Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5144, del 28-11-2005 (2005/13914)

ACORD de 4 de novembre de 2005, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla Estratègic Citrícola Valencià, en el marc del Pla Millorar.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5144

Data del DOGV
:   28-11-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/13231


Data del document
:   04-11-2005

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * agres
    * legislació
    * programa d'actuació
    * administració regional

ACORD de 4 de novembre de 2005, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla Estratègic Citrícola Valencià, en el marc del Pla Millorar. [2005/13324]
  
El Consell de la Generalitat, en la reunió del dia 4 de novembre de 2005, va adoptar l'acord següent:
  
La citricultura, per la seua importància econòmica, social i territorial, constituïx la principal activitat productiva agrària de la Comunitat Valenciana. Sobre la seua actual problemàtica s'ha dissenyat el present Pla Estratègic Citrícola Valencià, com una part fonamental del Pla Millorar que sobre el nostre sector agroalimentari està elaborant la Generalitat, a través de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Els cítrics han contribuït significativament al desenrotllament econòmic de la Comunitat Valenciana i, històricament, ha constituït una de les principals fonts de riquesa per a molts dels nostres pobles.
  
Actualment, este cultiu aporta la major part de la producció final agrària de la Comunitat Valenciana, amb una collita que s'aproxima a les 3.500.000 tm, que aconseguix un valor en el mercat pròxim als 2.400 milions d'euros.
  
El cultiu de cítrics té també un important valor social, ja que agrupa a més de 100.000 agricultors o propietaris de plantacions i proporciona treball durant quasi tot l'any, generant més de 70.000 ocupacions directes i indirectes.
  
Addicionalment, els magatzems de confecció, indústries de transformats i comerços citrícoles, així com nombroses empreses auxiliars (adobs, plaguicides, maquinària, envasos, transports, etc.), depenen en major o menor grau de la citricultura.
  
Des dels seus inicis, la citricultura valenciana ha obtingut productes d'alta qualitat, molt apreciats en els mercats internacionals. Això, sens dubte, ha sigut la base de l'arrelada tradició comercial i exportadora lligada als cítrics valencians, al voltant dels quals s'ha establit una important infraestructura de centrals citrícoles, altament tecnificades, que disposen d'una xarxa comercial consolidada, recolzada per la seua àmplia experiència exportadora.
  
Conseqüentment, la Comunitat Valenciana és la primera zona del món productora de cítrics amb destinació a l'exportació en fresc. Açò suposa que, aproximadament, el 60% de la collita s'envie als mercats exteriors, especialment als de la Unió Europea, on manté una situació preponderant. Tampoc pot deixar de mencionar-se la importància relativa que tenen les exportacions a altres països tercers com USA o Canadà, així com el potencial de futur que representen els països de l'est d'Europa no comunitaris o alguns països asiàtics.
  
En l'inici del segle XXI la situació de la citricultura valenciana ha canviat notablement respecte a fa escasses dècades: l'obertura dels mercats comunitaris, la major incidència dels nostres competidors tradicionals, el progressiu increment d'enviaments de mercaderies procedents de l'hemisferi sud, la cada vegada més àmplia apetència per productes substitutius, els canvis en els hàbits de consum i la concentració de la demanda en grans empreses de distribució, són factors que obliguen a reconsiderar molts dels plantejaments productius i comercials d'este cultiu.
  
Amb l'objectiu de conduir, de la forma més encertada possible, el necessari procés de transició de la citricultura valenciana, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació va constituir una mesa citrícola, en la qual junt amb els representants dels diferents estaments del sector, es va convocar a especialistes, procedents de la Universitat, la Investigació i la pròpia Administració. El resultat d'esta iniciativa va ser l'elaboració del Pla Estratègic Citrícola Valencià.
  
Este Pla que establix actuacions i estratègies aplicables als distints components del sector citrícola, té com a eixos fonamentals la modernització de les estructures productives, la implantació de sistemes de cultiu sostenibles, la reforma del sistema comercial i la potenciació de la I+D+I.
  
Per tot l'anteriorment exposat, tenint en consideració la situació per la qual passa el sector citrícola valencià, i la conveniència de canviar molts dels plantejaments actuals del mateix, així com per l'obligació de defendre els interessos dels nostres citricultors, es considera necessari desenrotllar un Pla Estratègic Citrícola, que, dins del Pla Millorar i amb un horitzó temporal de sis anys (2006-2011), establisca les mesures per a millorar la rendibilitat d'este cultiu.
  
En virtut de l'anterior, i a proposta del conseller d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el Consell de la Generalitat
  
ACORDA
  
Primer
  
Aprovar, en el marc del Pla Millorar, el Pla Estratègic Citrícola Valencià, en els termes dels annexos del present acord.
  
Segon
  
Executar les actuacions incloses en el Pla Estratègic Citrícola Valencià durant el període 2006-2011.
  
Tercer
  
Facultar el conseller d'Agricultura, Pesca i Alimentació per a dictar totes les disposicions que requerisca el desenrotllament i execució del Pla Estratègic Citrícola Valencià.
  
Quart
  
Determinar en els pressupostos ordinaris de la Generalitat per a l'any 2006 una dotació econòmica de 235 milions d'euros com a primer exercici d'aplicació d'un pla que comportarà, en termes estimatoris, unes despeses aproximades de 1.700 milions d'euros en el període 2006-2011.
  
Quint
  
A l'efecte de l'exercici 2007 i següents de vigència del Pla Estratègic Citrícola Valencià, el conseller competent en matèria d'agricultura dictarà, en el termini màxim d'un mes des de la publicació de la Llei Anual de Pressupostos, una resolució en què concretarà per a cada exercici de la seua vigència l'import total anual destinat a l'esmentat pla, així com el detall de les aplicacions pressupostàries que el suporten. L'esmentada resolució haurà de ser informada prèviament per la Conselleria d'Economia, Hisenda i Ocupació.
  
PLA ESTRATÈGIC CITRÍCOLA VALENCIÀ
  
ANNEX I
  
ANÀLISI DE LA CITRICULTURA VALENCIANA
  
El Pla Estratègic Citrícola Valencià sorgix com a resposta a la necessitat d'establir una nova política citrícola a la Comunitat Valenciana que, a partir de l'anàlisi de la situació socioeconòmica per la qual travessa este cultiu, oriente les actuacions que sobre este es realitzen, tant per part de l'administració com del propi sector.
  
En una primera fase, la Mesa Citrícola va efectuar un diagnòstic de la situació actual de la citricultura valenciana, posant de manifest una sèrie de deficiències estructurals, que s'han anat consolidant a la Comunitat Valenciana al llarg de la història d'este cultiu.
  
1. Minifundisme
  
La xicoteta dimensió d'explotacions citrícoles de la Comunitat Valenciana té una incidència negativa en el cultiu, que afecta aspectes com ara els costos de producció, la mecanització, la falta de renovació generacional, etc. El minifundisme s'ha anat generant com a conseqüència del sistema hereditari, de l'elevat preu de la terra i de l'afecció social a esta, que ha afavorit més al fraccionament dels camps que a la seua fusió. Actualment, més del 90% de les explotacions citrícoles de la Comunitat Valenciana són inferiors a les 10 ha, amb una superfície mitjana per parcel·la d'aproximadament 0,6 ha.
  
L'excessiva parcel·lació dificulta la tecnificació de les explotacions i fomenta la utilització d'altes densitats de plantació, amb la finalitat d'obtindre el màxim rendiment de la terra. Tot això, impedix l'ús de maquinària i obliga a emprar molta mà d'obra costosa.
  
En contraposició a açò, en altres àrees agrícoles espanyoles s'han implantat modernes explotacions, de grans dimensions i amb estructures mecanitzables que permeten produir amb costos molt menors que a les zones citrícoles tradicionals de la Comunitat Valenciana. D'altra banda, molts dels nostres països competidors, especialment els del nord d'Àfrica, poden oferir la seua fruita a preus més baixos, afavorits pels seus reduïts costos salarials.
  
L'increment de la dimensió de les parcel·les es planteja com un requisit previ a l'adequada mecanització de les plantacions citrícoles. La consecució d'este objectiu permetrà mantindre la rendibilitat de les explotacions i oferir a preus més competitius per la disminució dels costos de producció.
  
2. Utilització de l'aigua de reg
  
Des de temps remots, la citricultura valenciana ha sigut el paradigma del bon ús de l'aigua de reg. No obstant, la Comunitat Valenciana és deficitària en recursos hídrics i, això, constituïx el principal factor que limita l'agricultura. L'escassetat d'aigua, agreujada per la irregularitat del règim de pluges, genera a més problemes de salinització en algunes àrees de cultiu, com a conseqüència de la sobreexplotació dels aqüífers.
  
La resolució del problema de l'aigua requerix dos tipus d'estratègies: una d'estes, es dirigiria a economitzar al màxim els recursos hídrics disponibles i l'altra, se centraria en la captació de noves dotacions d'aigua per al reg.
  
En el primer cas, tant el sector citrícola com l'administració Autonòmica, han de continuar amb les actuacions, ja iniciades durant estos últims anys, que contribuïsquen de forma significativa a la modernització del regadiu en totes les àrees citrícoles de la Comunitat Valenciana.
  
La modernització consistix, bàsicament, en el canvi del mètode d'aplicació d'aigua en parcel·la, amb introducció de xarxes de pressió i millora dels sistemes de gestió de l'aigua mitjançant la introducció de mecanismes de control i elements automatitzats de maniobra. Tot això, es concreta en la substitució progressiva del reg per inundació per el reg localitzat, la implantació progressiva del qual, permetrà, no sols millorar l'eficiència de l'ús de l'aigua, sinó també reduir les despeses de cultiu, tant en el maneig del sòl, com per la fertirrigació col·lectiva.
  
D'altra banda, caldrà incrementar la capacitat d'embassament d'aigua, amb el doble objectiu d'augmentar les possibilitats d'emmagatzemament en les èpoques en què es produïxen excedents i millorar la regulació en els períodes de majors necessitats hídriques.
  
Pel que fa a l'obtenció de fonts alternatives de recursos, s'haurà d'ampliar, al màxim possible, la reutilització en el reg de les aigües residuals depurades, la qual cosa beneficiarà moltes plantacions situades en les proximitats de nuclis urbans que compten amb les instal·lacions de depuració adequades.
  
3. Agricultura a temps parcial
  
Una de les característiques del cultiu de cítrics a la Comunitat Valenciana és la generalització de l'agricultura a temps parcial, induïda per la necessitat que tenen molts productors de complementar les rendes amb altres activitats, com a conseqüència de l'escassa dimensió de les seues explotacions. Este fenomen, que també pot presentar aspectes positius, aconseguix proporcions excessives a la Comunitat Valenciana, on prop del 90% dels agricultors ho són a temps parcial.
  
La citricultura del futur requerirà un major percentatge d'agricultors professionals, que puguen aconseguir l'adequat nivell, tant en els aspectes tècnics com en els de gestió econòmica.
  
4. Envelliment dels agricultors
  
L'edat mitjana dels citricultors de la Comunitat Valenciana, està incrementant fins nivells preocupants. Una de les raons d'esta situació està lligada al minifundisme, és a dir, hi ha una baixa incorporació de jóvens a l'activitat agrària perquè no poden disposar d'explotacions amb suficient dimensió per a garantir-los una renda digna. En conseqüència, si no hi ha jóvens que puguen dedicar-se a la citricultura no hi ha futur per a esta. Per tant, un altre repte important per a garantir el futur del sector citrícola és aconseguir la incorporació de jóvens agricultors que disposen d'explotacions amb l'adequada dimensió per a aconseguir un suficient nivell de renda.
  
5. Citricultura sostenible
  
Els sistemes de cultiu de cítrics compatibles amb la conservació de l'entorn natural, com ara la producció integrada o l'agricultura biològica, tenen encara una escassa expansió a la Comunitat Valenciana.
  
Estos models productius, que utilitzen tecnologies de baix impacte ambiental aprofitant els recursos i mecanismes de regulació biològics, poden permetre l'obertura d'interessants mercats, dirigits a sectors de població molt exigents pel que fa a la minimització dels residus de productes fitosanitaris o amb una forta conscienciació cap als aspectes ecològics.
  
A més, la citricultura, com a activitat productiva intensiva, pot generar problemes de contaminació ambiental per productes d'ús agrari, ?especialment en allò que es referix a la de les aigües subterrànies per nitrats- que han de ser controlats eficaçment.
  
6. Prevenció i protecció fitosanitària
  
L'obertura dels mercats i el lliure trànsit de les mercaderies, en un context de globalització del comerç, poden ser causa de la introducció de noves plagues i malalties procedents d'altres països. És per tant, molt convenient, establir un sistema per a la prevenció, vigilància i eradicació de plagues i malalties, creant un fons per a indemnitzar els productors que resulten damnificats per les actuacions efectuades amb les avantdites finalitats.
  
La mosca de la fruita (Ceratitis capitata), endèmica del mediterrani, es considera la plaga amb major perill per als cítrics, ja que, a més dels danys que pot produir, ocasiona problemes en les exportacions, per estar considerada de quarantena en molts països. Es planteja la necessitat de controlar-la mitjançant la utilització de mètodes bioracionals, a fi de reduir l'aplicació de tractaments químics.
  
7. Comerç, promoció i industrialització
  
El comerç citrícola a la Comunitat Valenciana es caracteritza per una àmplia dispersió de l'oferta, ja que actualment operen un gran nombre d'empreses i cooperatives, moltes de les quals no aconseguixen una dimensió adequada. Davant d'açò, la distribució dels cítrics s'està canalitzant a través d'un nombre cada vegada mes reduït de xarxes, que imposen les seues condicions comercials. Es posa, per tant, de manifest la necessitat concentrar l'oferta, establint consorcis exportadors, amb capacitat per a adoptar estratègies comercials que optimitzen els preus de venda.
  
L'actual tendència cap a la liberalització dels intercanvis comercials i la supressió de les barreres aranzelàries, dins del procés de globalització dels mercats, suposa una major competència per als nostres cítrics per part de les produccions d'altres països. Es planteja la conveniència d'intensificar les campanyes de publicitat i promoció, per a difondre la imatge de qualitat dels nostres cítrics i incrementar el seu consum.
  
Els desequilibris en l'estructura varietal, poden ocasionar problemes comercials, al concentrar-se la producció d'alguna varietat en un període de la campanya. La reconversió de les plantacions, amb noves varietats que permeten ampliar el període de recol·lecció, pareix la solució més adequada a este problema.
  
La indústria valenciana de transformació de cítrics ha sigut, tradicionalment, coartada per l'orientació de les produccions cap al consum en fresc. No obstant, la industrialització d'una proporció més elevada de la producció citrícola, donaria eixida als excedents de producció, fomentaria una millor qualitat de l'oferta en fresc i permetria una major ordenació de les produccions. L'impuls de la indústria de transformació, a més de millorar indirectament la comercialització en fresc, constituïx un mitjà per a diversificar l'oferta a través de l'obtenció de formes més emmotlades als patrons de consum actuals, tractant de satisfer, per la seua comoditat i rapidesa, les necessitats d'un ampli sector social.
  
8. I+D+I
  
El desenrotllament tecnològic i la innovació, com a instruments bàsics per al manteniment de la competitivitat, han de ser també elements que caracteritzen al sector citrícola valencià. Les explotacions agrícoles han de disposar en tot moment dels millors materials vegetals i de les més avançades tècniques, per a produir una òptima qualitat en condicions de rendibilitat.
  
Hem de ser plenament conscients que este necessari desenrotllament tecnològic s'ha de fonamentar en un eficaç sistema d'investigació agrària. La Comunitat Valenciana posseïx una àmplia tradició en investigacions sobre cítrics, en què actualment ocupa una posició de lideratge a nivell mundial, que s'ha de mantindre mitjançant les oportunes inversions.
  
S'evidencia, també, la conveniència de potenciar les actuacions en matèria de transferència de tecnologia a les empreses i les explotacions citrícoles, així com ampliar els canals de formació i informació als citricultors, a fi que els resultats, fruit de l'esforç i la inversió en investigació, arriben plenament als seus destinataris finals.
  
Conclusió
  
Després d'esta anàlisi, no excloent, de la situació en què actualment es troba la citricultura valenciana, la Mesa Citrícola passà, en una segona fase, a determinar els objectius del Pla Estratègic.
  
Com a resum d'estos, es van indicar quatre eixos fonamentals sobre els quals s'haurà de recolzar la citricultura del futur. Estos són:
  
- La modernització de les estructures productives.
  
- La implantació de models de cultiu sostenibles.
  
- La reforma del sistema comercial.
  
- La potenciació de la I+D+I.
  
Estes línies es concreten en l'annex II, mentre que les actuacions necessàries per al seu desenrotllament, s'exposen en l'annex III.
  
ANNEX II
  
OBJECTIUS
  
1. Modernització de les estructures productives, incorporació de jóvens i professionalització dels agricultors
  
1.1. Incrementar les unitats de cultiu, amb la finalitat de reduir els costos de producció. S'aconseguirà a través de les vies següents:
  
1.1.1. Fusió de parcel·les confrontants per a aconseguir unitats productives més grans, en règim d'explotació en comú.
  
1.1.2. Cultiu en comú de parcel·les separades, sempre que es troben a curta distància. En este cas, podrien compartir la direcció tècnica, l'ús de mà d'obra d'una altra, l'ús de maquinària i algunes instal·lacions d'interés general, que permeteren efectuar en comú determinades pràctiques culturals, com la fertirrigació.
  
1.1.3. Intervenció en el procés productiu, mitjançant el cultiu en comú, de les associacions d'agricultors ja existents, especialment de les cooperatives, societats agràries de transformació, organitzacions de productors i comunitats de regants.
  
1.2. Millorar l'eficiència d'utilització de l'aigua de reg, mitjançant:
  
1.2.1. Implantació del reg localitzat en totes les àrees citrícoles de la Comunitat Valenciana.
  
1.2.2. Incorporació de la tecnologia de telecomandament i informàtica per a millorar la gestió de l'aigua de reg.
  
1.2.3. Increment de la capacitat d'embassament d'aigua.
  
1.2.4. Foment de la reutilització en el reg de les aigües residuals depurades.
  
1.3. Fomentar la incorporació de jóvens a la citricultura, facilitant-los una adequada formació, d'una banda i, per una altra, mitjançant ajudes o crèdits bonificats que els permeten millorar i ampliar les seues explotacions, per a fer-les viables i rendibles.
  
1.4. Mantindre el major nombre possible de citricultors professionals, amb un alt nivell de dedicació a esta activitat, prestant-los suport, mitjançant subvencions, per als plans de millora de les seues explotacions, així com donant-los preferència en qualsevol altra ajuda pública que els siga d'aplicació.
  
2. Citricultura sostenible
  
2.1. Estendre la implantació de models per al cultiu dels cítrics, com ara la producció integrada o l'agricultura biològica, que a més de ser més respectuosos amb el medi ambient, minimitzen el nivell de residus en els fruits.
  
2.2. Ampliar la cobertura de la xarxa d'estacions meteorològiques i sondes capacitives, perquè la informació sobre les necessitats d'aigua de reg arribe als citricultors i comunitats de regants, de totes les zones cultivades de cítrics.
  
2.3. Establir programes per a la vigilància i el control de la contaminació ambiental per residus de productes d'ús agrícola.
  
2.4. Desenrotllar un pla de prevenció, de vigilància i d'eradicació de plagues i malalties.
  
2.5. Executar un pla de control de la mosca de la fruita, basat en la utilització de mètodes biològics i biotècnics, com ara l'alliberament de mascles estèrils i la caça amb parany massiva.
  
3. Reforma del sistema comercial
  
3.1. Fomentar l'associació d'agricultors per a la comercialització, a través del cooperativisme o les organitzacions de productors.
  
3.2. Concentrar l'oferta mitjançant la fusió o associació de cooperatives o xicotetes empreses de comercialització, per a aconseguir entitats amb un major volum de vendes i capacitat per a afrontar amb solvència les inversions necessàries per a la seua expansió i renovació tecnològica.
  
3.3. Establir una sèrie de mesures per a millorar el funcionament i la transparència del mercat citrícola, que consistiran en: l'elaboració d'un nou model de contracte de compravenda, així com la creació d'una junta arbitral, un observatori de preus i una comissió d'anàlisi de campanyes.
  
3.4. Mantindre actualitzat el SIG Citrícola amb la finalitat de millorar l'aforament de les collites i efectuar prospeccions sobre la futura evolució de la producció citrícola per varietats.
  
3.5. Ampliar les actuacions en matèria de vigilància de la qualitat comercial i de la presència de residus de productes fitosanitaris en fruits.
  
3.6. Impulsar la implantació de sistemes de traçabilitat i Anàlisi de Perills i Punts de Control Crítics (APPCC), en les entitats de comercialització i industrialització de cítrics, amb la finalitat de garantir la seguretat alimentària.
  
3.7. Desenrotllar campanyes de publicitat i promoció dels cítrics valencians, en les que col·laboren l'administració i el sector.
  
3.8. Ajudar econòmicament a aquelles inversions que impliquen una millora tecnològica de les indústries de transformació de cítrics, prioritzant la creació de nous productes amb major valor afegit, l'aprofitament energètic, la implantació de sistemes d'aprofitament de subproductes i l'eliminació neta de residus.
  
4. Investigació, desenrotllament i innovació (I+D+I)
  
4.1. Finançar i impulsar l'execució de projectes d'I+D+I amb interés estratègic per al sector citrícola. Les línies prioritàries sobre les quals han d'incidir estos projectes seran: l'obtenció de noves varietats i patrons, la mecanització i reducció dels costos de producció, el desenrotllament de mètodes no contaminants per al control de plagues, la millora de la qualitat dels transformats (p. e. suc de clementina, IV Gamma, etc.), l'aprofitament de subproductes o qualsevol altra que en el futur es considere d'interés preferent pel sector.
  
4.2. Facilitar la transferència de tecnologia al sector a través de les vies següents:
  
4.2.1. Incorporació a l'IVIA dels servicis tecnològics (Servici de Desenrotllament Tecnològic i Tecnologia del Reg) de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
4.2.2. Creació de l'Institut Tecnològic Agrari Valencià (ITAV), per a la formació, informació i transferència de tecnologia del sector.
  
4.2.3. Ampliació de la xarxa de camps d'assaig.
  
4.2.4. Gestió de l'explotació de patents i obtencions, a través de la fundació Agroalimed.
  
ANNEX III
  
ACTUACIONS
  
1. Explotació o cultiu en comú
  
A fi de reduir els costos de producció, optimitzant la utilització de la mà d'obra, la maquinària i la resta de recursos de les plantacions citrícoles, així com de millorar la qualitat, homogeneïtzar i concentrar l'oferta dels seus productes, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació establirà les disposicions necessàries per al foment del cultiu o explotació en comú, que obeiran a les orientacions següents:
  
a) Es finançaran programes anuals o plurianuals d'inversions, presentats per agrupacions de citricultors o entitats associatives, jurídicament constituïdes en ambdós casos, per a efectuar el cultiu o l'explotació en comú de cítrics.
  
b) En podran ser beneficiàries les agrupacions de citricultors o les entitats, com ara cooperatives, societats agràries de transformació, organitzacions de productors, societats de reg o qualsevol altra associació de citricultors, amb personalitat jurídica, que pretenga cultivar conjuntament les seues parcel·les.
  
c) Tant les agrupacions com les entitats associatives a què es referix l'apartat anterior hauran de comptar amb un mínim de deu socis que efectuen l'explotació o el cultiu en comú de les seues parcel·les, les quals, en conjunt, hauran de reunir, almenys, quatre-centes fanecades de cítrics (equivalents a deu Unitats de Treball Agrari-UTA) o tres-centes vint fanecades (equivalents a huit UTA), en cas de trobar-se situades en zones desfavorides.
  
d) S'auxiliaran prioritàriament les inversions destinades a les replantacions de cítrics per a l'adaptació del seu marc a la mecanització del cultiu, adquisició de la maquinària agrícola necessària, reconversió varietal i millora del reg. També es podrà auxiliar qualsevol altra inversió que es considere necessària per a dur a terme el cultiu o l'explotació en comú, o millore la seua pràctica.
  
e) Les obres d'interés general realitzades dins de les explotacions en comú, o la finalitat de les quals siga el cultiu en comú, podran ser subvencionades en la totalitat.
  
f) S'establiran ajudes per a finançar les despeses derivades de la gestió tècnica o administrativa de les explotacions citrícoles acollides al règim establit per al cultiu o l'explotació en comú.
  
g) Quan s'apliquen pràctiques de cultiu respectuoses amb el medi ambient, s'auxiliaran les despeses variables i de certificació que s'originen, tant en les explotacions com en les agrupacions per al cultiu en comú.
  
h) El personal tècnic o administratiu de les explotacions o agrupacions de cultiu en comú seran admesos preferentment en els cursos que anualment programa la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
i) Es donarà prioritat a les sol·licituds presentades per les explotacions o agrupacions per al cultiu en comú en totes les ajudes de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació que els siguen d'aplicació.
  
Les ajudes que s'establisquen per al cultiu o l'explotació en comú de les explotacions citrícoles hauran d'estar subjectes a les disposicions de les mesures 7.3 i 7.8 del Programa Operatiu Integrat de la Comunitat Valenciana 2000-2006, o a qualsevol reglamentació comunitària que en el futur puga afectar les mesures previstes en esta disposició per al cultiu i l'explotació en comú.
  
Les ordes per a impulsar l'explotació o el cultiu en comú s'adequaran a allò que s'establix en la Llei d'Ordenació i Modernització de les Estructures Agràries de la Comunitat Valenciana.
  
2. Utilització de l'aigua de reg
  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i el sector citrícola realitzaran actuacions conjuntes dirigides a la millora de l'eficiència de l'ús de i a l'estalvi de l'aigua, a través de les actuacions següents:
  
a) S'estendrà la utilització del reg gota a gota a totes les zones cultivades de cítrics de la Comunitat Valenciana.
  
b) S'efectuaran inversions en obres de regadiu d'interés general, com ara embassaments, conduccions d'aigua, capçals col·lectius, sistemes automatitzats de distribució de l'aigua, etc.
  
c) Es fomentarà la reutilització en el reg d'aigües residuals depurades.
  
3. Incorporació de jóvens
  
A fi d'afavorir la incorporació de jóvens al sector citrícola com a titulars d'explota-cions de grandària i rendibilitat suficients, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, establirà les línies d'actuació següents:
  
a) Es desplegarà un pla de formació agrària especialitzada, en col·laboració amb les Escoles de Formació Professional Agrària, dirigit als jóvens que s'hagen d'incorporar a una explotació citrícola.
  
b) Es concediran crèdits bonificats als jóvens per a la compra de terres que es destinen al cultiu de cítrics fins a aconseguir una UTA. En estos crèdits s'inclourà una clàusula de moratòria garantida per contingència, davant d'esdeveniments que afecten greument els rendiments agraris.
  
c) Quan el jove s'incorpore a una explotació en comú o a una agrupació per al cultiu en comú, podrà beneficiar-se, addicionalment, de les ajudes que estes tinguen establides.
  
d) Si el jove, simultàniament a la seua instal·lació, presenta un pla de millora per a la seua explotació, podrà obtindre una subvenció sobre la inversió aprovada.
  
4. Agricultors professionals
  
Es mantindran les ajudes per als agricultors professionals, titulars d'una explotació citrícola, que presenten plans de millora que permeten incrementar la rendibilitat.
  
Els agricultors professionals, titulars d'una explotació citrícola, tindran preferència en la concessió de les ajudes de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació que els siguen d'aplicació.
  
Els agricultors professionals, titulars d'una explotació citrícola, tindran prioritat a l'hora d'accedir als cursos de formació que anualment programa la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
5. Citricultura sostenible
  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació fomentarà la implantació de sistemes de cultiu respectuosos amb el medi ambient, com ara les produccions de cítrics biològica i integrada, a través dels canals següents:
  
a) Desplegant-ne una nova ordenació.
  
b) Organitzant programes específics de formació.
  
c) Creant organitzacions de productors.
  
d) Subvencionant, durant els cinc primers anys, la contractació de tècnics especialitzats que dirigisquen estes produccions o assessoren els citricultors sobre estes.
  
e) Realitzant campanyes de promoció dels cítrics obtinguts per mitjà del cultiu biològic o la producció integrada.
  
6. Informació sobre les necessitats d'aigua
  
S'estendrà a totes les àrees citrícoles la cobertura de la xarxa d'estacions meteorològiques i sondes capacitives, per a l'assessorament en necessitats d'aigua per al reg dels cítrics. La informació obtinguda a partir d'esta xarxa es farà pública a través dels mitjans de comunicació perquè puga estar l'abast de tots els agricultors o de les seues entitats associatives.
  
7. Control de la contaminació ambiental
  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació elaborarà plans quadriennals de prevenció de la contaminació per nitrats, en els quals es realitzaran les actuacions següents:
  
a) S'analitzaran anualment mostres d'aigües superficials i subterrànies de tots els termes citrícoles de la Comunitat Valenciana.
  
b) S'efectuarà un seguiment mensual dels nivells de nitrats en un nombre determinat de pous distribuïts estratègicament per l'àrea citrícola de la Comunitat Valenciana.
  
c) S'efectuaran anàlisis gratuïtes d'aigües de reg a tots aquells citricultors que ho sol·liciten.
  
d) Es facilitarà a tots els citricultors que ho requerisquen l'accés gratuït al programa informàtic d'assessorament en fertilització Ferticit.
  
e) En tots els cursos programats per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, que tracten sobre citricultura, s'inclouran almenys 3 hores lectives per a explicar el codi de bones pràctiques per a la prevenció de la contaminació per nitrats.
  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació executarà anualment un pla de vigilància d'ús de plaguicides i herbicides, en el qual s'efectuaran controls analítics de la contaminació d'aigües i sòls per estos.
  
Addicionalment, es vigilarà el bon ús dels productes fitosanitaris, tant pel que fa a la seua aplicació inadequada com a la presència de substàncies no autoritzades.
  
8. Prevenció i protecció fitosanitària
  
1. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació desplegarà un Pla de Prevenció Fitosanitària, a través de les actuacions següents:
  
a) Establiment d'una xarxa d'estacions de control fixes i variables, en camp, distribuïdes per totes les àrees citrícoles, l'objecte de les quals serà, d'una banda, detectar ràpidament l'aparició de nous organismes nocius per a procedir a l'eradicació i, d'una altra, efectuar un seguiment de les plagues ja establides, per a informar els productors i facilitar-ne el tractament.
  
b) Realització d'un programa aleatori d'inspeccions en magatzems i dependències de comercialització de cítrics importats, a fi de detectar en estos la presència de plagues o malalties de quarantena i procedir a la seua destrucció.
  
2. Es desplegarà un pla de lluita contra la mosca de la fruita, amb l'ampliació de la cobertura dels sistemes de control biotècnic i biològic, per mitjà de l'establiment de zones estratègiques de paranys massius i alliberament de mascles estèrils en tot l'àrea citrícola de la Comunitat Valenciana. Els tractaments químics contra esta plaga s'aniran restringint progressivament, fins a allò estrictament indispensable, a mesura que augmente l'eficàcia dels primers.
  
9. Organitzacions de productors
  
1. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació fomentarà la creació d'organitzacions de productors de cítrics (OPC) frescos i transformats.
  
2. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació prestarà suport per a la gestió administrativa de les OPC l'objectiu de les quals siga únicament la transformació de part de la producció i que operen amb contractes de compravenda del producte fresc amb els operadors comercials privats.
  
10. Integració de cooperatives citrícoles
  
La inadequada dimensió de moltes cooperatives citrícoles és un problema estructural d'este sector, que requerix actuacions per a fomentar la concentració de l'oferta per mitjà de processos d'integració que reben el suport de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, a través de les línies següents:
  
a) Les cooperatives que hagen aconseguit un alt nivell de concentració de l'oferta, o que hagen emprés processos de fusió o agrupació, tindran prioritat en l'accés a tots els règims d'ajuda, regulats i finançats per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, que els siguen d'aplicació.
  
b) Els percentatges d'ajuda per a realitzar inversions podran arribar als percentatges màxims, permesos per les normes de la Unió Europea, del valor de les inversions i despeses corrents auxiliables, tant pel que fa a inversions en actius fixos com a les despeses amortitzables generades pel procés d'integració. Igualment es consideraran com a subvencionables determinades despeses corrents anuals, com ara les despeses de gestió, assessorament, substitució, etc., durant els cinc primers anys de funcionament de l'empresa resultant del procés d'integració.
  
c) Es bonificarà l'interés dels préstecs per a inversions acollits al conveni entre la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i les entitats financeres.
  
d) Se subvencionaran les aportacions a capital social i/o a altres fons, realitzades pels socis, per a consolidar o millorar la capitalització de l'empresa resultant del procés d'integració.
  
11. Foment de la concentració de l'oferta
  
S'obrirà una oficina per a l'orientació i assessorament sobre la constitució d'explotacions o agrupacions per al cultiu en comú, per a la creació d'OPC i per a la fusió de cooperatives.
  
12. Contracte de compravenda
  
S'establirà un nou model de contracte de compravenda de cítrics per a la seua comercialització en fresc, compatible amb la percepció per tots els productors de les ajudes per a transformació.
  
La utilització d'este contracte serà obligatòria, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, per a tots aquells operadors i productors que no estiguen associats a cooperatives o organitzacions de productors, a l'efecte d'obtindre l'ajuda corresponent a la fracció de la seua producció que es destine a la indústria.
  
13. Junta arbitral
  
Es crearà una junta arbitral per a la resolució de conflictes en el sector citrícola, integrada per professionals independents, que en el cas de desavinença entre les parts resoldrà de manera definitiva la qüestió en litigi. Esta funció podrà ser encomanada a les llotges, quan així s'acorde. El procediment per a dictar el laude serà ràpid, econòmic i amb les mínimes formalitats, fonamentat sempre en el principi d'audiència. La resolució de la Junta Arbitral serà definitiva i posarà fi al litigi suscitat entre les parts, les quals es comprometran a complir-la en el termini que fixe la Junta. La utilització d'este sistema arbitral sempre serà voluntària per ambdós parts, i podrà incloure's com una clàusula en els contractes de compravenda.
  
14. Observatori de preus
  
Es crearà un observatori de preus, constituït per un grup d'experts independents, nomenats paritàriament per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i Intercitrus, la funció de la qual serà el seguiment dels preus de les distintes varietats de cítrics, tant en el camp com en els mercats més representatius. Els informes de l'Observatori de Preus seran públics.
  
15. Comissió d'anàlisi de campanyes
  
Es crearà una comissió d'anàlisi de campanyes, en la qual intervindran representants de tots els col·legis que componen Intercitrus, les funcions de la qual seran les d'estudiar i informar sobre l'evolució de les campanyes, així com proposar estratègies per a adaptar la producció a la demanda dels mercats.
  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació designarà un representant que formarà part d'esta comissió en qualitat de coordinador. Els informes d'esta comissió es remetran a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i als col·legis que componen Intercitrus.
  
16. SIG Citrícola
  
1. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació mantindrà un programa permanent de manteniment i actualització del SIG Citrícola, per mitjà de les actuacions següents:
  
a) Obertura d'un registre de noves explotacions, replantacions i sobreempelts, al qual els citricultors hauran de comunicar obligatòriament les novetats o variacions en les seues plantacions.
  
b) Realització de vols fotogràfics periòdics de control.
  
c) Manteniment d'una unitat que verifique els canvis i els introduïsca en el programa informàtic.
  
2. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació oferirà anualment un aforament de la collita de cítrics, sobre la base de les dades del SIG Citrícola i les estimacions que efectue en el camp.
  
3. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació encarregarà un estudi prospectiu sobre la futura evolució de la producció citrícola, basat en les dades del SIG.
  
17. Qualitat, traçabilitat i seguretat alimentària
  
1. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació establirà un Programa anual de control de la qualitat, l'etiquetatge i l'envasament en els magatzems de confecció de cítrics, en compliment de la normativa vigent. Els responsables d'este programa informaran de les seues actuacions a la Comissió d'Anàlisi de Campanyes.
  
2. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació elaborarà el Codi de Bones Pràctiques per al Cultiu dels Cítrics i s'implantarà el quadern de camp en les explotacions citrícoles, com a primer pas de la traçabilitat.
  
3. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació desplegarà un Pla d'assessorament, seguiment i avaluació dels sistemes de traçabilitat i Anàlisi de Perills i Punts de Control Crítics (APPCC) en les entitats de comercialització de cítrics.
  
4. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació desplegarà un pla anual de vigilància de residus en fruits cítrics en origen. Addicionalment, donarà suport a programes d'anàlisi per a l'autocontrol de la seguretat alimentària per part de les entitats de comercialització.
  
18. Publicitat i promoció
  
1. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació cofinançarà la campanya de publicitat exterior gestionada per Intercitrus.
  
2. Així mateix, es realitzaran campanyes de promoció exterior dels cítrics valencians en col·laboració amb l'IVEX.
  
3. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació impulsarà accions de promoció de productes transformats de cítrics dirigits al consumidor infantil, per a fomentar hàbits de consum. Igualment, col·laborarà en campanyes de promoció del consum de fruits frescos dirigides a les famílies.
  
4. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i el sector citrícola establiran paritàriament un fons, que serà gestionat per Intercitrus, per a finançar les activitats de promoció mencionades adés, especialment en campanyes amb excés d'oferta.
  
19. Indústries de transformació de cítrics
  
1. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació donarà suport a les inversions per a la nova instal·lació, ampliació o modernització d'indústries transformadores de cítrics, impulsades per processos d'integració empresarial, l'objectiu de les quals siga concentrar l'oferta i complementar la comercialització en fresc, amb l'obtenció de productes finals transformats de major valor afegit que les matèries primeres d'origen, en particular els sucs d'alta qualitat.
  
2. Així mateix, en els processos de transformació, es consideraran prioritàries les inversions dirigides a l'aprofitament de subproductes de cítrics, estalvi energètic, introducció d'energies alternatives menys contaminants o eliminació neta de residus.
  
20. Investigació, desenrotllament i innovació (I+D+I)
  
S'inclourà en els Pressupostos de la Generalitat una subvenció nominativa, el beneficiari de la qual serà la Fundació Agroalimed, a fi de finançar projectes d'investigació que són d'interés estratègic per al sector citrícola.
  
21. Transferència de tecnologia
  
1. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació modificarà el seu sistema de transferència de tecnologia, incorporant els servicis de Desenrotllament Tecnològic i Tecnologia del Reg a l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries, a fi de mantindre una major proximitat entre la investigació i la tècnica agrària, així com d'agilitar el procés de transferència de coneixements al sector agrari.
  
2. Es crearà l'Institut Tecnològic Agrari Valencià (ITAV), les funcions del qual seran la informació, formació, transferència de tecnologia i assessorament tècnic al sector. També oferirà servicis analítics i de diagnòstic fitopatològic.
  
3. S'establirà una àmplia xarxa de camps d'assaig per a avaluar i donar a conéixer les noves varietats de cítrics que s'obtinguen a l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries.
  
4. Es fomentarà la utilització de les patents i obtencions vegetals, obtingudes en els projectes d'investigació finançats per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per mitjà de la gestió d'estes a través de la Fundació Agroalimed.
  
Valencia, 4 de novembre de 2005
  
La conselleria secretària del Consell de la Generalitat,
  
per substitució,
  
GEMA AMOR PÉREZ