Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4880, del 10-11-2004 (2004/10843)

RESOLUCIÓ de 13 d'octubre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la publicació de la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental corresponents als expedients 484/6721-NDJ, 488/4851-AJL, 516/3048-KPF, 426/8187-HUW i 484/5685-UPK.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4880

Data del DOGV
:   10-11-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/10489


Data del document
:   13-10-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Albocàsser
    * Cervera del Maestre
    * Bétera
    * Albalat dels Sorells
    * Xàtiva
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 13 d'octubre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la publicació de la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental corresponents als expedients 484/5067-DSZ, 488/5972-AVY, 516/5267-OGB, 426/5545-DGW i 484/4964-WSA. [2004/F10687]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponents als expedients 484/3615-EOV, 488/8238-QKY, 516/9713-OVG, 426/8643-WRY i 484/7738-PXZ, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 hi ha l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 13 d'octubre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 484/7930-BXA
  
Promotor: Romymar SA
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria (Secció Mines) València
  
Objecte del projecte: Explotació de la secció A de la pedrera Romymar
  
Localització: terme municipal de Bétera (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques del projecte
  
L'explotació es pretén portar a terme al llarg d'una sèrie de parcel·les la distribució de les quals no és homogènia, com pot observar-se en la figura 1.
  
Figura 1. Distribució de les parcel·les que s'han d'explotar en extrasció de terres Romymar a la partida Horta Vella de Bétera
  
La superfície total d'explotació és de 39.114 m² dels quals s'explotaren 36.180 m² distribuïts segons s'ha pogut veure en la figura 1. L'accés es realitza per la carretera VV-6044 entre Bétera i Godelleta, prenent una desviació pel punt quilomètric 9 en direcció est fins a un encreuament de camins en el qual prendrem la direcció nord.
  
Les parcel·les afectades són les parcel·les 75, 76, 101 i 108 del polígon 89, i les parcel·les 209, 213, 219, 435, 437, 438, 439, 441, 442, 443, 473, 480, 481 i 658 (que no s'ha localitzat en el plànol cadastral de la figura 1) del polígon 56, aquests dos del terme municipal de Bétera a la partida Horta Vella.
  
El material que s'ha d'extraure és material detrític, aprofitant els materials calcaris com àrids naturals; les argiles que es puguen separar dels àrids s'utilitzaran per a ser dipositades en les parets i l'ancoratge del buit, mentre que el sòl es dipositarà a part per a ser reutilitzat en la restauració.
  
La restauració es pretén realitzar per mitjà de terres procedents d'excavacions i soterranis, d'altres inerts procedents d'obres i de moviments de terres la qual cosa constitueix una activitat d'abocador que implica una altra activitat de les incloses en l'annex II del Decret 162/90, de 15 d'octubre, a més de ser una activitat sotmesa a legislació sectorial corresponent a residus i el seu dipòsit en abocador, com també pel Pla integral de residus.
  
2. Alternatives
  
En l'estudi no es presenten alternatives, es dóna una justificació de l'emplaçament elegit, per proximitat a vies de comunicació d'importància com també a les zones de consum de la matèria primera, però no s'han tingut en compte valors ambientals a l'hora de realitzar l'esmentada justificació que hauria d'haver resultat d'una anàlisi d'alternatives inexistent.
  
Tramitació administrativa
  
La documentació corresponent a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració de l'extracció d'àrids, va ser remesa pel Servei Territorial d'Indústria i Energia (Secció de Mines) de València, amb referència MIEXPA.98.21/JSH/rm la qual va ser remesa en data de 24 de setembre de 1998, i es va obrir expedient en el Servei d'Impacte Ambiental amb referència 484/9764-HQJ.
  
En data de 17 de novembre de 1998 es va rebre certificat del tràmit d'informació pública remés pel Servei Territorial d'Indústria per mitjà del qual es comunica que finalitzat el tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, publicat en el BOP núm. 237, de data de 6 d'octubre de 1998, no s'hi han presentat al·legacions.
  
Informes sectorials
  
S'ha rebut informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, per mitjà del qual s'informa que:
  
- L'explotació afecta diverses parcel·les en un entorn agrícola, entre el barranc del Carraixet i la carretera VV-6044.
  
- La documentació presentada pretén la restauració per mitjà del farciment inert, per la qual cosa ha d'avaluar-se l'impacte ambiental que produirà aquesta, que no s'ha previst en l'estudi.
  
- Quant a l'impacte paisatgístic, en l'estudi s'afirma que aquest és mínim, i no serà visible des de cap nucli de població ni des de vies de comunicació importants, la qual cosa és inexacta atesa la proximitat del nucli urbà de Bétera i de la carretera.
  
- S'informa que, visitada la zona, no afecta terreny forestal. Quant al farciment amb runes d'obra, s'informa que aquesta activitat correspon a abocador.
  
- Quant a l'afecció a camins ramaders, pot afectar al camí ramader assagador de Llíria, amb una amplària legal de 37,61 metres.
  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic
  
La Unitat d'Inspecció de Patrimoni Historicoartístic de la Direcció Territorial informa del següent:
  
La documentació presentada no preveu la incidència del projecte sobre el patrimoni arquitectònic, arqueològic, etnològic o paleontològic, segons el que disposa el reglament aprovat pel Decret 162/90, de 15 d'octubre pel qual es regula la Llei 2/89, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
Revisat l'Inventari de jaciments arqueològics i paleontològics de la Comunitat Valenciana, hem pogut constatar que el projecte de referència pot afectar de manera molt directa dos jaciments arqueològics de gran importància. D'una banda, la Vila Romana de l'Horta Vella, situada al camí de Torre Bofilla, i per un altre la Torre Bofilla, jaciment de gran importància que ha sigut excavat i on s'ha documentat a més de la torre, gran part de l'alqueria islàmica situada als peus.
  
El projecte de referència se situa entre aquests dos jaciments esmentats i a molt escassa distància d'aquests dos.
  
A més, la Torre de Bofilla està declarada bé d'interés cultural, i inclosa en l'Inventari del patrimoni arquitectònic d'interés de l'any 1979, amb el núm. 153.
  
Afeccions legals
  
A priori no sembla existir cap afecció legal, encara que es desconeix la classificació urbanística i els usos permesos en les esmentades parcel·les.
  
Consideracions ambientals
  
Des del punt de vista ambiental, l'esmentada explotació manca de tot sentit, la forma d'aquesta que explota diferents parcel·les pràcticament aïllades amb una geometria totalment caòtica la fan inacceptable des del punt de vista ambiental.
  
D'altra banda, encara que l'esmentada explotació es plantejara en els termes d'explotació racional dels recursos miners, la restauració proposada no pot admetre's com s'ha presentat, ja que es tracta d'una activitat d'abocador que haurà de presentar l'esmentada autorització davant de l'organisme competent per a autoritzar el títol de gestor de residus per a totes les parcel·les. S'ha d'aportar el corresponent estudi d'impacte ambiental de l'activitat d'abocador, juntament amb la restauració d'aquest i el pla de vigilància ambiental.
  
Finalment és important destacar l'omissió dels dos jaciments arqueològics existents en la zona, tal com s'ha posat de manifest en l'informe de la Direcció General de Patrimoni.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament. L'esmentada actuació es troba inclosa en l'annex I apartat 3C1 del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar no acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte per a la pedrera denominada Romymar localitzada en la partida Horta Vella al terme municipal de Bétera (València) el promotor del qual és Romymar SA, pel fet que el projecte presentat no és acceptable ambientalment pel considerable impacte visual, paisatgístic, geomorfològic i sociocultural que té, plantejant una explotació totalment irregular i restaurada per mitjà del farciment com a abocador. A més, el projecte manca de projecte de contingut per a l'aprovació segons la normativa vigent.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 488/3851-IAN
  
Promotor: Excavaciones y movimientos de tierras El Maganto
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria (secció mines) de València
  
Objecte del projecte: Ampliació de la pedrera Rosario secció A i abocador inert com a restauració proposada
  
Localització: terme municipal d'Albalat dels Sorells (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques del projecte
  
L'activitat proposada d'extracció de terres s'ha portat a terme amb anterioritat en els mateixos termes que es planteja en l'actualitat, en les parcel·les 84, 85, 86, 87 i 159, localitzades en les voltants de les parcel·les que es pretenen explotar amb el present projecte, les quals corresponen a les parcel·les 73, 74, 77, 78, 83, 89 i 159 al terme municipal d'Albalat dels Sorells. Els esmentats terrenys estan cedits pels seus titulars per a buidar el material existent.
  
El pla de restauració per mitjà d'abocador inert, en base a les directrius presentades en l'estudi d'impacte ambiental, es considera una alternativa viable.
  
La superfície total ocupada per les parcel·les és de 25.164 m². L'accés es realitza des de la N-340 a l'altura d'Albalat dels Sorells, en direcció nord pel camí local cap a la Masia Rosario, enfront d'una antiga fàbrica de rajoles i a uns 300 m al NO d'aquesta. La profunditat màxima de l'excavació serà d'uns 10 metres.
  
El volum total d'extracció previst és de 238.042 m³, dels quals s'estimen que 11.874 m³ corresponen a substrat edafològic a preservar, 30.860 m³ d'estèril argilós a utilitzar per al segellat del futur abocador i 9.500 m³ de material granular que s'ha d'utilitzar com a drenant en el segellat de l'abocador. Així el volum total beneficiable serà de 185.808 m³, que serà el volum de residus que albergarà el dipòsit.
  
El material a extraure és material detrític, aprofitant els materials calcaris com àrids naturals; les argiles que es puguen separar dels àrids s'utilitzaran per a ser dipositades en les parets i l'ancoratge del buit, mentre que el sòl es dipositarà a part per a ser reutilitzat en la restauració.
  
La restauració es pretén portar a terme per mitjà d'un abocador com s'ha dit, per a garantir la impermeabilització d'aquest es disposarà d'una extensió i compactació d'una capa d'argiles de 0,5 m. L'extensió dels residus i la seua compactació es portarà a terme per mitjà d'abocaments no superiors a 1 metre. S'ha dissenyat un sistema de drenatge amb un pendent del 1% cap a la zona de recollida.
  
El segellat i dipòsit de lixiviats es faran mitjançant una capa compactada d'argiles de 0,5 metres i una capa drenant de 0,2 m; l'extensió del sòl vegetal retirat i la plantació de cítrics que és el cultiu existent en el seu entorn i en gran part de les parcel·les afectades.
  
2. Alternatives
  
En l'estudi no es presenten altres alternatives, es dóna com la millor la presentada, i aquesta es defensa amb el doble objectiu d'integració paisatgística de l'entorn després de l'activitat i la gestió de residus per mitjà d'un abocador controlat.
  
Tramitació administrativa
  
La documentació corresponent a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració de l'extracció de terres, va ser remesa pel Servei Territorial d'Indústria i Energia (Secció de Mines) de València, amb la referència MIEXPA.98.20/JSH/rm la qual va ser remesa en data de 29 de setembre de 1998, i es va obrir expedient en el Servei d'Impacte Ambiental amb la referència 488/1808-VSF.
  
En data de 21 de desembre de 1998 es va rebre certificat del tràmit d'informació pública remés pel Servei Territorial d'Indústria per mitjà del qual es comunica que finalitzat el tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, publicat en el BOP núm. 247 de data de 17 d'octubre de 1998, no s'hi han presentat al·legacions.
  
Informes sectorials
  
S'ha rebut un informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València en el qual s'informa del següent:
  
- No afecta terreny forestal. Pel que fa al farciment amb runes d'obra, s'informa que aquesta activitat correspon a abocador.
  
- Quant a l'afecció a camins ramaders, pot afectar el camí ramader assagador de Sagunt, amb una amplària legal de 20,89 metres, i a l'assagador del camí de Moncada amb amplària legal de 8 metres.
  
Informe de la Direcció General de Qualitat Ambiental
  
En el qual s'indica que no hi ha objecció a què l'esmentada activitat es desenvolupe conforme el que disposa el projecte, encara que per a evitar possibles afeccions a l'aqüífer de la Plana de València, sobre el qual s'assenta, s'haurà d'adjuntar dades piezomètriques que corroboren la no-afecció al nivell freàtic.
  
Informe de l'Ajuntament d'Albalat dels Sorells
  
En el qual s'informa que afecta a sòl rústic, per la qual cosa no afecta el planejament urbanístic, ni jaciments ni cap altre tipus de monuments o elements sobre els quals puga existir afecció.
  
Afeccions legals
  
A priori no sembla haver-hi afecció legal a aquest, encara que es desconeix la classificació urbanística i els usos permesos en les esmentades parcel·les, ja que en l'informe municipal només s'indica que es tracta de sòl rústic.
  
Consideracions ambientals
  
Des del punt de vista ambiental, tant l'activitat extractiva com l'abocador no semblen plantejar problemes ambientals, encara que bé cal dir que el projecte d'abocador no es presenta ben definit pel que fa a l'execució del farciment.
  
Quant a la possible afecció a les normes urbanístiques, correspondrà a la comissió d'activitats definir la compatibilitat o no d'ambdues activitats en sòl rústic. Pel que fa a l'activitat de farciment per mitjà d'abocadors, s'haurà d'autoritzar el promotor com a gestor de residus, i amb aquest fi haurà d'adaptar el projecte a la normativa vigent, i serà la Direcció General de Qualitat Ambiental qui l'autoritze, com també les mesures de control que crega necessàries en la protecció de l'aqüífer, com fa referència en el seu informe.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament. L'esmentada actuació es troba inclosa en l'annex I apartat 3C1 del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'impacte ambiental. Així com l'estimació d'impacte ambiental corresponent a l'activitat d'abocador inert, inclosa en l'annex II, apartat 3g del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte per a l'ampliació de pedrera denominada Rosario localitzada en el terme municipal d'Albalat dels Sorells (València) i la posterior restauració com a abocador d'inerts, el promotor de la qual és Excavaciones y Movimientos de Tierras El Maganto, l'expedient del qual és el 488/98 AIA.
  
Segon
  
La següent declaració d'impacte ambiental serà vàlida per a l'extracció de terres quan s'emeta informe favorable de la Conselleria de Territori i Habitatge, per mitjà del qual se certifique que s'ha concedit l'autorització a l'abocador inert i s'haja adjudicat el número de gestor corresponent al promotor per al tipus de residus sol·licitat. Una vegada s'emeta l'esmentat informe s'acceptarà la restauració proposada per la qual cosa es podrà considerar vàlida la declaració d'impacte ambiental per a l'activitat extractiva i així es notificarà al promotor i a la Secció de Mines de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 516/98-AIA
  
Promotor: Áridos Cribados Domingo SA
  
Autoritat substantiva: Confederació Hidrogràfica del Xúquer
  
Objecte del projecte: Explotació d'argiles Cogullada
  
Localització: terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques del projecte
  
Es pretén l'explotació de les parcel·les 1, 2 i 3 del polígon 30 (encara que la parcel·la 2 figura com a parcel·la 21 del polígon 53 en l'escriptura) del terme municipal de Cervera del Maestre, a la partida Foieta.
  
L'accés es realitza a través de la carretera Benicarló-Sant Mateu, una vegada passada la població de Cervera i just abans de creuar la rambla ix un camí que envolta tota l'explotació.
  
El material que s'ha d'extraure són àrids naturals que, una vegada preparats en la planta de classificació i triturats, s'utilitzen per a obres.
  
El volum aproximat que s'ha d'extraure és d'uns 77.000 m³. Amb una superfície que es veurà afectada de 38.000 m², amb una zona ja explotada, d'uns 250 m aigües avall del pont.
  
No s'hi presenta un pla de restauració ja que és d'esperar que les successives riuades produïsquen la restitució topogràfica d'aquesta.
  
2. Alternatives
  
En l'estudi no s'hi presenten alternatives, ni justificació de l'emplaçament elegit, excepte la propietat de les parcel·les i que allí està el material, sense dir que aquest existeix en altres emplaçaments pròxims a la planta de tractament a abastir, propietat del promotor.
  
Tramitació administrativa
  
La documentació corresponent a l'estudi d'impacte ambiental i el projecte d'extracció d'àrids en la rambla Cervera al terme municipal de Cervera del Maestre va ser remesa per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer al Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, la qual va ser remesa en data de 16 d'octubre de 1998, al qual se li va obrir expedient en el Servei d'Impacte Ambiental amb referència 516/2918-WQD.
  
En data de 17 de març de 1999 va finalitzar el tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, portat a terme en la Conselleria de Medi Ambient sense que s'haguen presentat al·legacions. Igualment aquest tràmit es va realitzar a l'Ajuntament de Cervera del Maestre sense que allí es produïren al·legacions una vegada finalitzat el termini, segons certifica l'alcaldessa en data de 20 de 1999.
  
Informes sectorials
  
S'ha rebut informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, per mitjà del qual s'informa:
  
- L'explotació afecta al llit del riu en unes parcel·les que ocupen una morfologia de relleu que sobreïx uns 2 metres per damunt de la cota de base del llit del riu. En planta afecta un lòbul de 400 m de llarg i 150 d'ample.
  
- La vegetació existent correspon a cultius de secà, mentre que en el llit aquesta correspon a la vegetació mediterrània de rambla que en aquesta zona ha sigut substituïda per la presència de vegetació nitròfila a causa de la degradació produïda per l'explotació de graves anterior.
  
- Aquest tram de la rambla circula en paral·lel a la carretera per la qual cosa presenta un impacte visual considerable, encara que no és visible des del nucli de la població. A causa de l'escassetat de vegetació l'esmentat impacte no serà molt elevat.
  
Des del punt de vista ambiental no sembla haver problemes per a acceptar el projecte sempre que es consideren altres aspectes urbanístics, com també una sèrie de mesures complementàries per a evitar la contaminació atmosfèrica per emissió de partícules i generació de pols.
  
A part d'aquests aspectes s'informa que realitzada visita de camp en data de 28 de gener de 1999, es constata que al voltant del 70% de l'explotació ja s'ha portat a terme; que al contrari de com s'assenyala i preveu l'estudi d'impacte ambiental, el front d'excavació avança aigües avall, de nord a sud aproximadament. Davant de l'explotació presenta uns 2 metres d'alçada, anivellant-se arran de la rambla. Els materials sobrants de l'explotació s'han distribuït de forma aïllada al costat del front d'explotació, la qual cosa provoca un efecte de desnaturalització del llit important.
  
Per tot això, vist que el projecte es troba executat en gran part de la superfície que es pretén afectar pel que al material explotable es refereix, la formulació d'una declaració d'impacte ambiental queda per tant desvirtuada, en perdre l'objectiu de previsió i minimització dels possibles impactes abans de l'inici de l'explotació.
  
Afeccions legals
  
A priori no sembla haver-hi legal a aquest, encara que es desconeix la classificació urbanística i els usos permesos en les esmentades parcel·les.
  
Consideracions ambientals
  
Des del punt de vista ambiental, manca de tot sentit la declaració d'impacte ambiental d'una activitat que s'ha portat a terme, atés que no es poden portar a terme mesures correctores ni pla de vigilància ni execució del projecte, ja que els possibles impactes ja s'han realitzat, com bé ha posat de manifest l'informe del Servei Territorial. D'altra banda el fet d'incomplir l'execució del projecte d'explotació a mesura que diu l'estudi d'impacte ambiental, fa inviable la declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament. La citada actuació es troba inclosa en l'annex I apartat 3C1 del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel que estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar no acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte per a l'obertura de la gravera Cogullada localitzada al terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló) el promotor del qual és Áridos Cribados Domingo SA, pel fet que l'execució del projecte ja s'ha portat quasi en la seua totalitat als pocs mesos de sol·licitar el tràmit, per la qual cosa no es pot valorar l'estudi d'impacte ambiental, minimitzar els possibles efectes que s'han portat a terme ni realitzar el pla de vigilància ambiental, per la qual cosa és impossible l'aplicació del Decret 162/90, de 15 d'octubre, d'acord a l'objecte d'aquest.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 426/0373-RJL:
  
Promotor: Gestión Medioambiental de Residuos, SA
  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental
  
Objecte del projecte: Abocador de residus no perillosos
  
Localització: terme municipal de Xàtiva (València)
  
Descripció del projecte
  
1.Descripció de les característiques del projecte
  
El projecte avaluat consisteix en la regeneració d'uns terrenys afectats per una explotació d'algeps que va provocar la creació d'un gran buit de grans dimensions.
  
L'esmentat farcit es pretén portar a terme per mitjà d'un abocador de residus no perillosos, per mitjà del qual es restituiran les cotes del terreny semblants a les originals i sempre d'acord amb la topografia del lloc.
  
Els terrenys on es pretén portar a terme l'abocador estan constituïts per les parcel·les 7, 8, 10, 12, 13, 30, 33, 112, 149 i 150 del polígon 32 del cadastre de rústica del terme municipal de Xàtiva, ocupant una superfície de 68.615 m².
  
L'accés es pot realitzar des de Xàtiva, eixint pel nord prenent la carretera 3320 en direcció a la Pobla Llarga. Una vegada creuat el riu Canyoles, a l'altura del punt quilomètric 3, es pren una eixida a l'esquerra de la carretera que ix al Camí de la Fillola, després de recórrer 2,5 km s'arriba a la zona de l'abocador.
  
Segons el projecte es tancarà l'entrada al recinte amb una tanca d'acer galvanitzat de 2 metres d'alçada sobre el nivell del sòl i es realitzarà un tancament en l'entrada per mitjà d'una porta metàl·lica per a impedir l'accés a persones no autoritzades.
  
Es crearan nous camins i es condicionarà un camí existent molt deteriorat.
  
Atenent la forma del buit, s'ha dividit, a l'efecte de connexió d'obres i posterior explotació, en 5 zones diferenciades per la seua morfologia, denominades cel·les A, B, C i D, i corredor entre la cel·la a i la resta de l'abocador.
  
Es completarà la impermeabilització de la base de l'abocador fins a abastar els límits estipulats per normativa vigent per mitjà de l'estesa i la compactació d'una capa d'argiles de gruix mínim d'1 metre.
  
Està prevista la creació de drenatges perimetrals a l'abocador com també de drenatges interns per mitjà de rases, un des de la cel·la a i un altre principal des de la resta de l'abocador. Aquests dos drenatges canalitzaran els possibles lixiviats cap a una bassa impermeabilitzada, encara que no s'especifiquen les dimensions d'aquesta.
  
Pel que fa als residus que s'admetran, aquests no queden ben especificats amb les referències del Catàleg europeu de residus.
  
2. Alternatives
  
No hi ha anàlisis d'alternatives del projecte, simplement es compara el fet de no efectuar l'activitat o el portar els residus a un altre abocador, el qual no existeix, o portar a terme la proposta d'abocador presentat. Per tant, de l'esmentat examen d'alternatives manca de tot sentit, perquè no s'ha portat a terme amb cap criteri ambiental.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data de 21 de novembre de 2001 es va comunicar al promotor la necessitat de realitzar el tràmit d'informació pública, sense que fins a la data s'haja rebut certificat d'aquest.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
Informe del Servei de Gestió de Residus
  
En data de 13 de desembre de 2001 es va rebre informe del Servei de Gestió de Residus, per mitjà del qual s'informa desfavorablement, atés que s'incompleix la distància mínima exigible en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, atés que es troba a menys de 500 m d'una zona qualificada com a sòl urbanitzable, en el terme municipal de Castelló de la Ribera.
  
Informe de l'Ajuntament de la Llosa de Ranes.
  
En data de 28 de febrer de 2002 es va rebre notificació per a informar de l'acord de la comissió de govern de 22 de febrer de 2002 sobre l'activitat d'abocador de residus no perillosos que s'ha d'ubicar a la partida el Saladar, al terme municipal de Xàtiva.
  
En aquest informe es posen de manifest els aspectes següents:
  
- No s'indica el volum màxim del vas d'abocament
  
- No s'indica el volum útil del vas
  
- No s'indica el volum total de residus que s'han de dipositar
  
- No s'indica l'estimació de vida útil de l'activitat
  
- No s'indica el tipus de residus que s'ha dipositar
  
- No s'indica el vessament màxim possible del got
  
- No s'indica l'estimació de volum de lixiviats que s'espera.
  
Per tot això s'informa desfavorablement al projecte per les mancances que presenta.
  
Informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient
  
En data de 25 de març de 2002 es va rebre informe per mitjà del qual s'informava que no hi havia afecció a forest pública, espais naturals protegits ni a espais singulars, encara que sí que es pot veure afectat el camí ramader sendera de Santa Anna.
  
Nova documentació presentada pel promotor
  
- En data de 9 de gener de 2002 es va rebre informe geològic per a suplir les mancances posades de manifest.
  
- En data de 21 de gener de 2002, es va presentar escrit per part del promotor per mitjà del qual s'informava que s'estava revisant el planejament urbanístic de Villanueva de Castellón, per la qual cosa el promotor aporta un plànol on pareix eliminar-se el sòl urbanitzable que impedeix l'execució del projecte.
  
- En data de 22 de novembre de 2002, M. José Ponz, en representació del promotor exposa que el projecte d'abocador de residus no perillosos i explica les mesures correctores per a la protecció de les aigües subterrànies i el sòl. Va explicar que la bassa de lixiviats va ser dimensionada atenent les dades de precipitació màxima en 24 hores registrada en l'estació del Realenc de Xàtiva, i es determina la capacitat de la bassa de 700 m³, suficient perquè albergue l'aigua precipitada en un dia; que l'abocador disposarà un operari que controlarà el nivell abastat en la bassa de manera constant i particularment en el cas de pluviometries anormals, la bassa serà buidada quan abaste el 50% de la capacitat; que periòdicament es realitzaran analítiques dels lixiviats produïts per a determinar la seua naturalesa; que el buidatge es realitzarà per mitjà d'extracció amb camió cisterna per al seu trasllat quan els valors així ho exigisquen. Per a tot això, es proposa un gestor.
  
- En data de 13 de juny de 2003 es remet documentació amb escrit per part del promotor per mitjà del qual es torna a adjuntar el pla de la modificació proposat del PGOU de Villanueva de Castellón, el qual es troba en tràmit.
  
Afeccions legals
  
Referència a les afeccions legals que puguen afectar al projecte:
  
El projecte només sembla afectar al camí ramader sendera de Santa Anna amb una amplària legal de 6 metres, la qual haurà de tenir-se en compte per a sol·licitar la seua ocupació o modificació.
  
D'altra banda en referència al Pla integral de residus, com ja s'ha exposat hi ha un sòl urbanitzable al terme de Villanueva de Castellón. Efectivament, està en tràmit el concert previ de modificació del PGOU, sobre el qual es va informar, sembla ser, favorablement en la comissió informativa de la Comissió Territorial d'Urbanisme en data de 7 de març de 2002. No obstant, açò no modifica l'esmentada qualificació, per tant fins que no s'aprove el nou Planejament General Urbanístic, s'incompleix l'esmentat criteri, per la qual cosa no es pot concedir l'activitat sol·licitada.
  
Consideracions ambientals
  
L'estudi d'impacte ambiental presenta una descripció del medi prou genèrica en alguns aspectes importants per a l'avaluació dels possibles impactes, sobretot en els aspectes de geologia i hidrogeologia, per la qual cosa es va presentar un nou estudi geològic sobre la viabilitat de l'emplaçament, presentat en data de 9 de gener de 2002. Així i tot, tot i presentar una escala de treball més pròxima a la ubicació de l'abocador, manca de dades com el talls geològics de l'emplaçament i la relació amb els materials aqüífers. Així mateix es presenten dades d'assajos de permeabilitat que pareixen haver fet sobre mostres compactades i alterades, la qual cosa no és significativa per a l'objecte dels condicionants tècnics per a ubicar aquest tipus d'abocadors segons el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
Pel que fa al càlcul per a les dimensions de la bassa, sembla haver-hi un error de càlcul, perquè en l'estudi d'impacte ambiental es diu que la precipitació màxima en 24 hores és de 310 mm, mentre que per als càlculs s'ha utilitzat la xifra de 172 mm, així i tot, considerant la superfície de l'abocador, el volum d'aigua és molt major que els 700 m³ proposats.
  
No hi ha un projecte de restauració ben definit, encara que s'aporta una topografia no se sap les fases en què es portarà a terme la restauració, no es coneix l'existència o disseny de drenatges en els talussos finals, no pareix existir revegetació d'aquests, i en general hi ha una absència total de dades referents a l'execució i disseny de la restauració, la qual és molt important des del punt de vista ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament. L'esmentada activitat es troba inclosa en l'annex I, apartat 6, recuperació o eliminació de productes i el seu tractament, del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'impacte ambiental, per la qual cosa està sotmesa al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació, per a l'activitat d'extracció d'argiles de la concessió minera Vicenta 1676.
  
3. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració
  
Primer
  
Estimar no acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte proposat per a l'abocador de no perillosos, ubicat a la partida Saladar en el terme municipal de Xàtiva (València) i promogut per Gestión Medioambiental de Residuos SA per incompliment de distància respecte al sòl urbanitzable segons es desprén de l'informe del Servei de Gestió de Residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un tràmit en via la administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 10 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 484/9332-MZX: Pedrera Mas vell de Boix núm. 2735-A
  
Promotor: Arcillas y Arenas Refractarias Pàndols. SA.
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia (Mines), Castelló
  
Objecte del projecte: Extracció d'argiles i arenes en secció A
  
Localització: Terme municipal d'Albocàsser (Castelló).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques del projecte
  
El projecte pretén l'explotació de recursos minerals qualificats com a substàncies C, per la Llei de mines, segons l'estudi d'impacte ambiental. Se suposa que s'explotaran arenes silícies i argiles, ja que són els materials que es pretenen comercialitzar, però no s'explica quin és el recurs a explotar ni els materials geològics d'interés, perquè no se'n fa menció ni en el projecte d'explotació, ni en l'estudi geològic, ni en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Segons el projecte d'explotació que acompanya l'esmentada activitat, la descripció dels materials apareix en l'informe geològic aportat. I en l'esmentat informe geològic es presenta una cartografia geològica juntament amb les dades de prospecció mecànica de les diferents litologies que apareixen en l'esmentada cartografia, que per cert, presenta omissió de part de la superfície sense definir en la llegenda. D'altra banda en l'estudi d'impacte ambiental fa referència al fet que el recurs a explotar és una substància C, segons la legislació minera; no obstant això, aquesta classificació no fa referència a cap tipus de mineral o recurs en concret sinó a un tràmit administratiu de sol·licitud de concessió.
  
Quant a l'explotació i el seu disseny, el projecte d'explotació no fa referència en cap moment a l'existència de diversos buits. En la descripció de l'explotació se cita textualment:
  
- Les labors d'explotació seran en seqüència descendent i es realitzarà l'arrancada mineral per mitjans mecànics. Es produirà l'arrancada del material de recobriment per mitjà de mitjans mecànics, ciment expansiu i, si la situació ho permet, l'ús d'explosius.
  
- El màxim descens que es produirà és de 14 metres, per tant, s'intentarà que queden dos talussos de 7 m cadascun amb 45º d'inclinació i una berma de 3 metres.
  
- El talús final resultant, on haja de quedar així, tindrà 36º amb l'horitzontal, per a consolidar la revegetació i disminuir l'erosió, en la mesura que es puga.
  
- La superfície de la plataforma de treball serà regular, de manera que permeta la fàcil maniobra de la maquinària, el seu desguàs eficaç, per mitjà d'un pendent del 1% cap a l'exterior, i quan siga impossible s'abocarà cap a un lloc que siga possible des d'allí per mitjà d'una bomba submergible per a evitar entollades.
  
- Després de la fase de desmunt es produirà el front d'explotació, les runes (materials estèrils), es transportaran a una escombrera pròxima. Quan es dispose d'una zona prou àmplia es dipositaran d'aquestes runes en aquest buit d'explotació, per a iniciar posteriorment la seua restauració.
  
La superfície total de l'explotació no es reflecteix en cap apartat del projecte d'explotació ni de l'estudi d'impacte ambiental, encara que sí s'aporten plànols a diferents escales que poden donar una idea de les dimensions. El que és evident és que es tracta de diferents buits d'explotació aïllats la restauració dels quals es limita a la revegetació dels talussos i a la replantació de cultius de secà en el fons dels buits creats; en cap moment del projecte se menciona la durada prevista, ni del ritme d'explotació.
  
L'accés es realitza per la carretera CV-15, representant en plànol el lloc pel qual es pot accedir a l'explotació.
  
2. Alternatives
  
No es presenta cap tipus d'estudi d'alternatives, simplement es planteja una justificació basada en l'existència o no del recurs, la qual cosa manca de sentit, atés que no justifica des del punt de vista ambiental l'elecció de la millor zona per a explotar l'esmentat recurs i molt menys el tipus d'explotació plantejat, i és ambientalment poc adequat.
  
Tramitació administrativa
  
1. En data de 27 de novembre de 2001 entra l'escrit del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, i la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental corresponent a l'expedient NMINC MIEXCD/2001/2 corresponent a la sol·licitud d'explotació de la concessió derivada del P.I. Mas vell de Boix, núm. 2735-A.
  
Juntament amb aquest escrit es va rebre la següent documentació:
  
- Estudi d'impacte ambiental (memòria i plànols)
  
- Projecte d'explotació (memòria i plànols)
  
- Pla de restauració (memòria i plànols)
  
En data de 10 de desembre de 2001 es va comunicar al promotor l'estat de l'expedient i se li va recordar que no s'ha rebut el certificat d'informació pública, per la qual cosa se sol·licitava la iniciació d'aquest.
  
2. Informació pública
  
En data de 15 de març de 2002 es va rebre certificat d'informació pública del passe a concessió derivada del permís d'investigació Mas vell de Boix, publicat en el BO de la província de Castelló núm. 16, de 5 de febrer de 2002, en el qual es comunica que, finalitzat el termini d'exposició al públic, no s'hi han presentat al·legacions.
  
3. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data de 10 de desembre de 2001 es van realitzar consultes als organismes següents:
  
- Direcció Territorial de Medi Ambient
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic
  
- Ajuntament d'Albocàsser
  
- Ajuntament de Sierra Engarcerán
  
Informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient
  
En data de 31 de gener de 2002 el director territorial remet informe elaborat pels serveis tècnics en els següents termes:
  
En data de 25 de març de 1996 l'empresa promotora va obtenir declaració d'impacte ambiental favorable per a l'execució d'una extracció de característiques semblants a les del present expedient, referent a la concessió minera Sant Pau que ocupa 4 quadrícules adjacents a les proposades per a aquesta explotació.
  
L'esmentada explotació ha sobrepassat el nivell piezomètric i està en fase d'execució sense aparéixer indicis de restauració.
  
La documentació rebuda resulta poc clarificadora respecte als aspectes tècnics i ambientals del projecte, amb la qual cosa el judici ambiental a emetre serà sempre condicionat a l'aportació d'una documentació correcta i adequada que assegure l'execució d'acord amb les condicions ambientals.
  
La zona ocupada per les quadrícules mineres es correspon amb la transició entre els nivells cretacis de la serra d'en Garceran i la planura al·luvial formada per la rambla Carbonera. Aquesta transició es dóna de manera suau, amb un relleu arredonit.
  
Els materials que ocupen aquestes unitats són de material cretaci, amb un gradient paral·lel a la rambla, d'est a oest, aflorant en primer lloc calcàries, a continuació arenes i argiles i finalment margues i calcàries en la banda més pròxima a la rambla.
  
Les zones sobre les quals es projecta l'explotació són les ocupades per materials detrítics, amb relleu suau. En aquestes unitats, els sòls que es desenvolupen són regosòls calcaris, aprofitats per a ús agrícola en règim de secà.
  
Aquestes unitats són fàcilment excavables, i la seua posició respecte al punt de vista parcial (CV-15) fa que l'afecció visual puga resultar compatible si es prenen les mesures preventives oportunes en la fase d'execució.
  
Des del punt de vista d'interés per a la conservació s'ha de ressaltar la importància paisatgística de la zona, com també la presència de boscanys aïllats de vegetació forestal amb algun grau de maduresa (taques de carrascar adult), en les zones marginals per a l'activitat agrària, que fan un paper important com a ecotò o transició entre el bosc i els terrenys agrícoles.
  
Es comprova l'existència de masos habitats, habitatges de camp aïllats típics del paisatge agrari del Maestrat. La zona proposada per a l'explotació afectaria almenys les masies següents: mas de Quatre Vents (quedaria aïllat), masia de les Voltes, mas del Boig, Hostal del Boig i mas de Tomás (l'explotació quedaria en el mateix límit d'aquestes edificacions, segons els plànols disponibles).
  
Encara que no es troba cap referència en la documentació segons aquests serveis tècnics, en les quadrícules mineres es troben els camins ramaders següents:
  
En el terme municipal d'Albocàsser:
  
- Camí ramader núm. 3 assagador del Cap de Terme, amb ample legal variable entre 20 i 30 metres.
  
- Camí ramader núm. 12 assagador de la Serra amb ample variable entre 10 i 15 metres, afectat pels límits de la zona proposada per a explotació.
  
- Camí ramader núm. 25 assagador del camí del Mas de Guasque- amb amplària legal de 10 metres afectat pels límits de la zona proposada per a explotació.
  
- Camí ramader núm. 27 Assagador del camí del Mas de Boix amb amplària variable entre 8 i 10 metres, afectada pels límits de l'explotació.
  
- Descansador núm. 13 del Pou de Ripoll, amb una superfície legal de 2.500 m².
  
Aquests camins ramaders van ser classificats en data de 12 de maig de 1988, per ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca.
  
Al terme municipal de Sierra Engarcerán:
  
- Camí ramader núm. 1: assagador Reial. Amb ample legal de 37,5 m
  
- Camí ramader núm. 7: Pas del Malladàs, amb ample legal de 37,5 m i necessari de 20 m.
  
Aquests camins ramaders van ser classificats en data de 28 de novembre de 1989, per ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca.
  
Conclusions
  
Segons tot el que s'ha exposat, les principals limitacions ambientals que segons el parer d'aquests serveis tècnics hi ha per a portar a terme una explotació racional del recurs en aquesta zona són:
  
- Limitacions causades per les afeccions paisatgístiques des de la carretera CV-15.
  
- Limitacions originades per la presència de taques de vegetació forestal.
  
- Limitacions per la presència d'habitatges rurals, als quals es poden originar molèsties.
  
- Possibles afeccions a les aigües subterrànies.
  
Per a intentar disminuir els possibles impactes, s'hauran de prendre les mesures de prevenció en l'execució del projecte següents: mantenir una distància de 100 m com a mínim, per tal de reduir la distància respecte als habitatges rurals, com també de la carretera. Mantenir un radi de 25 m respecte a les restes de vegetació forestal. Respectar els camins ramaders, no afectar nivells piezomètrics, emmagatzemar els estèrils en un lloc adequat per a la posterior restauració, evitar la creació de talussos verticals.
  
Informe de l'Ajuntament d'Albocàsser
  
En data de 20 de març de 2002 es va rebre informe del tècnic municipal en els següents termes:
  
Vista la ubicació del projecte d'extracció presentat, les normes subsidiàries classifiquen el sòl com a no urbanitzable d'interés. Vista la nova redacció dels articles 91 i 96 de les normes subsidiàries aprovada definitivament en data de 14 de desembre de 1995, es permet l'ús proposat en el projecte presentat, amb l'excepció que no haurà d'afectar les zones de domini públic hidràulic, especialment la rambla Carbonera. A més haurà de separar-se 3 m en els límits i 8 m en l'eix de camins, i respectar íntegrament el traçat dels camins ramaders pel qual s'informa favorablement amb les condicions assenyalades.
  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic
  
En data de 20 de març de 2003 es va rebre informe vinculant desfavorable davant de la falta d'estudis previs per la qual cosa se sol·licita que presenten un informe de prospecció arqueològica.
  
Sol·licitud d'ampliació de la documentació
  
En data de 5 de desembre de 2002, es va sol·licitar al promotor ampliació de la documentació en vistes als informes rebuts dels diferents organismes i després de visita prèvia dels tècnics d'aquesta Direcció General. En l'esmentat escrit se sol·licita:
  
Que presenten unes modificacions respecte al disseny de l'explotació com també de la restauració proposada, atés que l'afecció als diferents habitatges i a la carretera es considera que proporciona uns impactes que la fan inviable des del punt de vista ambiental. Se'ls comunica l'existència de l'informe de patrimoni pel que se'ls requereix que aporten la prospecció arqueològica a fi d'esmenar l'informe. D'altra banda, com s'informa en l'estudi geològic de la concessió, hauria de realitzar-se l'estudi mineralògic de les argiles per a determinar la viabilitat del recurs per a la seua aplicació en la indústria ceràmica.
  
En la previsió de la ratio d'estèrils enfront del material explotable, és molt baix, per la qual cosa no hi ha material per a la restitució topogràfica, per la qual cosa la restauració proposada, deixant una sèrie de buits aïllats, resulta ambientalment poc adequada. D'altra banda la documentació aportada pel promotor presenta una gran dificultat per a definir la topografia de l'entorn i de les zones explotades i restaurades.
  
En data de 21 de març de 2003 es va recordar al promotor la necessitat d'aportar la documentació sol·licitada, amb l'advertència que si en el termini de 3 mesos no es rebia cap documentació, es procediria al tancament de l'expedient.
  
En data de 13 de maig de 2003 es va rebre informe vinculant favorable de la Direcció General de Patrimoni Artístic.
  
En data de 30 de maig de 2003 es va rebre escrit per part del promotor per mitjà del qual aporten la sol·licitud de prospecció arqueològica i la presentació de la memòria d'aquesta juntament amb un annex a l'estudi d'impacte ambiental per a esmenar, en teoria, els aspectes ressenyats.
  
En l'esmentat annex no s'aporta la documentació requerida, sinó que es pretén donar contestació a l'escrit de sol·licitud d'ampliació sol·licitat pel Servei d'Avaluació d'Impacte ambiental:
  
- En primer lloc respecte a l'informe territorial fa dos comentaris. En primer lloc la restauració no ha pogut realitzar-se per haver paralitzat l'activitat per suposada afecció a restes arqueològiques (a pesar d'existir prospecció arqueològica prèvia), i per consegüent, no es podran iniciar les labors de restauració fins a final d'enguany o principis de l'any que ve. D'altra banda suportar mes de 500 l/m² de precipitació, sobre el solar actiu, durant les tempestats de tardor de 2001, va fer nàixer surgències per tots els forats disponibles i l'estat d'entollada de la zona de treball va ser difícilment suportable, per la qual cosa es van haver d'arbitrar mesures excepcionals per a arreplegar l'aigua, tractar de reinfiltrar-la, bombar-la fins al llit natural, etc.
  
- En segon lloc, es desconeix quina documentació tenien els serveis territorials a l'hora de fer l'informe, perquè comenten que: «... resulta poc clarificadora respecte d'aspectes tècnics i ambientals, del projecte, amb la qual cosa el judici ambiental a emetre, estarà sempre condicionat a l'aportació d'una documentació concreta i adequada que assegure l'execució d'acord...» i segueix sense saber si compten amb la documentació «concreta i adequada», perquè fins ací no ha arribat cap sol·licitud detallada i específica sobre que documents falten.
  
- Tercer, respecte a la visibilitat de l'extracció respecte de la carretera i la limitació de 100 metres respecte d'aquesta, com també dels habitatges, ja s'han adaptat algunes mesures de prevenció, portant els límits de l'àrea a afectar als 25 m respecte a les masies. I de limitar l'explotació a 100 m dels límits de la carretera, desapareixerien les àrees d'explotació assenyalades com a fases 4a i 5a, i també un terç de la superfície de la 2a fase i part de les fases primera i tercera. I si se segueix limitant aquesta distància respecte a masies i construccions rurals, no es podrà iniciar l'activitat. Ací, en aquest punt, el tècnic que firma l'estudi d'impacte ambiental fa referència a l'apartat segon de l'article 45 de la Constitució espanyola: «... Els poders públics vetlaran per la utilització racional de tots els recursos naturals, a fi de protegir i millorar la qualitat de la vida i defensar i restaurar el medi ambient, basant-se en la indispensable solidaritat col·lectiva.»
  
- Quart, seguint amb el tema de les masies, si es confirma que en l'entorn de la masia de Quatre Vents no hi ha cap resta arqueològica d'interés, molt probablement, després de la seua adquisició i aprofitament, atés que no hi ha cap interés cultural, ni arquitectònic, després de l'explotació del seu entorn, durant el qual podria ser utilitzada per a serveis higienicosanitaris i oficines, però abans d'acabar l'explotació i com a fase prèvia a la restauració, es demoliria. Respecte a les altres construccions, sembla el més prudent, esperar a pactar amb tots i cadascun dels propietaris afectats, i després actuar, respectant drets i propietats.
  
- Cinqué, no es pensa afectar cap camí ramader dels indicats en l'informe, entre altres coses perquè pràcticament estan fora de l'àrea d'afecció i, si d'alguna forma hagueren d'afectar-se, se sol·licitarien les autoritzacions oportunes.
  
Repassant la resta de mesures de prevenció proposades, es comenta el següent:
  
Que es respectaran les restes de vegetació forestal, com es fa en l'explotació veïna.
  
Que per raons apuntades, no es té la intenció interferir en la zona saturada, existint una limitació expressa respecte de les aigües subterrànies, estudiada i degudament argumentada per l'IGME, i d'obligat compliment per a l'empresa.
  
Que els estèrils tindran poca recolliga, perquè s'usaran immediatament, tan prompte hi haja buit disponible en la fase en explotació o, per a completar l'anterior si aquesta no ho està.
  
Que en relació als abocaments d'olis, greixos, draps, etc. la societat haurà de disposar d'un gestor i s'inscriurà en el Registre de Petits Productors de Residus Perillosos, d'acord amb el que disposa l'Ordre 12/03/98 de la Comunitat Valenciana, i haurà de portar tots els registres necessaris.
  
Pel que fa a la creació de talussos verticals, no sembla ser camp de la competència d'aquest Servei Territorial, però caldrà dir que és el normal en els fronts actius, la verticalitat i no una altra geometria. Per a completar, un xicotet apunt pel que fa al camp de competències. Quant a les instruccions tècniques complementàries del capítol VII del Reglament general de normes bàsiques de seguretat minera, ?En els treballs a cel obert, queda prohibida l'entrada i permanència de tota persona aliena a aquests que no dispose d'autorització expressa del director facultatiu...-, ja que per les fotografies aportades, està clara l'entrada i permanència del seu autor en el recinte de l'explotació, a pesar de la senyalització existent en tots els accessos, convindria assenyalar amb més prudència les visites que quan no estan guiades o previstes, puguen comportar algun tipus d'accident o incident.
  
Finalment es presenta un annex amb l'estudi ceràmic d'unes mostres d'argila corresponents a l'altra explotació que porta a terme el promotor. Sense cap interpretació d'aquests, localització de les mostres preses, detalls del mostratge, etc. D'altra banda s'aporten dades de diferents mostres, l'anàlisi químic correspon a una mostra denominada argila Sant Pau, el contingut en carboni orgànic correspon a una mostra denominada Albocàsser (zones 1 i 2), però és una mostra única, i finalment, l'anàlisi ceràmica correspon a una altra mostra denominada Albocàsser 2, sobre la qual es conclou que s'impossibilita l'ús en productes de cicles de cocció ràpids. El baix contingut en carbonats permet el seu ús en productes gresificats, i el color roig fosc fa que el seu mercat s'aproxime més al paviment extrudit.
  
Afeccions legals
  
A priori, no hi ha impediments legals a l'execució del projecte per temes urbanístics o espais naturals protegits, akxò no obstant, com es recull en l'informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient, es produeix una afecció als camins ramaders, per la qual cosa hauria d'haver sol·licitat la modificació d'aquests, o de l'explotació proposada.
  
Consideracions ambientals
  
Des del punt de vista ambiental cal destacar diferents aspectes referents a l'expedient de l'extracció d'arenes i argiles denominat mas vell de Boix.
  
Aquesta ubicació ja va ser desestimada pels tècnics de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient quan es va sol·licitar l'explotació de la pedrera Sant Pau, que actualment posseeix el promotor en explotació, pel seu valor paisatgístic com a zona rural, segons ha comunicat el tècnic de l'esmentat servei.
  
Ambientalment aquesta zona presenta un valor paisatgístic rural que no ha sigut considerat en cap moment en l'estudi d'impacte presentat pel promotor, ja que ni tan sols s'ha realitzat una descripció paisatgística.
  
D'altra banda l'explotació plantejada pel tècnic en sis buits sense la posterior restitució topogràfica, suposa un fort impacte visual, geomorfològic i edafològic considerable, amb alteració hidrològica i afecció als diferents habitatges rurals existents en l'entorn.
  
L'esmentada afecció ha sigut posada de manifest també per l'informe territorial, com ja s'ha dit, a més de les diferents afeccions als camins rurals i als camins ramaders, la qual cosa es va intentar minimitzar considerant una distància de les diferents explotacions respecte als habitatges i a la carretera.
  
Per tal d'estudiar la viabilitat d'una possible explotació per mitjà d'un altre tipus de projecte i sobretot de restauració, es va sol·licitar l'ampliació corresponent al promotor.
  
En vistes a l'annex, com a resposta a les esmentades consideracions, és convenient deixar constància de diferents aspectes en els quals s'ha basat la present declaració d'impacte ambiental.
  
En primer lloc, la paralització de l'activitat extractiva per suposada agressió a restes arqueològiques, correspon a una paralització cautelar acordada en data de 10 de setembre de 1998, rebut informe de l'inspector de la Direcció Territorial de Cultura i Educació de Castelló.
  
En data de 2 d'octubre de 1998 la directora general de Patrimoni Artístic va resoldre l'alçament parcial de la paralització cautelar acordada el 10 de setembre de 1998, de manera que les obres poden continuar al llarg de l'explotació a excepció de la zona denominada àrea de seguretat nord on es troba el jaciment arqueològic de Mas de Bracet.
  
D'altra banda, és convenient recordar que la realització d'una prospecció arqueològica no eximeix el promotor de possibles afeccions, ja que aquesta es realitza per tenir coneixement de possibles indicis d'afeccions als possible béns que puguen existir, a més, una prospecció arqueològica només valora part dels béns culturals i patrimonials que han de considerar-se en una avaluació d'impacte ambiental.
  
Per consegüent, els motius pels quals no s'ha portat a complir la declaració d'impacte ambiental de l'esmentada activitat extractiva pel que fa a la restauració no poden atribuir-se a la paralització de la Conselleria de Cultura, com també ha posat de manifest el tècnic responsable de l'explotació.
  
Pel que fa a la impossibilitat de treballar durant el període de pluges i la inundació del buit hauria d'haver tingut en compte en l'estudi hidrogeològic i no haver explotat per damunt d'aquest, com es refereix en la declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa, si hagueren realitzat un correcte disseny de l'explotació, no es trobarien amb els esmentats problemes, atés que les pluges a què fa referència entren dins de la normalitat en el nostre clima, per la qual cosa l'afecció a la hidrogeologia és un paràmetre d'importància ambiental perquè pot comportar la contaminació accidental de les aigües subterrànies o superficials derivades d'un mal disseny de l'explotació, en el qual l'errònia ubicació d'escombreres, maquinària, combustibles, olis i altres productes contaminants poden acabar en un risc per al medi ambient, sense entrar a valorar els possibles danys materials i perjudicis econòmics que hauria d'haver evitat el tècnic corresponent, com també el risc derivat de la inestabilitat dels talussos verticals en la zona saturada, els quals no són competència d'aquesta administració.
  
Quant a la documentació de què disposaven els serveis territorials de medi ambient, i els dubtes del tècnic redactor sobre si ja disposen de documentació ?concreta i detallada?, atés que no s'ha sol·licitat documentació específica, se li informa que els serveis territorials disposaven la mateixa documentació que va presentar el promotor i, d'altra banda, la Direcció General és la que realitza l'esmentada petició, per mitjà d'escrit de data de 5 de desembre de 2002, en el qual s'especifica clarament una sèrie d'aspectes sobretot en la dificultat per a definir la topografia de les zones d'explotació, l'explotació dels mateixos i la integració de la restauració en el seu entorn, i se sol·licita un nou pla d'explotació i de restauració, per la qual cosa vam pensar que es va definir clarament la documentació requerida a la qual el promotor ha fet cas omís per part del promotor, el qual ha presentat l'esmentat annex on simplement es comenten una sèrie d'aspectes, que com es posa de manifest manquen de fonament, en la majoria de casos, i des d'aquest servei es considera que no compleix per a res l'ampliació sol·licitada, tal com s'exposa a continuació:
  
- La falta de concreció a què es fa referència i per la qual sol·licita ampliació ve motivada entre altres aspectes perquè en cap moment es diu quin és el recurs que s'ha d'explotar, no es comenta en cap part del text l'existència de sis buits independents, no s'ha especificat la superfície de l'explotació, ni dels buits ni de les escombreres o escombrera d'estèrils. No es coneix la ratio d'estèrils i material explotable, per la qual cosa no se sap el volum de material que es té en compte per a la restauració.
  
- Es parla de màxima profunditat de 14 metres, mentre que en cap moment s'han aportat dades hidrogeològiques locals, per la qual cosa és fàcil que es repetisquen els problemes derivats de l'afecció al nivell piezomètric presentats en l'altra explotació, molt menys tenint en compte la importància de l'aigua per a la comercialització d'aquests materials.
  
- En el disseny de l'explotació s'han dissenyat drenatges de les plataformes de treball, els quals són impossibles en tractar-se d'una superfície deprimida respecte al seu entorn, i no s'hi preveu cap tipus de drenatge subterrani cap a llits pròxims, la qual cosa a més no ve reflectida en la cartografia aportada.
  
- Es basa l'aprofundiment de l'esmentada cota en base a l'estudi hidrogeològic presentat per a l'explotació de Sant Pau, per la qual cosa és presumible entendre que els nivells piezomètrics als quals fa referència l'esmentat estudi siguen els proporcionats per a aquella ubicació i en cap cas es poden interpretar aquests valors amb la profunditat respecte a la cota del terreny natural atés que la topografia del nivell piezomètric és variable i independent de la topografia.
  
- En la descripció del clima es fa una descripció bibliogràfica de l'àrea de l'estudi amb una sèrie d'índexs i paràmetres aportats de menor importància per al tipus d'activitat presentat i ometent dades de molta major importància com la precipitació màxima en una hora o la precipitació màxima diària, o dies de precipitació seguits i màxima precipitació acumulada, de molta més importància com s'ha posat de manifest en l'annex, encara que s'ha considerat com un fet anormal.
  
- D'altra banda la descripció del paisatge s'ha realitzat de forma numèrica sense cap tipus de descripció ni de la valoració dels resultats quantitatius.
  
- L'estudi manca d'anàlisi d'alternatives i justificació del projecte presentat, a més que l'estudi d'impacte ambiental manca del contingut exigit pel Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
- Quant als camins ramaders, cal dir que l'informe elaborat pel tècnic del Servei Territorial de Medi Ambient, referent als camins ramaders és qui millor coneix la possible afecció a aquests, per la qual cosa és presumible que quan es diu en l'informe que se'ls realitza una afecció és perquè l'esmentada afecció es produeix.
  
- Quant a la limitació respecte a la distància de l'explotació dels habitatges i a la carretera, és a causa dels impactes produïts per l'afecció visual, l'emissió de partícules atmosfèriques, soroll, etc. pel que suposen aspectes ambientals i la seua repercussió a la població, per la qual cosa les mesures correctores i la valoració d'aquests, efectivament no correspon a aquest servei, sinó que açò hauria d'haver-se realitzat per part de l'equip redactor de l'estudi d'impacte ambiental, i la valoració de la viabilitat econòmica o no de l'activitat proposada, considerant a més l'apartat segon de l'article 45 de la Constitució espanyola, correspon a l'estudi d'impacte ambiental que és l'eina per a decidir la viabilitat o no de l'activitat proposada, mentre que la Direcció General serà qui emeta la corresponent declaració en base a l'esmentat estudi d'impacte ambiental i del projecte presentat.
  
Per consegüent, des del punt de vista ambiental, l'explotació proposada presenta una sèrie d'impactes ambientals i una falta de contingut que provoca que el projecte presentat siga no acceptable, i així es va posar de manifest en sol·licitar al promotor un nou projecte d'explotació i de la restauració proposada, que no ha sigut aportat, resultant la documentació aportada un argument més per a no considerar acceptable aquesta proposta.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordant amb el seu Reglament. L'activitat extractiva de minerals no metàl·lics es troba inclosa en l'annex I apartat 3 C1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració
  
Primer
  
Estimar no acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte d'explotació de la pedrera Mas Vell de Boix núm. 2735, ubicada als termes municipals de Sierra Engarcerán i Albocàsser (Castelló) promogut per Arcillas y Arenas Refractarias Pandols SA, corresponent a l'expedient 474/01, atés que l'explotació i la restauració proposades no són acceptables des del punt de vista ambiental i no s'ha aportat la documentació sol·licitada per a millorar l'esmentada restauració ni per a minimitzar els impactes per mitjà de mesures correctores adequades.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.