Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6478, del 11-03-2011 (2011/2811)

RESOLUCIÓ de 9 de febrer de 2010, de la directora general de Comercialització, per la qual es reconeix Los Balagueses com a vi de finca.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6478

Data del DOGV
:   11-03-2011

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2011/2811


Data del document
:   09-02-2011

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * empresa privada

RESOLUCIÓ de 9 de febrer de 2010, de la directora general de Comercialització, per la qual es reconeix Los Balagueses com a vi de finca. [2011/2811]  
En l'article 24 de la Llei 24/2003, de 10 de juliol, de la Vinya i del Vi, es regula la figura dels vins de finca com una categoria reconeguda en l'àmbit estatal i s'establix una sèrie d'elements que necessiten determinació reglamentària per l'administració competent sobre la base de les característiques pròpies de cada comunitat autònoma.  
En la Llei 2/2005, de 27 de maig, d'Ordenació del Sector Vitivinícola de la Comunitat Valenciana, també s'esmenta expressament els vins de finca en l'àmbit autonòmic, i és en el Decret 8/2007, de 19 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/2005, de 27 de maig, de la Generalitat, d'Ordenació del Sector Vitivinícola de la Comunitat Valenciana on es determinen reglamentàriament els aspectes que cal limitar a què es fa referència en l'esmentada Llei 24/2003, a més de fer referència expressa al fet que per mitjà d'una orde posterior de la conselleria competent en matèria d'agricultura i alimentació es desplegarà la regulació dels vins de finca. Esta orde és l'Orde de 14 de juliol de 2009, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aproven les normes dels vins de finca a la Comunitat Valenciana.  
Los Balagueses va presentar la sol·licitud corresponent de reconeixement com a vi de finca d'acord amb el que s'establix en l'article 12 de l'esmentada Orde de 14 de juliol de 2009, el 25 d'agost de 2005.  
Una vegada revisat i tramitat l'expedient administratiu corresponent, a la vista de la sol·licitud formulada per Los Balagueses i de l'informe proposta de caràcter tècnic favorable al reconeixement, resolc:  
Primer   
Una vegada tramitat l'expedient administratiu complet, amb la sol·licitud corresponent de reconeixement presentada amb registre d'entrada a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de 25 d'agost de 2009, es reconeixen com a vi de finca els vins Los Balagueses, d'acord amb les característiques tècniques que per a este vi es recullen en l'annex d'esta resolució.   
Segon  
Contra este acte, que posa fi a la via administrativa, es pot interposar potestativament un recurs de reposició davant de la consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació en el termini d'un mes comptador des de l'endemà de la notificació, o impugnar-se directament davant de l'orde jurisdiccional per mitjà de la interposició d'un recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos des de l'endemà de la notificació, de conformitat amb les disposicions dels articles 116 i 117 de la Llei 30/92, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
València, 9 de febrer de 2011.- La directora general de Comercialització: Marta Valsangiacomo Gil.  
ANNEX  
1. Nom de la finca i delimitació de l'àrea vitícola  
Nom de la finca: Los Balagueses  
La superfície de vinya actualment establida segons registre és de 18,187 ha al terme municipal de Requena (València), distribuïdes de la manera següent:  
Polígon 127: parcel·la 57 r, s, t  
Parcel·la 372  
2. Òrgan de certificació:  
La certificació del vi de finca Los Balagueses serà assumida pel Consell Regulador de la DOP Utiel-Requena, segons la norma UNE-EN 45454. Les oficines centrals del Consell Regulador es troben ubicades al carrer de Sevilla, número 12, 46782 Utiel (València).  
3. Varietats de vinya aptes:  
Negres: merlot, sirà, garnatxa tintorer i ull de llebre o tempranillo.  
Blanques: chardonnay, sauvignon blanc.  
4. Pràctiques culturals:  
a) Marc de plantació  
El marc de plantació per a totes les varietats és d'1,1 x 2,60 m  
b) Sistemes de conducció  
El sistema de conducció per a totes les varietats és espatlera amb conducció en sistema de cordó doble.  
c) Conjunt de pràctiques culturals  
S'apliquen les tècniques culturals de la viticultura tradicional, és a dir, podes molt severes d'hivern i, a l'estiu, despuntaments, esporgada, escavallament i aclarida de xanglots.  
El sistema de regatge localitzat amb sensors d'humitat per a mesurar la temperatura del sòl és determinant per a aplicar una viticultura de precisió. Es tenen en compte les condicions ecològiques a l'hora d'aplicar els regs i sempre s'utilitza per a millorar la qualitat final del raïm que, juntament amb els aparells de mesuratge i el coneixement del sòl i la varietat, permet conéixer les necessitats hídriques en un moment puntual.  
d) Condicions ecològiques   
La producció vitivinícola complix els requisits establits en la normativa de producció ecològica del Comité d'Agricultura Ecològica de la Comunitat Valenciana (CAECV), i amb el que s'establix en el Reglament (CE) 834/2007, del Consell, de 28 de juny de 2007, sobre producció i etiquetatge de productes ecològics, i les seues disposicions i modificacions.  
5. Zona de transformació  
La transformació del raïm collit a les vinyes delimitades es realitzarà al celler ubicat a la parcel·la amb referència cadastral 385924010DV06I736IY del polígon 48 del municipi de Requena (València).  
6. Grau alcohòlic volumètric natural mínim  
El grau alcohòlic natural mínim que tindran els vins de qualitat produïts a la finca Los Balagueses serà de 13% vol.  
7. Mètode de vinificació i elaboració  
Els sistemes de recol·lecció són a mà, llevat que per circumstàncies de manca de prou personal o rapidesa en la collita, calga veremar mecànicament. El temps transcorregut entre la verema i l'entrada en celler serà el menor possible, i s'utilitzarà si cal l'aplicació de gasos inerts per a evitar oxidacions dels mostos.  
L'elaboració es realitza combinant la tradicional amb la més tecnològica i avançada orientada sempre a millorar i conservar totes les característiques pròpies de cada varietat de raïm dins de les parcel·les delimitades a fi de garantir la tipicitat dels vins. Els depòsits són d'acer inoxidable de qualitat AISI 316, amb temperatura controlada de fermentació. Totes les instal·lacions disposen de dispositius de seguretat. S'empra la màxima neteja en tot el celler, en els recipients d'acer inoxidable i el paviment epoxi alimentari, que configura una asèpsia i higiene total d'acord amb l'elaboració d'un producte alimentari com és el vi.   
La criança es realitza en bótes de roure francés i de l'est, majoritàriament amb una capacitat de 225 litres.  
Especificacions tècniques als processos d'elaboració:  
a) Vins negres:  
Per als vins negres que es consideren: el sirà i el merlot amb percentatges d'ull de llebre i garnatxa i el garnatxa amb percentatges d'ull de llebre i merlot estaran entre 10 - 14 dies de fermentació alcohòlica a temperatura compresa entre 25º i 28º, induïda, en condicions normals, pels llevats naturals propis del raïm. Maceració amb les pastes. Fermentació malolàctica parcial en bóta. Trafegament i premsatge, aplicant pressions inferiors a 1,9 kg/cm² de les quals s'obté un rendiment màxim de 68 litres per cada 100 quilograms de verema. Envelliment entre 6 mesos i 16 mesos en bótes de roure d'origen europeu, principalment, i americà de 225 litres amb temps d'ús inferior a 4 anys. Filtració prèvia a l'embotellat mínima o nul·la.  
b) Vins blancs:  
Els vins blancs elaborats a partir de chardonnay i sauvignon blanc estaran macerant entre 6-12 hores amb una temperatura de 8-15º, o premsatge, desfangament estàtic durant 18-24 hores aproximadament entre 10º i 16º i fermentació alcohòlica entre 14-21º amb llevats naturals en condicions normals. Aclariment amb bentonita i filtratge abrillantador i acoblament dels vins segons la campanya.  
8. Pràctiques enològiques especials  
Segons el marc legal establit per la legislació de l'OIV, UE i Espanya EM.  
9. Vincle amb la zona geogràfica  
La finca Los Balagueses està situada al sud-oest de la comarca Utiel-Requena, a 20 quilòmetres de Requena. Es troba aproximadament a 700 m sobre el nivell del mar i presenta un clima de tipus continental i influència mediterrània amb precipitacions anuals de 450 mm.  
La finca es caracteritza pel seu sòl i subsòl, per la seua geografia en pendents suaus i pel seu entorn natural favorable a una producció ecològica i de qualitat.   
La vinya de la finca Los Balagueses està implantada en un substrat geològic del cenozoic, conformat per depòsits calcaris i margues. La presència de roca calcària al subsòl es traduïx en les anàlisis de terra per un percentatge elevat de calcària activa en el sòl.   
La roca calcària constituïx un substrat ideal que facilita la implantació de les arrels de la planta en profunditat. D'esta manera, la planta té una alimentació hídrica contínua, fins i tot en temporada de sequera. No s'observa parada en el procés de maduració, com pot passar, per exemple, en parcel·les cultivades en terrasses formades per al·luvions, a la zona del riu Cabriol, al sud de la comarca.   
Les anàlisis de terra realitzades en diferents punts de la vinya han mostrat que la textura del sòl és homogènia a la zona, de tipus francoargil·loarenós. Se'n poden destacar altres semblances, com un pH bàsic, un nivell baix de matèria orgànica i concentracions en elements nutritius normals, que asseguren el bon funcionament de la planta.   
La vinya presenta una geografia particular amb pendents suaus del 7%. A més d'afavorir el drenatge de l'aigua i participar en el desenvolupament de les arrels en profunditat, el pendent optimitza l'exposició de la planta al sol, cosa favorable a la maduració del raïm i a una producció elevada de polifenols que participen després en el color i el cos dels vins.   
L'entorn natural de la vinya contribuïx, per la seua part, a la qualitat dels vins. La contornada de la finca compta amb boscos de pins, cultius d'ametlers, oliveres i vegetació de tipus timó, romer, carrasca, espart i espígol. Este entorn particular ajuda al cultiu ecològic de la vinya.  
Els boscos, arbres fruiters i la resta de vegetació constituïxen zones acollidores per a una microfauna variada. Esta microfauna facilita la pol·linització, afavorix l'aeració del sòl i participa en la regulació dels depredadors de la vinya i del raïm sense necessitat d'utilitzar pesticides.   
A més, la vegetació que envolta les parcel·les constituïx una barrera física natural contra la propagació de malalties criptogàmiques que actuen en la vinya.   
La vegetació molt present protegix també la vinya de les gelades de primavera i dels vents forts presents a la zona, i això ajuda a mantindre la regularitat en la qualitat de la producció després dels anys.  
10. Coeficient de transformació de raïm/vi  
El coeficient de transformació de raïm en vi està comprés entre un 55 i un 70%.  
11. Rendiments màxims per hectàrea  
  
Analítica vins negres  
  
Analítica vins blancs  
  
\* \* \* \* \*  
Analítica vinos tintos  
  
Analítica vinos blancos  
  
12. Elements característics dels vins Los Balagueses  
a) Característiques analítiques  
b) Característiques organolèptiques  
Vi negre criança (sirà, garnatxa tintorer i ull de llebre):  
Fase visual: capa alta, color cirera picota molt profund.  
Fase olfactiva: notes molt persistents, intenses de raïm madura, mora, gerd i pruna en harmonia amb sotabosc i qualitat de roure.  
Fase gustativa: vins amb molt de cos i estructura però vellutat i tanins madurs. El final de boca és llarg i fresc.  
Vi negre criança (merlot, garnatxa tintorer i ull de llebre):  
Fase visual: capa alta, color cirera i menisc granat.  
Fase olfactiva: aroma potent, fruita madura, balsàmic i prunes seques, notes torrades.  
Fase gustativa: vi amb cos, llépol i una certa potència, amb tanins dolços ben equilibrat amb una correcta acidesa.  
Vi negre criança (garnatxa tintorer, ull de llebre i merlot)  
Fase visual: capa alta, color roig intens amb llampades violàcies.  
Fase olfactiva: molta fruita roja, gerds i prunes, especiat pebre negre, suaus torrats caramel·litzats.  
Fase gustativa: potent, sedós, complex i particular amb la fusta molt ben integrada.  
L'examen organolèptic d'estes varietats vinificades per separat:  
Merlot: granat de bona capa. Al nas resulta intens i expressiu, presenta un cert caràcter balsàmic, també hi ha un poc de flor morada, fruita negra al punt, tocs de pebre negre. En boca té bon atac, amb cos mitjà, està bé d'acidesa, els tanins són suaus i resulta llarg i equilibrat.  
Sirà: picota granat cobert amb llampades violàcies. Al nas és intens, madur, ben definit. Té una fruita negra ben definida i també notes florals (violetes), notes especiades i un cert caràcter llépol. En boca té bon atac, cos mitjà, tanins dolços i carnosos, bona estructura, bé d'acidesa i prou llarg.  
Garnatxa: picota violaci fosc i molt cobert. Té un nas intens, expressiu, llépol i amb una certa mineralitat. Té una notable expressió fruitera, amb fruita roja madura, etc. En boca té bon atac, de nou la sensació és llépola, amb concentració, prou bona acidesa i recorregut mitjà. Molta fruita, notable extracció però molt equilibrat.  
Ull de llebre o tempranillo: picota granat. Al nas és prou intens, llépol, ben definit, un poc de pruna negra, lleugers tocs de violetes, un poc de regaléssia negra. En boca té bon atac, amb cos mitjà, una certa untuositat, prou bona acidesa, taní dolç, llépol, lleument assecant, certs records lactis i bon recorregut.  
Vi blanc (sauvignon blanc i chardonnay)  
Fase visual: límpid, brillant, groc pallós.  
Fase olfactiva: fresc, fruita blanca i exòtica, pinya, mango.  
Fase gustativa: bona estructura, greix en boca, final llarg i fresc.  
L'examen organolèptic d'estes varietats vinificades per separat:  
Chardonnay: daurat pàl·lid i brillant. Té un nas prou intens, madura sense resultar pesat en què dominen les notes de fruita tropical, acompanyades de flors blanques. En boca té bon atac, amb un pas agradable, una certa cremositat, prou pes de fruita i bon recorregut.  
Sauvignon blanc: de color groc pallós, presenta un nas elegant, amb notes de fruites tropicals (mango), flors blanques (gesmil) i bresquilla. En boca té una entrada suau, de pas ràpid i bona acidesa, de postgust accentuat, resulta molt refrescant.