Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6024, del 29-05-2009 (2009/5874)

RESOLUCIÓ de 21 d'abril de 2009, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla d'acció per a la conservació de les aus marines de la Comunitat Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6024

Data del DOGV
:   29-05-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/5874


Data del document
:   21-04-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * zona protegida
    * legislació
    * protecció de la fauna
    * ocell
    * programa d'actuació

RESOLUCIÓ de 21 d'abril de 2009, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla d'acció per a la conservació de les aus marines de la Comunitat Valenciana. [2009/5874]
El terme aus marines engloba tant aquelles espècies que s'alimenten exclusivament a la mar, encara que òbviament hagen d'acudir a terra (essencialment illes) per a reproduir-se, com aquelles que s'alimenten a la mar o a zones humides litorals, especialment saladars.
Dins del primer grup nidifiquen a la Comunitat Valenciana la baldriga cendrosa (Calonectris diomedea), l'escateret (Hydrobates pelagicus) i la corba marina emplomallada (Phalacrocorax aristotelis). A aquestes espècies es pot afegir el falcó de la reina (Falco eleonorae) que, encara que té part del seu cicle vital lluny del mar, també es reprodueix només en illes. Respecte al segon grup, a les costes valencianes nidifiquen diverses espècies de gavines entre les quals cal destacar per la importància internacional de les seues poblacions nidificants a la Comunitat la gavina corsa (Larus audouinii), d'hàbits fonamentalment marins (encara que s'alimenta també en aiguamolls costaners) i que es reprodueix tant en illes com en saladars i dunes costaneres, i la gavina capblanca (Larus genei), espècie pròpia de saladars.
Totes les espècies ressenyades estan incloses en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat). Entre aquestes, es classifiquen en perill d'extinció la baldriga cendrosa i la gavina corsa, mentre que la resta es classifiquen com a vulnerables. Aquesta situació d'amenaça es justifica perquè tenen unes poblacions molt reduïdes, algunes fins i tot en regressió, justificada per la selecció de llocs de reproducció molt escassos i fràgils (com és el cas d'illes) i pel fet que moltes d'aquestes depenen del medi marí per a la seua alimentació, la qual cosa les fa sensibles a les activitats pesqueres efectuades en àmbits molt extensos.
Per a abordar la conservació d'aquestes aus, el Decret 32/2004 preveu en l'article 8 la redacció de plans d'acció per a espècies que compartisquen requeriments ecològics semblants. Aquests plans han de tenir com a objecte principal ordenar les actuacions de la mateixa Conselleria Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge per a la protecció i el foment d'aquestes espècies, com també donar participació a altres administracions i persones físiques i jurídiques que s'hi adherisquen. D'altra banda, per a l'única espècie per a la qual es disposa d'un pla de recuperació aprovat, la gavina corsa (Decret 116/2005, de 17 de juny), ja s'hi va especificar que el desenvolupament es faria dins del Pla d'acció d'aus marines.
Pel que s'ha dit, vist l'informe de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, resolc:
Aprovar el Pla d'acció per a la conservació de les aus marines de la Comunitat Valenciana, amb el contingut següent:
1. Objectius, espècies prioritàries i àmbit d'aplicació
1.1. Objectius
Els objectius d'aquest pla són garantir la conservació de l'hàbitat de nidificació de les espècies d'aus marines amenaçades, ampliar les mesures de protecció a l'àmbit marí on s'alimenten, establir un seguiment continuat de les poblacions, posar en valor les aus marines a la Comunitat Valenciana i promoure la investigació sobre aquest grup d'aus.
L'objectiu final és el d'evitar l'extinció local de les colònies actualment existents, possibilitar la recuperació demogràfica de les espècies més amenaçades i ampliar-ne la distribució.
1.2. Espècies prioritàries
Aquest pla se centra en la conservació de la baldriga cendrosa (Calonectris diomedea), l'escateret (Hydrobates pelagicus), la corba marina emplomallada (Phalacrocorax aristotelis), el falcó de la reina (Falco eleonorae), la gavina capblanca (Larus genei) i la gavina corsa (Larus audouinii).
1.3. Àmbit d'aplicació
Per a la protecció dels exemplars d'aus marines, l'àmbit d'aquest pla d'acció s'estén a tota la Comunitat Valenciana. L'àmbit territorial prioritari d'actuació d'aquest pla d'acció pel que fa a la protecció de l'hàbitat se centra en les àrees següents, representades gràficament en l'annex I:
- ZEPA Illes Columbretes. Codi: ES-0000061.
- LIC Albufera. Codi ES-0000023.
- Parc Natural del Montgó i Reserva Natural dels Fons Marins del Cap de Sant Antoni.
- LIC Penya-segats de la Marina. (Codi ES-5213018).
- Parc Natural i LIC del Penyal d'Ifac (codi ES-5211009).
- Parc Natural Maritimoterrestre de Serra Gelada.
- LIC de Tabarca. Codi ES-5213024.
- Parc Natural de les Salines de Santa Pola.
- Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja.
2. Seguiment de poblacions
2.1. Establiment de protocols
El cens i l'avaluació de l'èxit reproductor de les colònies de cria és l'eina clau per a detectar el resultat de la gestió, el grau d'amenaça d'aquestes espècies i la consecució dels objectius plantejats en aquest pla d'acció. Amb aquest fi, el Servei de Biodiversitat ha d'elaborar protocols adequats, ajustats a cada espècie i a cada localitat, per al seguiment de les poblacions amb l'objecte d'obtenir dades comparables de l'evolució de les poblacions tant dins de cada localitat com per al conjunt de la Comunitat Valenciana. Aquests protocols han d'incloure:
a) Mètodes de censos de les colònies reproductores.
b) Avaluació de paràmetres reproductors, incloent grandària de la posta i èxit reproductor.
c) Avaluació de la mortalitat i de les causes, tant d'adults com de polls.
d) Marcatge i seguiment d'exemplars, amb anelles metàl·liques, i, a més, amb anelles de lectura a distància i amb radiotransmissors, per a avaluar els desplaçaments i les taxes de supervivència.
2.2. Realització de censos
a) Anualment es localitzaran totes les zones de reproducció i s'estimarà la població de totes les espècies assenyalades en el punt 1.2.
b) El treball de cens serà realitzat per personal dependent dels Serveis de Parcs Naturals i de Biodiversitat, de la guarderia ambiental o, si cal, per personal específicament contractat amb aquest fi. Les dades obtingudes han de ser remeses al Servei de Biodiversitat per a la seua compilació i difusió.
3. Actuacions de conservació
3.1. Protecció dels llocs de nidificació
Es considera essencial assegurar la reproducció segura de totes les espècies considerades. Amb aquest objectiu es realitzaran:
a) Restriccions d'accés a l'entorn pròxim dels llocs de nidificació i ordenació de l'ús públic als espais considerats a través dels corresponents plans rectors d'ús i gestió.
b) Garantir la vigilància durant èpoques de reproducció per a evitar molèsties.
3.2. Reducció d'impactes causats per activitats humanes
Es considera necessari reduir la mortalitat no intencionada causada de forma directa o indirecta per determinades activitats humanes, entre aquestes:
a) Disminuir la mortalitat d'aus marines en palangres i xarxes, instant l'adopció de pràctiques que facen compatible aquesta activitat amb la conservació de les aus marines.
b) Evitar o minimitzar la llum residual en les proximitats de les colònies reproductores d'escateret.
3.3. Maneig de poblacions
La pervivència d'algunes colònies requereix d'actuacions continuades de maneig per a evitar-ne l'extinció local. Les accions previstes són:
a) Maneig de les poblacions reproductores mitjançant la instal·lació de caixes niu, caus artificials i facilitació social de la reproducció.
b) Avaluació de disponibilitat de nous llocs de cria i, si és el cas, facilitació de llocs de nidificació segurs.
3.4. Eradicació d'espècies invasores i control de predadors i competidors
Atés l'impacte demostrat d'espècies invasores de vertebrats en illes i el possible efecte de predadors i competidors sobre les colònies d'aus marines es realitzaran:
a) Campanyes d'eradicació de vertebrats terrestres invasors en illes.
b) Control de predadors en colònies litorals quan es comprove que la seua presència o taxa de predació compromet la pervivència de les colònies d'aus marines catalogades o redueix significativament la seua productivitat.
c) En el cas del gavinot mediterrani, les accions de control previstes són:
- Eliminació selectiva d'individus i postes en l'entorn de les colònies d'escateret.
- Eliminació selectiva d'individus i postes quan puguen afectar colònies de gavina corsa o capblanca.
3.5. Ampliació de les zones de protecció
Amb l'objecte d'estendre les àrees protegides al medi marí on s'alimenten aquestes aus s'ha de realitzar:
a) Reclassificació com a zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) en aplicació de la Directiva 79/4009/CEE d'aus, dels àmbits marins pròxims a llocs de nidificació ja proposats com a llocs d'interés comunitari (LIC) en aplicació de la Directiva 92/43/CEE d'hàbitats, i en concret:
- Àmbit marí de l'Albufera
- Àmbit marí del cap de Sant Antoni
- Àmbit marí dels penya-segats de la Marina
- Àmbit marí del penyal d'Ifac
- Àmbit marí i illa de Tabarca
b) Instar l'administració ambiental estatal a declarar com a ZEPA les àrees allunyades de la costa per a les quals hi haja constància de concentracions importants d'alimentació de les aus marines ací previstes.
c) Efectuar accions de conservació, incloent la declaració com a espai natural protegit, en aquells llocs on s'instal·len noves colònies d'aquestes espècies.
3.6. Prevenció de riscos
a) En l'àmbit definit en l'article 1.3. les declaracions i estimacions d'impacte ambiental, com també les memòries ambientals dels corresponents procediments d'avaluació d'impacte ambiental i d'avaluació de plans i programes, prestaran especial atenció a la possible afecció de les actuacions proposades sobre aquestes espècies. A aquest efecte, han de considerar-se en particular canvis d'ús en el sòl, creació d'accessos a l'entorn de les colònies o construcció d'infraestructures que incrementen el nivell de molèsties en l'entorn dels llocs de nidificació.
b) En el mateix sentit, en les autoritzacions que puguen donar-se per part d'òrgan competent en matèria de gestió de la xarxa Natura 2000 i d'espais naturals protegits, ha d'avaluar l'impacte sobre aquestes espècies.
4. Investigació
a) Per a la conservació de les aus marines de la Comunitat Valenciana, es considera essencial ampliar la investigació. Les accions d'investigació prioritàries són les següents:
- Creació de models demogràfics predictius per a les poblacions valencianes sota distints escenaris.
- Determinació del grau de connexió entre les poblacions valencianes i la resta de les poblacions mediterrànies.
- Estudis de l'alimentació i determinació del grau de dependència tròfica de les aus marines de les activitats pesqueres.
- Desenvolupament de sistemes i pràctiques que reduïsquen la mortalitat d'aus marines en arts de pesca.
- Avaluació de la resposta de les poblacions d'aus marines a la gestió de les seues poblacions i hàbitats i davant de les activitats humanes en l'entorn de les colònies.
b) Les línies d'investigació assenyalades en l'apartat anterior es consideren prioritàries per a finançament dins dels pressupostos destinats per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge a aquest tipus d'actuacions.
5. Informació, comunicació i educació ambiental
S'ha de desenvolupar un programa d'informació, comunicació i educació ambiental per a la comprensió i consecució dels objectius d'aquest pla. Amb aquest fi s'han de tenir en compte les necessitats, els problemes i els objectius dels distints grups socials implicats directament o indirectament en el pla, i especialment dels ajuntaments, propietaris, operadors turístics i pescadors.
6. Participació
a) S'ha de buscar activament la participació d'altres entitats i persones físiques o jurídiques en el compliment dels objectius d'aquest pla i, en especial, d'aquelles la ubicació geogràfica de les quals, drets o activitat se superpose amb aquests. Es considera de particular interés la firma de convenis o acords de col·laboració amb l'administració pesquera, confraries de pescadors i ajuntaments implicats.
b) A aquest pla pot adherir-se, mitjançant la subscripció de conveni o protocol, qualsevol entitat pública i privada, persona física o jurídica, interessada en la conservació de les aus marines o dels seus hàbitats. En el document d'adhesió han de figurar expressament les accions que es compromet a executar, com també els deures que assumeix, referits a apartats concrets d'aquest pla d'acció.
c) S'ha de fomentar la declaració de reserves voluntàries de fauna en terrenys pertanyents a persones físiques i jurídiques diferents de la Generalitat. Les inversions per al desenvolupament d'aquests convenis o acords i per a la millora de les reserves podran ser objecte de subvenció.
7. Relació amb altres institucions
a) Aquest pla ha de ser comunicat a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i al Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí perquè en prenguen coneixement i a l'efecte de buscar la seua col·laboració en el compliment dels seus objectius i mesures.
b) Amb el mateix objecte, s'ha d'informar d'aquest pla els ajuntaments els termes municipals dels quals es prevegen en l'article 1.3.
c) S'ha de promoure la cooperació i l'intercanvi d'informació, nacional i internacional, amb altres entitats i iniciatives que treballen sobre aquestes espècies i, en especial, amb aquelles en l'àmbit d'actuació de les quals es detecte la presència d'exemplars procedents de poblacions valencianes.
8. Coordinació
a) El Servei de Biodiversitat ha de mantenir actualitzada la ubicació dels punts de cria d'aquestes espècies, i introduir-les en el Banc de Dades de la Biodiversitat. Correspon a aquest servei facilitar la informació necessària per a l'avaluació de projectes per part d'altres serveis de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, com també a tots aquells interessats en la conservació d'aquestes espècies.
b) Correspon la vigilància de les zones de cria per a evitar afeccions sobre les espècies i sobre el seu hàbitat als serveis territorials de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, i al personal dels parcs naturals on s'establisquen les colònies, sense perjudici de la col·laboració d'altres agents de l'autoritat.
c) La Direcció General de Gestió del Medi Natural ha de designar un tècnic com a responsable del seguiment del compliment d'aquest pla d'acció.
9. Pressupost
Les actuacions previstes en aquest pla s'han d'executar a càrrec del programa 442.30 i 442.80 de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, sense perjudici de la contribució d'altres programes econòmics per a actuacions dins de les seues pròpies finalitats.
10. Vigència i revisió
10.1. Vigència
Aquest pla d'acció ha de ser revisat i actualitzat cada cinc anys. S'ha de dur a terme una revisió d'emergència en el cas que es produïsquen canvis ambientals o poblacionals sobtats que puguen afectar les poblacions d'aus marines ací previstes.
10.2. Avaluació i revisió
Abans de la data de caducitat de la vigència, el compliment del Pla ha de ser avaluat, especificant el compliment de cadascun dels punts continguts en aquest. En qualsevol cas, s'han de considerar com a indicadors positius:
- Increment en el nombre de parelles nidificants
- Increment en l'àrea de distribució de les espècies
- Superfície protegida
- Nombre d'entitats i persones que s'adherisquen al pla
De la conseqüent avaluació es deduirà la necessitat de renovar o prorrogar aquest pla d'acció.
València, 21 d'abril de 2009.- El conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge: José Ramón García Antón.