Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8917, del 01-10-2020 (2020/7796)

RESOLUCIÓ de 9 de setembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 103/5181-NSI Guardamar del Segura.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8917

Data del DOGV
:   01-10-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/7796


Data del document
:   09-09-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Guardamar del Segura
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 9 de setembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 103/2262-BAL Guardamar del Segura. [2020/7796]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 103/5883-WGU Guardamar del Segura.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 103/6732-MYF  
Títol: Modificació substancial de l'autorització ambiental integrada per a la fabricació de bateries d'automoció  
Promotor: Johnson Controls Autobaterías, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental (Expedient 091/16 IPPC)  
Localització: carretera N-332 km 73,5 del terme municipal de Guardamar del Segura (Alacant)  
  
Antecedents  
S'assigna a la instal·lació el número d'identificació mediambiental (NIMA) 7516324365, la mercantil Johnson Controls Autobaterías, SA, disposa de:  
- Declaració d'impacte ambiental favorable condicionada, amb data 6 de març de 2006, expedient (342/1912-NGR), el promotor del qual és VB Autobaterías, SA, per a una fàbrica de bateries de plom/àcid.  
- Autorització ambiental integrada, mitjançant la Resolució de 19 de juliol de 2006, per a una instal·lació de fabricació de bateries, atorgada a l'empresa VB Autobaterías, SA, que queda inscrita en el Registre general d'instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 038/AAI/CV, amb capacitat de producció de 6,4 milions de bateries a l'any.  
- Amb data 19 d'octubre de 2007, el titular comunica el canvi de denominació social, de VB Autobaterías, SA, a Johnson Controls Autobaterías, SA.  
- Amb data 19 de juliol de 2010, es modifica l'autorització ambiental integrada, amb la qual cosa es considera no substancial, i s'amplia la capacitat de producció de 6,4 milions de bateries a l'any a 7,8 milions de bateries a l'any.  
- Amb data 19 de desembre de 2013, la Direcció General de Qualitat Ambiental, emet una resolució per la qual es considera actualitzada l'autorització ambiental integrada, sobre les emissions industrials.  
  
Descripció del projecte  
Es tracta d'una activitat existent i en funcionament, es dedica a la fabricació i comercialització de bateries de plom/àcid per a vehicles. La instal·lació està situada en una parcel·la d'una superfície de 157.514 m², on la superfície construïda és de 33.778 m².  
L'Ajuntament de Guardamar del Segura emet un certificat de compatibilitat urbanística favorable, amb data 18 de març de 2016.  
Els canvis i ampliacions d'aquesta modificació substancial no implicaran la construcció de noves edificacions sinó el condicionament de la maquinària i la modernització de les instal·lacions per a augmentar la capacitat de producció; es modernitzen algunes de les tecnologies existents i s'incorporen sistemes com la recuperació de calor, aspecte que implica la substitució d'alguns equips i petites millores en uns altres, per a disposar de línies més competitives, principalment la modernització de l'etapa de producció d'òxid de plom per a bateries, amb la qual cosa es milloren les tècniques de depuració i s'augmenta la productivitat de la fàbrica fins a 10 milions de bateries a l'any, en un període de tres anys (2016-2019).  
La producció en 2014 era de 6.197.248 bateries (autoritzades en l'AAI), en 2015 de 7.731.640 bateries (modificació no substancial) i la producció anual prevista és de 10 milions de bateries a l'any (modificació substancial).  
Amb la modificació proposada es recupera la calor dels fumerals mitjançant l'extracció dels fums de cada fumeral en la seua part inicial per mitjà d'un aspirador que passaria per un intercanviador aigua/aigua i els gasos menys calents es llançarien a l'atmosfera a través d'altres fumerals. Cada sistema de recuperació donarà lloc a un fumeral nou (un focus nou per fumeral). La modificació implicarà canvis en l'estat dels focus emissors a l'atmosfera, ja que es donen d'alta 13 focus nous respecte a la AAI autoritzada.  
L'aigua calenta es transporta a altres punts de la fàbrica per a l'aprofitament de la seua energia calorífica i està previst fer-ne ús per a dues aplicacions:  
1. Calfar les cambres de curat de plaques negatives mitjançant intercanviadors aigua/aire. Actualment es calfen amb energia elèctrica.  
  
2. Calfar aigua calenta sanitària mitjançant intercanviador aigua/aigua. Actualment s'empra energia elèctrica.  
La modificació suposarà un increment de la capacitat de producció i increment en el consum d'aigua potable. Per a la producció màxima de 10 milions de bateries a l'any, s'estima un consum total de 174.344 m³/any.  
En la AAI autoritzada els consums d'aigua potable eren:  
- Producció anual de 6,4 milions de bateries/any: 111.580 m³  
- Producció anual de 7,8 milions de bateries/any: 136.000 m³  
L'augment en la capacitat de producció suposarà un consum energètic més alt, que arribarà a un consum estimat de 86.000 MWh/any per a una producció anual de 10 milions de bateries/any.  
En l'AAI autoritzada els consums d'energia eren:  
- Producció anual de 6,4 milions de bateries/any: 62.656 MWh  
- Producció anual de 7,8 milions de bateries/any: 74.784 MWh  
El consum de gas natural es realitza amb un tanc de gas natural liquat de 100 m³ de capacitat autoritzat, amb el qual s'arriba a un consum estimat de 37.924.563 MWh per a una producció anual de 10 milions de bateries/any.  
- Producció anual de 6,4 milions de bateries/any: ús de gas propà  
  
- Producció anual de 7,8 milions de bateries/any: 72.914.681 MWh  
  
Pel que fa al recurs hídric, s'aporta justificació emesa per Hidraqua el 16 de desembre de 2019 (Servei Municipal d'aigües de Guardamar del Segura), en el qual s'indica que les infraestructures del proveïment tindran capacitat per al subministrament dels cabals previstos en l'ampliació de la fàbrica, és a dir, per al subministrament de 174.344 m³/any.  
  
La documentació aporta una àmplia gamma de matèries primeres i les seues quantitats, com: plom pur (lingots), plom aliat (lingots), àcid sulfúric (a granel), monoblocs de polipropilé (palets), tapes de polipropilé (caixes), sulfat de bari (sacs), sosa càustica (GRG/cisternes), gas natural liquat, gasoil, etc.  
Pel que fa als productes fabricats, són les bateries per a automoció, amb la possibilitat d'expedir productes intermedis per a la producció d'altres fàbriques com les reixetes, plaques i bateries muntades.  
Les fases de producció són les següents:  
1. Recepció i emmagatzematge de matèries primeres: el plom és la matèria primera fonamental tant per a la fabricació de reixetes com per a la fabricació d'òxid de plom per a bateries, es rep en forma de lingots que són emmagatzemats en diferents zones cobertes. La resta de matèries primeres necessàries per a la fabricació de la bateria són recepcionades en diferents llocs: edifici de dilució (àcid sulfúric i altres productes químics), magatzem de monoblocs i tapes, etc.  
2. Producció de reixeta positiva i negativa: a partir de plom fos.  
  
3. Producció d'òxid de plom per a bateries: es fabrica òxid de plom a partir de lingots de plom en els reactors de producció d'òxid.  
  
En l'actualitat es realitza en sis reactors d'oxidació pel mètode Barton (3 Linklater i 3 Heubach). La modificació proposada consisteix en la instal·lació de tres reactors tipus Heubach per a augmentar la producció d'òxid de plom (aportada actualment pels tres reactors tipus Linklater), ja que tenen una capacitat de producció d'òxid superior. En el període de tres anys (2016-2019), es disposarà de set reactors d'oxidació, sis Heubach i un Linklater, aquest últim complementarà la capacitat productiva en cas d'incidències.   
4. Obtenció de la pasta: s'utilitza òxid de plom, aigua desmineralitzada, àcid diluït i altres materials.  
5. Empastament: tant la reixeta positiva contínua com la reixeta negativa contínua s'empasten i es tallen en les línies d'empastament per a obtindre les plaques.  
6. Curat de plaques: s'estabilitza la unió massa-reixeta mitjançant el manteniment d'unes condicions de temperatura i humitat controlades.  
  
La modificació proposada inclou l'increment en el nombre de cambres de curat per a plaques positives, que passen de nou a onze cambres.  
  
7. Muntatge de bateries: es reben caixes de plàstic amb sis compartiments o gots fabricades fora de la planta. Es formen elements consistents en grups de «x» plaques positives i «y» plaques negatives amb un material aïllant entre si (bossa de polietilé que envolta com un sobre les plaques d'una polaritat). Totes les plaques positives de cada got estan unides en paral·lel entre si mitjançant connexions de plom, el mateix ocorre amb les plaques negatives. Es preveu assolir la producció prevista canviant una màquina de conformació de connexions (COS) en una de les línies de muntatge i fent millores en part de la maquinària.  
  
8. Ompliment amb àcid: s'omplin els vasos amb àcid sulfúric diluït que fa d'electròlit.  
9. Formació i càrrega: s'aplica tensió contínua entre els dos borns, es produeix el pas de corrent elèctric i la reacció química de les plaques. En aquesta reacció, que s'anomena formació i càrrega, té lloc la modificació de la matèria inerta de les plaques, que passen a ser matèries amb polaritat positiva i negativa.  
S'ha procedit a la substitució del procés de formació i càrrega de bateries refrigerades per aire a refrigeració per aigua, a més d'altres mesures organitzatives, que han permés arribar a la capacitat productiva de les seccions restants de la fàbrica.  
10. Acabat de les bateries: s'acaba amb el tancament dels punts d'ompliment d'àcid col·locant unes tapetes segellades per vibració, llavada, comprovacions elèctriques i etiquetatge.  
11. Emmagatzematge i expedició, les bateries, una vegada paletitzades, són agrupades a l'interior de les naus d'expedició i preparades per a ser enviades.  
Per tant, aquest augment de producció requerirà la modernització de l'etapa de producció d'òxid de plom, l'ampliació de les cambres de curat en la fase de curat de plaques positives i la modernització d'una de les línies de muntatge per a substituir una màquina de conformació de connexions COS per una de més producció i la maquinària auxiliar de la línia de muntatge.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 4 d'agost de 2016, es registra en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental un ofici de la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental en el qual se sol·licita el pronunciament sobre la suficiència de la documentació presentada, segons estableix l'article 28 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats de la Comunitat Valenciana. Es remet l'expedient compost per:  
Projecte bàsic per a la modificació substancial de l'autorització ambiental integrada, estudi d'impacte ambiental, certificat de compatibilitat urbanística, documentació complementària i annexos.  
El 16 de maig de 2017, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental requereix al Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació que el promotor esmene la documentació aportada, per a completar l'expedient.  
El 14 de juliol de 2017, el Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació, remet documentació complementària, aportada pel promotor.  
El 25 de setembre de 2017, el Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'informe del Servei d'Ordenació del Territori, en què conclou que la modificació substancial de la indústria es troba afectada per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, sempre que es justifique el compliment de l'article 20 de la seua normativa.  
El 5 d'octubre de 2017, el Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, en què exposa que la mercantil i el punt d'abocament es troben dins del perímetre de 500 m de protecció de la zona humida catalogada núm. 24 «Desembocadura i front litoral del Segura», i indica que s'hauria de realitzar un control en el medi aquàtic receptor per a assegurar-se que es compleixen les normes de qualitat ambiental per a les substàncies prioritàries i altres contaminants de l'annex IV del Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental.  
El 18 de gener de 2018, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita al Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació, la remissió dels informes sectorials.  
  
El 2 d'abril de 2019, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació remet documentació aportada pel promotor i el resultat de la informació pública sense haver-se presentat al·legacions al projecte.  
  
El 25 de setembre de 2019, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació remet l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Segura, en el qual s'indica que la modificació substancial no suposa la modificació de la gestió d'aigües residuals implementada en la instal·lació ni l'alteració de les seues característiques.  
  
El 28 d'octubre de 2019, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació remet l'informe emés pel Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, en el qual es considera que la documentació aportada en matèria d'emissions a l'atmosfera és suficient i adequada.  
El 7 de novembre de 2019, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació remet documentació presentada per la mercantil en resposta al requeriment del Servei d'Espais Naturals, en què indica que en compliment de l'autorització d'abocament i la seua periodicitat de l'AAI, la mercantil du a terme una presa de mostres cada dos mesos i presenta amb caràcter anual el resultat dels sis informes anuals a la Direcció General per al Canvi Climàtic i a la Confederació Hidrogràfica del Segura.  
  
Consideracions ambientals  
La indústria se situa en sòl urbà industrial, afectada per la zona de protecció de zones humides catalogades «Desembocadura i front litoral del Segura», envoltada de sòl no urbanitzable de protecció agrícola, molt pròxima a la desembocadura del Segura, i al LIC i Microreserva Dunes de Guardamar, i pròxima a la zona humida del Fondo d'Amorós i al jaciment de la Ràbita de Guardamar.  
Segons el vigent Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre el risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la parcel·la està afectada per risc d'inundació 2 (període de retorn de 100 anys i calats superiors als 80 cm).  
L'activitat es troba afectada per les determinacions del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL), ja que està situada entre l'àmbit ampliat de 1.000 metres i l'àmbit estricte de 500 metres des de la vora de la mar, regulat pel Decret 58/2018, de 4 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana i el catàleg de platges de la Comunitat Valenciana.  
  
La instal·lació es troba dins dels paisatges de rellevància regional de la Comunitat Valenciana, codi PRR 39 i conjunt paisatgístic, grup 13: Hortes i vegues de la Comunitat Valenciana.  
Quant a les emissions a l'atmosfera:  
La documentació remesa indica que totes les línies (muntatge, empastament, etc.) disposen d'aspiració localitzada i sistema de depuració per filtres que permeten la recollida i gestió adequada de l'òxid de plom residual. Al llarg del primer semestre de 2016, es va dur a terme la substitució dels filtres (equip depurador d'emissions) per uns altres de millor tecnologia, més eficients. Com una proposta d'implantació d'MTD progressivament durant el període 2016-2019, l'empresa ha iniciat la substitució dels filtres de mànegues, per un nou sistema de filtració (la filtració es fa en dos passos de cartutx compacte) en les fases de producció de banda, empastament, equip de buit de l'edifici de plaques i muntatge.  
Pel que fa a la producció de plom, com a mesures correctores es proposa que els gasos (gasos de fuita dels forns) es netegen en filtres de teixit i així es reduïsquen les emissions de pols i de compostos metàl·lics com ara plom. La neteja de gasos mitjançant llavadors humits i precipitadors electroestàtics humits és eficaç per als gasos de procés que són sotmesos a recuperació de sofre en la planta d'àcid sulfúric. El segellament dels forns i la transferència i emmagatzematge en recintes tancats són importants per a evitar les emissions fugitives.  
  
La utilització de resistències elèctriques en la majoria dels forns per a la fosa del plom suposa una prevenció en l'emissió de gasos associats als processos de combustió.  
Les mesures correctores per a les emissions de boires àcides procedents del tràfec, dosatge d'àcid sulfúric en diferents concentracions i càrrega de bateries, s'hauran de tractar prèviament mitjançant llavadors de gasos.  
Els equips de producció d'òxid de plom per a bateries i els equips de buit tenen un sistema de filtres de seguretat per a evitar qualsevol emissió accidental de producte.  
L'emmagatzematge de les matèries primeres o productes intermedis en pols es fa en contenidors estancs o sitges.  
La mercantil disposa dels informes d'inspecció i control de les emissions de contaminants atmosfèrics en focus canalitzats realitzat el 26 de gener de 2016, per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental (ECMQA), en la qual es conclou que les emissions de la totalitat dels focus avaluats compleixen amb la reglamentació aplicable.  
Quant a la producció de sorolls i vibracions:  
Es disposa de l'informe de mesurament de soroll ambiental, emés el juny de 2013, per l'entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental SGS Tecnos, SA, amb número de registre 25/ECMQA, que indica que el nivell de soroll produït per l'activitat s'ajusta als valors límit que estableix la normativa vigent. Aquest mesurament es realitza després de les últimes modificacions previstes en l'AAI.  
Quant a la gestió de residus:  
L'empresa presenta el Pla de prevenció i reducció de residus cada quatre anys i l'últim període presentat és 2013-2016.  
La minimització de residus s'aborda mitjançant controls de la producció d'escòries principalment. Els principals fluxos de residus són els residus amb contingut en plom i els llots contaminats de la depuració d'aigües residuals, que són retirats per gestors autoritzats.  
  
La neteja de la zona d'empastament es fa mitjançant un circuit de recirculació d'aigua, la qual es dirigeix a una zona de tractament de llots on les aigües són filtrades. L'aigua passa per un decantador, abans de retornar al circuit de reutilització, els llots filtrats i decantats són retirats per un gestor autoritzat.  
Per al residu àcid sulfúric contaminat, l'empresa planteja la possibilitat de presentar la sol·licitud de declaració com a subproducte donada la possibilitat d'un ús posterior.  
Quant a l'afecció de legionel·losi:  
La mercantil disposa d'instal·lacions de risc de legionel·losi segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi. La mercantil disposa de les instal·lacions següents subjectes a aquesta legislació: torres de refrigeració i llavador de gasos.  
Es disposa d'un registre en què consten els manteniments preventius segons la legislació vigent. Adjunta com a document la còpia de notificació a l'Ajuntament i els últims certificats de manteniment preventiu (neteja i desinfecció) de les torres de refrigeració i del rentador de gasos realitzats per una empresa externa.  
Quant a la possible afecció al sòl i aigua:  
El subministrament d'aigua potable es fa per connexió a la xarxa de proveïment municipal i per dos depòsits pulmó de 30 m² d'aigua potable.  
Els efluents generats per la mercantil provenen principalment per les aigües excedents del concentrat de llots de fabricació, vessaments i rebutjos ocasionats en zona de dilució d'àcids i en la zona d'ompliment de les bateries, que són conduïdes a una arqueta de recollida i posteriorment bombades a la depuradora industrial.  
Les aigües residuals industrials són tractades en una depuradora fisicoquímica (EDARI), i les aigües sanitàries, en una depuradora biològica, per a ser conduïdes posteriorment a través d'una canonada fins al punt d'abocament final. Es disposa de canalitzacions de pluvials en tota la parcel·la; les aigües pluvials són enviades a la depuradora industrial (EDARI).  
Els abocaments procedents de la depuradora industrial (abocament industrial i aigües pluvials) i la depuradora de sanitaris (abocament d'origen sanitari), una vegada depurats són abocats al domini públic hidràulic, en l'assarb de la Rasga.  
La instal·lació disposa d'autorització d'abocament de la Confederació Hidrogràfica del Segura (expedient RAV(053) 1/87) per a l'abocament de les aigües depurades a l'assarb de la Rasga, pròxim a la confluència amb el riu Segura i renovada mitjançant la Resolució de 7 de gener de 2013 (expedient RV-14/2010). Posteriorment, en 2019, la CHS emet un informe favorable sobre la modificació substancial, en què indica que no suposa la modificació de la gestió d'aigües residuals implementada en la instal·lació ni l'alteració de les seues característiques.  
Quant a la vulnerabilitat del projecte a causa de l'afecció per risc d'inundació:  
L'informe emés pel Servei d'Ordenació del Territori indica que la vulnerabilitat de la instal·lació enfront del risc d'inundació ve donada, principalment, per la utilització i l'emmagatzematge de substàncies i residus perillosos. Per aquest motiu, i tenint en compte que es tracta d'un sòl urbà i en funcionament conforme a les autoritzacions obtingudes anteriorment, s'haurà de preveure en la modificació substancial l'apilament i emmagatzematge de les substàncies i residus perillosos sobreelevant-los respecte de la rasant de la carretera N-332 que afronta a la parcel·la, de manera que no queden afectats pel calat d'inundació.  
  
A més, exposa que correspon al departament que instrueix l'expedient efectuar la sol·licitud de l'informe de l'Administració hidràulica regulat en l'article 14 bis, apartat 5, del Reial decret 638/2016, de 9 de desembre, pel qual es modifica el Reglament del domini públic hidràulic, si per les dates de tramitació de l'expedient es considera aplicable a aquest supòsit.  
Quant a la possible afecció a zona humida:  
Segons el que s'estableix en l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, pel que fa als valors límit d'emissió, almenys s'haurien d'aplicar els requisits dels abocaments procedents d'instal·lacions de tractament d'aigües residuals urbanes de la Directiva 91/271/CEE sobre tractament de les aigües residuals urbanes.  
A més de les concentracions límit d'abocament, haurien de realitzar un control en el medi aquàtic receptor per a assegurar-se que es compleixen les normes de qualitat ambiental per a les substàncies prioritàries i altres contaminants de l'annex IV del Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental.  
  
El promotor porta l'informe sobre admissibilitat d'abocament favorable emés per la Confederació amb data 25 de gener de 2006 (núm. ref. RAV(053) 1/87) i un informe anual d'abocaments relatiu a l'exercici 2018, realitzat per Labaqua, SA (homologada com a entitat col·laboradora de l'administració hidràulica), que conclou que no se superen els valors límit d'emissió establits per la legislació que li és aplicable en el punt d'abocament.  
Encara que la instal·lació se situa en sòl urbà industrial, els efluents de l'EDARI, de l'EDAR sanitària i les aigües pluvials s'aboquen a l'assarb de la Rasga, que discorre i desaigua en la zona humida catalogada denominada «Desembocadura i front litoral del Segura», inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, aprovat per l'Acord del Govern Valencià de 10 de setembre de 2002.  
  
D'acord amb la informació del SIG de la Diputació d'Alacant, un dels col·lectors de l'EDAR de Guardamar del Segura (codi EIEL CL076017) discorre a 300 metres escassos del punt d'abocament de la instal·lació. A fi d'eliminar o minimitzar el risc de contaminació de la zona humida derivat d'un abocament fortuït d'aigües residuals generades en la instal·lació, s'haurà d'estudiar i, si escau, executar la connexió i l'abocament al col·lector esmentat.  
La mercantil disposa de la certificació d'un sistema de gestió ambiental segons la norma ISO 14903:2004, que es tracta d'un sistema totalment implantat en l'empresa i que permet reduir l'impacte ambiental de les activitats mitjançant la consecució correcta del seu programa de vigilància ambiental.  
La instal·lació està afectada pel reglament d'emmagatzematge de productes químics i els seus ITC, a causa de l'emmagatzematge de líquids corrosius (àcid sulfúric i hidròxid sòdic) amb núm. d'inscripció 03/APQ/358.3 de data 31.01.2005. S'aporta còpia del certificat d'inspecció periòdica quinquennal d'emmagatzematge de productes químics núm. 03.66.565981/12 de data 27 de juny de 2012, realitzat per una OCA.  
La mercantil exposa que la instal·lació no es troba afectada pel Reial decret 840/2015, de 21 de setembre, pel qual s'aproven mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en els quals intervinguen substàncies perilloses, una vegada estudiada la totalitat de les substàncies perilloses presents en la instal·lació mitjançant les seues fitxes de seguretat i la capacitat d'emmagatzematge respecte dels llindars establits en la legislació esmentada.  
Quant al Programa de vigilància ambiental, els principals punts de vigilància que proposa la mercantil són:  
- Revisió de la maquinària, amb l'elaboració d'un registre d'inspeccions tècniques.  
- Control dels nivells d'emissió de contaminants atmosfèrics, amb la periodicitat establida en la llei per una ECMQA.  
- Control dels nivells d'emissió d'òxid de plom, anualment.  
- Seguiment de la qualitat de les aigües d'abocament, amb la presentació anual dels resultats a l'administració competent.  
- Gestió adequada dels residus i verificació que es desenvolupa la minimització d'aquests.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de bateries per a automoció, constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària (article 7.1.c, que estableix que seran objecte d'una avaluació d'impacte ambiental ordinària els projectes amb qualsevol modificació de les característiques d'un projecte consignat en l'annex I, quan aquesta modificació compleix, per si sola, els llindars establits en l'annex I (grup 4, apartat e, segons la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
El projecte de modificació substancial està sotmés a avaluació d'impacte ambiental ordinària, ja que les modificacions successives per part de la mercantil (incloent-hi la no substancial) al llarg de la vigència de l'AAI, suposa una superació d'un increment de més del 50 % de la capacitat de producció de la instal·lació en unitats de producte, ja que la instal·lació avaluada produïa 6,4 milions de bateries a l'any i amb la modificació prevista la producció anual serà de 10 milions de bateries a l'any i de manera substancial també ha sigut incrementat el consum d'aigua per al procés productiu.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la resolució següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de bateries d'automoció, promoguda per Johnson Controls Autobaterías, SA, situada a la ctra. N-332 km 73,5 del terme municipal de Guardamar del Segura (Alacant), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
  
1. Es fan extensius al projecte de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada de l'activitat els condicionants inclosos en la declaració d'impacte ambiental formulada amb data 6 de març de 2006 (expedient 342/5485-XSY).  
2. Els límits d'emissions canalitzades, la suficiència de les mesures preventives i correctores proposades i altres aspectes relacionats amb la prevenció d'emissions a l'atmosfera seran establits per l'òrgan competent en la preceptiva autorització d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, d'acord amb el que es preveu en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
3. En el termini màxim de 5 anys, el promotor haurà d'estudiar la possibilitat d'evacuar les aigües residuals generades en la indústria a l'EDAR de Guardamar del Segura, mitjançant una connexió al col·lector (codi EIEL CL076017) que discorre a uns 300 metres al sud-est del punt d'abocament actual. Si és viable, executarà aquesta connexió i, en cas contrari, justificarà tècnicament aquest aspecte.   
En tot cas, mentre es mantinga el punt d'abocament i la destinació actual de les aigües residuals, s'hauran de complir estrictament els valors límit establits en l'autorització d'abocament atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Segura. Qualsevol anomalia en les instal·lacions de depuració d'aigües residuals susceptible d'originar un abocament que supere els límits autoritzats haurà de comunicar-se fefaentment a l'organisme de conca i s'hauran d'adoptar simultàniament les mesures necessàries per a corregir-la en el mínim terme.  
4. S'establirà el que s'indica en l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, remés el 5 d'octubre de 2017, i recollit en la part expositiva d'aquesta declaració d'impacte ambiental, quant a la possible afecció a zona humida.  
5. S'establirà el que s'indica en l'informe del Servei d'Ordenació del Territori, remés el 25 de setembre de 2017, i recollit en la part expositiva d'aquesta declaració d'impacte ambiental, quant a l'apilament i emmagatzematge de les substàncies i residus perillosos sobreelevant-los respecte de la rasant de la carretera N-332 que afronta a la parcel·la, de manera que no queden afectats pel calat d'inundació.  
  
6. S'haurà d'establir un programa de vigilància ambiental a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. D'aquest programa caldrà portar un registre documentat que haurà d'incloure el resultat dels controls i autocontrols periòdics legalment exigibles.  
Quant a l'aplicació de la normativa per a la prevenció i control de legionel·losi, el programa de manteniment de les instal·lacions i els resultats dels controls realitzats per a garantir el compliment de les mesures establides en aquesta normativa s'hauran d'incorporar al programa de vigilància ambiental.  
7. Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental es podran modificar quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
8. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'hi aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, com que és un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013 esmentada.  
  
València, 23 de gener de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.»  
  
València, 9 de setembre de 2020- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.