambiental i, en general s'han classificat aquestes zones com a parc públic, menys una zona que conté tres monticles en què es preveu l'edificació.   
Segons informe emés pel tècnic de prevenció d'espècies, de data 3 de maig de 2007, s'han de protegir els terrenys forestals adjacents que serveixen de pantalla a les llacunes.  
14. Incendis forestals  
A la vista de la cartografia d'incendis de la Conselleria, no hi ha incendis registrats des de 1992.  
15. Risc d'inundació  
Dins del sector no hi ha risc d'inundació. A l'oest del sector es troba la rambla de la Sarsa, que està sotmesa a risc d'inundació de nivell 3.  
Consideracions ambientals  
1. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades mitjançant la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació: és baixa en quasi tot l'àmbit del sector, excepte al nord, que és mitjana.  
- Accessibilitat als aqüífers: és mitjana en quasi tot el sector, excepte al sud on hi ha una xicoteta superfície que és baixa.  
- Risc de lliscament-despreniment: no hi ha risc de lliscament en tot el sector, ni tampoc puntual.  
- Risc d'erosió actual: el risc d'erosió és baix i molt baix.  
- Risc d'erosió potencial: el risc d'erosió potencial és moderat i baix.  
2. Vegetació  
Segons indica l'estudi d'impacte ambiental, entre les espècies observades no s'ha detectat cap espècie catalogada en perill d'extinció, segons el RD 439/1990, que regula el Catàleg nacional d'espècies amenaçades.  
La vegetació predominant a la zona d'estudi està conformada per gramínies i cards, vegetació associada als ribassos dels camins amb caràcter arvense i nitròfil molt comuns i d'àmplia distribució, com també exemplars de caràcter ornamental i d'origen exòtic com ara agrupacions de palmeres datilíferes, eucaliptus, etc.  
Així mateix, es troben a la zona àmplies àrees molt deteriorades, pràcticament sense vegetació. Els cultius que hi ha es redueixen a oliveres de secà que ocupen una xicoteta superfície, i en menor grau, ametlers. Al nord-oest de la zona hi ha arç negre, timó i pi blanc.  
A la vora de les llacunes hi ha una vegetació típica, associada a aquest tipus de paratges.  
3. Fauna  
Segons indica l'estudi d'impacte ambiental es troben diverses espècies catalogades en l'annex I del Reial decret 439/1990, que regula en el Catàleg nacional d'espècies amenaçades.  
El Servei de Conservació de la Biodiversitat emet un informe en data 18 d'abril de 2007, en el qual afirma que les llacunes presenten escàs hàbitat adequat per a la nidificació d'aus aquàtiques, a excepció d'algunes aus en general ubiquistes, com ara el cabussonet o la fotja. Tampoc s'hi coneix la presència de fauna piscícola d'interés.  
La urbanització del seu entorn podria fer-se compatible amb el manteniment d'aquest interés si es respecten unes distàncies mínimes i s'estableixen determinades mesures correctores que disminuïsquen en la mesura que es puga les molèsties a la fauna (llums, sorolls...); fins i tot podrien sol·licitar-se mesures compensatòries com la correcció de talussos que podrien millorar-ne l'ús per la fauna.   
4. Segons estableix l'informe del cap de departament de Medi Ambient de l'Ajuntament d'Alacant, l'origen de les llacunes és l'activitat extractiva d'argiles i margues desenvolupada per diverses empreses fabricants de materials ceràmics de construcció. L'activitat extractiva en profunditat, realitzada durant molts anys, va generar l'aparició de grans depressions al terreny que, una vegada van assolir el nivell freàtic en interrompre algun estrat geològic permeable, es van veure inundats per l'aigua de l'aqüífer de Sant Vicent.   
L'acumulació d'aigua de l'aqüífer i l'aportada per les pluges han convertit finalment les depressions impermeables de les antigues pedreres, primer en tolles i, una vegada abandonada l'activitat extractiva, en vertaderes llacunes en què s'acumula una gran quantitat d'aigua.   
5. Les 420 ha de superfície estan travessades per una falla del terreny en direcció nord-sud que configura dues plataformes amb una diferència d'alçària mitjana entre l'una i l'altra de 30 m aproximadament. El pas entre les dues plataformes únicament pot realitzar-se pel camí que circumval·la el sector a la part nord-oest-paral·lel a l'autovia- i pel camí de Piqueres, situat més al sud-est en paral·lel a la Via Parc.   
La plataforma est deriva amb un suau declivi cap a l'avinguda de la Universitat, mentre que l'oest ho fa en semblants condicions però cap a la Via Parc.  
Entre els dos camins abans citats estan les depressions de les llacunes (cinc en total, només tres amb aigua i entitat) i entre el camí de Piqueres i la Via Parc ressalta la lloma Alta dels Galls, que s'eleva quasi 50 m sobre els terrenys que circumden.  
6. Topogràficament i morfològicament és aquest un espai intens de connotacions puntuals extraordinàriament intenses. En el si de cotes mínimes es mouen en la forqueta dels 40-50 msnm i altra de màximes que arriben als 110 metres en la punta dels Galls, es defineix una unitat fisiogràfica la forma de la qual pot sintetitzar-se com a ondulada, amb pendents mitjans que oscil·len entre el 2 i el 8%.  
Apareixen xicotetes crestes d'elevat pendent originat por l'aflorament de calcàries margoses amb important cabussament (els Galls).  
A l'entorn de les llacunes hi ha importants incisions als materials margosos en tot l'entorn de les llacunes, amb la consegüent ruptura de pendent entre les superfícies planes superiors i les llacunes encaixades. Els desnivells ací són elevats i abruptes.  
7. Explotació dels recursos naturals  
a) Proveïment d'aigua potable  
El servei d'aigua potable per a serveis, amb un consum mitjà entre 200 i 300 l/p/dia, està projectada amb la garantia d'Aiguas Municipalizadas de Alicante, tant pel que fa a proveïment, com a la qualitat.  
S'han de construir nous depòsits d'aigua potable a una cota aproximada de 130/140 msnm, amb capacitat de consum de 24 hores estimat en 15.000 m³ en quatre recipients de 30\*25\*5.  
Aquests dipòsits s'han de situar, predominantment, a la zona de la fàbrica de ciments. S'executarà una estació de bombament a la vora del dipòsit de Foncalent, des d'on s'escometrà al nou dipòsit.  
Els dipòsits d'aigua han de ser delimitats, mitjançant un perímetre de protecció, que previnga la contaminació del recurs, conforme a l'article 18 de la Llei 4/2.004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Ha de preveure's una connexió alternativa als nous dipòsits des del dipòsit de Fenollar per a disposar d'una font de proveïment alternativa.  
L'entitat gestora del servei d'aigua potable, Aguas de Alicante, emet un informe en data 6 d'octubre de 2006 sobre consideracions tècniques una vegada revisada la documentació.  
En data 16 de febrer de 2007, Aguas de Alicante emet un altre informe sobre la suficiència de recursos per al subministrament d'aigua potable al municipi d'Alacant, però no és específic per al sector de les Llacunes de Rabassa.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe desfavorable, motivat per falta de documentació. En concret, no especifica l'origen de l'aigua amb què proveirà l'increment del consum previst, ni el volum de l'esmentat increment.  
S'ha de presentar informe de l'empresa autoritzada per al subministrament o de l'organisme de conca competent que assumisca l'increment de consum previst, que s'estima, segons la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en 5,5 hm³/any.  
b) Reg de zones verdes  
El reg de les zones verdes i jardins s'ha de realitzar amb aigua procedent de l'EDAR Racó de Lleó localitzada al municipi d'Alacant, per la qual cosa no s'emprarà aigua potable per al reg ni s'espera utilitzar aigua procedent dels aqüífers que hi ha a la zona.  
S'ha de preveure, en el disseny de la xarxa d'aigua depurada per al reg, la construcció d'un dipòsit de capacitat i cota suficient per a regar les zones verdes.  
No es podran realitzar connexions entre la xarxa d'aigua potable i la xarxa secundària de reg amb aigua depurada.  
Seria convenient la no-implementació de la vegetació de les zones verdes fins que la infraestructura necessària per a regar amb aigua depurada estiga en funcionament.  
c) Aigües residuals  
L'empresa Emarasa, entitat gestora de les EDAR del terme municipal d'Alacant, emet un informe, de data 15 de febrer de 2007, en el qual assumeix l'increment de cabal que produeix el desenvolupament del pla parcial, amb la depuradora Racó de Lleó i Mont Orgegia. A més es construirà una nova EDAR Alacant Sud.  
d)Aigües pluvials  
Les xarxes de sanejament han de ser separatives. Només ho és la zona oest, i la zona sud, est i nord són de xarxa unitària.  
Les aigües pluvials, a la zona oest del sector, han d'evacuar al barranc de les Ovelles, amb l'autorització prèvia d'abocaments de la CHX.  
A la zona nord, sud i est, abocaran al col·lector de la Via Parc. El col·lector de la Via Parc funciona com a col·lector unitari.  
La xarxa de sanejament ha de ser separativa. I també, seria convenient, en ser una gran extensió, aplicar sistemes urbans de drenatge sostenible (SUDS), i d'aquesta manera, preservar el cicle hidrològic natural, mantenir la infiltració a l'aqüífer, i amb això contribuir al manteniment de les llacunes, i també disminuir l'escorriment.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer va emetre un informe al novembre de 2006, en el qual assenyala la necessitat de justificar la no-incidència sobre el règim de corrents del barranc de les Ovelles. Aporten un estudi d'incidència del drenatge, que conclou que l'increment del cabal que aportarà la urbanització d'aquest sector, no modifica el règim de corrents i que tampoc és previsible, així mateix, l'afecció a tercers tenint en compte l'increment de cabal de la nova zona que s'ha d'urbanitzar. Aquest estudi ha de ser informat favorablement per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
e) Residus sòlids urbans  
El Pla zonal de residus de la zona XVI comprén exclusivament el municipi d'Alacant, englobat a la zona XVI del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.  
En l'estudi d'impacte ambiental calcula el volum de residus sòlids urbans que produirà el desenvolupament del sector:  
1,26 kg/h. eq dia X 59.400 h. eq = 30 t /dia = 74.844 t/any.  
D'altra banda, la producció de residus en zones verdes i parc urbà és de 3.410 t/any, per la qual cosa la producció total és de 78.254 t/any.  
L'empresa adjudicatària dels serveis de recollida i tractament de residus sòlids urbans, informa que les instal·lacions actuals tenen capacitat suficient per a la correcta gestió dels residus urbans i dels residus de construcció i demolició, generats per un augment de població de 45.000 habitants, i compleixen, a més, les previsions del Pla zonal.  
8. El projecte presenta un estudi acústic, el qual resulta necessari, per raó del que disposa l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
El Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric emet un informe sobre l'estudi acústic en què conclou que ha de justificar-se l'elecció de la mesura correctora necessària perquè en el futur puguen complir-se els objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002.  
9. No es disposa d'estudi de paisatge, ja que per la data de la primera informació pública del projecte,anterior a l'entrada en vigor de la LOTPP, no cal que s'acompanye d'aquest instrument de paisatge.  
10. L'estudi d'impacte ambiental estableix mesures correctores de protecció del sòl, hidrologia, risc de lliscament, risc d'erosió, emissió de partícules i pols, qualitat acústica, vegetació, fauna, medi socioeconòmic, residus, préstecs i abocadors i infraestructures.  
L'actuació ha d'adoptar les mesures correctores necessàries per a evitar la degradació de la qualitat de l'aigua de les llacunes, tant per possibles abocaments accidentals com per escorriments superficials o subterranis.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i Pla parcial del sector Llacunes de Rabassa (Alacant), el promotor del qual és l'Ajuntament d'Alacant, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'ha de presentar informe favorable sobre disponibilitat de recursos hídrics de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o de l'empresa autoritzada per al subministrament d'aigua potable, esmenant les deficiències de l'informe de la CHX de data 17 de novembre de 2006, és a dir, aportant documentació sobre l'origen de l'aigua potable amb què s'ha de satisfer l'increment de consum previst de 5,5 hm³/any.  
2. La totalitat de les llacunes han de quedar qualificades com a sòl no urbanitzable protegit, tant en la làmina d'aigua com els terrenys forestals adjacents, com també els bancals abandonats, que serveixen de corredor entre les llacunes meridionals i septentrionals.  
Per la totalitat de les llacunes, s'entén les tres llacunes principals, amb una important làmina d'aigua, i unes xicotetes llacunes en una pedrera que s'ha explotat molt més recentment.  
Cal destacar que en les tres llacunes principals s'inclou la llacuna principal més meridional i que té les mateixes característiques que les altres dues que protegia el PGOU i, fins i tot, més interés ambiental atés que en tenir les parets un pendent menor presenta un major desenvolupament de la vegetació.  
3. S'han de respectar unes distàncies mínimes de 100 metres al voltant de cada llacuna tant per a la construcció de cases, com de camins, passejos, fanals o qualsevol altra infraestructura i que s'establisquen condicionants per a l'emplaçament d'instal·lacions molt sorolloses, com també d'excessiva il·luminació a l'entorn més pròxim a aquesta franja de protecció.  
4. Al perímetre de protecció de 100 m des de la vora de cada llacuna, no han d'autoritzar-se vials ni altres construccions destinades a l'ús públic excepte sendes, i procurar que no circumval·len les làmines d'aigua, sinó que s'hi aproximen puntualment (en un parell de punts per bassa) i intentar que no siguen massa visibles, amb l'objecte de no augmentar les molèsties a la fauna que acullen aquestes zones humides.  
Ha d'evitar-se la contaminació lumínica artificial directa d'aquests recorreguts, per a la qual cosa han d'equipar-se amb elements lluminosos amb la menor alçària possible i que no irradien llum per damunt de l'element que la produeix.  
5. L'actuació ha d'adoptar les mesures correctores necessàries per a evitar la degradació de la qualitat de l'aigua de les llacunes, tant possibles abocaments accidentals com per escolaments superficials o subterranis.   
6. Queda prohibit l'ús recreatiu de la làmina d'aigua de les llacunes, ja que es limitaria greument l'interés ambiental d'aquesta.  
7. VegetacióS'han de reperfilar i rebaixar els talussos, i donar-los un pendent menor per a disminuir-ne la perillositat, corregir l'erosió, afavorir la vegetació i millorar l'ús per la fauna.   
8. El projecte d'urbanització del sector ha de contenir:  
- Projecte de restauració paisatgística de les llacunes i de l'entorn d'aquestes: aquests sòls seran objecte de neteja i revegetació.  
- Estudi hidrogeològic, de tot l'àmbit d'actuació, que permeta conéixer, amb el màxim detall, el funcionament de l'aqüífer de la zona, per a la millor conservació d'aquest.  
- La implantació de sistemes urbans de drenatge sostenible: per a mantenir nivells d'escorriment i infiltració semblants als de l'estat natural, i reduir la demanda d'aigua potable amb la captació i la reutilització d'aigües pluvials. Aquests sistemes consisteixen a augmentar les superfícies permeables, recollir l'aigua pluvial per a reutilitzar-la i la implantació de mesures estructurals: paviments permeables, pous i rases d'infiltració, drenes filtrants, cunetes verdes...  
- Una anàlisi de la qualitat de l'aire i règim de vents: en funció dels resultats, s'han d'implantar les corresponents mesures correctores perquè siga compatible amb l'ús residencial.  
9. L'execució del projecte de restauració paisatgística de l'entorn de les llacunes de Rabassa, ha de ser anterior a la construcció dels habitatges.   
10. S'han de complir les cauteles establides en l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de data 19 d'abril de 2007, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
11. A les llomes que dominen les llacunes destaquen dos elements etnològics que són dos llocs de vigilància antiaèria construïts durant la Guerra Civil. Amb l'autorització prèvia de la Conselleria de Cultura, podrien resultar molt adequats com a observatoris de les llacunes.  
12. Respecte al camí ramader assegador del Desert i barranc de l'Infern, que discorre per un tram de l'àmbit del sector, s'han de complir els condicionants de l'informe del cap de la Secció Forestal, de data 11 de setembre de 2006.  
13. S'han de complir tots els condicionants de l'informe del Ministeri de Defensa de data novembre de 2004 i aportar l'autorització del Ministeri de Defensa per a qualsevol obra o instal·lació, en tota la zona pròxima de seguretat.  
14. S'ha d'aportar autorització del Ministeri de Foment per als nous usos previstos a la zona de servitud i afecció de l'autovia A7/E15.   
15. S'ha de sol·licitar la preceptiva autorització davant del delegat territorial de Llevant, per a urbanitzar i edificar, en tot el sector, en la zona de protecció de la línia fèrria Madrid-Saragossa-Alacant.   
16. En l'actualitat, l'àmbit del sector està sotmés a abocaments incontrolats de distints residus, i a causa del desconeixement dels abocaments dipositats, s'ha de:  
- En el cas que es tracte d'un abocament discontinu i puntual de residus, s'ha de netejar la zona mitjançant la retirada d'aquests i el trasllat a instal·lacions adequades per a la correcta gestió d'aquests, i prestar especial atenció als residus d'una naturalesa especial com poden ser els pneumàtics fora d'ús o els vehicles fora d'ús.  
- En el cas que es tracte d'una activitat continuada d'abocament, en primer lloc s'ha de determinar el tipus o tipus de residus que s'han dipositat, per a la qual cosa s'ha de redactar un projecte de segellament de d'esmentat abocador en què es reculla l'esmentada informació com també les possibles afeccions que s'estiguen produint sobre les aigües subterrànies i el medi ambient en general, a més d'establir les mesures correctores necessàries per a pal·liar-les i les actuacions que s'han de dur a terme per a la neteja i regeneració de l'esmentada zona. L'esmentat projecte ha d'estar adaptat al RD 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant el seu dipòsit en abocador i ha de ser aprovat per l'autoritat competent en matèria de gestió de residus, dins del corresponent procediment administratiu, tot això sense perjudici de la tramitació del corresponent expedient sancionador per part de l'Àrea d'Inspecció del Territori.  
17. La xarxa de sanejament ha de ser separativa de la xarxa de pluvials, i ser completament estanca i connectada a la corresponent estació depuradora.  
Per a l'abocament de les aigües pluvials i residuals, s'ha d'obtenir l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Abans del punt d'abocament de les aigües pluvials, s'ha de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
18. Els dipòsits d'aigua potable previstos i els ja existents, han de ser delimitats, mitjançant un perímetre de protecció, que previnga la contaminació del recurs, conforme a l'article 18 de la Llei 4/2.004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
19. Per al reg de zones verdes i la neteja de carrers, s'ha d'utilitzar l'aigua residual depurada, i addicionalment, aigües pluvials. Amb aquest fi s'ha d'instal·lar una bassa de captació de les aigües pluvials.   
No s'ha d'implementar la vegetació de les zones verdes fins que no estiga en funcionament la infraestructura necessària per a regar amb aigua residual depurada o aigua pluvial acumulada.   
20. Al sud-oest del sector, afrontant amb la via del ferrocarril, es troba el cementeri. Caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 39/2005, de 25 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria a l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
21. El projecte d'urbanització del sector ha de preveure el desmantellament de la subestació transformadora d'Iberdrola i el soterrament íntegre de la línia d'alta tensió.  
22. S'han de respectar les servituds de les conduccions de gas que discorren pel sector, i sol·licitar les corresponent autoritzacions.  
23. S'han de respectar les servituds de les conduccions subterrànies d'aigua de la Mancomunitat dels Canals del Taibilla i de Regs de Llevant.  
S'ha de garantir la reposició i continuïtat de tots els serveis i infraestructures de reg que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions ha de disposar de l'autorització de la comunitat de regants corresponent o de l'òrgan amb competència substantiva, qui determinarà la manera en què s'han de desenvolupar les actuacions proposades.   
24. S'han d'esmenar els condicionants establits en l'informe sobre l'estudi acústic, de data 3 de maig de 2007, del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
25. Han de preveure's llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.  
26. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector ha de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, i ha de disposar d'un certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Ha de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
27. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'ha de mantenir en condicions agrícoles adequades i s'ha de destinar al rebliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
28. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental de l'homologació i Pla parcial del sector Llacunes de Rabassa, en l'informe de consideracions sobre el requeriment i els annexos d'aquest, i en els informes sectorials i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el programa de vigilància ambiental, s'han d'incorporar al preceptiu projecte d'urbanització i s'han de valorar i proveir pressupostàriament les despeses derivades del compliment d'aquestes.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 434/4761-LVN  
Títol: Indústria per a la fabricació de productes ceràmics per monococció amb sistema de cogeneració  
Promotor: Azulejera Técnica SA, centre 2  
Localització: Carretera de l'Alcora km 19,7, terme municipal l'Alcora (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Azulejera Técnica SA (centre 2, abans, Azteca Gres, SL) és una indústria dedicada a la fabricació de paviment i revestiment ceràmic per monococció i disposa d'equips de cogeneració. Es tracta d'una planta existent i en funcionament situada a l'Alcora (Castelló). Es preveu una ampliació que consisteix en la instal·lació de nova maquinària i substitució d'alguns equips instal·lats.  
La indústria es troba situada en una parcel·la de 71.000 m² en la qual se situen les naus i instal·lacions dels dos centres de treball d'Azulejera Técnica, SA: centre 1 (avaluada ambientalment a través de l'expedient 243-2006/AIA) i centre 2. Es considera que el centre 2 té associada una superfície de solar de 37.805 m² i una superfície de nau construïda de 25.936 m², encara que no hi ha separació física entre ambdues indústries, les naus d'aquestes es troben adossades i comparteixen determinades instal·lacions i recursos.  
La zona està qualificada com a sòl urbà d'ús industrial (tipus 4C, indústria pesant, segons informe de compatibilitat urbanística de l'ajuntament). Hi ha subministrament d'energia elèctrica i gas natural. L'aigua consumida s'extrau de pou. L'accés es realitza des de la carretera Castelló - l'Alcora.  
Característiques més rellevants de l'activitat  
La capacitat de producció de la indústria és de 138.600 t/any (equivalent a 6.930.000 m²/any), de les quals part és paviment de gres esmaltat (103.950 t/any), i part paviment de gres porcellànic esmaltat (34.650 t/any). L'emmagatzemament de producte acabat es realitza en dues naus industrials externes a la planta considerada, de distinta titularitat.  
El sistema de cogeneració consisteix en dos motors a gas natural, adaptats a sengles alternadors de 1.018 kW cadascun. Els efluents tèrmics dels motors s'utilitzen per a l'assecada de les peces.  
El procés de fabricació que se segueix en l'empresa, de manera esquemàtica, consisteix en la recepció de matèries primeres i emmagatzemament d'argila, preparació d'esmalts, premsatge en sec, assecada de les peces premsades, esmaltada i serigrafia de peces, magatzem de peces en boxs, preassecatge de peces esmaltades, cocció de les peces, magatzem de peces cuites, classificació i embalatge i expedició.  
Les matèries primeres emprades en el procés productiu són argila atomitzada roja i blanca, aigua, esmalts, colors i pigments i additius. L'energia emprada és principalment gas natural i en menor grau, electricitat. Es disposa de gasoil per a la maquinària mòbil (carretons elevadors) i els grups electrògens.  
El proveïment d'aigua per al procés industrial i per a la instal·lació contra incendis es realitza des de pou propi. L'aigua destinada a consum humà s'adquireix embotellada o s'utilitza també la del pou propi i, de manera ocasional, del pou de l'Esperança. Es disposa d'un pou la titularitat del qual correspon a Azteca Gres SL, el qual està autoritzat per a extraure 6.600 m³/any. D'aquest es proveeixen tant el centre 1 (21.281 m³/any) com el centre 2 (29.126 m³), per la qual cosa se supera el cabal concedit. Respecte d'això, es va adjuntar documentació justificativa de la tramitació davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'una modificació de la concessió per a elevar-la fins a 34.654 m³ i explotar-la conjuntament en els centres 1 i 2 (sotmés a informació mitjançant anunci en el BOP de Castelló de 21.04.2007), el qual es completarà, en cas de ser necessari, mitjançant aigua procedent de la Comunitat de Regants del Pou de l'Esperança (altres 19.305 m³).   
Tramitació administrativa  
Amb data 28 de desembre de 2006, l'àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental va sol·licitar l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies d'Azulejera Técnica, SA. A aquest efecte, es comunicava la finalització del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hi hagen rebut al·legacions.  
Amb anterioritat, en data 7 de juliol de 2007 i a l'efecte de consultar sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació (expedient 167-2006/CON), l'Àrea de Qualitat Ambiental havia remés:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
S'ha tingut en consideració la documentació inclosa en l'expedient 243-2006/AIA, relatiu a Azulejera Técnica, SL, centre 1 i relativa a la gestió conjunta de diverses instal·lacions. En particular, el promotor va comunicar que "en data 15 de novembre de 2006 s'ha realitzat la fusió per absorció de societat participada de les empreses Azulejera Técnica, SA i Azteca Gres, SL", i és Azulejera Técnica, SA responsable solidària dels dos centres en cas d'accident ambiental.  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...) de l'annex I. La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Altres afeccions considerades són:  
- La fabricació de taulellets i taulells de ceràmica està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.   
- La fabricació de taulellets està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i envasos.  
- Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
La instal·lació dels dos motors de cogeneració està sotmesa al règim establit per la Llei 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric i al RD 436/2004, pel qual s'estableix la metodologia per a l'actualització i sistematització del règim jurídic i econòmic de l'activitat de producció d'energia en règim especial. Així mateix:  
- La producció i distribució d'energia elèctrica queda sotmesa al règim establit pel RD 9/2005, de 14 de gener, relatiu a sòls contaminats.   
- L'activitat està catalogada com a tipus B, per ser potencialment contaminant de l'atmosfera, per la qual cosa ha de portar registre de les emissions d'aquesta a l'atmosfera i realitzar controls i autocontrols periòdics.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus perillosos (olis industrials usats).  
- Queda sotmesa, així mateix, a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
En la valoració de la instal·lació s'ha tingut en compte que es tracta d'una indústria existent i en funcionament, en procés d'adaptació a la nova normativa. Així mateix, es troba situada en un entorn industrial i antropitzat en el qual predomina el sector ceràmic.   
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, i amb vulnerabilitat mitjana/baixa d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia Temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, de la Generalitat Valenciana.  
Amb caràcter general, la fabricació de paviment i revestiments ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia i genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus. No obstant això, el sector gaudeix d'un alt desenvolupament tecnològic que permet reduir-ne la incidència ambiental.  
El soroll generat per l'activitat en les naus de producció es veu amortit pels tancaments. Els ventiladors i motors es dotaran d'encapsulació de material acústic. Els mesuraments realitzats mostren la superació dels límits establits en la legislació vigent, per la qual cosa s'han d'adoptar mesures correctores consistents en la insonorització dels focus i la millora de l'aïllament dels tancaments. La indústria se situa allunyada de zones habitades.  
Les emissions a l'atmosfera es produeixen principalment en les zones de càrrega, emmagatzemament i trasbals de matèries primeres, en els forns i assecadors i a la secció d'esmaltat. La secció d'emmagatzemament d'argiles (en sitges) i premses es caracteritza per un ambient pulverulent, per la qual cosa s'ha dotat de sistemes d'aspiració i filtració mitjançant filtres de mànegues que depuren l'aire. La secció d'esmaltada disposa així mateix de sistema d'aspiració i filtratge. Els assecadors emeten directament a l'atmosfera a través de xemeneia, ja que s'ha estimat que no cal emprar cap sistema de depuració. En aquests equips s'adopten bones pràctiques de gestió. Pel que fa als forns, es considera que poden existir xicotetes quantitats de bor, clor, fluor i òxids de nitrogen i sofre contingudes en els gasos de combustió, encara que no s'adopten mesures de depuració i s'emet directament a l'atmosfera a través de xemeneia.   
Les aigües residuals industrials es generen en distintes fases del procés (estimades en 25.560 m³/any). Per a la recollida de vessaments de la secció de mòlta es disposa d'un sistema de canaletes impermeables (independent d'altres sistemes de desguàs) que es connecten a una bassa impermeable i estanca (comuna per als dos centres), el contingut de la qual és gestionat per atomitzador extern. El mateix sistema serveix per a la recollida de l'aigua residual generada durant els treballs de neteja de les zones d'esmaltació, preparació i emmagatzemament d'esmalts. Les aigües negres (procedent de dutxes, lavabos, etc.) s'aboquen per canonades específiques a estacions prefabricades de depuració (tres en total) que funcionen mitjançant un procés d'oxidació total i filtre biològic. L'aigua depurada es canalitza fins a la bassa d'acumulació d'aigua residual industrial (gestionada per atomitzador) mentre que els llots són retirats per una empresa gestora autoritzada (14 m³/any) i abocaments a EDAR. Hi ha una xarxa específica de recollida d'aigües pluvials, les quals són conduïdes amb canalons i baixants distribuïts al llarg de les cobertes de les naus fins a ovoide de formigó soterrat a sota d'aquestes, que les canalitza fins al col·lector que aboca al pantà de Maria Cristina. S'aporta dispensa d'abocaments de l'Ajuntament, justificada basant-se en l'acceptació per a la gestió d'aquests per l'entitat de Sanejament d'Aigües. Es plantegen diverses mesures de control i manteniment que permeten estimar l'absència d'abocaments al sòl.   
En la majoria de les fases productives es generen residus que són emmagatzemats temporalment en contenidors específics, en el punt de generació. Es disposa en l'exterior de la nau d'un magatzem de residus no perillosos i d'un magatzem cobert de residus perillosos de 132 m² de superfície amb cubetes de contenció de vessaments (comunes per als dos centres de treball). Els residus assimilables a urbans són dipositats en els contenidors externs per a la recollida d'aquests pels serveis municipals. L'empresa està inscrita en el Registre de Productors de Residus Perillosos amb el núm. 122/P/RTP/CV. Els envasos subjectes a un sistema de dipòsit, devolució i retorn es lliuren al proveïdor per a la reutilització d'aquests. Se citen els ens que gestionaran els residus.  
Respecte a la gestió dels residus i els abocaments, Azulejera Técnica, SA es fa responsable solidària dels dos centres de treball en cas d'accident ambiental en les instal·lacions comunes, encara que del manteniment d'aquestes es farà càrrec el personal del centre en què estan situades.  
A més dels sistemes correctors indicats en els paràgrafs anteriors, entre les millors tècniques disponibles i mesures d'eficiència que adoptarà l'empresa se citen, entre altres:   
- Es disposa d'instruccions internes de gestió ambiental.  
- Instal·lació de sistemes de recollida de residus inerts i emmagatzemament en sitja estanca.  
- Es reutilitza la calor dels gasos de combustió del forn, en l'etapa de precalfament en assecadors de box.  
- Ús de mànegues d'aigua d'alta pressió en la neteja per a aprofitar-la al màxim.  
- Manteniment periòdic de les diverses mesures correctores.  
Com a programa de vigilància ambiental, es proposen les mesures de vigilància següents:  
- Inspecció visual dels residus emmagatzemats i els contenidors d'aquests, registre dels productes emmagatzemats i neteja de possibles efluents dels contenidors i dels locals, diàriament.  
- Inspecció visual dels filtres de mànegues i comprovació del funcionament correcte de les depuradores, diàriament.  
- Inspecció setmanal dels camions.  
- Inspecció setmanal exhaustiva dels residus emmagatzemats.  
- Inspecció setmanal de les xemeneies dels forns.  
- Inspecció setmanal visual de les basses d'acumulació d'aigües residuals.  
- Revisió i manteniment mensual de cada una de les màquines i mesures correctores i neteja completa, com també verificació de l'eficàcia dels dispositius de seguretat.  
- Trimestralment, greixatge i verificació de tots els elements dels filtres de mànegues.  
- Anualment, neteja de tota la maquinària  
- Autocontrol de les emissions de manera anual, biennal o triennal, segons corresponga.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental (fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada Llei.   
L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte de planta de fabricació de paviment i revestiments ceràmics, promogut per Azulejera Técnica, SA, centre 2, situat a la carretera de l'Alcora km 19,7, terme municipal de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Ha d'obtenir-se de la Confederació Hidrogràfica la corresponent concessió de l'ús de l'aigua de pou d'acord amb el cabal realment extret d'aquest i que reculla la possibilitat de ser aprofitada per aquest centre.  
2. Les arquetes de recollida de vessaments i lixiviats a les zones d'emmagatzemament de residus, han de ser estanques, i s'han de gestionar, en cas de produir-se, mitjançant una empresa autoritzada. S'han de disposar cubetes de retenció a la zona d'emmagatzemament d'olis usats el volum de la qual siga com a mínim el de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats).  
3. Vista la superació dels nivells sonors màxims establits, s'han d'adoptar mesures correctores addicionals i comprovar-ne l'eficàcia mitjançant una nova auditoria acústica i repetir-la de forma periòdica. S'ha de controlar especialment el nivell sonor en l'entorn de les instal·lacions de cogeneració.  
4. En l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats, s'ha de tenir en compte l'existència dels motors de cogeneració.  
5. S'han de mesurar anualment les emissions a l'atmosfera dels gasos de fuita de la instal·lació de cogeneració, que han de complir els límits establits en el Decret 127/2006, de 15 de setembre, en particular per a les concentracions de CO, NOx i opacitat.   
6. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental han de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes.  
7. D'acord amb l'article 4 del CUZ 2796/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'avaluació d'impacte ambiental  
Expedient: 028/3832-GBQ  
Títol: Modificació puntual del Pla general d'Onda a la carretera a Ribesalbes  
Promotor: Ajuntament d'Onda  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Onda i Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: terme municipal d'Onda  
Descripció del projecte  
Objecte de projecte  
El projecte de modificació puntual del Pla general d'Onda a la carretera a Ribesalbes proposa la reclassificació de 22.377 m² de sòl no urbanitzable comú a sòl urbà d'ús industrial.   
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La finalitat de l'actuació proposada és, d'una banda, legalitzar la situació actual, atés que hi ha en l'actualitat 4.600 m² de naus construïdes, pertanyents a l'empresa Cerlat, SA, i, d'altra banda, permetre futures ampliacions d'aquesta, que no implicaran noves obres d'urbanització.   
La zona objecte de reclassificació es troba a la partida de Saera o Pla de la Barca, a la vora de la carretera d'Onda a Ribesalbes. Els límits són:  
- Al nord, Canal Cota 220  
- Al sud, Explotación Ganadera Agrícola, SA i Guil  
- A l'est, sòl urbà industrial propietat de Cerlat, SA.  
- A l'oest, resta de la finca matriu que es va segregar  
La modificació actual només implica l'ampliació de l'àmbit de sòl urbà, ja que es mantindrà en tot moment el que estableixen les ordenances contingudes en el Pla general d'ordenació urbana d'Onda, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló el 22 de juliol de 1998.   
La indústria Cerlat, SA tramita l'autorització ambiental integrada, d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.  
Alternatives  
Les possibles alternatives queden condicionades per la necessitat de legalitzar la situació que hi ha i de preveure futures ampliacions de la indústria.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 27 de gener de 2006 té entrada en el Registre General de la Conselleria de Territori i Habitatge una còpia remesa pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient urbanístic tramitat en l'Ajuntament d'Onda, relatius a modificació puntual del Pla general d'Onda en la carretera a Ribesalbes, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el diari Levante de Castelló, de data 23 de desembre de 2004, i en el DOGV núm. 4927, de 19 de gener de 2005.  
Durant el període d'informació pública no es va presentar cap al·legació, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament d'Onda.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 10 d'abril de 2006, es requereix a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, i es remet, així mateix, l'esmentat requeriment a l'Ajuntament d'Onda, perquè complete l'expedient amb la documentació següent:  
- Certificat del tràmit d'informació pública.   
- Dades, en els últims anys, del consum d'aigua potable i dels volums d'aigües residuals i residus generats.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte de la procedència de l'aigua de proveïment i suficient disponibilitat dels recursos hídrics que s'empren.   
- Informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència respecte de les afeccions a béns immobles de valor cultural.  
- Detall del sistema de tractament emprat per a les aigües residuals d'origen industrial, per a l'assimilació d'aquestes als abocaments d'origen urbà.   
- Detall de la manera en què s'evacuaran les aigües pluvials, mitjançant xarxa separativa o unitària.   
- Detall del sistema de tractament emprat per als residus sòlids urbans i la ubicació de les instal·lacions de tractament.   
- Informe emés pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Direcció General de Qualitat Ambiental sobre l'estudi acústic.   
- Estudi de la possible contaminació del sòl.   
Transcorregut el termini de 20 dies perquè es facilite la documentació sol·licitada, el 30 de juny de 2006 es va advertir la possibilitat de tancar l'expedient iniciat si transcorregut el termini de tres mesos no es rebia l'esmentada documentació en aquest Servei.   
Finalment es rep la documentació en data 8 de novembre de 2006. Revisada aquesta, es requereixen alguns detalls:   
- Detall del punt d'abocament de l'aigua depurada i no reutilitzada, després del procés de depuració en la depuradora model FD-80. En cas d'abocament a domini públic hidràulic, s'ha d'aportar la corresponent autorització atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
- Autorització atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a la cuneta de la carretera i al Canal Cota de les aigües pluvials.   
- . Explicació de l'abast de l'actuació, detallant si l'objectiu és tan sols el canvi de classificació dels sòls o si es preveuen noves obres d'urbanització.   
Informes sectorials  
Amb data 7 de febrer de 2007 se sol·licita informe el Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric sobre les dades acústiques relatives a la modificació puntual del Pla general d'Onda en UI-2 carretera Ribesalbes.   
L'informe sobre la consulta només indica que el contingut de la documentació remesa no coincideix amb el que s'ha establit en l'annex IV del Decret 104/2.006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria en contaminació acústica, que el municipi d'Onda ja disposa de pla acústic municipal i que l'estudi acústic presentat únicament inclou l'auditoria acústica duta a terme per la indústria Cerlat.   
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi. Es constata que no s'han produït incendis forestals a l'àrea.   
L'estudi d'impacte ambiental afirma que la parcel·la objecte de reclassificació no presenta afecció als camins ramaders del municipi.   
Consideracions ambientals  
1. El sòl afectat pel projecte es caracteritza per tractar-se d'unes zones escarpades i amb pendents pronunciats. Els materials són bàsicament cudols de graves i argiles.  
2. El relleu de la zona d'estudi és pla. El risc d'erosió actual és moderat i la vulnerabilitat i accessibilitat als aqüífers és alta. Malgrat això, l'ús que es pretén implantar pot ser compatible si s'adapten les mesures correctores adequades.   
3. L'àrea afectada està constituïda per edificacions en explotació, la situació de les quals es pretén legalitzar. No es preveuen futures obres d'urbanització.  
4. Les edificacions que hi ha i la proximitat a altres indústries consolidades fa que a penes es troben espècies de fauna i flora que calga destacar.  
5. El clima predominant és mediterrani d'interior, caracteritzat per hiverns suaus i estius càlids i molt solejats.  
6. Respecte al proveïment d'aigua potable al sector, s'estima un consum anual de 24.790 m³/any, provinent de pous. Tan sols uns 40 m³/any procedeixen d'aigua embotellada per a consum humà. No es disposa de l'informe sobre la disponibilitat dels recursos hídrics, que ha de ser emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
7. Respecte a la depuració de les aigües residuals, en la contestació al requeriment s'especifica que les aigües residuals es tractaran mitjançant una depuradora model FD-80, consistent en la combinació de processos físics (sedimentació i homogeneïtzació) amb químics (neutralització, coagulació i floculació). L'aigua tractada és reutilitzada en un alt percentatge. L'aigua no reutilitzada és recollida per l'empresa Mediatrans, SA i els llots per Amizalsa.  
S'adjunta certificat de l'empresa Mediatrans, SA, gestora de les aigües residuals de Cerlat, SA, on s'informa que posseeix capacitat suficient per al tractament d'aigües.   
S'adjunta certificat de l'empresa Amizalsa, sobre capacitat per a la gestió dels llots i suspensions aquoses generades en la depuració.   
No es realitza abocament al domini públic hidràulic.   
8. Pel que fa a l'evacuació de les aigües pluvials, la recollida d'aquestes es realitza mitjançant xarxa separativa, i aboquen a la cuneta de la carretera CV Onda-Ribesalbes i a la zona tocant al Canal Cota 220, per escorriment. S'ha sol·licitat la corresponent autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
9. Pel que fa al tractament i gestió dels residus sòlids urbans, aquests es dipositen en contenidors homologats pel municipi, el servei municipal de recollida de fem els recull i es tracten en l'abocador autoritzat a Onda.  
10. Les principals mesures correctores es basen en el control dels impactes sobre el medi físic, encara que el document n'aporta d'altres relatives a mateixa activitat, no aplicables, per tant, a la modificació puntual del Pla general d'Onda a la carretera a Ribesalbes.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1.990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2.006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de modificació puntual del Pla general d'Onda a la carretera a Ribesalbes, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1.998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. S'ha de continuar treballant en matèria mediambiental, de manera que la indústria obtinga la corresponent autorització ambiental integrada, completant tots els requisits ambientals necessaris, en particular, el referent a la captació d'aigua potable, sòls contaminats i contaminació acústica de l'activitat.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1.990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2.006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1.989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 31 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.