Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4141, del 04-12-2001 (2001/11241)

RESOLUCIÓ de 27 de novembre de 2001, de la Subsecretaria del Secretariat del Govern i Relacions amb les Corts de la Presidència de la Generalitat, per la qual es disposa la publicació del Conveni singularitzat de col·laboració entre la Conselleria d'Indústria i Comerç de la Generalitat Valenciana i l'Institut Tecnològic Geominer d'Espanya, en matèria d'investigació i ordenació dels recursos minerals a la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4141

Data del DOGV
:   04-12-2001

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - A) CONVENIS INTERADMINISTRATIUS

Número del document
:   2001/11977


Data del document
:   27-11-2001

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria Indústria i Comerç
    * cooperació administrativa
    * recurs mineral
    * centre d'investigació

RESOLUCIÓ de 27 de novembre de 2001, de la Subsecretaria del Secretariat del Govern i Relacions amb les Corts de la Presidència de la Generalitat, per la qual es disposa la publicació del Conveni singularitzat de col·laboració entre la Conselleria d'Indústria i Comerç de la Generalitat Valenciana i l'Institut Tecnològic Geominer d'Espanya, en matèria d'investigació i ordenació dels recursos minerals a la Comunitat Valenciana. [2001/X11619]
  
Subscrit, després de la tramitació prèvia reglamentària, entre la Conselleria d'Indústria i Comerç de la Generalitat Valenciana i l'Institut Tecnològic Geominer d'Espanya, el 7 de desembre de 2000, un conveni singularitzat de col·laboració en matèria d'investigació i ordenació dels recursos minerals a la Comunitat Valenciana, i en compliment del que estableix l'article 8.2 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, cal publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'esmentat conveni, que ha quedat inscrit en el Registre de Convenis amb el número 0835/2001, i que figura com a annex d'aquesta resolució.
  
València, 27 de novembre de 2001.- La subsecretària del Secretariat del Govern i Relacions amb les Corts: Amparo Koninckx Frasquet.
  
Conveni singularitzat de col·laboració entre la Conselleria d'Indústria i Comerç de la Generalitat Valenciana i l'Institut Tecnològic Geominer d'Espanya, en matèria d'investigació i ordenació dels recursos minerals a la Comunitat Valenciana.
  
València, 7 de desembre de 2000.
  
Reunits:
  
D'una part, el Sr. Fernando V. Castelló Boronat, conseller d'Indústria i Comerç de la Generalitat Valenciana, en virtut de l'Acord del Govern Valencià de data 5 de setembre de 2000.
  
I de l'altra, el Sr. Emilio Custodio Gimena, director general de l'Institut Tecnològic Geominer d'Espanya (ITGE), designat pel RD 230/1997, de 14 de febrer, que actua en representació legal de l'Institut i de conformitat amb la Llei 13/1986, de 14 d'abril, de Foment i Coordinació General de la Investigació Científica i Tècnica, el Reial Decret 2.402/1977, de 17 de juny, i la resta de disposicions que regulen el funcionament de l'organisme.
  
Ambdós es reconeixen mútuament competència i capacitat suficients per a formalitzar el present conveni de col·laboració, en el qual prèviament,
  
Exposen:
  
Primer
  
La Conselleria d'Indústria i Comerç és el màxim òrgan encarregat de la direcció i l'execució de la política del Govern Valencià en les matèries d'indústria i energia, comerç i defensa dels consumidors i usuaris, i exerceix les competències que legalment té atribuïdes a aquests efectes, entre les quals s'inclouen les relacionades amb la mineria.
  
Segon
  
Entre els fins i les funcions que a l'Institut Tecnològic Geominer d'Espanya, ITGE, atorga l'article 4 del Reial Decret 2.402/1977, de 17 de juny, figuren l'estudi del sòl i subsòl quant calga per al coneixement i desenvolupament de la geologia, mineria, hidrogeologia i geotècnica, la formulació de plans, programes i projectes de reconeixement i investigació en les matèries esmentades, l'execució d'aquests, la catalogació de totes les matèries incloses en sòl o subsòl que siguen susceptibles d'aprofitament o transformació industrial, la preparació de publicacions sobre els treballs realitzats, la publicació de la cartografia nacional específica i l'execució d'informes tècnics sol·licitats per l'administració, a més a més de determinades missions mediambientals reconegudes en la normativa legal vigent.
  
Que l'ITGE està configurat com a organisme públic, segons la Llei 6/1997, de 14 d'abril, d'Organització i Funcionament de l'administració General de l'Estat, i en virtut del que s'ha disposat en l'article 61 de la Llei 50/1998, de 30 de desembre, de Mesures Fiscals, Administratives i d'Ordre Social.
  
D'altra banda, en virtut del que s'ha disposat en l'article 14 de la Llei 13/1986, de 14 d'abril, de Foment i Coordinació General de la Investigació Científica i Tècnica, té, entre altres funcions, la d'assessorar en matèria d'investigació científica i innovació tecnològica a organismes que depenen de l'administració de l'Estat o de les comunitats autònomes que ho sol·liciten.
  
Tercer
  
L'Institut Tecnològic Geominer d'Espanya (ITGE), d'acord amb l'article quinzé de la Llei 13/1986, de 14 d'abril, de Foment i Coordinació General de la Investigació Científica i Tècnica, va subscriure amb la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme de la Generalitat Valenciana, un Conveni Marc d'Assistència Tècnica, amb data 29 de juliol de 1983, el qual preveu, en la clàusula segona, la realització d'un programa anual d'actuacions d'acord amb les previsions pressupostàries.
  
Quart
  
Que ambdues parts manifesten coincidència d'interessos per a desenvolupar el present conveni per trobar-se dins de les funcions atribuïdes a ambdós organismes, i acorden portar-lo a cap mitjançant un conveni de col·laboració en el marc de l'indicat Conveni d'Assistència Tècnica, amb subjecció al que s'ha disposat en les següents:
  
Clàusules:
  
Primera. Objecte del conveni
  
L'objecte del present conveni és assessorar i prestar assistència tècnica per part de l'ITGE a la Conselleria d'Indústria i Comerç de la Generalitat Valenciana, per a la redacció, elaboració i formulació dels plans d'acció territorial dels diferents subsectors industrials lligats a la indústria extractiva i a les aigües minerals, en el marc del desenvolupament tècnic d'un Pla director Bàsic dels Recursos Minerals a la Comunitat Valenciana.
  
Les activitats i el programa de treball que portarà a cap l'ITGE durant l'any 2000 es recullen de manera detallada en el document Pla director Bàsic dels Recursos Minerals a la Comunitat Valenciana. Actuacions durant l'any 2000. abril, 2000, que s'adjunta com a annex I.
  
Els treballs, estudis, assessorament i informes seran realitzats per un equip pertanyent a l'ITGE, el qual podrà subcontractar-ne aquelles parts que considere necessari per a l'adequat compliment dels compromisos previstos en el present conveni específic, després de la consulta prèvia a la Conselleria d'Indústria i Comerç i acceptada per ambdós organismes.
  
Segona. Finançament
  
La Conselleria d'Indústria i Comerç aportarà a l'ITGE, a càrrec de l'exercici pressupostari del període de vigència del present conveni, la quantitat de quinze milions de pessetes (86.815.554 PTA), a càrrec del Programa 722.10, Ordenació i Promoció Industrial i Energètica. capítol VI. Projecte d'Inversió 1.100. Investigació i Assistència Tècnica, per a l'execució de les activitats que es detallen en el punt 5. Pressupost i temps d'execució, de l'Annex I.
  
L'import de sis milions cinc-centes mil pessetes, que correspon al finançament de l'ITGE mitjançant aportació dels seus mitjans personals i materials, serà assumit a càrrec dels capítols 1 i 2 de la seua dotació pressupostària.
  
Tercera. Abonament dels treballs
  
La Conselleria d'Indústria i Comerç abonarà a l'ITGE la quantitat de quinze milions de pessetes (90.151,82 euros), i s'admetran pagaments parcials pels treballs efectuats, quan es presenten les factures o la documentació equivalent acreditativa de la despesa, expedida de conformitat amb la legalitat vigent pel ITGE a nom de la Generalitat Valenciana.
  
Els abonaments s'efectuaran al compte núm. 5385.5127.09.4954473485 de l'Institut Tecnològic Geominer d'Espanya en el Banc d'Espanya, oficina principal.
  
Quarta. Comissió de Seguiment del conveni
  
Per al seguiment de les activitats incloses en la clàusula primera del present conveni, es constituirà una Comissió que estarà integrada per dos representants de cada una de les parts firmants i que es designaran en el termini de quinze dies després de la firma del present conveni. Aquesta Comissió es reunirà una vegada al mes, o quan així ho requerisca una de les parts firmants.
  
L'esmentada Comissió, a més de vetlar pel compliment del programa convingut, podrà proposar a les parts, en el desenvolupament dels treballs, modificacions tècniques o de redistribució de les quanties assignades al projecte, i també la realització d'actuacions no previstes en el present programa de treballo, les quals hauran de ser autoritzades pels òrgans firmants.
  
Quant al finançament de les actuacions imprevistes, caldrà ajustar-se a allò estipulat per les parts en la corresponent modificació addicional al present Conveni Específic que a aquest efecte haurà d'elaborar-se.
  
Cinquena. Propietat dels treballs realitzats
  
Tots els documents i treballs que es generen en qualsevol de les seues fases, com a conseqüència de l'execució del present Conveni Específic, seran propietat de la Generalitat Valenciana i aquesta, en conseqüència, podrà demanar en qualsevol moment els lliuraments de part dels estudis realitzats, sempre que siga compatible amb el programa definitiu d'elaboració i no n'afecte el correcte desenvolupament.
  
Els resultats obtinguts, com a conseqüència del desenvolupament del present conveni, no podran utilitzar-se o proporcionar-se a tercers, ni ser editats totalment o parcialment, llevat d'autorització escrita de la Generalitat Valenciana.
  
Sisena. Legislació aplicable
  
El present Conveni Específic és de caràcter administratiu i es considera inclòs en l'article 3.1.c de la Llei 13/1995, de 18 de maig, de Contractes de les Administracions Públiques, per la qual cosa queda fora de l'àmbit d'aplicació d'aquesta, sense perjudici de l'aplicació dels principis d'aquesta llei per a resoldre els dubtes i les llacunes que s'hi pogueren presentar, i es regirà per les clàusules d'aquest i, supletòriament, per les normes generals de Dret Administratiu, i sense perjudici del que s'ha establit en els articles 6 i 8 de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, relatius als convenis de col·laboració entre l'Estat i les comunitats autònomes, i la resta de normativa aplicable de la Generalitat Valenciana.
  
Setena. Terminis d'execució
  
El termini d'execució dels treballs objecte del present conveni serà des de la firma d'aquest fins al 31 de desembre de 2000, data en la qual han d'estar finalitzats i a la disposició de la Conselleria d'Indústria i Comerç tots els treballs previstos en el document annex I. No obstant això anterior, l'informe final relatiu al subsector argiles ceràmiques haurà de ser entregat a la Generalitat Valenciana amb anterioritat al 15 d'octubre de 2000.
  
No obstant això, la Conselleria d'Indústria i Comerç podrà ampliar-ne el termini establit en el paràgraf anterior.
  
Huitena. Vigència del conveni
  
La vigència del present conveni serà des de la firma d'aquest fins al 31 de desembre de 2000, i es podrà prorrogar mitjançant acord mutu de les parts, una vegada avaluades les circumstàncies que concórreguen en el cas.
  
Novena. Causes de resolució
  
L'incompliment de qualsevol de les parts de les condicions establides en el present conveni podrà originar-ne la rescissió i, si és el cas, l'establiment de penalitats per demora.
  
Així mateix, serà causa de resolució del conveni el mutu acord de les parts.
  
Ambdues parts es mostren conformes amb les estipulacions anteriors i, com a prova d'això, firmen al lloc i en la data indicats.
  
El conseller d'Indústria i Comerç,
  
FERNANDO V. CASTELLÓ BORONAT
  
El director de l'Institut Tecnològic Geominer d'Espanya,
  
EMILIO CUSTODIO GIMENA
  
ANNEX I
  
Al conveni singularitzat de col·laboració entre la Conselleria d'Indústria i Comerç de la Generalitat Valenciana i l'Institut Geològic i Miner d'Espanya en matèria d'investigació i ordenació dels recursos miners a la Comunitat Valenciana.
  
0. Presentació. activitats a realitzar durant l'any 2000
  
La Conselleria d'Indústria i Comerç de la Generalitat Valenciana, a través de la Direcció General d'Indústria i Energia, tot coneixent la importància que per al desenvolupament socioeconòmic de la Comunitat té el sector industrial vinculat a l'explotació i l'aprofitament dels recursos naturals miners, està plenament convençuda de la necessitat de portar a cap el desenvolupament d'un Pla director dels Recursos Minerals, vinculat amb la modernització i racionalització de l'activitat minera.
  
L'esmentat Pla director estarà bàsicament associat a aconseguir els objectius següents:
  
· Potenciar el desenvolupament miner sostenible, fent compatible l'enfocament econòmic d'un òptim benefici dels recursos amb una mínima afecció al medi ambient, mitjançant:
  
- La localització de l'activitat extractiva als territoris de major potencialitat, des del punt de vista economicominer, alhora que de menor fragilitat ambiental.
  
- L'establiment de models d'explotació-restauració que asseguren simultàniament les majors condicions de seguretat, el major benefici dels recursos, el mínim impacte ambiental i l'adequada restauració dels terrenys afectats.
  
· Harmonitzar l'activitat extractiva amb la resta de les activitats dins del marc de l'ordenació territorial, amb vista a aconseguir una utilització racional dels recursos naturals
  
· Satisfer la demanda de recursos minerals i roques industrials amb productes autòctons, especialment en aquells sectors industrials de la Comunitat Valenciana que els utilitzen com a matèria primera.
  
· Ampliar el sector extractiu a noves substàncies.
  
· Establir les bases per a la instauració d'un marc legal que permeta el desenvolupament d'una mineria sostenible i que alhora garantisca, al potencial inversionista, seguretat jurídica.
  
· Impulsar indústries de major valor afegit.
  
· Promoure la innovació tecnològica de materials, processos i aplicacions.
  
· Millorar la imatge del sector miner davant la societat.
  
Per a la consecució dels mencionats objectius, el Pla director s'estructurarà en els següents passos:
  
š Pla director Bàsic dels Recursos Minerals de la Comunitat Valenciana
  
Es portarà a cap durant l'any 2000 i generarà una sèrie de treballs subsidiaris que constituiran els diferents Plans Sectorials.
  
š Plans Sectorials
  
Es portaran a cap entre els anys 2001-2003 i es realitzaran mitjançant la forma administrativa de conveni singularitzat, dins del Conveni Marc d'Assistència Tècnica existent entre la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme de la Generalitat Valenciana i l'Institut Geològic i Miner d'Espanya, de data 29 de juliol de 1983. Aquests Plans Sectorials correspondran als sectors de producció: d'argiles ceràmiques, àrids, pedra natural, sals i aigües minerals i termals.
  
Per al present any 2000, les activitats a realitzar s'exposen a continuació.
  
1. Anàlisi de la situació actual del sector de la indústria extractiva
  
1.1 Introducció
  
La mineria és una activitat important en el desenvolupament industrial i econòmic de la Comunitat Valenciana, en proporcionar les matèries primeres fonamentals a sectors industrials amb gran pes en l'estructura socioeconòmica de la regió, com són el ceràmic, marbre, ciment, materials de construcció, etc.
  
Encara que a la Comunitat són molt abundants la presència de mineralitzacions de tot tipus, la qualitat d'aquestes o la grandària dels jaciments que les contenen fa que hi haja multitud d'indicis miners i xicotetes explotacions abandonades de cap a cap de tot el territori, i només siguen les pedreres i les explotacions de roques industrials les que han mantingut la seua importància fins al moment actual.
  
Menció a banda té el sector vinculat amb l'explotació i l'aprofitament d'aigües de minerals i establiments termals, el qual manté des de la dècada dels huitanta un important auge tant en l'àmbit de la mateixa Comunitat com en el nacional.
  
Segons l'Estadística Minera d'Espanya de 1997, última publicada pel MINER, la mineria valenciana que pel valor de la seua producció ocupa el seté lloc entre les disset autonomies espanyoles, avança fins al quart lloc, quan dels productes de pedrera es tracta, o passa al cinqué, quan s'analitzen els minerals no metàl·lics. Encara que a la Comunitat es van extraure altres recursos geològics (ferro, hidrocarburs, etc.), en els últims anys l'activitat extractiva més important i continuada correspon als subsectors de minerals no metàl·lics i productes de pedrera.
  
Taula 1. Evolució de la mineria a la Comunitat Valenciana
  
Concepto 1977 1987 1997
  
Nombre d'explotacions 673 751 837
  
Nombre d'empleats 2.428 1.801 1.797
  
Producció vendible (MPTA) 2.999 8.520 22.527
  
Font: Estadística Minera d'Espanya. MINER.
  
Atenent els últims anys, en el període 1987-1997 el nombre d'explotacions de la Comunitat es va reduir un 8%, mentre que la població minera s'ha mantingut i el valor de la producció quasi es triplicava.
  
Actualment són 259 les explotacions mineres existents a la Comunitat Valenciana que generen una ocupació directe de 1.797 llocs de treball, amb un valor mitjà de la producció per treballador de 12,5 MPTA, és a dir 22,3 punts per damunt de la mitjana nacional.
  
1.2 Subsectors a analitzar
  
A la vista del que s'ha comentat i segons el coneixement que es té de la indústria extractiva valenciana dels últims anys, s'analitzaran en principi els subsectors productius actuals, incloent-hi el de les aigües minerals i els establiments termals.
  
Els recursos extrets actualment són els representats en la taula 2, als quals caldrà afegir el subsector de les aigües minerals; del qual, segons la informació consultada, hi ha un nombre important de manifestacions (aigües mineromedicinals, aigües termals, aigües de beguda envasada i aigües mineroindustrials).
  
1.3 Metodologia
  
El contingut i la metodologia de l'anàlisi del sector miner constarà de les següents grans fases:
  
A. Estudi econòmic i social dels subsectors de la mineria valenciana; s'estudiaran per a això de forma detallada les diferents explotacions mineres amb significat econòmic sota les cinc dimensions següents:
  
1. Espacial
  
Es farà una anàlisi regional de l'entorn on es realitzen les explotacions mineres i estan situades les plantes de benefici i/o transformadores, a fi d'analitzar les implicacions de caràcter social i econòmic de l'activitat minera en l'entorn concret on es produeixen.
  
2. Material
  
Consistent a analitzar mitjançant una sèrie de tècniques de quantificació la importància relativa del sector i el sistema de relacions intersectorials i interindustrials.
  
Aquestes poden acomodar-se a l'esquema exposat en la taula 3.
  
3. Temporal
  
Mitjançant sèries cronològiques, números índexs i altres mètodes, s'inclouria l'evolució, la situació actual i les tendències del sector.
  
S'utilitzaran sèries estadístiques publicades pels distints organismes de caràcter nacional o local. I també la presa de dades de les distintes corporacions, empreses i associacions i es realitzarien les actualitzacions oportunes perquè aquestes tingueren major operativitat. Quant a les previsions, s'analitzaran les sèries cronològiques una vegada corregits els efectes estacionals i cíclics i així predir-ne la tendència.
  
Taula 3. Subsectors de l'estructura industrial relacionats amb la mineria
  
4. Social
  
S'analitzaran aspectes específics del mercat de treball, segmentació d'aquest, grau de qualificació de la mà d'obra ocupada, índex d'atur i precarietat de les relacions laborals. També es considerarà la influència en el sector del transport.
  
5. Tecnològic
  
Es tindria en compte l'aplicació de nous coneixements, mètodes i millores en la producció, a fi de fer front a un mercat cada vegada més competitiu i de majors exigències en la qualitat dels productes.
  
B. Inversions mineres i en infraestructures
  
S'analitzaria el comportament durant els últims anys de les inversions empresarials tant nacionals com estrangeres, en el sector miner, i també les del sector públic en forma de suport financer a activitats d'exploració, investigació i desenvolupament i medi ambient miner.
  
El suport de les diferents administracions públiques és decisiu per a l'ordenació de l'espai valencià i ha de dirigir-se principalment cap a aquelles zones més regressives, amb baixa densitat demogràfica i envelliment de la població, fomentant a través de dotacions en infraestructures i equipaments la creació de llocs de treball al marge de les activitats primàries.
  
Les obres d'infraestructura produirien, a més a més, un altre efecte no menys important, com l'apropament de les zones perifèriques als grans centres de consum de les regions centrals amb menors costos de transport, economies d'escala en la producció, menors costos de telecomunicacions i majors possibilitats de captació d'informació, mà d'obra més especialitzada i qualificada i, per consegüent, millors condicions per a adoptar pràctiques innovadores.
  
C. Anàlisi bàsica de la demanda de cada un dels distints sectors
  
Es procedirà a avaluar, encara que de forma genèrica, la importància de la demanda de cada un dels sectors analitzats dins de l'esquema econòmic actual de la Comunitat Valenciana.
  
D. Comerç exterior, en allò que fa referència a importacions i exportacions des de la Comunitat Valenciana respecte d'altres autonomies espanyoles i altres països, tant de minerals com semielaborats o productes acabats.
  
S'utilitzaran les sèries de l'Estadística de Comerç Exterior publicades, així com dades de les distintes corporacions, empreses i associacions. Quant a les previsions, s'analitzaran les sèries cronològiques una vegada corregits els efectes estacionals i cíclics i així predir-ne la tendència.
  
E. Avaluació de l'impacte del sector miner sobre la societat i l'economia de la Comunitat Valenciana
  
Constitueix la part més significativa de l'estudi i és l'objectiu de l'anàlisi. Haurà de realitzar-se amb absoluta precisió dins dels marges que es consideren en aquest tipus de treball, i caldrà una definició prèvia dels índexs de valoració que s'utilitzaran.
  
En principi, aquests indicadors podrien ser en línies generals els següents:
  
- Índexs d'avaluació d'importància econòmica. Per exemple:
  
- Creixement històric de la producció sectorial.
  
- Percentatge del valor afegit brut sobre el valor de la producció total.
  
- Índexs d'avaluació de comerç exterior. Per exemple:
  
- Ritme importador.
  
- Ritme de creixement esperat de les exportacions.
  
- Percentatge de les exportacions sobre el valor sectorial de la producció.
  
- Índexs d'avaluació d'intensitat d'ocupació. Per exemple:
  
- Percentatge de les despeses de personal sobre el valor afegit brut.
  
- Creixement del percentatge de despeses de personal.
  
- Índexs d'avaluació de consum energètic. Per exemple:
  
- Evolució dels consums energètics sobre el valor afegit.
  
- Índexs d'avaluació del sector transport. Per exemple:
  
- Evolució de les xifres del sector.
  
- Taxes d'ocupació en el transport de productes miners.
  
- Índexs d'avaluació d'importància de les relacions intersectorials. Per exemple:
  
- Efectes d'arrossegament cap avant.
  
- Efectes d'arrossegament cap arrere.
  
- Índexs d'avaluació de canvis estructurals. Per exemple:
  
- Canvis de valor afegit sobre el valor de la producció .
  
- Canvis en la participació dels costos salarials sobre el valor afegit.
  
- Altres índexs d'avaluació
  
Si en el transcurs de la investigació aparegueren alguns avaluadors que es pogueren considerar d'importància, hauran de ser tinguts en compte.
  
F. Problemàtica mineroambiental
  
Partint de la idea bàsica que els impactes ambientals més freqüents derivats de l'activitat extractiva a cel obert, predominant a la Comunitat Valenciana, estan associats fonamentalment als aspectes:
  
· Visual i sobre el paisatge, a causa de la creació de grans buits de difícil recuperació i de grans runams.
  
· Pèrdues de sòls i de vegetació.
  
· Alteracions hidrològiques.
  
· Emissió de pols, sorolls i vibracions i ona aèria quan s'utilitzen explosius
  
Per a l'anàlisi mineroambiental, es procedirà a definir, en cada un dels diferents tipus de subsectors seleccionats, les característiques ambientals: identificació i valoració d'impactes ambientals, mesures correctores i protectores, pràctiques de restauració, etc.
  
Així mateix, es procedirà a representar cartogràficament a escala 1:200.000, els espais naturals, o qualsevol altre tipus de figura de protecció administrativa, amb possible caràcter restrictiu pel que fa a l'activitat minera.
  
D'acord amb els resultats obtinguts en els anteriors apartats, es valorarà el pes o l'impacte del sector miner en la societat i l'economia valenciana.
  
A més d'unes conclusions i avaluació generals, es presentarà un desglossament per conceptes i subsectors.
  
2. Anàlisi i compendi del règim jurídic de la mineria i el medi ambient a la Comunitat Valenciana
  
L'extensa legislació mediambiental existent a escala nacional i autonòmica i en moltes ocasions la divergència d'interessos que s'estableix entre la reglamentació jurídica de l'esmentada normativa i el desenvolupament de determinades activitats, com poden ser les extractives, fa necessari conéixer la situació actual legal en matèria ambiental i minera, amb vista a poder establir criteris comuns que permeten un desenvolupament sostenible de la mineria.
  
En aquest sentit, s'entén que cal analitzar quina és la situació actual del sector de la indústria extractiva, en relació amb el règim jurídicominer i ambiental vigent a la Comunitat Valenciana.
  
L'estructura de treball que es planteja és la següent:
  
2.1 Recopilació de la normativa vigent
  
1. Recopilació de la normativa minera i mediambiental vigent a la Comunitat Valenciana.
  
En aquest punt es realitzarà una exhaustiva recopilació de tota la legislació que actualment regeix el sector miner i ambiental.
  
2. Recopilació de les figures de protecció existents a la Comunitat.
  
Es recollirà tota la informació corresponent als plans d'ordenació de recursos naturals i plans rectors d'ús i gestió dels espais naturals protegits, i s'analitzarà breument el seu contingut en relació amb l'extracció de recursos minerals.
  
3. Recopilació d'altres normatives d'aplicació: aigües, residus, etc.
  
2.2 Anàlisi del règim del sòl de la Comunitat Valenciana
  
La legislació sectorial del sòl és una eina molt important com a instrument de planificació i que, en el cas del plantejament inicial d'un Pla director de mineria, cal tenir en compte.
  
Per això, s'hauran d'analitzar breument les diferents figures legals de planejament que considera la llei en els respectius àmbits d'aplicació:
  
Plans directors d'ordenació autonòmica.
  
Plans directors territorials.
  
Plans generals municipals.
  
S'analitzarà, en els diferents nivells d'aplicació, l'activitat minera en relació amb el règim general de protecció del sòl i dels espais naturals protegits a la Comunitat Valenciana, quant a directrius generals, planificació, gestió i regulació d'usos possibles i les seues limitacions.
  
Dins de les principals àrees mineres caldrà incloure els aspectes més específics relacionats amb el desenvolupament de l'activitat extractiva i les seues limitacions quant a la classificació del sòl per a cada una de les categories establides en els corresponents planejaments urbanístics i les mesures de protecció del medi ambient: conservació i compatibilitat amb altres usos i aprofitaments.
  
2.3 Procediments administratius
  
Aquest punt inclourà:
  
- Relació de la documentació que cal adjuntar amb vista a aconseguir les autoritzacions mineres de qualsevol recurs geològic classificat segons la Llei de Mines (seccions A, B, C i D) per a cada una de les figures administratives d'exploració, investigació i explotació.
  
- Anàlisi de les competències de les administracions locals, pel que fa al desenvolupament de l'activitat minera.
  
- Exposició dels continguts tècnics necessaris que han d'aparéixer, per a l'autorització per part de les autoritats mineres i mediambientals competents, en els estudis d'impacte ambiental i els plans de restauració preceptius.
  
3. Mapa de recursos i explotacions mineres
  
Un dels aspectes que hauran de resoldre's amb el desenvolupament del present projecte serà l'execució d'un Mapa de Recursos i Explotacions Mineres de la Comunitat Valenciana, a escala 1:200.000, on queden perfectament recollides i representades totes les explotacions mineres actuals existents dins de l'àmbit de la Comunitat.
  
Entenem que aquest document serà una eina bàsica i necessària per a, posteriorment, escometre qualsevol estudi d'ordenació mineroterritorial que, des de la Generalitat, es vulga iniciar.
  
La proposta que des de l'IGME es fa, en aquest punt, és la següent:
  
3.1 Anàlisi i síntesi de la geologia MAGNA, a escala 1:50.000, que cobreix la totalitat de la Comunitat
  
Aquesta síntesi geològica es faria amb criteris plenament miners i no academicistes, per a la qual cosa es tindran en compte els àmbits estratigràfics favorables per a la localització de les diferents substàncies.
  
3.2 Realització d'una síntesi geològica, a escala 1:200.000, amb els treballs previs obtinguts en el punt anterior
  
Es realitzarà una síntesi geològica dels terrenys existents a la Comunitat Valenciana, amb indicació de les principals unitats i formacions productives, des del punt de vista dels recursos miners.
  
Es descriurà:
  
- L'estratigrafia general, començant pels terrenys més antics i centrant-nos en litologies i fàcies similars, d'acord amb els diferents dominis estratigràfics i estructurals.
  
- Grans trets tectònics de les diferents zones, amb especial interés en el patró de fracturació de l'entorn (falles, fractures, diàclasis, joints, etc.).
  
- Roques ígnies.
  
Per operativitat, recomanem la representació d'aquesta síntesi sobre una cobertura inicial de fulls topogràfics a escala 1:200.000. Es veurà al llarg del projecte quin dels diferents tipus de representació, fulls, mapa provincial o mapa de la Comunitat, és més adequat.
  
3.3 Representació d'explotacions mineres
  
Amb la informació subministrada per les diferents seccions de mines de la Comunitat referent a les diferents explotacions actives existents, es reflectirà, mitjançant una simbologia adequada, en la cartografia geològica preparada prèviament.
  
3.4 Definició i demarcació dels diferents litotectes
  
Després d'haver plasmat les explotacions en la base geològica a escala 1:200.000, es demarcaran els diferents litotectes existents en l'àmbit de la zona de treball.
  
Definim litotecte com a: ?unitat litoestratigràfica definida en l'espai i en el temps, on s'engloben la totalitat o la majoria d'una sèrie d'explotacions donades, de la mateixa naturalesa o naturalesa similar?.
  
Realment es tracta d'unitats litoestratigràfiques perfectament definides i definibles i susceptibles d'exploració, ateses les seues característiques intrínseques: estratigràfiques, litològiques, mineralògiques, sedimentològiques, estructurals, etc.
  
3.5 Suport gràfic
  
Tota la cartografia generada en aquest projecte tindrà suport digital. Això ens permetrà el seu ús d'una forma més ràpida i més flexible; permetent-nos l'adaptació, de forma immediata, a les necessitats que es generen a mesura que transcorre el projecte.
  
Aquest tipus de cartografia disposa d'una sèrie d'avantatges sobre sistemes més convencionals i no encareix el producte final. Entre elles, possiblement, la més significativa és el poder d'evolució que permet la cartografia, cosa que genera una quantitat important de diferents cartografies d'acord amb les necessitats de cada moment.
  
4. Plans sectorials (1r estadi)
  
Una vegada representat el potencial miner de la Comunitat Valenciana en el corresponent Mapa de Recursos i Explotacions, caldrà definir els subsectors emergents i dissenyar un primer estadi de plans sectorials de cada un d'ells, on ha de quedar constància dels recursos estimats de cada una de les diferents substàncies, tenint plenament en compte les limitacions mediambientals existents en l'entorn.
  
4.1 Definició de subsectors miners de la Comunitat Valenciana
  
En l'actualitat, la Comunitat Valenciana es caracteritza pel potencial de cinc tipus de substàncies prioritàries: argiles ceràmiques, marbres i calcàries marmòries, àrids, sals i aigües minerals i termals.
  
- Argiles ceràmiques
  
La Comunitat Valenciana és una regió geològicament afavorida respecte al contingut en materials argilosos, tant per la qualitat d'aquests com per l'existència de masses de pedrera per al seu ús específic respecte al sector ceràmic o uns altres sectors industrials.
  
En l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana hi ha un gran nombre d'indicis d'argiles (~ 400), així com un centenar d'explotacions en diferents entorns geològics.
  
La indústria ceràmica que explota els jaciments existents es dedica fonamentalment a la producció de paviments ceràmics, sense oblidar les rajoles i la ceràmica d'artesania. En l'actualitat hi ha unes 170 fàbriques de paviments ceràmics enclavades a la Comunitat Valenciana, amb un total d'uns 14.000 treballadors.
  
De la producció nacional, uns 075.084.757 m², la participació de la Comunitat representa un 95,25% del total, dels quals el 93,86% correspon a la província de Castelló i l'1,39% restant a València. El volum de facturació estimada de les exportacions del sector, per a 1997, s'aproxima als 220.000 MPTA.
  
- Pedra natural
  
El potencial de la pedra natural de la Comunitat Valenciana, especialment els marbres de la província d'Alacant, han convertit aquesta comunitat en la segona productora nacional, segons queda reflectit en el gràfic adjunt:
  
De la mateixa manera, cal ressaltar que és la principal exportadora nacional, amb uns percentatges que se situen en el 70,6% de les tones venudes a l'exterior de material brut i el 83,3% de les d'elaborat. És, doncs, líder indiscutible de les exportacions espanyoles de marbre, molt per damunt de les dues comunitats classificades a continuació: Múrcia i el País Basc. Així mateix cal destacar el fet que la principal comunitat productora, Andalusia, ocupe uns discrets 7é i 5é lloc com a exportadora de marbre en brut i elaborat, respectivament, molt per sota del seu potencial.
  
Les principals varietats que es comercialitzen en l'àmbit de la Comunitat són: crema marfil (en totes les seues varietats), roig d'Alacant, pedra bateig, crema buixcarró, crema València, emperador clar, etc., entre les més de la quinzena de varietats existents.
  
EXPORTACIÓ DE MARBRES PER CA
  
(1996)
  
 en brut Elaborat
  
 (t) (MPTA) (t) (MPTA)
  
Andalusia 1.967 91 4.257 529
  
Aragó 1.232 27 - -
  
Balears - - 21 5
  
Canàries - - 40 -
  
Castella'Lleó 2.695 104 45 4
  
Castella'la Manxa 137 7 144 18
  
Catalunya 4.704 177 5.937 705
  
C. Valenciana 852.913 6.398 364.606 17.863
  
Extremadura 283 24 141 10
  
Galícia 2.561 5 717 56
  
Madrid 385 9 632 147
  
Múrcia 53.923 501 13.955 1.040
  
País Basc 32.933 274 11.327 1.268
  
Resta 968 463 2.491 801
  
TOTAL 833.069 7.202 480.930 22.446
  
Font: Anuari 1996 Pedra Natural. Roc-Maquina
  
- Àrids
  
Es denomina comunament àrid a una sèrie de roques que, després d'un procés de tractament industrial (simple classificació per grandàries, en el cas dels àrids naturals; o trituració, mòlta i classificació, en el cas d'àrids de trituració), s'utilitzen en la indústria de la construcció en múltiples aplicacions que van, des de l'elaboració de formigons, morters i aglomerats asfàltics, fins a la construcció de bases i subbases per a carreteres, balastos i subbalastos per a ferrocarril, o esculleres per a la defensa i construcció de ports marítims o per a evitar les solsides en les trinxeres de les vies de comunicació.
  
El consum nacional d'àrids, que és igual a la producció, va ascendir el 1996 a 252.2 Mt, quedant així situada la Comunitat Valenciana (27.6 Mt) en tercer lloc després d'Andalusia (37.2 Mt) i Catalunya (29.1), però per davant de Madrid (21.2 Mt).
  
- Sal comuna
  
La producció nacional de sal comuna l'any 1996 va ser de 3.43 Mt, xifra un poc inferior a la de l'any precedent; el valor de la producció s'ha situat al voltant de 7.900 MPTA. Els dos següents quadres indiquen, per font de procedència i per CA, les xifres de producció nacional dels últims anys.
  
La producció total de 1996 es reparteix segons la seua procedència en els següents percentatges: 64,5% sal gemma (56,7% procedent de mines exclusivament de sal gemma i 7,8% procedent de mines potàssiques), 32,6% sal marina i 2,9% sal de font. Per comunitats autònomes el repartiment de la producció ha sigut el següent: Cantàbria 52,1%; C. Valenciana 24%; Andalusia 5,6%; Catalunya 5,8%; Aragó 5,8%, Regió de Múrcia 3,0%, Navarra 2%, Illes Balears 1,5% i el 0,2% restant el conjunt de País Basc, Castella-La Manxa i Canàries.
  
- Aigües minerals
  
Amb la denominació genèrica d'aigües minerals, que engloba les mineromedicinals, mineroindustrials, termals i de beguda envasada, hi ha a la Comunitat Valenciana un important potencial; el qual es posa de manifest pel gran auge econòmic i de presència comercial que aquest subsector industrial té actualment, tant en l'àmbit de la mateixa comunitat com és del seu àmbit geogràfic.
  
L'estudi que a començament dels anys noranta realitzaren conjuntament la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme de la Generalitat Valenciana i l'Institut Geològic i Miner d'Espanya, ja va posar de manifest la importància del subsector, amb més de 116 manifestacions inventariades i un nombre molt superior tant de brolladors desapareguts com d'altres manifestacions de tradició mineromedicinal.
  
4.2 Objectius
  
Els objectius a aconseguir amb aquests Plans Sectorials serien proporcionar les bases per al desenvolupament miner sostenible del sector mitjançant:
  
- La identificació d'aquelles zones del territori amb una major aptitud per al desenvolupament del sector, a partir d'un balanç entre el potencial extractiu i la fragilitat ambiental davant l'activitat minera.
  
- La focalització de la investigació dels recursos i l'explotació sostenible d'aquests, en aquestes àrees prioritàries del territori.
  
- L'establiment d'uns models d'explotació-restauració que asseguren, simultàniament, el major benefici dels recursos, la seguretat, el mínim impacte ambiental i la restauració òptima dels terrenys.
  
- L'elaboració d'una proposta d'acció territorial que servisca com a eina bàsica per a la integració de la mineria sostenible en el marc de l'ordenació territorial i per al disseny de polítiques futures de planificació territorial, en harmonia amb la resta d'activitats i aprofitament dels recursos naturals.
  
- La consecució d'unes bases per a l'establiment d'un marc legal que permeta el desenvolupament de la mineria sostenible i una simplificació dels procediments administratius.
  
4.3 Actuacions a desenvolupar
  
Les actuacions a desenvolupar en cada un dels distints plans sectorials estaran definides per les característiques de cada un dels diferents subsectors, no obstant això, i de forma general, podrien enunciar-se les principals:
  
- Definir el subsector corresponent.
  
- Fixar els objectius específics del pla.
  
- Prioritzar àrees de potenciació minera en cada subsector
  
- Establir les principals mancances i problemes detectats.
  
- Enumerar propostes d'actuacions concretes.
  
5. Pressupost