Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4815, del 09-08-2004 (2004/8244)

RESOLUCIÓ de 22 de juliol de 2004, de la Direcció General de Qualitat Ambiental, per la qual s'atorga a l'empresa Unión Fenosa Generación, SA, l'autorització ambiental integrada per a la instal·lació d'una central de producció d'energia elèctrica de cicle combinat de 1200 mw al terme municipal de Sagunt (valència).
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4815

Data del DOGV
:   09-08-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/8244


Data del document
:   22-07-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * Sagunt
    * empresa privada
    * subministrament d'energia elèctrica

RESOLUCIÓ de 22 de juliol de 2004, de la Direcció General de Qualitat Ambiental, per la qual s'atorga a l'empresa Unión Fenosa Generación, SA, l'autorització ambiental integrada per a la instal·lació d'una central de producció d'energia elèctrica de cicle combinat de 1200 mw al terme municipal de Sagunt (valència). [2004/X8244]
  
Vistos els documents que s'inclouen en l'expedient 19/03 IPPC, instruït a instància de l'empresa Unión Fenosa Generación, SA, a fi d'obtindre l'Autorització Ambiental Integrada per a la instal·lació d'una central de producció d'energia elèctrica de cicle combinat de 6145 PY s'emet la present resolució de conformitat amb els següents,
  
Antecedents de fet
  
Primer. Amb data 14 de juliol de 2003, José Luis Zapata Pinar en representació de l'empresa Unión Fenosa Generación, SA, amb CIF A-82059833 i domicili social a l'av. de San Luis núm. 77 de Madrid, presenta a la Conselleria de Territori i Habitatge, sol·licitud d'Autorització Ambiental Integrada per a la instal·lació d'una central de producció d'energia elèctrica de cicle combinat, que pretén ubicar-se als terrenys del polígon industrial del port (polígon químic), a Sagunt (València), que es detalla en l'annex I.
  
Segon. Prèviament a l'inici del tràmit del procediment per a l'obtenció de l'Autorització Ambiental Integrada, es realitzen les actuacions següents:
  
Amb data 13 de desembre de 2000, el promotor, Unión Fenosa Generación, SA, remet a la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental del Ministeri de Medi Ambient, la documentació per a iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental de competència estatal.
  
D'altra banda, la instal·lació es troba sotmesa a autorització administrativa prèvia, segons el que estableix la Llei 21/1992, de 16 de juliol, d'indústria i en la Llei 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric.
  
Amb relació a aquests tràmits, amb data 10 d'octubre de 2001, la Delegació del Govern a la Comunitat Valenciana sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització administrativa i declaració d'utilitat pública, com també el seu estudi d'impacte ambiental, per a la construcció d'una central de producció d'energia elèctrica de cicle combinat, al terme municipal de Sagunt (València).
  
Amb data 19 de febrer de 2003 el Servei de Qualitat d'Aigües remet al Servei de Programació i Comunicació Ambiental, el projecte presentat per Unión Fenosa Generación, SA, per a obtindre l'autorització d'abocament al mar de la futura central de cicle combinat, per tractar-se d'una activitat afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i s'informa que la documentació presentada per a l'autorització d'abocament al mar acompleix suficientment el que s'indica en la legislació aplicable.
  
Amb data 11 d'abril de 2003 es rep la documentació del Ministeri de Medi Ambient, que consisteix en un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, addendes i el resum del resultat de la informació pública.
  
Amb data 6 de maig de 2003 el Consell d'Administració de l'Autoritat Portuària de València emet resolució per la qual s'autoritza a Unión Fenosa Generación, SA, ocupar en règim de concessió administrativa, i sota una sèrie de condicions determinades, una parcel·la en l'ampliació del port de Sagunt, de superfície aproximada 5.390 m2, per un termini de 30 anys, i amb destinació a la instal·lació de les conduccions de captació i abocament (BOE 02.06.2003).
  
Tercer. Amb data 17 de juliol de 2003 se sol·licita l'emissió d'informe de suficiència i idoneïtat de la documentació als Serveis de Contaminació Atmosfèrica i Acústica i Gestió de Residus, de la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
Quart. Amb data 16 de setembre de 2003 té entrada l'informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Sagunt, segons el que estableix l'article 12 de la Llei 16/2002, indicant respecte de l'activitat de central tèrmica, que s'ha d'ubicar en el denominat pel PGOU-92 com a polígon químic, que l'ús globalment considerat és compatible urbanísticament amb les previsions del planejament, encara que a l'efecte de determinar la compatibilitat del projecte, és necessari que s'aporte còpia d'aquest perquè l'Ajuntament es pronuncie.
  
Cinqué. Amb data 15 d'octubre de 2003 se sotmet a informació pública l'expedient de referència, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que estableix l'article 16 de la Llei 16/2002, i es va publicar anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV núm. 4608), i consten en l'expedient els certificats de les informacions públiques practicades a l'Ajuntament de Sagunt.
  
Durant aquest es presenten en aquesta Conselleria i en l'Ajuntament de Sagunt 1242 al·legacions a la sol·licitud d'Autorització Ambiental Integrada, per part de:
  
- Ajuntament de Sagunt.
  
- Agrupació municipal PSPV-PSOE de Sagunt.
  
- Acció Ecologista Agro del Camp de Morvedre.
  
- Unió Intercomarcal CCOO Camp de Morvedre i Alt Palància.
  
- Grup d'Amics de la Natura de Cocentaina.
  
- Esquerra Unida del País Valencià.
  
- Ajuntament de Puçol.
  
- Portaveu del Grup Municipal Segregacionista de l'Ajuntament de Sagunt.
  
- Associació Veïnal Iniciativa Porteña.i la resta per particulars.
  
Els principals punts sobre els quals s'ha incidit en les al·legacions presentades són:
  
- No es té en compte l'efecte additiu d'altres instal·lacions.
  
- Proximitat a la població i no es tenen en compte els efectes sobre la salut de les persones.
  
- Pròxima a la Marjal dels Moros (LIC i ZEPA).
  
- Impacte visual negatiu.
  
- No s'estudia ni avalua l'impacte de les línies de connexió elèctrica per a la distribució d'energia.
  
- Proximitat al poblat del Grau Vell i no s'avalua l'impacte.
  
- Altura de xemeneies no adequada per a una major dispersió de contaminants.
  
- Ha de garantir-se la compatibilitat amb el protocol de Kioto.
  
- L'estudi de contaminació atmosfèrica realitzat utilitza valors de contaminants i dades meteorològiques que no s'ajusten a la realitat de la situació de la planta.
  
- No es presenten els efectes a llarg termini i acumulatius de la contaminació atmosfèrica.
  
- No s'ha de permetre que s'utilitze gasoil.
  
- No s'ha inclòs una valoració sobre el nivell d'acceptació de la població potencialment afectada com a impacte socioeconòmic de la instal·lació.
  
- No s'utilitzen les MTD's disponibles, perquè no s'inclouen la instal·lació de sistemes i equips reductors per a disminuir al màxim possible l'emissió de contaminants.
  
- L'altura de 65 m per a les xemeneies del cicle combinat és menor que la xemeneia de 84 m del forn existent a la zona per a la fabricació de vidre, amb la qual cosa no és la més adequada per a la dispersió de contaminants.
  
- Es reclama que la Generalitat facilite la creació d'un centre municipal per al control i anàlisi de la contaminació atmosfèrica.
  
- Ha d'exigir-se al promotor de la central el compromís de plantació periòdica d'espècies vegetals.
  
- Ha de garantir-se que en horari nocturn, el soroll al límit de la parcel·la no supere els 55 dB(A).
  
- Hauria d'incorporar-se la possibilitat de reduir la potència elèctrica de funcionament de la central, fins a límits compatibles amb un canvi en l'evolució de l'entorn.
  
- S'ha d'incidir en l'estudi de contaminants secundaris (entre aquests l'ozó).
  
- S'ha de dotar la central d'una xarxa automàtica de control de contaminació atmosfèrica en les proximitats.
  
- Es produiran efectes importants sobre el medi marí com a conseqüència del xoc tèrmic.
  
- L'empresa ha de destinar els excedents d'aigua del seu procés a la Marjal dels Moros per a mantindre el nivell hídric d'aquesta.
  
- La central emetrà òxids de nitrogen, sobretot durant els dies de funcionament amb gasoil.
  
Totes les al·legacions han sigut remeses a cadascun dels organismes que han de pronunciar-se durant la tramitació per a l'obtenció de l'Autorització Ambiental Integrada, segons el que estableix l'article 17 de la Llei 16/2002.
  
Sisé. Segons el que preveu l'article 17 de la Llei 16/2002, se sol·licita informe dels organismes següents:
  
a) Àrea de Planificació i Ordenació del Territori, amb data 8 de gener de 2004, emet un primer informe en relació amb la possible afecció territorial dels abocaments a les vigents zones LIC o ZEPA, en el qual s'indica que no hi ha afecció territorial directa dels abocaments a les dites zones i que no hi ha possibilitat d'afecció indirecta a la Marjal dels Moros, ja que aquest espai natural no inclou l'entorn marí dins del seu àmbit.
  
b) Comandància Naval de València, emet un informe favorable amb data 12 de gener de 2004.
  
c) Capitania Marítima de València, emet un informe amb data 13 de gener de 2004, en el qual indica que les canonades de captació d'aigua i d'abocament, en zona marítima, finalitzen en el contradic i no es prolonguen més enllà dels límits exteriors dels molls, dics i contradics de les obres d'ampliació sud del port de Sagunt, per la qual cosa no suposen un risc per a la seguretat de la navegació.
  
d) Agència Valenciana del Turisme, que informa favorablement sobre el projecte, amb data 16 de gener de 2004, indica que la referida actuació no interfereix aparentment en l'activitat turística, si bé, i a falta de pronunciament d'altres administracions competents, s'ha de tindre en compte que en la zona de captació i abocament les instal·lacions que componen la central de cicle combinat poden ocasionar efectes negatius a les platges, per la qual cosa seria convenient detallar expressament els estudis d'impacte ambiental a les platges adjacents.
  
e) Àrea de Planificació i Ordenació del Territori, que emet un segon informe en relació amb el projecte bàsic d'Autorització Ambiental Integrada, amb data 3 de febrer de 2004, s'indica que l'emplaçament afecta el perímetre d'afecció de la zona humida de la Marjal dels Moros i que el sistema de refrigeració previst podria tindre efectes significatius sobre els ecosistemes de la Marjal, per la qual cosa suggereix que es consulten amb el Servei de Conservació de la Biodiversitat, els possibles efectes sobre els ecosistemes a la marjal.
  
Afegeix, a més, que l'estudi d'afeccions al medi ambient ha de tindre en compte el funcionament amb gasoil.
  
f) Servei de Conservació de la Biodiversitat, que emet un informe amb data 26 de març de 2004, en el qual indica que el conjunt de processos i impactes que generarà l'actuació projectada resulten de difícil avaluació i proposa l'adopció d'una sèrie de mesures.
  
g) Conselleria de Cultura, Educació i Esport, que emet un informe favorable amb data 1 d'abril de 2004, en el qual indica que no es té constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per la central i afig que ha de realitzar-se un seguiment arqueològic en compliment d'allò que s'ha indicat en l'estudi d'impacte ambiental.
  
h) Amb data 15 de desembre de 2003 se sol·licita informe a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i es reitera amb data 15 de març de 2004, i s'estima que no hi ha objecció davant de la falta de resposta.
  
Així mateix, s'han incorporat a l'expedient els informes següents:
  
a) El Servei de Qualitat de les Aigües emet escrit amb data 19 de febrer de 2003 en el qual indica que la documentació presentada per l'empresa a l'efecte d'obtindre l'autorització d'abocament al mar és suficient.
  
b) El Servei de Gestió de Residus informa amb data 16 de setembre de 2003 sobre una sèrie de consideracions que hauran de ser requerides a l'empresa quan es trobe en funcionament, i que s'hauria d'ampliar la documentació tècnica sobre la planta de tractament d'efluents.
  
c) El Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, amb data 25 de setembre de 2003, emet un informe en què sol·licita documentació específica que l'empresa ha d'aportar.
  
Totes les anteriors circumstàncies han sigut posteriorment considerades o esmenades i així consta en l'expedient.
  
Seté. Transcorregut el termini d'informació pública i segons el que disposa l'article 18 de la Llei 16/2002, es remet una còpia de l'expedient a l'Ajuntament de Sagunt, el qual emet un informe sobre els aspectes de la seua competència amb data 23 de febrer de 2004, en el qual indica, en síntesi, que el pronunciament en el moment d'efectuar aquest informe no pot ser favorable a la llicència davant de l'absència de concrecions del projecte bàsic les raons del qual apareixen argumentades en informes tècnics de dates 29 de gener i 19 de febrer de 2004, que consten com a annex de l'informe en l'expedient, sol·licitant la constitució d'un equip multidisciplinari d'experts en diverses matèries.
  
D'altra banda, l'Ajuntament complementa el seu informe amb les consideracions que estan incloses en les al·legacions presentades per l'Ajuntament de Sagunt en el període d'informació pública i, a més, indica que desconeix la possible repercussió mediambiental de la central de cicle combinat que ha d'incloure's en la Declaració d'Impacte Ambiental.
  
Octau. Amb data 15 d'abril de 2004 la Secretaria General del Ministeri de Medi Ambient emet resolució per la qual es formula declaració d'impacte ambiental sobre el projecte de construcció d'una central tèrmica de cicle combinat per a gas natural, d'aproximadament 8279 ZK de potència nominal elèctrica, al terme municipal de Sagunt (València), promoguda per Unión Fenosa Generación, SA (BOE 14.05.2004).
  
La declaració d'impacte ambiental considera que el projecte és ambientalment viable, i compleix una sèrie de condicions que s'adjunten en l'annex II de la present resolució.
  
Nové. Amb data 8 de juny de 2004, l'Autoritat Portuària de València emet un informe favorable, i indica que l'empresa ha de compatibilitzar el punt d'abocament de l'aigua de refrigeració, com també l'abocament d'aigües pluvials, i la futura ampliació del port de Sagunt, amb la dita Autoritat.
  
Deu. En l'expedient 19/03 IPPC consta l'avaluació ambiental del projecte en el seu conjunt, tal com estableix l'article 20 de la Llei 16/2002 i que ha sigut incorporada a la proposta de resolució.
  
Onze. Amb data 5 de juliol de 2004 es realitza el tràmit d'audiència a l'interessat, i es presenta amb data 8 de juliol de 2004 escrit de contestació a les al·legacions rebudes durant el període d'informació pública.
  
Als anteriors fets s'apliquen els següents,
  
Fonaments de dret
  
Primer. D'acord amb l'article 9 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, les activitats incloses en l'annex 1 de l'esmentada llei, estan subjectes a Autorització Ambiental Integrada.
  
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 1.1.a de l'annex 1 de la Llei 16/2002.
  
Segon. L'expedient s'ha tramitat segons el que preveuen els articles 14 i següents de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.
  
Tercer. L'abocament en domini públic maritimoterrestre s'estima comprés en la vigent Llei 22/1988 de costes, i traspassades les funcions a aquesta Comunitat Autònoma, es poden considerar de conveniència pública, sempre que s'adapten a les condicions i prescripcions que s'estipulen.
  
Quart. A la Comunitat Valenciana l'òrgan competent per a atorgar l'Autorització Ambiental Integrada és la Conselleria de Territori i Habitatge, d'acord amb l'article 3.h de la Llei 16/2002 i el Decret 7/2003, de 21 de juny, del president de la Generalitat Valenciana, pel qual s'assignen competències a les conselleries.
  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 15 del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge i la seua Ordre de desplegament de 9 de setembre de 2003, correspon a la Direcció General de Qualitat Ambiental, exercir les competències en matèria de control integrat de la contaminació.
  
Vist tot el que antecedeix, a proposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap d'Àrea de Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que em confereix el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, resolc:
  
Primer. Concedir a Unión Fenosa Generación, SA, l'Autorització Ambiental Integrada a la central d'energia elèctrica, que s'ha de situar als terrenys del polígon industrial del port (polígon químic), a Sagunt (València), basada en la tecnologia de cicle combinat, d'acord amb el projecte bàsic d'Autorització Ambiental Integrada d'una central de cicle combinat a Sagunt, de juliol de 2003, i subscrit pel Sr. José Antonio Herrera Navarro, i queda inscrita en el Registre General d'Instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 003-04/AAI/CV, condicionada al compliment dels requisits següents:
  
1. Valors límit d'emissió
  
1.1 Atmosfera
  
Per al funcionament per damunt del 70% de càrrega de la central i una vegada estabilitzada la combustió, s'hauran de respectar els següents valors límit d'emissió, i regirà el que disposa el Reial Decret 430/2004, de 12 de març, pel qual s'estableixen noves normes sobre limitació d'emissions a l'atmosfera de determinats agents contaminants procedents de grans instal·lacions de combustió.
  
Es considerarà que s'han respectat, per a les hores de funcionament d'ací a un any natural, els valors límit d'emissió, si se segueixen les condicions de l'article 14, apartat 3, del RD 430/2004.
  
1.1.1. Valors d'emissió per al funcionament amb gas natural
  
CONTAMINANT V. LÍMIT
  
FOCUS EMISSOR: TURBINA DE GAS
  
SO2 11,6 mg/Nm3
  
NOx (mesurat com NO2) 50 mg/Nm3
  
Les concentracions de contaminants es referiran a condicions normalitzades de temperatura (273 ºK) i de pressió (101,3 kPa), de gas sec i s'ajusta al 15% de contingut d'oxigen.
  
1.1.2. Valors d'emissió per al funcionament amb gasoil
  
D'acord amb l'apartat 3 de l'article 7 del RD 430/2004, en el cas que es recórrega de forma excepcional a l'ús de gasoil com a combustible, en compte de gas natural, l'administració competent podrà autoritzar una excepció de l'obligació de respectar els valors límit de l'apartat anterior.
  
L'administració competent serà informada immediatament en cada cas i la instal·lació no funcionarà més de 5 dies consecutius ni més de 20 dies a l'any.
  
En tot cas, s'hauran de respectar els següents valors límit:
  
CONTAMINANT V. LÍMIT
  
FOCUS EMISSOR: TURBINA DE GAS
  
Partícules 20 mg/Nm3
  
SO2 111 mg/Nm3
  
NOx (mesurat com NO2) 120 mg/Nm3
  
Les concentracions de contaminants es referiran a condicions normalitzades de temperatura (273 ºK) i de pressió (101,3 kPa), de gas sec i s'ajustaran al 15% de contingut d'oxigen.
  
1.1.3. Nivells de qualitat de l'aire
  
Els valors límit d'immissió per a la qualitat de l'aire seran els establits en el Reial decret 1073/2002, de 18 d'octubre, sobre avaluació i gestió de la qualitat de l'aire en relació amb el diòxid de sofre, diòxid de nitrogen, òxids de nitrogen, partícules, plom, benzé i monòxid de carboni.
  
1.1.4. Torres de refrigeració
  
Les concentracions de salinitat a nivell del sòl, a causa del funcionament de les torres de refrigeració, compliran els següents valors límit:
  
CONTAMINANT V. LÍMIT
  
FOCUS EMISSOR: TORRE DE REFRIGERACIÓ
  
Taxa de deposició de NaCl
  
en la zona exterior de la parcel·la 0,01 g/m2h
  
La taxa d'arrossegament de gotes haurà de ser inferior al 0,001% del cabal de circulació de cada torre.
  
1.2. Emissions acústiques
  
El conjunt de la central es protegirà acústicament de manera que no se superen els nivells màxims sonors admissibles establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
Així mateix, s'aplicarà el que disposa l'Ordenança municipal de protecció del medi ambient contra sorolls i vibracions de l'Ajuntament de Sagunt, mentre no contravinga el que disposa la Llei 7/2002.
  
1.3. Aigües
  
1.3.1. Aigües residuals industrials
  
8.2.1.6. Efluents que consisteixen en la porga del sistema de refrigeració i rebuig de la 1a i 2a etapes d'osmosi inversa en l'obtenció d'aigua dessalada i aigua d'aportació a la desmineralització.
  
L'abocament haurà de complir la normativa establida en la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes i el seu Reglament, el Reial Decret 258/1989, de 10 de març, pel qual s'estableix la normativa general sobre abocaments de substàncies al mar i l'Ordre 13 de juliol de 1993 per la qual s'estableix la instrucció per al projecte de conduccions d'abocament des de terra al mar, com també altra normativa aplicable.
  
Límits en l'efluent d'aigua de refrigeració i rebuig de l'osmosi:
  
 Concentració Màxima
  
Sòlids en suspensió (mg/l) 35
  
Ph (mg/l) 6-9
  
Nitrogen total (mg/l) 15
  
Fòsfor total (mg/l) 2
  
Coliformes totals 10.000 ufc/100ml
  
Coliformes fecals 2.000 ufc/100ml
  
Olis i greixos (mg/l) 10
  
Clor residual (mg/l) < 0,1
  
COORDENADES UTM CAPTACIÓ: (X: 739.043,735 Y: 4.390.564,236)
  
Cabal abocament màxim sobre 24 hores: 5.892 m3/h
  
Volum anual abocament: 47,725 Hm3
  
Salt tèrmic màxim entre l'efluent i el medi receptor: 10 ºC
  
Es disposarà de 6 difusors per a l'abocament, amb les següents coordenades de localització i distàncies des del contradic:
  
 COORDENADES UTM DISTÀNCIA REAL (m)
  
DIFUSOR X Y
  
1 665123 4735860 038
  
2 799726 7823945 161
  
3 155769 1907484 932
  
4 772778 4322902 005
  
5 248736 4278149 078
  
6 165510 1404329 875
  
Objectius de qualitat en el medi receptor:
  
L'increment tèrmic del medi receptor a 200 metres de distància del punt d'abocament no superarà els 3 ºC a 1 metre de profunditat.
  
1.3.2. Aigües residuals a EDAR
  
Les aigües procedents de processos i activitats que tenen lloc a la central són:
  
- Aigües sanitàries.
  
- Aigües contaminades amb greixos i olis.
  
- Aigües contaminades amb productes químics àcids o alcalins.
  
- Aigües amb sòlids en suspensió.
  
Aquests efluents, es recolliran a través de sistemes de drenatge separatius i, després de sotmetre's a tractaments intermedis en la central, seran enviats a l'EDAR mancomunada de Sagunt, gestionada per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana.
  
L'empresa haurà de comptar amb la corresponent autorització per part de l'Entitat de Sanejament, per a l'abocament d'aquests efluents a l'EDAR.
  
Respecte d'aquest tipus d'abocament, segons el que estableix el punt 5.5 sobre coordinació amb l'Autorització Ambiental Integrada de la Declaració d'Impacte Ambiental, el promotor podrà sol·licitar a la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental del Ministeri de Medi Ambient, la modificació de les condicions indicades en tal punt 5.5, amb vista a coordinar-les amb les establides en la present resolució.
  
1.3.3. Aigües pluvials
  
Les aigües pluvials netes seran conduïdes a la xarxa de drenatge de pluvials de la parcel·la, des d'on s'evacuaran al mar mitjançant un canal obert de formigó. La construcció del canal estarà subjecta a concessió de l'Autoritat Portuària i a les condicions que aquesta establisca.
  
Les coordenades UTM del punt d'abocament del canal de pluvials són:
  
X= 737.556,39
  
Y= 4.391.453,24
  
No obstant això, en el termini d'un any, s'haurà de presentar un estudi de la possible reutilització mitjançant abocament dels efluents indicats en els apartats 1.3.2 i 1.3.3, prèvia depuració d'aquests, a la Marjal dels Moros.
  
2. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies
  
No es realitzarà cap abocament que puga afectar el sòl o les aigües subterrànies.
  
No es podran executar pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.
  
El depòsit de gasoil i els depòsits d'emmagatzematge d'oli i emmagatzematge de productes químics per al tractament de l'aigua d'aportació, condicionament químic, etc. disposaran de cubetes de seguretat adaptades als requeriments de la instrucció tècnica complementària del Ministeri d'Indústria i Energia, MI-IP-03.
  
Quan s'utilitzen recipients transportables per a la distribució dels productes químics que es dosificaran en l'aigua de refrigeració, es disposarà d'un sistema de transport en contenidors duals (contenidor base i contenidor de transport) que inclouran bomba de trasbals de producte, cubeta, bancada de bombes dosificadores, etc.
  
Es vigilarà periòdicament l'existència de fugues d'olis, com també l'estat del paviment i sistemes de contenció de les zones susceptibles de patir contaminació, de les cubetes i recipients que continguen productes susceptibles de contaminar les aigües o el sòl.
  
3. Procediments i mètodes de gestió de residus
  
L'activitat està subjecta als requisits establits en la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, en la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, en el Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, i en el Reial decret 952/1997, de 20 de juny, que modifica l'anterior.
  
3.1. Producció de residus perillosos
  
S'autoritza la producció dels residus perillosos següents, sempre que la seua capacitat de generació anual siga de l'ordre de magnitud que a continuació s'indica:
  
No obstant això, quan l'empresa dispose de dades reals de generació de residus perillosos, i es basa en les dades que aporte en la seua declaració anual, es podran revisar les quantitats establides en la taula anterior.
  
En el termini de 3 mesos des de l'inici de l'activitat haurà de caracteritzar els residus següents: residus procedents del decantador del sistema final de tractament d'efluents i els olis del separador de greixos (fangs de la depuració d'aigües), i codificar-los segons l'Ordre MAM 304/2002 i el RD 952/1997. Aquests residus seran gestionats segons la seua naturalesa, i seran entregats a un gestor autoritzat quan la seua naturalesa així ho exigisca.
  
En el cas que en l'operació de la central es produïsca algun residu no inclòs en el llistat anterior, es comunicarà a l'autoritat competent per a garantir la gestió adequada i s'inclouran aquests residus en la declaració anual de productor.
  
S'inscriu a l'empresa en el Registre de productors de residus de la Comunitat Valenciana, amb el núm. de referència 138/P/RTP/CV.
  
3.2. Altres residus
  
Els residus sòlids assimilables a urbans s'emmagatzemaran en contenidors distribuïts per la central i periòdicament seran retirats pels serveis municipals.
  
4. Sistemes i procediments per al tractament d'emissions i residus, amb especificació de la metodologia del seu mesurament, la seua freqüència i els procediments per a avaluar els mesuraments
  
4.1. Control d'emissions atmosfèriques
  
La periodicitat mínima de control de les emissions per OCA en cada focus, serà anual.
  
Els punts de mostratge en les xemeneies han de complir amb els requisits de l'Ordre de 18.10.1976.
  
Es mesuraran en continu i es transmetran en temps real a la xarxa de vigilància de la qualitat de l'aire de la Generalitat Valenciana, almenys, els paràmetres següents:
  
- NOx (mesurat com NO2)
  
- CO
  
- Partícules totals
  
- SO2
  
- Temperatura
  
- Contingut d'oxigen
  
- Pressió
  
- Cabal
  
- Percentatge de càrrega
  
S'instal·laran una sèrie d'estacions de mesura automàtiques i contínues de la qualitat de l'aire, connectades en temps real amb el quadre de comandaments de la central i amb la Xarxa de vigilància de contaminació atmosfèrica de la Generalitat Valenciana.
  
S'instal·larà una estació meteorològica per a demanar dades en temps real.
  
Abans de l'inici de les obres la Direcció General de Qualitat Ambiental haurà de presentar per a la seua aprovació, l'estudi que establisca:
  
- La situació més adequada de 4 estacions del sistema de vigilància i control dels nivells d'immissió en continu de partícules PM10 i PM2,5, SO2, NOx, CO i ozó.
  
- El sistema meteorològic que compte almenys amb sensors de vent, temperatura i radiació solar i un calculador de la desviació típica de la velocitat del vent.
  
Aquests sistemes hauran d'estar en funcionament un any abans de la posada en marxa de la central.
  
Així mateix, s'haurà de realitzar un estudi preoperacional de la deposició salina, per a analitzar l'impacte posterior de la instal·lació.
  
Abans de la posada en marxa de la central, hauran de presentar a la Direcció General de Qualitat Ambiental un estudi en què descriguen les característiques de funcionament de la instal·lació en els períodes d'arrancada i parada i quan la instal·lació funcione per davall del 70% de càrrega. S'indicarà el sistema de control del procés, les emissions esperades i les característiques del focus emissor.
  
S'elaborarà un Programa de vigilància i seguiment ambiental per a controlar el compliment de les mesures preventives i correctores.
  
Haurà de notificar al Servei de Control Integrat de la Contaminació, una vegada a l'any, les dades sobre les emissions a l'aire de la instal·lació, mitjançant el Registre d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER), d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002 i de la Decisió 2000/479/CE, de 17 de juliol de 2000.
  
4.2. Control d'abocaments d'aigües residuals industrials
  
El programa de vigilància i control dels abocaments a domini públic maritimoterrestre de la planta inclourà els aspectes següents:
  
A) Vigilància ambiental
  
En aquest punt s'inclouran els aspectes següents: control d'efluents, control de les aigües receptores i control de sediments i organismes.
  
B) Vigilància estructural de les conduccions
  
A. VIGILÀNCIA AMBIENTAL
  
La vigilància es realitzarà mitjançant controls de l'efluent i del medi receptor efectuats conjuntament. El mostratge es realitzarà d'una manera sistemàtica, a fi de reduir el més possible la variació entre resultats individuals, mantenint constant els punts de mostratge i la periodicitat i períodes de mostratge.
  
En cas de sobrepassar-se els valors límit definits per a cadascun dels paràmetres es notificarà en la presentació dels informes a la Direcció General de Qualitat Ambiental, especialment dels mesuraments en continu, en l'apartat d'incidències.
  
- Control de captació
  
Es disposarà d'una mesura de cabal en les instal·lacions de captació en la impulsió de les bombes de captació. En els informes es notificarà el volum anual captat, com també el cabal instantani en la realització de les mostres del Pla de vigilància i control ambiental.
  
- Control de l'efluent abocat
  
- Efluent del sistema de refrigeració i de les aigües de 1a i 2a etapes d'osmosi en l'obtenció d'aigua dessalada i aigua d'aportació a la desmineralitzadora.
  
Es realitzarà la mesura en continu del cabal, temperatura i clor residual, amb registre i enviament de senyal al panell de control de la central.
  
Per al mostratge i control de l'efluent es disposarà d'una arqueta mostrejadora situada en l'últim punt del tram de la conducció on no hi haja més aportacions o tractament, ni dilució alguna aigües més avall d'aquest. Es disposarà dels dispositius específics per a un accés fàcil tant per a l'obtenció de mostres, com per a la determinació del cabal en el moment del mostratge.
  
L'arqueta disposarà, a més, de mesurador de clor i temperatura.
  
Es realitzarà una anàlisi mensual sobre una mostra presa en l'arqueta per a determinar els paràmetres següents:
  
- Sòlids sedimentables (mg/l)
  
- Ph
  
- Fòsfor total (mg/l)
  
- Nitrogen total (mg/l)
  
- Nitrats (mg/l)
  
- Amoni (mg/l)
  
- Coliformes totals (ufc/100 ml)
  
- Coliformes fecals (ufc/100 ml)
  
- Estreptococs fecals (ufc/100 ml)
  
- Olis i greixos (mg/l)
  
- Clor (mg/l)
  
- Salinitat (psu)
  
- Oxigen dissolt (mg/l)
  
A més s'aportaran les dades següents: cabal que s'està abocant en el moment del mostratge, volum total setmanal de l'aigua abocada i cabal punta setmanal.
  
Anualment es realitzarà una analítica en què es determinaran les substàncies de l'annex X de la Directiva 2000/60/CE i la Decisió núm. 2455/2001/CE del Parlament Europeu i del Consell, per la qual s'aprova la llista de substàncies prioritàries en l'àmbit de la política d'aigües, i per la qual es modifica l'anterior.
  
- Control del medi receptor
  
Haurà de presentar abans de la posada en funcionament de la instal·lació un estudi de la situació preoperacional del medi, que incloga:
  
- Estudi de temperatures mitjançant perfils termohalins, transectes i obtenció d'isotermes.
  
- Anàlisi de la columna d'aigua en els punts de mostratge establits.
  
- Informe sobre la caracterització bionòmica i valoració ecològica de les comunitats bentòniques, nectòniques i planctòniques, com també la caracterització hidrològica i sedimentològica de la zona d'afecció de l'abocament.
  
Així mateix, haurà de presentar per a l'aprovació per la Direcció General de Qualitat Ambiental, un pla de mostratge que incloga 5 punts amb coordenades UTM, quatre han de ser suficientment representatius de la possible influència de l'abocament tèrmic, distribuïts de dos a dos, en dos radis de centre el punt d'abocament a una distància de 200 i 500 metres respectivament segons els corrents predominants, i el cinqué estarà fora de l'àrea d'influència de l'abocament, que quedarà com a punt de control.
  
- Control de les aigües receptores
  
Mensualment es realitzaran anàlisis d'aigües, sobre mostres preses en els punts de mostratge establits, a uns 30 cm de profunditat i determinant sòlids en suspensió, fòsfor total, nitrogen total, nitrats, olis i greixos i clor (expressats tots ells en mg/l), coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals (en ufc/100 ml), pH, terbolesa, color (Pt/CO), clorofil·la (mg/l).
  
En les mesures es tindrà en compte l'estat de la mar i la direcció dels corrents marins superficials i subsuperficials. En cas de superar-se els límits establits es comunicarà a la Direcció General de Qualitat Ambiental amb la major brevetat possible.
  
- Control de la temperatura de les aigües receptores
  
Mensualment es realitzaran perfils continus de temperatura, salinitat i oxigen dissolt en la columna d'aigua en tots els punts de mostratge establits en el pla de mostratge.
  
Semestralment, es realitzaran 2 transsectes amb sonda multiparamètrica, usant una embarcació i utilitzant en l'ajuda de la posició un GPS. Els transsectes partiran del punt d'abocament i seguiran les direccions dels radis que s'estableixen per a les estacions de mostratge i amb la distància suficient fins que s'obtinga el valor de la temperatura natural de l'aigua. La distribució vertical serà el primer punt en superfície, després cada 5 metres de profunditat; l'últim punt estarà situat a un metre per damunt del fons marí. S'obtindran les isotermes mitjançant les dades obtingudes i utilitzant per a aquests el programa SURFER (versió 5.0) de ?Surface Mapping System- o un altre de semblants característiques, indicant la temperatura natural de l'aigua en el moment del mostratge.
  
- Control de sediments
  
Es realitzarà una prospecció anual en què es prendran cinc mostres de sediments per a l'anàlisi granulomètrica.
  
Per al control de sediments s'hauran de seleccionar els punts de mostratge a l'àrea d'influència de la conducció de desguàs, on el sediment tendisca a acumular-se, i en llocs on es troben poblacions abundants d'organismes representatius de la zona.
  
S'efectuaran assajos sobre mostres de sediments recollides en cada prospecció per a determinar: matèria orgànica (%), pH, potencial Redox (en vint segons), Clostridium sulfitoreductor i Beggiatoa sp.
  
- Control de biocenosi
  
Semestralment es realitzarà un informe que reculla una caracterització bionòmica i valoració ecològica de les comunitats planctòniques (procurant fer coincidir un mostratge entre els mesos de maig i setembre).
  
Anualment es realitzarà un reconeixement de les comunitats bentòniques, principalment mitjançant l'estudi de les comunitats infaunals (mol·luscos i poliquets). S'empraran espècies indicadores sempre que siga possible per a detectar alteracions ambientals significatives. Un bon indicador de l'augment de l'eutrofització seria la proliferació de clorifícies en els sòls supra i mesolitoral o de rodofícies filamentoses en l'infralitoral.
  
Els resultats es representaran gràficament, mitjançant un mapa de les poblacions bentòniques, i es presentaran conjuntament amb els informes, en els mateixos termes que l'estudi previ, a fi de poder comparar l'evolució respecte dels informes previs, amb periodicitat anual.
  
B. VIGILÀNCIA ESTRUCTURAL
  
S'elaboraran procediments i es dotarà dels mitjans necessaris per a la inspecció i el manteniment preventiu dels elements estructurals de la conducció de desguàs.
  
Com a part del Programa de vigilància i control s'inclourà la inspecció anual de tota la longitud de la conducció i dels seus principals elements.
  
El programa d'inspecció i manteniment preventiu dels elements estructurals de la conducció de desguàs desenvoluparà, almenys, l'apartat següent:
  
- Programació del pla de manteniment: el manteniment haurà de ser programat durant els períodes de parades o interrupcions del servei i durant els períodes de mínima emissió.
  
A més del que s'ha previst en els apartats A i B anteriors, hauran de complir-se els aspectes que s'indiquen a continuació:
  
La presa de mostres es realitzarà segons l'annex 1 de la Directiva del Consell d'Europa 91/271 de 21 de maig de 1991. Aquests mostratges i anàlisis es realitzaran per una OCA.
  
Les analítiques es realitzaran segons normes UNE o, si no n'hi ha, segons ?Standard methods for examination of water and waste water- de l'American Public Health Association, American Water Works Association i Water Pollution Control Federation.
  
Els informes i les anàlisis que es realitzen setmanalment o mensualment es remetran a la Direcció General de Qualitat Ambiental trimestralment, i els que es realitzen amb major freqüència s'inclouran en un informe anual firmat per tècnic competent que reculla els ja traslladats trimestralment aqueix any, i que incloguen les dades següents:
  
- Data, hora i circumstàncies dels mostratges.
  
- Resultats d'analítiques.
  
- Plànol amb situació dels punts de mostratge del medi receptor i de zones explorades en l'estudi bentònic.
  
- Resultats del pla de vigilància estructural.
  
- Incidències.
  
Transcorregut un mínim de dos anys des de l'inici del funcionament normal de la instal·lació, el peticionari podrà proposar la modificació del Pla de vigilància i control, que haurà d'estar justificada tècnicament.
  
S'haurà de disposar en reserva dels mitjans tècnics necessaris per a evitar la possible eixida al mar d'hidrocarburs, en cas de vessaments.
  
La Conselleria de Territori i Habitatge, a través de la Direcció General de Qualitat Ambiental podrà inspeccionar en tot moment l'execució de les obres de la canonada d'abocament per a comprovar si aquestes s'ajusten a la documentació que ha servit de base a la present autorització.
  
En cas de produir-se incidències en les obres, o modificacions d'aquestes que constituïsquen variació sensible de la documentació o de la finalitat de les obres autoritzades, s'haurà de proposar la modificació a la Direcció General de Qualitat Ambiental. El peticionari executarà les obres sota el seu exclusiu risc i responsabilitat, i hauran de designar per a la seua direcció un tècnic que, conforme a la legislació vigent, tinga el títol adequat a la naturalesa d'aquestes.
  
Així mateix l'administració competent podrà efectuar totes les anàlisis i les inspeccions que estime convenients per a comprovar les característiques de l'abocament i contrastar, si és el cas, el compliment de les condicions imposades en l'Autorització Ambiental Integrada.
  
Les obres es realitzaran d'acord amb els documents que apareguen en l'expedient, especialment:
  
- Projecte d'autorització d'abocament de la central de cicle combinat de Sagunt, de data octubre de 2002, subscrit per Ana Sánchez Saura.
  
El peticionari donarà començament a les obres d'abocament en el termini de sis mesos, comptadors des de l'endemà a aquell en què tinga lloc la notificació de la present autorització.
  
Al replantejament de l'inici de les obres d'abocament serà convocat un representant de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, que haurà de subscriure l'acta i plànol que s'alcen, bé de conformitat o, si és el cas amb les observacions que estime pertinents. Un exemplar de la dita acta i plànol, una vegada aprovades, haurà de remetre's a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
L'atorgant es reserva assistir als replantejaments parcials o intermedis que pogueren produir-se en les distintes seqüències de construcció de les obres d'abocament.
  
Al reconeixement final de les obres d'abocament serà convocat un representant de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, que haurà de subscriure l'acta i el plànol que s'alcen, bé de conformitat o, si és el cas, amb inconvenients. Un exemplar de la dita acta i plànol, una vegada aprovades, haurà de remetre's a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
Les despeses que s'originen pel replantejament i el reconeixement de les obres, com també per la inspecció i la vigilància d'aquestes, instal·lacions i abocament, seran per compte del peticionari.
  
El peticionari estarà obligat a satisfer a la Generalitat Valenciana un cànon d'abocament segons s'establisca reglamentàriament, segons la càrrega contaminant, en aplicació de l'article 85 de la Llei 22/1988 de 28 de juliol, de costes.
  
No es podran destinar les instal·lacions de captació i abocament a usos diferents dels autoritzats. Especialment està prohibit que el beneficiari aboque residus de naturalesa diferent dels que s'autoritzen.
  
Haurà de notificar al Servei de Control Integrat de la Contaminació, una vegada a l'any, les dades sobre les emissions a l'aigua de la instal·lació, mitjançant el Registre d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER), d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002 i de la Decisió 2000/479/CE, de 17 de juliol de 2000.
  
4.3. Control de torres de refrigeració
  
Hauran de notificar a la Conselleria de Sanitat i a l'Ajuntament, en el termini d'un mes des de la seua posada en funcionament, el nombre i característiques tècniques de les torres de refrigeració i regirà el que estableix el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi, el Decret 173/2000, de 5 de desembre, del Govern Valencià i l'Ordre conjunta de 22 de febrer de 2001, de les conselleries de Medi Ambient i Sanitat.
  
Hauran de presentar per a la seua aprovació per la Direcció General de Qualitat Ambiental abans de l'inici del funcionament de la instal·lació, un programa de preses de mostres de les deposicions de NaCl en un radi de 500 m entorn de les torres.
  
4.4. Control de residus
  
Els residus podran ser emmagatzemats durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas de perillosos, i inferior a dos anys en el cas de no perillosos, després del qual han de ser entregats a gestor autoritzat. Aquest emmagatzematge temporal es realitzarà en lloc amb teulada i impermeabilitzat, amb algun sistema de recollida de vessaments accidentals, com també dotat amb els mitjans bàsics de protecció contra incendis, tot això a fi d'impedir la transmissió de la contaminació d'un medi a un altre.
  
Es disposarà d'un registre de residus produïts on conste la quantitat, naturalesa, identificació, origen i data de generació i entrega a gestor autoritzat, com també el número de document de control i seguiment utilitzat, si és el cas, i el gestor a qui s'entrega el residu.
  
S'haurà d'elaborar un pla de prevenció i reducció de residus perillosos que es presentarà a la Direcció General de Qualitat Ambiental cada quatre anys.
  
Anualment emplenarà la declaració anual de productor de residus perillosos i no perillosos, que serà remesa a la Direcció General de Qualitat Ambiental abans de l'1 de març de cada any. En la dita declaració s'especificarà l'origen i quantitat dels residus produïts, la destinació que es dóna a cadascun d'ells i la relació que es troben emmagatzemats temporalment, com també les incidències rellevants que s'hagen pogut produir, tot això relatiu a l'any objecte de la declaració.
  
Haurà de presentar còpia compulsada dels documents d'acceptació de residus perillosos per part d'un gestor autoritzat, a l'inici de l'activitat.
  
4.5. Control de sorolls
  
D'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, després de la posada en marxa de la instal·lació s'haurà de comprovar que les mesures correctores, establides en el projecte, per a cadascun dels principals focus d'emissió de soroll són adequades i permeten complir amb els límits establits.
  
S'haurà de realitzar una auditoria acústica a la posada en marxa de la instal·lació, al cap d'un any i periòdicament cada cinc anys, a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, en el perímetre de la instal·lació. Per a això, es realitzaran mesures del nivell de soroll en un nombre de punts representatius del perímetre, tant amb l'activitat en funcionament com parada (nivell de fons).
  
L'auditoria haurà de ser realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica. Finalitzada l'avaluació acústica, l'entitat col·laboradora remetrà informe de resultats al titular de l'activitat i un certificat de l'estat general de l'activitat. Els informes complets dels resultats hauran d'estar a disposició de les administracions competents.
  
5. Mesures que s'han d'adoptar en situacions diferents de les normals que puguen afectar el medi ambient
  
Es duran a terme totes les mesures necessàries perquè quede garantida la protecció del medi ambient i la salut de les persones davant de qualsevol situació fora de la normalitat quant al funcionament de les instal·lacions.
  
Així mateix, es prendran totes les mesures adequades perquè una vegada cesse l'activitat, el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar la dita activitat, de manera que no es produïsca cap dany sobre el terreny.
  
6. Altres condicions
  
6.1. Condicions d'explotació
  
La instal·lació podrà funcionar amb gasoil un màxim de 20 dies a l'any i un màxim de 5 dies consecutius. Si bé la utilització de gasoil serà mínima i es reduirà a situacions eventuals en què es produïsca avaria en el subministrament de gas natural, a fi de minimitzar l'impacte atmosfèric s'utilitzarà un tipus de gasoil el percentatge de sofre del qual en pes no supere el 0,2%.
  
En cas d'avaria dels equips de reducció de contaminants caldrà ajustar-se al que disposa el Reial decret 430/2004 que estableix, entre altres requisits, un màxim acumulat de 120 hores en un període de 12 mesos com a límit per a funcionar sense aquests equips de reducció de contaminants atmosfèrics.
  
La indústria i les seues instal·lacions s'ajustaran a les condicions indicades en el projecte tècnic en els aspectes no fixats en aquesta resolució.
  
Es comprovarà en el control inicial que s'han realitzat les mesures previstes en el projecte.
  
Es compliran totes les disposicions aplicables per a garantir la protecció de la salut de les persones.
  
6.2. Declaració d'Impacte Ambiental
  
Es compliran les condicions establides en la Declaració d'Impacte Ambiental emeses per la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental del Ministeri de Medi Ambient, que s'adjunten en l'annex II.
  
Segon. D'acord amb l'article 11.3 de la Llei 16/2002, l'Autorització Ambiental Integrada s'atorga sense perjudici de les autoritzacions o concessions que hagen d'exigir-se per a l'ocupació o utilització del domini públic, de conformitat amb el que estableix la Llei d'aigües, text refós aprovat mitjançant un Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, i en la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes, i la resta de normativa que siga d'aplicació.
  
Tercer. L'Autorització Ambiental Integrada es renovarà, en els aspectes mediambientals, en el termini màxim de 8 anys, llevat que es produïsquen abans de tal termini modificacions substancials que obliguen la tramitació d'una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici recollits en l'article 26 de la Llei 16/2002.
  
La renovació haurà de sol·licitar-se amb una antelació mínima de deu mesos abans del venciment del termini de vigència de l'Autorització Ambiental Integrada.
  
Quart. Amb relació al certificat d'adequació del projecte i la seua ampliació, el titular donarà compte de l'adaptació i les ampliacions de l'activitat i de les instal·lacions a la Direcció General de Qualitat Ambiental a l'efecte del reconeixement corresponent, es presentarà prèviament un certificat, emés per tècnic competent i visat, en el qual s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat o als seus reformats posteriors també autoritzats, i que s'han efectuat tots els controls, mesuraments, anàlisis i comprovacions amb resultat satisfactori, que es determinen en l'esmentat projecte, els seus reformats o en les normatives que siguen aplicables, com també aquells altres certificats previstos en les disposicions que s'hagen integrat.
  
Cinqué. Aquesta autorització està condicionada a la visita de comprovació i a l'obtenció de l'informe favorable corresponent al compliment dels requisits establits en la present resolució. Es realitzarà a la posada en marxa de les instal·lacions i per personal de la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
Sisé. L'Administració deixarà sense efecte la present resolució en el moment en què observe qualsevol incompliment de les condicions imposades en aquesta, amb audiència prèvia de l'interessat.
  
Seté. El titular de les instal·lacions objecte de la present resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general estableix la Llei 16/2002, haurà de:
  
1. Complir les obligacions de control i subministrament d'informació previstes per la legislació sectorial aplicable i per l'Autorització Ambiental Integrada.
  
2. Comunicar a la Direcció General de Qualitat Ambiental qualsevol modificació, substancial o no, que es propose realitzar en la instal·lació, la transmissió de la seua titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.
  
3. Prestar l'assistència i la col·laboració necessàries als que realitzen les actuacions de vigilància, inspecció i control.
  
Octau. En tot el no especificat en aquesta resolució, caldrà ajustar-se a totes i cada una de les condicions estipulades per la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus, com també qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.
  
Contra la present resolució, que no posa fi a la via administrativa, es pot presentar recurs d'alçada davant de la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge en el termini d'un mes des del següent al de la recepció de la present notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.
  
València, 22 de juliol de 2004.- El director general de Qualitat Ambiental: Jorge Lamparero Lázaro.
  
ANNEX I
  
DESCRIPCIÓ DEL PROJECTE
  
El grup Unión Fenosa Generación, SA, té projectada la construcció d'una central de producció d'energia elèctrica de 2960 LT de potència nominal bruta (tres grups de generació de 400 MW), basada en la tecnologia de cicle combinat, en una parcel·la del polígon industrial del port (polígon químic) a Sagunt.
  
L'existència del gasoducte de la xarxa nacional de transport i la planta de regasificació de Sagunt subministraran el combustible requerit per la nova central de cicle combinat amb plenes garanties, i l'evacuació de l'energia generada es realitzarà mitjançant la línia d'alta tensió que uneix les estacions de la Plana i l'Eliana, situada a 7,5 km de l'emplaçament.
  
El grup de cicle combinat es fonamenta en la conjunció d'un cicle de gas amb un cicle de vapor; aquest últim, aprofita l'energia tèrmica procedent dels gasos de fuga del cicle de gas per a generar vapor d'aigua, que també s'aprofita per a produir energia. El grup està format per una turbina de gas que funciona amb gas natural (exceptuant aquells casos excepcionals en què s'interrompa el subministrament, en els quals funcionarà amb gasoil durant períodes limitats), una turbina de vapor, una caldera de recuperació de calor i un generador elèctric. Els elements que componen el grup presenten una configuració monoeix, és a dir, estan adaptats a un mateix eix la turbina de gas, la turbina de vapor i el generador elèctric. La turbina de gas genera, aproximadament, dos terços de l'energia elèctrica del grup, i s'aconsegueix un rendiment energètic de la central del 57%, superior al d'una central tèrmica convencional. El terç restant d'energia elèctrica el genera el cicle de vapor de la forma següent: els gasos que ixen de la turbina de gas que contenen energia tèrmica que s'utilitza en la caldera de recuperació per a evaporar aigua que circula per aquesta i produir vapor a distintes pressions, que s'expansiona en la turbina de vapor per a produir energia.
  
El sistema de condensació de vapor es realitzarà en circuit tancat mitjançant torres humides de tir mecànic, una per cada grup. El funcionament es basa a fer circular l'aigua dels condensadors a través de les torres, que es refreda per intercanvi tèrmic amb l'atmosfera, i es torna al condensador, tancant el cicle de refrigeració. Les pèrdues d'aigua per evaporació i les porgues de control de la salinitat seran compensades amb un aportació des del mar Mediterrani.
  
Aquest sistema de refrigeració triat figura en el Bref de refrigeració i buidatge i és adequat per a l'emplaçament de la central.
  
La canonada de captació d'aigua de mar tindrà un diàmetre d'1,25 metres i discorrerà soterrada davall la futura ampliació del port de Sagunt, partint des del contradic fins a arribar a la parcel·la de la central. Aquest disseny serà capaç de cobrir unes necessitats d'aigua de 9.709,8 m3/h, amb la qual cosa podrà abastir tant el circuit de refrigeració dels tres grups de cicle combinat, com la unitat de dessalatge que abastirà la central de cicle combinat i la regasificadora.
  
La canonada d'abocament al mar de la porga de les torres de refrigeració i la salmorra de l'osmosi tindrà 1,6 metres de diàmetre. Aquesta conducció partirà de la parcel·la de la central, discorrent soterrada davall la zona terrestre per a anar després adossada al contradic per la zona exterior a la dàrsena del port. A la zona marítima la canonada discorrerà recolzada sobre el terreny i protegida per l'escullera.
  
Per a cobrir les necessitats d'aigua de la central, aquesta disposarà d'una unitat de dessalatge i una planta de tractament d'aigua d'aportació, mitjançant les quals s'ajustaran els paràmetres de qualitat de l'aigua captada als valors específics que requereixen les distintes instal·lacions. En la unitat de dessalatge es durà a terme un pretractament consistent en floculació i filtrat, seguit per un primer tractament per osmosi inversa, mitjançant el qual s'obtindrà aigua per a ser utilitzada en distints serveis de la central (regs o neteges, PCI...) o per a ser portada a la unitat de potabilització o a la planta de tractament d'aigua d'aportació al cicle aigua-vapor.
  
En l'esmentada planta de tractament d'aigua d'aportació al cicle aigua-vapor, es farà passar l'aigua per una segona etapa d'osmosi inversa i després se sotmetrà a una desmineralització mitjançant llits mixtos consistents en resines catiòniques i aniòniques. A més, per a utilitzar l'aigua desmineralitzada a la caldera, aquesta haurà de sotmetre's a un sistema de dosificació química per a controlar el pH, la quantitat de sòlids dissolts en l'acumulador hidràulic i l'oxigen residual.
  
La captació màxima d'aigua marina per al circuit d'aigua bruta de la central serà de 494 m3/h.
  
El circuit de refrigeració necessitarà també d'una aportació d'aigua marina, ja que a les torres es produiran pèrdues per evaporació i arrossegament, raó per la qual l'aigua de refrigeració es concentrarà en sals i sòlids dissolts, i es requerirà una porga del sistema, que es compensarà amb una nova aportació a aquest. Aquesta aigua d'aportació al circuit de refrigeració se sotmetrà a dosificació química, afegint-li un biocida (hipoclorit sòdic) per a evitar el creixement d'organismes no desitjats i un producte antiincrustant a base de fosfat orgànic.
  
El cabal mitjà de captació d'aigua de mar per al circuit de refrigeració serà d'1.598,7 m3/h per grup, amb un cabal mitjà per al conjunt dels tres grups de 4.796,1 m3/h.
  
Els efluents del sistema de refrigeració i de les etapes de desmineralització mitjançant osmosi estaran formats per aigua concentrada en sals, per la qual cosa seran abocats directament al mar, juntament amb les aigües pluvials de zones netes. Per a garantir la dispersió de l'abocament, la conducció d'evacuació disposarà de 6 difusors disposats cada 28 metres i es controlarà la concentració de clor residual d'aquest efluent, mitjançant un sistema automatitzat de dosificació del biocida que controlarà de forma contínua que la concentració màxima d'aquest en l'efluent abocament no supere el valor límit establit.
  
L'abocament conjunt de la porga de les torres de refrigeració i les salmorres resultants de les etapes d'osmosi constituirà, com a màxim, 5.892 m3/h.
  
La resta d'efluents de la central seran els corresponents a aigües residuals sanitàries, aigües contaminades amb greixos i olis, amb sòlids en suspensió i efluents amb productes químics àcids o alcalins. Aquests corrents es tractaran a la planta de tractament d'efluents de la central, que estarà formada per una bassa de neutralització, un sistema de separació de greixos i olis, un sistema de tractament de fangs i un sistema final d'efluents. El sistema final d'efluents estarà format per una cambra d'homogeneïtzació o de mescla, a la qual s'evacuaran els diferents efluents de la central una vegada tractats conforme a la seua procedència, i per comportes de regulació i arqueta de control. Des d'ací, els efluents seran bombats a l'EDAR de Sagunt.
  
Pel que fa a la contaminació atmosfèrica, per a disminuir les emissions s'utilitzaran cambres de combustió de baixa producció de NOx de tipus sec, es realitzaran mesuraments en continu dels gasos emesos per la xemeneia de cada grup, l'altura de la qual s'ha establit en 65 metres a partir dels resultats obtinguts en l'estudi de modelització de la contaminació atmosfèrica, i s'instal·larà entorn de la central una Xarxa de vigilància de la qualitat de l'aire que estarà connectada en temps real amb la Xarxa de vigilància de la contaminació atmosfèrica de la Generalitat Valenciana, com també una estació meteorològica.
  
Quant a residus, tots els que es generen a la central seran emmagatzemats temporalment fins a ser recollits per gestor autoritzat. En el tractament d'aigües es generaran fangs i olis que es caracteritzaran i es gestionaran segons la seua naturalesa.
  
ANNEX II
  
CONDICIONAT DE LA DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
1. Durant la fase de construcció
  
1.1. Protecció del sòl i la vegetació
  
Amb anterioritat a la iniciació de les obres s'abalisarà la parcel·la en què es construirà la central. Les àrees de recollida de materials, estacionament de maquinària i instal·lacions d'obra s'ubicaran a l'interior de l'esmentada parcel·la.
  
Dins de la parcel·la de la central, s'habilitaran àrees específiques per a realitzar les operacions de manteniment, neteja, repostatge, etc. de la maquinària d'obres. Aquestes àrees disposaran de sòl impermeabilitzat i de sistema de recollida d'efluents, a fi d'evitar la contaminació d'aquest.
  
En tot moment s'aprofitarà la xarxa de carreteres i camins existents.
  
Es limitaran les actuacions a l'àrea de la parcel·la i accessos, evitant afeccions innecessàries a l'entorn com a conseqüència del moviment de terres i pas de la maquinària, especialment a la Marjal del Moro i al canal de desguàs.
  
En el cas que es necessiten ocupar provisionalment terrenys exteriors a la parcel·la, s'haurà de comunicar a la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental i establir les mesures de protecció adequades.
  
A fi d'evitar el deteriorament dels horitzons edàfics superficials, aquests hauran de ser retirats i recollits selectivament durant la fase de desbrossament, per al seu posterior ús en la restauració del sòl. L'emmagatzematge es realitzarà en capes d'altura inferior a 1,2 m, sobre una superfície plana que dificulte o impedisca la seua dispersió pel vent i la seua alteració per vessament. Si l'interval de temps en què els sòls es mantinguen apilats supera els 6 mesos, aquests se sotmetran a un tractament d'enriquiment i abob mitjançant la sembra d'una mescla de gramínies i lleguminoses.
  
S'evitarà la suspensió de materials fins en l'atmosfera adoptant les mesures correctores indicades en l'estudi d'impacte ambiental, preferentment el cobriment dels camions mitjançant lonetes sobre el reg sistemàtic de la zona d'obres.
  
Els materials que sobren procedents de les excavacions seran depositats dins de la parcel·la a les zones prèviament preparades i es reutilitzaran en l'emplaçament de la central, en la mesura que siga possible. Els materials sobrants i residus d'obres compliran amb l'article 11.2 de la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i, si és el cas, es depositaran en abocadors degudament autoritzats per l'òrgan competent de la Generalitat Valenciana.
  
Els materials de formigó de rebuig, embalatges, com també altres residus generats durant la fase de construcció caracteritzats com inerts tindran com a destinació un abocador de residus inerts que reunisca les condicions necessàries.
  
Tots els residus derivats de les actuacions sobre la vegetació (tallada de matolls, arbratge, restauració, etc.) hauran de ser retirats i gestionats adequadament complint amb el que disposa l'article 11.2 de la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i, si és el cas, es depositaran en abocadors degudament autoritzats pels òrgans competents de la Generalitat Valenciana.
  
Per a la gestió dels olis usats i qualsevol altre residu de caràcter perillós que es genere tant en la fase de construcció com de funcionament de la central caldrà ajustar-se d'acord amb allò que s'ha especificat en la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i normatives específiques. Queda, per tant, prohibit el seu abocament directe o mesclat amb altres materials.
  
1.2. Protecció de les aigües continentals i marines
  
S'extremaran les mesures de vigilància pel que fa a abocaments accidentals d'olis, greixos i hidrocarburs procedents tant de la maquinària de construcció com d'altres possibles efluents, evitant el seu abocament i infiltració al sòl.
  
S'evitarà en tot moment l'arrossegament de material sedimentari procedent de les obres i vessaments que es generen a la zona, que hauran de ser controlats mitjançant drenes i rases de decantació. S'especificaran en el programa de vigilància les mesures correctores per a evitar abocaments difusos de les aigües de vessament contaminades durant la fase de construcció de la central i el seu arrossegament cap al mar.
  
S'haurà de controlar la qualitat de les aigües marines durant l'execució del sistema de captació i abocament, vigilant en la fase de construcció que les propietats fisicoquímiques de l'aigua marina no s'alteren i complisquen en tot moment la legislació vigent en matèria de qualitat de les aigües.
  
S'haurà de complir la legislació d'aigües i costes vigent i sol·licitar, si és el cas, les corresponents autoritzacions administratives per a realitzar les obres.
  
1.3. Protecció de la fauna
  
Prèviament a l'entrada de la maquinària els especialistes realitzaran recorreguts sistemàtics per a detectar llocs d'interés per a la fauna (caus, nius, dormidors), i s'informarà, si és el cas, els organismes ambientals corresponents de la Generalitat Valenciana.
  
1.4. Protecció del patrimoni arqueològic
  
Es realitzarà una prospecció arqueològica i paleontològica intensiva a les zones on es produiran remocions de terreny per obres subsidiàries que suposen modificacions importants a fi de previndre la possible afecció a jaciments arqueològics no inventariats que pogueren sorgir durant les obres de la central o de les conduccions de presa i descàrrega d'aigua, connexió del ramal del gasoducte amb la planta regasificadora, instal·lació de la línia elèctrica d'evacuació d'energia i reforma d'accés a la parcel·la de la central si fóra necessari. El projecte de prospecció arqueològica haurà d'estar degudament autoritzat per l'òrgan competent, la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Generalitat Valenciana.
  
1.5. Adequació paisatgística
  
S'haurà realitzar un projecte d'adequació paisatgística de les instal·lacions de la central l'objecte del qual serà disminuir l'impacte visual que puga ocasionar. Els edificis que s'han de construir adoptaran una tipologia integrada.
  
El projecte d'adequació paisatgística haurà de comptar amb informe previ de l'òrgan ambiental de la Generalitat Valenciana.
  
1.6. Restauració ambiental
  
El terreny afectat per les obres de la línia elèctrica, que no quede ocupat definitivament per les instal·lacions de la central, haurà de restituir-se al seu estat anterior, el més fidelment possible, tant en el seu aspecte morfològic, anivellant aquest a la seua cota original, com en la seua composició edàfica, i haurà de quedar degudament descompactat i preparat per a evitar entollades o condicions inadequades a l'ús previst dels terrenys. Es restabliran les condicions d'esponjositat que tornen al sòl la permeabilitat i aireig necessari per a facilitar la revegetació natural, per a això serà necessari un escarificat del sòl fins a 20 centímetres de profunditat.
  
La revegetació es realitzarà immediatament després de l'obra, en el període de sembra o plantació més idoni per a cada espècie. Per a això s'efectuaran sembres i plantacions amb espècies autòctones semblants a les existents en cada una de les àrees afectades. Aquesta revegetació també es durà a terme en els terrenys alterats durant la fase de construcció de la central.
  
2. Control de la contaminació atmosfèrica
  
2.1. Minimització de les emissions
  
La central disposarà d'un sistema de combustió que garantisca baixes emissions d'òxids de nitrogen, NOx, permetent amb això no sobrepassar les condicions que sobre les emissions s'estableixen en aquesta declaració.
  
2.2. Sistema d'evacuació dels gasos residuals
  
L'evacuació dels gasos residuals es realitzarà a través d'una xemeneia de 65 m d'altura, per grup de potència, d'acord amb allò que s'ha proposat en l'estudi d'impacte ambiental i amb el resultat de l'aplicació del model de dispersió de contaminants en l'atmosfera Industrial Source Complex Model, versió (ISCST3) de l'Environmental Protection Agency (EPA).
  
2.3. Condicions per a les emissions
  
D'acord amb les emissions estimades pel promotor i utilitzades en l'estudi d'impacte ambiental per a avaluar l'impacte sobre la qualitat de l'aire, i utilitzant com a criteri tècnic la Directiva 2001/80/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 23 d'octubre, sobre limitació de les emissions a l'atmosfera de determinats agents contaminants procedents de grans instal·lacions de combustió, s'estableixen les condicions que s'indiquen a continuació:
  
2.3.1 Utilitzar gas natural com a combustible. Les emissions produïdes per la central utilitzant gas natural com a combustible, i funcionant per damunt del 70 per 100 de càrrega, compliran les condicions següents:
  
Emissions de partícules: tenint en compte que en el procés de combustió en una turbina de gas no es generen quantitats significatives de partícules, i que la instal·lació projectada no disposa de sistemes de combustió posteriors a la turbina, no es considera necessari establir condicions per a aquest contaminant.
  
Emissions d'òxids de nitrogen: no superaran els 50 mg/Nm3 (NOx expressat com NO2).
  
Emissions de diòxid de sofre: no superaran els 11,6 mg/Nm3.
  
Les concentracions màximes admissibles en els gasos expulsats s'expressen sobre gas sec amb un contingut del 15 per 100 d'oxigen (O2).
  
No obstant això, en el cas que, d'acord amb les dades obtingudes de la xarxa de vigilància de la qualitat de l'aire, del sistema meteorològic i del model predictiu establits en compliment de les condicions 2.6 i 2.7, per motiu de funcionament de la central, se superaren els criteris de qualitat de l'aire fixats per la legislació vigent en el seu moment, l'Autoritat competent de la Generalitat Valenciana podrà exigir que es reduïsquen les emissions de la central tot el que siga necessari per a evitar que se superen els criteris de qualitat de l'aire anteriorment indicats.
  
2.3.2 Utilitzant gasoil com a combustible auxiliar. Les emissions produïdes per la central utilitzant gasoil com a combustible auxiliar, i funcionant per damunt del 70 per 100 de càrrega, compliran les condicions següents:
  
Emissions de partícules: no superaran els 20 mg/Nm3.
  
Emissions d'òxid de nitrogen: no superaran els 120 mg/Nm3. (NOx expressat com NO2).
  
Emissions de diòxid de sofre: el contingut de sofre en el gasoil que s'utilitze com a combustible no haurà de superar el 0,2 per 100 en pes. Aquest contingut en sofre equival a una concentració en els gasos emesos de 111 mg/Nm3 de SO2 mesurades sobre gas sec amb un contingut del 15% d'oxigen.
  
No obstant això, en el cas que, d'acord amb les dades obtingudes de la xarxa de vigilància de la qualitat de l'aire, del sistema meteorològic i del model predictiu establits en compliment de les condicions 2.6 i 2.7, per motiu de funcionament de la central, se superaren els criteris de qualitat de l'aire fixats per la legislació vigent, l'Autoritat competent de la Generalitat Valenciana podrà exigir que es reduïsquen les emissions de la central tot el que siga necessari per a evitar que se superen els criteris de qualitat de l'aire anteriorment indicats.
  
Les concentracions màximes admissibles en els gasos expulsats s'expressen sobre gas sec amb un contingut del 15 per 100 d'oxigen (O2).
  
2.3.3 Criteris per a avaluar les emissions. Es considerarà que es respecten les condicions d'emissió fixades anteriorment, condicions 2.3.1 i 2.3.2, mitjançant l'aplicació dels criteris establits en l'article 14 i l'annex VIII de la Directiva 2001/80/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 23 d'octubre, sobre limitació de les emissions a l'atmosfera de determinats agents contaminants procedents de grans instal·lacions de combustió.
  
2.4. Control de les emissions
  
En cada xemeneia d'evacuació de gasos s'instal·laran sistemes de mesurament en continu, amb transmissió de dades al quadre de comandaments de la central, de les concentracions dels següents contaminants: cendres o partícules, diòxid de sofre, òxids de nitrogen i monòxid de carboni. Així mateix s'instal·laran equips de mesurament en continu dels següents paràmetres de funcionament: contingut en oxigen, temperatura i pressió.
  
S'instal·larà un sistema informàtic que permeta facilitar, en temps real, a la Xarxa de vigilància i control de la qualitat de l'aire de la Generalitat Valenciana, quan siga requerida, les dades obtingudes pels sistemes de mesurament en continu de concentració dels contaminants i paràmetres de funcionament indicats anteriorment, com també les dades de cabal de gasos emesos i percentatge de càrrega de funcionament de la central. Es verificarà la idoneïtat dels equips de mesurament en continu i l'exactitud dels mesuraments efectuats, d'acord amb el que disposa l'Ordre de 25 de juny de 1984, del Ministeri d'Indústria i Energia, sobre la instal·lació en centrals tèrmiques d'equips de mesura i registre de l'emissió de contaminants a l'atmosfera, modificada per l'Ordre de 26 de desembre de 1995, del Ministeri d'Indústria i Energia que desenvolupa el Reial decret 646/1991, de 22 d'abril.
  
S'elaborarà un projecte que especifique les característiques del focus emissor indicat en aquesta condició 2.4. El projecte especificarà l'altura i diàmetre intern de la xemeneia (focus emissor), els punts de presa de mostres de referència (nombre d'orificis, dimensions i ubicació) i les plataformes i accessos als punts de presa de mostres.
  
S'elaborarà un altre projecte que especifique les característiques i la ubicació dels sistemes de mesurament en continu dels contaminants indicats en el primer paràgraf d'aquesta condició 2.4. Aquest projecte especificarà les característiques dels analitzadors, l'adquisició i tractament de la mostra, les anàlisis i transmissió de dades, i el sistema de control de qualitat.
  
S'haurà de justificar l'adequació d'ambdós projectes a la normativa legal i tècnica, s'aportarà el certificat de les empreses acreditades que garantisquen l'adequació dels projectes a les normatives tècniques.
  
2.5. Funcionament amb gasoil com a combustible
  
En cas de dificultats en el subministrament de gas natural, la central podrà funcionar utilitzant gasoil com a combustible auxiliar durant un període màxim de cinc dies consecutius (120 hores), i un màxim de vint dies a l'any (480 hores anuals), llevat que, per existir una necessitat apressant de mantindre l'abastiment d'energia, l'autoritat competent autoritzara expressament ampliar el temps d'utilització de gasoil, sempre que, d'acord amb les dades obtingudes de la xarxa de qualitat de l'aire i del sistema meteorològic, instal·lats en compliment de les condicions 2.6 i 2.7, no se superen els límits de qualitat de l'aire establits, en el seu moment, per la legislació vigent.
  
S'haurà d'informar prèviament l'òrgan ambiental de la Generalitat Valenciana del pla anual de la central per a realitzar les proves de verificació de funcionament amb gasoil. Les esmentades operacions hauran de ser confirmades amb un mes d'antelació a la seua programació. Les situacions d'emergència hauran de ser comunicades quan ocórreguen.
  
2.6. Control dels nivells d'immissió
  
S'instal·larà una xarxa de vigilància de la qualitat de l'aire a la zona d'influència del plomall de la central. Aquesta xarxa de vigilància permetrà comprovar la incidència real de les emissions en els valors d'immissió dels contaminants emesos i reduir les emissions en el cas que se superen els criteris de qualitat de l'aire vigents. La xarxa de vigilància estarà formada per una sèrie d'estacions de mesura automàtiques i permetrà com a mínim la mesura en continu dels següents contaminants: partícules PM10 i PM2,5, diòxid de sofre, òxids de nitrogen, diòxid de nitrogen, monòxid de carboni i ozó. Estaran connectades en temps real amb la Xarxa de vigilància i control de la qualitat de l'aire de la Generalitat Valenciana i haurà de comptar amb el seu informe previ.
  
En el cas que s'autoritze la construcció d'altres centrals a una distància inferior a 25 km de la central, l'estudi anteriorment indicat podrà realitzar-se coordinadament amb els altres promotors, de manera que s'obtinga un únic projecte de xarxa de vigilància de la contaminació atmosfèrica que tinga en compte la problemàtica generada per totes les centrals que es construïsquen a la dita zona.
  
El sistema de vigilància de la qualitat de l'aire podrà disposar d'estacions de mesura mòbils que complementen la informació facilitada per les estacions fixes.
  
S'efectuarà un estudi que determine el nombre, la ubicació i les característiques de les estacions que componguen la xarxa de vigilància. Aquest estudi especificarà el protocol de transmissió de dades i els terminis d'execució de la xarxa, i garantirà la coordinació i integració d'aquesta xarxa amb la Xarxa de vigilància i control de la qualitat de l'aire de la Generalitat Valenciana.
  
El sistema de vigilància de la qualitat de l'aire resultant de l'estudi anteriorment indicat, haurà de comptar amb informe previ de l'òrgan ambiental de la Generalitat Valenciana. El sistema de vigilància de la qualitat de l'aire haurà d'estar en funcionament abans de la posada en marxa de la central.
  
2.7. Sistema meteorològic
  
S'instal·larà un sistema meteorològic automàtic que facilite la informació en temps real a la sala de control del procés, a fi de validar l'avaluació efectuada i poder interpretar les dades de contaminació atmosfèrica obtingudes a les estacions de mesura. Aquest sistema permetrà determinar l'estabilitat de l'atmosfera tant pel mètode de radiació solar com per la fluctuació de la direcció del vent.
  
El sistema meteorològic permetrà facilitar les dades necessàries en temps real a la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Generalitat Valenciana. En el cas que aquesta disposara o elaborara un model predictiu que incloguera íntegrament la problemàtica de la zona, el promotor haurà de col·laborar, fins i tot econòmicament en la part proporcional que li corresponga, en l'elaboració i l'aplicació d'aquest.
  
S'elaborarà un projecte per a la instal·lació del sistema meteorològic que comptarà amb informe previ de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Generalitat Valenciana.
  
2.8. Informes
  
Independentment de la transmissió de dades en continu a la Xarxa de vigilància i control de la qualitat de l'aire de la Generalitat Valenciana, d'acord amb allò que s'ha especificat en l'Ordre de 25 de juny de 1984, del Ministeri d'Indústria i Energia, sobre instal·lació en centrals tèrmiques d'equips de mesura i registre de l'emissió de contaminants a l'atmosfera, modificada per l'Ordre de 26 de desembre de 1995 del Ministeri d'Indústria i Energia, el promotor, a partir de la posada en marxa de la central, remetrà a la Direcció General de Política Energètica i Mines del Ministeri d'Economia, a la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Generalitat Valenciana i a la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental del Ministeri de Medi Ambient, un informe mensual que indique les emissions efectuades de diòxid de sofre i òxids de nitrogen i partícules, amb els valors de mitjanes horàries, diaris i màxims puntuals dels citats contaminants, com també els pesos emesos, totals i per quilovat hora produït. També s'inclouran en aquest informe dades respecte de la quantitat i tipus de combustible consumit, poder calorífic mitjà d'aquest, el seu contingut en sofre, energia produïda i el rendiment global mitjà de la instal·lació.
  
2.9. Posada en marxa de la central
  
El promotor proposarà a la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Generalitat Valenciana el programa de proves i anàlisis de les emissions a l'atmosfera a què fa referència el capítol II del Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció de l'ambient atmosfèric, d'acord amb el que disposa el capítol IV de l'Ordre del Ministeri d'Indústria, de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.
  
2.10. Períodes d'arrancada, parada i funcionament per davall del 70 per 100 de càrrega
  
Amb anterioritat a la posada en marxa de la central, es presentarà un estudi en què es descriguen les característiques del funcionament de la instal·lació en els períodes d'arrancada i parada, i quan funcione per davall del 70 per 100 de càrrega. Aquest estudi indicarà el sistema de control del procés, les emissions esperades en unitats de concentració dels gasos emesos i en massa per unitat de temps, com també les característiques del focus emissor: cabal de gasos emesos en condicions reals i normalitzades, velocitat d'eixida, temperatura, humitat i pressió.
  
3. Mitigació de l'impacte acústic
  
En el projecte d'execució de la central s'inclouran específicament les característiques de l'aïllament acústic. Tenint en compte allò que s'ha establit per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica, de la Comunitat Autònoma Valenciana i per l'Ordenança municipal de protecció del medi ambient contra sorolls i vibracions de l'Ajuntament de Sagunt, el disseny definitiu assegurarà que el nivell d'emissió de soroll a causa del funcionament de la central i les seues instal·lacions no supere en el límit de la parcel·la un Leq de 70 dB(A) en període diürn i un Leq de 55 dB (A) en període nocturn.
  
4. Sistema de refrigeració de la central. Abocament tèrmic
  
4.1. Sistema de refrigeració de la central
  
Es considera ambientalment acceptable el sistema de refrigeració en circuit tancat amb torres humides de tir mecànic que utilitza aigua del mar Mediterrani, d'acord amb el que proposa l'estudi d'impacte ambiental.
  
4.2. Consum d'aigua del circuit de refrigeració
  
S'utilitzarà aigua del mar per a reposar les pèrdues i porgues del circuit de refrigeració del condensador tal com s'indica en l'estudi d'impacte que estima el cabal màxim d'aigua de mar que ha de captar el sistema de refrigeració en 6.777 m3/h o 5,81 m3/sg. En tot cas, serà necessari obtindre de la Direcció General de Costes les autoritzacions pertinents.
  
4.3. Disseny de les conduccions de presa d'aigua de refrigeració i d'abocament del sistema de refrigeració i dessalatge
  
La línia de captació d'aigua estarà formada per una canonada d'aproximadament 1,25 m de diàmetre i discorrerà des del contradic a través de l'esplanada de l'ampliació del port de Sagunt fins a la parcel·la de la central. Aquesta línia serà capaç de subministrar les necessitats del circuit de refrigeració de la central tèrmica de Sagunt 1, com també a la unitat de dessalatge.
  
La conducció d'abocament tindrà un diàmetre d'1,6 m, aproximadament, partirà de la parcel·la de la central amb direcció sud-est en rasa en tot el tram terrestre fins a aconseguir el contradic del port. En el tram marí el traçat discorrerà adossat paral·lelament al contradic del port en la seua zona exterior i s'endinsarà en el mar en direcció sud uns 441 m una vegada superada la primera alineació del contradic. La conducció estarà recolzada sobre el llit marí, disposarà d'un llit de regularització de grava i estarà protegida mitjançant la col·locació d'una escullera damunt de la canonada. A partir dels 300 m es disposaran sis difusors separats entre si cada 28 m fins a l'últim punt d'abocament per a optimitzar la dispersió tèrmica.
  
4.4. Disseny de les torres de refrigeració
  
S'instal·laran tres torres de refrigeració del tipus humit de tir mecànic, per al funcionament del sistema de refrigeració en circuit tancat. Les torres de refrigeració disposaran de sistemes d'eliminació de gotícules del flux d'aire d'eixida o separadors de gotes. Els paràmetres de funcionament de la torre, com a cabal de circulació, pèrdues per evaporació i arrossegament, cabal de porga i concentració de sals, s'ajustaran amb la deguda aproximació a allò que s'ha especificat en l'estudi d'impacte ambiental. Els paràmetres d'emissions de la torre que es deuen a l'evaporació i a l'arrossegament d'aigua per l'aire són: evaporació de 272 m3/h, pèrdua per arrossegament d'aigua per l'aire 0,001% del cabal de circulació el que suposa un arrossegament de 0,209 m3/h i una porga de 803 m3/h, i és el cabal d'aigua de reposició aproximadament 1075 m3/h (0,299 m3/s), amb una salinitat de 37.351 mg/l en l'aigua d'aportació i 50.000 mg/l la concentració de sals en l'aigua de circulació.
  
La instal·lació, registre i manteniment de la torre de refrigeració complirà, en el que procedisca, amb el que disposa el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi.
  
4.5. Emissions a l'atmosfera
  
La taxa de deposició de NaCl no superarà el valor de 0,01 g/m2h a la zona exterior de la parcel·la de la central, com indica l'estudi d'impacte ambiental. S'efectuarà un seguiment dels efectes de les emissions a l'atmosfera d'acord amb les condicions 8.2.4.
  
4.6. Condicions de l'abocament del sistema de refrigeració
  
El cabal mitjà d'abocament, la seua temperatura i la seua salinitat, s'ajustaran als paràmetres utilitzats en l'estudi d'impacte ambiental realitzat per a analitzar la difusió d'aquest en el medi marí.
  
L'abocament no produirà un increment de la temperatura de l'aigua en el medi receptor de més de 3ºC a menys de 200 m de l'eix de la conducció d'abocament i a 1 m de profunditat de la superfície.
  
Les concentracions de clor en els punts d'abocament seran inferiors a 0,1 ppm (taxa màxima d'emissió).
  
5. Altres abocaments al medi aquàtic
  
5.1. Disseny de la planta de tractament d'aigua d'aportació al cicle aigua-vapor
  
La planta de tractament té com a objecte dessalar l'aigua captada del mar per a cobrir les necessitats d'aigua de la central, consta d'una unitat de dessalatge amb un pretractament i una primera etapa d'osmosi i una segona unitat de tractament amb una segona etapa d'osmosi i desmineralització. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental el líquid que no aconsegueix travessar les membranes de l'osmosi, presenta una alta concentració salina i és posteriorment abocat a la cambra de mescla. El cabal mitjà d'abocament procedent de la unitat de dessalatge a causa del rebuig de l'osmosi inversa serà de 130,5 m3/h d'acord amb els càlculs presentats en l'estudi d'impacte ambiental. Els paràmetres corresponents a la caracterització de les salmorres resultants de les etapes d'osmosi s'ajustaran amb la deguda aproximació a allò que s'ha indicat en l'estudi d'impacte ambiental.
  
5.2. Efluents produïts per la central
  
El projecte d'execució definirà els sistemes de recollida i tractament dels diferents efluents que produïsca la central tèrmica especificats en l'estudi d'impacte ambiental, tant dels efluents regulars com dels irregulars. En especial es definiran els sistemes de recollida i tractament dels efluents següents: les aigües pluvials; els efluents químics procedents del llavat i porgues dels diferents sistemes i instal·lacions de la central; els efluents oliosos procedents del drenatge de tallers, de l'àrea de transformadors, de l'àrea del generador dièsel d'emergència, de la caldera de recuperació, de l'edifici de turbines; i els de la planta dessaladora. Aquells efluents que tinguen la consideració de residus, d'acord amb el Catàleg Europeu de Residus, es gestionaran com a tals.
  
5.3. Planta de tractament d'efluents
  
Els efluents generats seran enviats a la planta de tractament d'efluents de la central per al seu tractament abans de ser abocats. La planta complirà amb les característiques que establisca la corresponent autorització ambiental integrada. El projecte d'execució definirà les característiques del sistema final de tractament d'efluents de manera que es garantisca el compliment dels límits d'abocament que establisca l'autorització pertinent.
  
5.4. Abocaments dels efluents de la central (exceptuada la porga de les torres de refrigeració)
  
Una vegada els diferents efluents de la central siguen tractats d'acord amb la seua procedència, aquests hauran de ser conduïts a la bassa d'homogeneïtzació, on es realitzarà un control en continu de cabal i pH. S'haurà de comprovar mitjançant l'anàlisi corresponent, la qualitat de l'aigua procedent de la bassa d'homogeneïtzació amb anterioritat al seu enviament a la cambra de mescla, on el cabal de la porga de la torre es mescla amb els abocaments de la central a fi de canalitzar la totalitat dels efluents en un únic punt de descàrrega. Les aigües residuals sanitàries s'enviaran a l'entrada del filtre biològic clarificador i d'aquest al col·lector de la zona industrial del port de Sagunt.
  
5.5. Coordinació amb l'autorització ambiental integrada
  
Els sistemes de depuració de les aigües residuals, com també les característiques de tots els abocaments procedents de les instal·lacions, s'adequaran al que en el seu moment establisca l'Autorització Ambiental Integrada.
  
En el cas que, com a conseqüència del compliment de les condicions que en el seu moment establisca l'autorització ambiental integrada que emeta l'autoritat competent de la Generalitat Valenciana, resultara innecessari el compliment de les condicions indicades anteriorment, condicions 4.3, 4.6, 5.1, 5.2, 5.3 i 5.4, com també les condicions que s'estableixen en aquesta declaració d'impacte relacionades amb la vigilància dels abocaments i de la qualitat de l'aigua marina, condicions 8.2.5 i 8.2.6, el promotor podrà sol·licitar a aquesta Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental la modificació o supressió d'aquestes condicions amb vista a coordinar-les amb les que establisca l'autorització ambiental integrada.
  
6. Gestió dels residus
  
Els olis procedents del manteniment de la maquinària i altres residus perillosos que es generen durant la realització de les obres i durant l'explotació de la central seran retirats per gestors de residus perillosos degudament autoritzats, d'acord amb la legislació vigent en el seu moment. Els residus no perillosos es gestionaran d'acord amb la legislació vigent i en les instal·lacions autoritzades per a la gestió d'aquests. El promotor haurà d'obtindre de l'autoritat competent de la Generalitat Valenciana la corresponent autorització ambiental integrada que establirà, si és el cas, les condicions específiques en relació amb la generació i gestió dels residus.
  
7. Infraestructures associades
  
7.1. Línia elèctrica aèria a 400 KV
  
L'energia elèctrica produïda en la central tèrmica de cicle combinat s'evacuarà mitjançant una línia elèctrica de 400 KV i aproximadament 6,3 km de longitud, el traçat de la qual unirà la futura subestació de la central amb els circuits 2 i 3 de la línia elèctrica que uneix les subestacions de la Plana i l'Eliana de 400 kV.
  
7.1.1. Selecció del traçat de menor impacte ambiental
  
A partir de la subestació de la futura central tèrmica el traçat discorre de mode paral·lel i contigu al tancament sud-oest de SIDMED, creua la carretera que uneix les localitats de Puçol i el port de Sagunt (VV-7014) i la línia d'alta tensió de 220 kV propietat d'Iberdrola que alimenta la subestació de SIDMED. La traça gira cap a l'oest i discorre paral·lela a la mencionada línia d'Iberdrola fins a creuar la carretera N-340, on gira en direcció sud-oest per evitar les construccions existents, tornant a girar en direcció oest per a creuar el camí de Llíria i escometre els pòrtics de 400 kV de la futura subestació d'entroncament amb la LAT 400 kV la Plana - l'Eliana que construirà Red Eléctrica de España, SA. Aquesta futura subestació estarà localitzada a les parcel·les situades entre el pic Rabosero i el tossal de les Lloses, a l'est de l'autopista A-7 i lleugerament al sud-est del suport d'entroncament de la LAT 220 kV la Plana - l'Eliana d'Iberdrola.
  
7.1.2. Mesures correctores durant la construcció de la línia elèctrica
  
Es compliran, en el que procedisca, el que estableix la condició 1 d'aquesta declaració.
  
7.1.3. Protecció de l'avifauna
  
S'instal·laran dispositius salvaocells al llarg de tot el traçat de la línia elèctrica d'evacuació d'energia. S'instal·laran en els cables de presa de terra a fi de disminuir el risc de col·lisió de les aus. Els dispositius salvaocells seran del tipus espiral de PVC amb una separació de 5 m o abraçadores negres de plàstic que pengen.
  
7.2. Ramal del gasoducte de connexió des de la planta de regasificació
  
El ramal del gasoducte de connexió de la planta de regasificació amb la futura central disposa de declaració d'impacte ambiental favorable, formulada per Resolució de 8 d'octubre de 2003 i publicada en el BOE de 4 de novembre de 2003, en la qual es van establir les condicions oportunes per a preservar les afeccions al medi ambient.
  
8. Programa de vigilància ambiental
  
Es redactarà un programa de vigilància ambiental, tant per a la fase d'obres com per a la fase de funcionament de la central, que permeta el seguiment i el control dels impactes i l'eficàcia de les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental i en el condicionat d'aquesta declaració. En aquest es detallarà la forma de seguiment de les actuacions, i es descriurà el tipus d'informes i la freqüència i el període de la seua emissió.
  
El programa inclourà els aspectes indicats en l'estudi d'impacte ambiental i en especial inclourà els indicats en les condicions 8.1 i 8.2.
  
8.1. Programa de vigilància durant la fase de construcció
  
S'inclouran en el programa de vigilància els aspectes següents: la supervisió del terreny utilitzat i el respecte de l'abalisament i senyalització de les obres previstes, aprofitament de la xarxa de camins existents i accessos, mesures restauradores de sòl i vegetació; control de la conservació de la terra vegetal i del risc d'erosió, control d'emissions atmosfèriques i soroll de la maquinària mitjançant l'elecció dels equips i maquinària que s'ha d'utilitzar; la realització de les operacions de manteniment en els llocs establits per a això; les mesures destinades a evitar la producció de núvols de pols; control de la qualitat de les aigües marines durant l'execució del sistema de captació i abocament vigilant les propietats fisicoquímiques de l'aigua marina, gestió d'efluents, sistemes d'impermeabilització i contenció de vessaments, sistemes per a minimitzar els sòlids en suspensió per vessaments; control perquè l'afecció a la vegetació siga mínima; pla de revegetació; retirada d'instal·lacions provisionals; control sobre la circulació del trànsit pesat a les vies locals; realització d'una prospecció arqueològica i seguiment arqueològic en tots els moviments de terra realitzats.
  
8.2. Programa de vigilància durant l'explotació de la central
  
8.2.1. Vigilància de les emissions a l'atmosfera
  
Mitjançant els sistemes de mesurament en continu, instal·lats en cada xemeneia, es vigilarà el compliment dels nivells d'emissió establits per a cada contaminant, d'acord amb el que disposen les condicions 2.3, 2.4 i 2.5 d'aquesta declaració.
  
8.2.2. Vigilància dels valors d'immissió dels contaminants en l'atmosfera
  
S'efectuarà d'acord amb el que disposen les condicions 2.6 i 2.7 d'aquesta declaració.
  
8.2.3. Vigilància de l'impacte acústic
  
Es proposarà un programa de vigilància dels nivells d'immissió sonora a la zona d'influència de la central, que inclourà campanyes de mesurament dels nivells d'immissió sonora i especificarà, com a mínim els següents aspectes.
  
La freqüència de les campanyes de mesurament dels nivells d'immissió sonora que s'efectuaran. La primera campanya s'haurà de realitzar abans de la posada en marxa de la central; es realitzarà una altra campanya durant el primer mes després de la posada en marxa de la central.
  
Es determinaran els punts en què s'hauran de realitzar els mesuraments. S'inclouran punts en el límit de la parcel·la i, a ser possible, els punts de la zona urbana més pròxims i els utilitzats per a efectuar l'avaluació inicial.
  
En cas d'observar-se augments significatius dels valors d'immissió deguts al funcionament de la central, es proposaran les mesures correctores adequades a fi de reduir les emissions sonores produïdes per la central.
  
8.2.4. Vigilància de les torres de refrigeració
  
Es verificaran els paràmetres de funcionament de la torre de refrigeració: cabal d'aigua circulant i consumit, concentració de sals i composició de l'aigua de refrigeració, i indicadors de contaminació bacteriològica.
  
També es comprovaran els efectes ambientals, verificant l'altura i extensió dels plomalls de vapor i les deposicions de sals en l'entorn. Per a avaluar aquestes últimes es prendran mostres a la zona pròxima a les torres de refrigeració en un radi de 500 m. En el cas que se superaren significativament les taxes de deposició de 10-3 g/m2h, nivell ambiental de referència per davall del qual no s'esperen afeccions sobre la vegetació, s'estudiaran els efectes sobre la vegetació i sobre els materials de la zona afectada.
  
S'especificaran les actuacions derivades del que estableix la condició 4.4 sobre la prevenció i control de la legionel·losi.
  
8.2.5. Vigilància dels abocaments
  
S'efectuaran anàlisi dels efluents procedents de la central tèrmica a la bassa d'homogeneïtzació, situada a l'eixida del sistema final de tractament d'efluents, prèviament al seu abocament a la cambra de mescla on es mescla amb la porga de la torre de refrigeració.
  
S'analitzarà la qualitat de l'efluent prèviament al seu abocament, una vegada mesclats els efluents amb el cabal de porga del sistema de refrigeració, es mesurarà el cabal, la temperatura i la salinitat, d'acord amb el que, en el seu moment, dispose l'autoritat competent en l'autorització ambiental integrada.
  
8.2.6. Vigilància de la qualitat de l'aigua del mar
  
Es vigilarà el compliment de les limitacions de l'abocament tèrmic de manera que no se superen els cabals i la temperatura d'aquest indicats en la condició 4.6 d'aquesta declaració. Així mateix, es vigilarà que l'abocament no produïsca un increment de la temperatura de l'aigua en el medi receptor de més de 3 ºC a una distància de 200 metres del punt d'abocament.
  
S'establiran, com a mínim, tres punts de mostratge, un en el centre de la ploma tèrmica, un en contracorrent a 100 m, i un altre situat a 50 m a favor de corrent. S'efectuaran controls amb periodicitat mensual, durant el primer any de funcionament de la central, durant tres dies, com a mínim, en cada punt. Es mesuraran paràmetres fisicoquímics: temperatura, salinitat, clorofil·les i, addicionalment, altres paràmetres si així ho estableix l'autorització ambiental integrada.
  
De forma complementària es realitzarà un seguiment de les biocenosis marines efectuant mostratges amb periodicitat anual en l'època estiu-tardor, durant els dos primers anys d'operació de la central.
  
8.3. Informes del resultat del programa de vigilància
  
Amb independència dels informes de caràcter intern necessaris per a assegurar el control i el compliment del programa de vigilància, s'emetrà un informe amb periodicitat semestral durant la fase de construcció que indicarà el grau de compliment del programa de vigilància i farà referència a tots els aspectes indicats en la condició 8.1.
  
Sense perjudici del que estableix la condició 2.8, i durant la fase d'explotació de la central, s'efectuarà un informe anual, sobre les activitats realment realitzades en el compliment del programa de vigilància i es farà referència a tots els punts indicats expressament en la condició 8.2 d'aquesta declaració.
  
Aquests informes inclouran un capítol de conclusions, en el qual s'avaluarà el compliment de les condicions establides en aquesta declaració, l'eficàcia de les mesures correctores utilitzades, les possibles desviacions respecte dels impactes residuals previstos en l'estudi d'impacte ambiental i, si és el cas, proposarà mesures correctores addicionals o modificacions en la periodicitat dels controls realitzats.
  
S'emetrà un informe especial quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció, com en la de funcionament, sense perjudici de la comunicació immediata, que si és el cas procedisca, als òrgans competents autonòmics.
  
Tots els informes indicats en aquesta condició 8.3 seran remesos a la Direcció General de Política Energètica i Mines i a la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental. Així mateix, es remetrà una còpia d'aquests a l'òrgan ambiental de la Generalitat Valenciana. De l'examen d'aquesta documentació per part de la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental podran derivar-se modificacions de les actuacions previstes, segons una millor consecució dels objectius de la present declaració d'impacte.
  
9. Documentació addicional
  
El promotor efectuarà i remetrà a la Direcció General de Política Energètica i Mines del Ministeri d'Economia i a la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental per a la seua aprovació, els estudis i projectes que s'indiquen a continuació:
  
9.1. Amb anterioritat a la iniciació de les obres
  
Proposta de programa de vigilància ambiental durant la fase d'obres, com s'indica en la condició 8.1.
  
9.2. Abans que transcórreguen sis mesos a partir de l'autorització de la central per part de l'autoritat substantiva:
  
Estudi d'adequació paisatgística de les instal·lacions de la central de cicle combinat, com s'indica en la condició 1.5.
  
9.3. Xarxa de vigilància de la qualitat de l'aire i sistema meteorològic:
  
L'estudi de la xarxa de vigilància de la qualitat de l'aire i del sistema meteorològic haurà de presentar-se en un termini de quatre mesos després de l'autorització de la central. Una vegada aprovat aquest estudi hauran d'estar instal·lades i en funcionament en el termini de deu mesos després de l'aprovació.
  
9.4. Conjuntament amb el projecte d'execució:
  
Projecte que especifique les característiques del focus emissor i dels punts de presa de mostres de referència, com s'indica en la condició 2.4.
  
Estudi de situacions d'arrancada, parada i funcionament per davall del 70 per 100, com s'indica en la condició 2.10.
  
9.5. Amb anterioritat a la posada en marxa del grup de cicle combinat
  
Projecte que especifique les característiques dels sistemes de mesurament d'emissions en continu, com s'indica en la condició 2.4.
  
Informe respecte de les actuacions que s'han de realitzar en relació amb la prevenció i control de la legionel·losi d'acord amb el que estableixen les condicions 4.4 i 8.2.4.
  
Proposta de programa de vigilància ambiental durant la fase d'explotació de la central com s'indica en la condició 8.2.
  
Condició imprescindible per a la posada en marxa de la central serà disposar de la corresponent autorització ambiental integrada i estar instal·lats i en funcionament la xarxa de vigilància de la qualitat de l'aire i el sistema meteorològic.
  
El programa de vigilància ambiental, tant en la fase d'obres com en la de funcionament, així com els estudis i projectes relacionats amb els sistemes de control d'emissió de contaminants a l'atmosfera, amb la vigilància de la qualitat d'aire i el sistema meteorològic hauran de comptar amb informe previ de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Generalitat Valenciana.
  
10. Finançament de mesures correctores
  
Hauran d'incorporar-se al projecte d'execució, amb el nivell de detall que corresponga, les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i les contingudes en aquesta declaració, com també les activitats derivades de la realització del programa de vigilància.
  
Totes les dades i conceptes relacionades amb l'execució de les mesures preventives i correctores previstes en l'estudi d'impacte ambiental i en les condicions establides en aquesta declaració figuraran, si és el cas, amb memòria, plànols, plec de prescripcions i pressupost. També es valoraran les despeses derivades del programa de vigilància ambiental. Aquestes condicions s'exigiran a tots els contractes i subcontractes que el promotor efectue per a la realització de les obres i el funcionament de les instal·lacions.
  
11. Ampliació de la central