Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8565, del 07-06-2019 (2019/5157)

RESOLUCIÓ de 14 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 29/13-AIA Almoradí, Los Montesinos, Orihuela i San Miguel de Salinas.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8565

Data del DOGV
:   07-06-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/5157


Data del document
:   14-05-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * San Miguel de Salinas
    * Montesinos, los
    * Orihuela
    * Almoradí
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 14 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 29/13-AIA Almoradí, Los Montesinos, Orihuela i San Miguel de Salinas. [2019/5157]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 29/13-AIA Almoradí, Los Montesinos, Orihuela i San Miguel de Salinas.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 29/3309-FAQ.  
Promotor: Red Eléctrica de España, SAU. (ATLINE/2012/65/03).  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació.  
Objecte projecte: Línia elèctrica 220 Kv A/S ST Torremendo-ST San Miguel de Salinas.  
Localització: en els termes municipals d'Almoradí, Los Montesinos, Orihuela i San Miguel de Salinas (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
El projecte consisteix en la construcció d'una línia elèctrica aèria/subterrània a 220 Kv, a doble circuit, des de la futura subestació de Torremendo en el municipi d'Orihuela fins a la subestació existent a San Miguel de Salinas, amb la finalitat d'injectar potencial en la zona central de l'eix costaner de llevant de transport de 220 Kv, des de la línia 400 Kv Rocamora-Escombreras.  
Característiques tècniques principals tram aeri:  
- Sistema: corrent alterna trifàsic.  
- Freqüència: 50 Hz.  
- Tensió nominal: 220 kV.  
- Nre. de circuits: 2.  
- Suports: metàl·lics de gelosia (43S3).  
- Altura suports: entre 30 i 50 m.  
- Amplària creueres-suports entre 15,20 i 16 m.  
- Obertura mitjana: 350 m. (130,46 m mínim, i màxim 622,39 m.).  
- Base de torre composta per quatre peus separats entre 5,9 i 10,149 m. Suports adaptats a topografia amb peus desiguals per a reduir desmunts.  
- Fonamentacions: sabates aïllades de formigó armat. Quatre sabates troncocòniques que formen un rectangle aproximadament de 10 x 10 m.  
- Cables de terra (2 cables): un cable OPGW de 24 fibres tipus II (25 ca) i un altre convencional 7N7AWG. Se situen en la part superior de la instal·lació i actuen de prolongació elèctrica de la posada en terra, com un parallamps.  
- Tipus d'aïllament: bastons de goma de silicona tipus 12. La distància mínima entre els conductors i els seus accessoris en tensió no serà inferior a 2,63 m.  
- Longitud aproximada 13,5 km.  
El tram subterrani serà de 115 i 123 m de longitud per a cada circuit. La rasa-tipus serà d'1 m d'ample i 1,6 m de profunditat. Serà una rasa entubada formigonada de simple circuit. Hi haurà 249,6 m³ d'excavació en una rasa simple circuit.  
Per a la construcció dels suports s'accedirà per camins existents sense necessitat de condicionar (4.136 m), camins existents que necessiten ser condicionats (2.276 m), camp a través (1.858 m) i creant camins nous (721 m). S'ha intentat situar els suports prop de camins existents. No s'utilitzaran en general tractors d'erugues sinó màquines amb rodes.  
Hi haurà aproximadament 41 suports. No serà necessària la tala de cap arbratge pel tipus de vegetació existent.  
L'obertura de fonamentacions es realitzarà per mitjans mecànics o manuals sense utilitzar explosius. Seran 1.491 m³ d'excavació per als suports en total. Posteriorment es col·locarà l'ancoratge del suport i s'abocarà formigó subministrat per camions formigoneres.  
El muntatge més corrent dels suports és fer-lo prèviament en el sòl i després hissar-lo mitjançant grua. Per a la maniobra de la grua, camions i formigoneres es necessita una esplanada neta d'arbratge i matoll al voltant. La segona forma de muntatge és manual per a aquells llocs on es desaconsella (vegetació protegida) o impedeixen l'accés de maquinària.  
Una vegada hissats els suports es tendeixen els cables utilitzant una màquina de fre que va desenrotllant els cables de la bobina, i a través d'un cable guia es va d'un suport a un altre amb un tot terreny o tirat per un equip de persones.  
Acabades les obres es deixa la zona en condicions adequades de neteja i es retiren els materials sobrants de l'obra. Les terres procedents de l'excavació de fonamentació suposen un volum xicotet i se solen estendre en la proximitat del suport adaptant-les el més possible al terreny.  
El manteniment implica revisions periòdiques i accidentals i control de l'arbratge. Per a aquest s'utilitzen els accessos oberts en la construcció i l'equip utilitzat normalment és un vehicle tot terreny, i excepcionalment maquinària pesant.  
L'obra tindrà una duració aproximada de 77 setmanes (aproximadament 20 mesos): obra civil canalització, muntatge cable subterrani i accessoris, obra civil, armar i hissar suports i estesa i muntatge de cables.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 15 de març de 2013, va tindre entrada un ofici del Servei Territorial d'Energia d'Alacant, pel qual es trasllada l'expedient relatiu al projecte d'execució de la línia elèctrica aèria/subterrània a 220 Kv des de la ST Torremendo a la ST San Miguel de Salinas (província d'Alacant), en què es comunica la finalització del tràmit d'informació pública (anuncis en el DOGV de 19 de novembre de 2012, en el BOP de 26 de novembre de 2012 i en el periòdic Las Provincias de 03.12.2012) i consultes (s'especifiquen els organismes consultats). La documentació rebuda inclou:  
- Estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant, EsIA) i document de síntesi.  
- Estudi d'integració paisatgística.  
- Projecte d'execució.  
- Còpia dels informes i al·legacions rebuts de caràcter ambiental, així com les contestacions del promotor a aquests.  
Entre els informes demanats, s'inclouen:  
- Informes de l'Ajuntament d'Almoradí de 23 de juliol de 2012, 8 de novembre de 2012 i Resolució de l'Alcaldia de 17 de desembre de 2012 en què emet al·legacions que reflecteixen anteriors informes. En aquests s'indica que d'acord amb la documentació de la versió preliminar del pla que s'està tramitant i sobre la qual s'ha realitzat ISA i estudi de paisatge, el traçat aeri de la línia elèctrica discorre per zones de sòl no urbanitzable integrades com a àrees de connexió en el sistema d'espais oberts i sobre zones la classificació proposada de les quals és sòl no urbanitzable comú - 4, així com la de sòl no urbanitzable protegit, llits, superiorment fa intersecció la via pecuària Vereda de Dolores (Via Augusta). Indiquen que les mesures correctores per a minimitzar impactes que s'incorporen al projecte siguen coherents amb la valoració ambiental realitzada en l'informe de sostenibilitat ambiental i l'expedient de memòria ambiental de la versió preliminar del pla.  
- Informe de l'Ajuntament de San Miguel de Salinas, de 21 de juny de 2012, en el qual s'indica que el traçat proposat no planteja cap problema des del punt de vista urbanístic, sempre que s'ajusten les obres als condicionants de la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
  
- Informe de l'Ajuntament d'Orihuela de 13 de juny de 2012, que indica que no hi ha incompatibilitat urbanística.  
- Informe de l'Ajuntament de Los Montesinos de 18 de juny de 2012: informa desfavorablement per no adaptar-se la línia al planejament urbanístic aplicable, en transcórrer per parcel·la on s'està tramitant DIC per a escola d'hostaleria saló de celebracions i pròxima a l'ermita de la Marquesa que pot causar un impacte visual gran.  
  
- Informe remés pel Servei Territorial de Medi Ambient de data 28 d'agost de 2012, de l'enginyer de la demarcació sud i del tècnic de protecció d'espècies, que reiteren els seus informes desfavorables anteriors per a l'expedient en què es va emetre la declaració d'impacte ambiental favorable al corredor C amb una sèrie de condicions.  
- Informe del Servei de Patrimoni Cultural de 19 de juny de 2009 que aclareix el procediment que cal dur a terme.  
Les al·legacions remeses, en síntesis indiquen el següent:  
S'al·lega vulneració de la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA). Les torres crearan una muralla obstacle per a les aus que acudeixen a beure a l'embassament de la Pedrera, paisatgísticament provocarà una deterioració absoluta i els suports elèctrics són una causa important de mortalitat de les aus.  
Diferents propietaris al·leguen afecció a les seues finques, sol·liciten desplaçament de suports per a evitar ser perjudicats. Algun al·lega afecció a hivernacle amb perill d'afectar hivernacle i persones per electrificació, en disposar aquest de parts metàl·liques.  
La resposta del promotor a les al·legacions i informes:  
En relació amb les al·legacions de vulneració de la ZEPA s'indica que el traçat és el de menor afecció ambiental d'acord amb la declaració d'impacte ambiental de 27 de desembre de 2010, que es compleix la normativa, Real decret 1432/2008, de 29 d'agost, que estableix mesures per a la protecció d'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió, en preveure's la instal·lació de salvaocells. En tractar-se d'una instal·lació de categoria especial no necessita mesures de prevenció de l'electrocució.  
Per les característiques de la instal·lació, l'electrocució és impossible, les distàncies que separen els conductors de les diferents fases entre si, o de les parts metàl·liques dels suports, són massa grans perquè es puga donar un contacte simultani. Respecte a la col·lisió, la probabilitat del risc de col·lisió és inapreciable, no obstant això, s'ha previst la senyalització amb espirals salvaocells.  
Respecte a la Xarxa Natura 2000 el projecte no superarà la capacitat de càrrega del medi natural, no es detecten afeccions negatives significatives tenint en compte les característiques del projecte, en particular la seua grandària o la possible acumulació amb altres projectes. El traçat discorre íntegrament per terrenys agrícoles sense valors dignes de significació, no és elevada la utilització de recursos i la generació de residus és assumible. S'indica que no hi ha alternatives per fora dels límits del PORN en tramitació de la Serra Escalona i Devesa de Campoamor.  
  
En relació als possibles desplaçaments de suports s'al·leguen diverses raons per a no admetre'ls, condicionants tècnics, afecció a parcel·les de tercers, etc.  
Resposta del promotor als informes:  
El traçat és el que s'ha considerat com de menor afecció ambiental en la declaració d'impacte ambiental de 27 de desembre de 2010.  
  
Respecte a cultura s'accepten els condicionants tècnics i s'indica que la prospecció arqueològica ja va ser autoritzada, s'ha realitzat i incorporat a l'estudi d'impacte ambiental.  
S'indica que en relació amb l'escola d'hostaleria que la instal·lació elèctrica projectada és compatible amb el planejament urbanístic vigent i que el fet d'estar tramitant la DIC per a aquesta no implica que haja de resultar incompatible amb la instal·lació elèctrica, no obstant això es proposa una variació sense afectar tercers que ha de ser acceptada per l'ajuntament, respectant el que es preveu en l'article 161 del Reial decret 1955/2000 i la normativa de seguretat.  
Respecte a l'ermita de la Marquesa s'indica que l'informe de 29 de febrer de 2012, de la Direcció General de Patrimoni Cultural, és favorable i conclou que el projecte no representa afecció per al patrimoni cultural, arquitectònic o paleontològic.  
En tots dos casos s'argumenta que la declaració d'impacte ambiental de 27 de desembre de 2012 no imposa modificacions de traçat per aqueix terme municipal.  
En relació al que ha indicat l'Ajuntament d'Almoradí indica que el traçat proposat és el que la declaració d'impacte ambiental de 27 de desembre de 2012 preveu de menor impacte ambiental i les afeccions paisatgístiques, així com les mesures minimitzadores s'han incorporat a l'estudi d'impacte ambiental que acompanya al projecte d'execució.  
Altres informes rebuts i demanats:  
- Informe del Servei de Patrimoni Cultural de 29 de febrer de 2012, respecte al patrimoni de naturalesa arquitectònica no hi ha afecció, al de naturalesa arqueològica serà necessari el seguiment arqueològic dels moviments de terra que afecten el subsòl de la totalitat dels suports de la línia, al patrimoni etnològic es farà un seguiment i abalisament dels elements etnològics durant l'execució de la línia i respecte al paleontològic no hi ha cap afecció. L'informe realitza un recordatori d'una sèrie de punts relatius a la troballa de restes arqueològiques o paleontològiques, la remissió d'una còpia de la declaració d'impacte ambiental i la necessitat d'informar sobre les variacions de la proposta informada en cas de produir-se.  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 10 de setembre de 2013, que a pesar que en la documentació presentada no es valora l'afecció paisatgística i visual dels dos traçats alternatius com un dels condicionants per a l'elecció del traçat de menor impacte triat, tenint en compte la caracterització i valoració del paisatge, les dues alternatives tenen un impacte similar sobre aquest, si bé la triada sembla generar menor afecció sobre els recursos paisatgístics ambientals de la zona.  
L'estudi d'integració paisatgística es considera suficient d'acord amb la legislació de paisatge. Aquest conté mesures preventives i correctores en relació amb la ubicació dels suports, les seues característiques, els accessos i la restauració dels terrenys afectats per les obres.  
  
- Informe del Servei de Vida Silvestre de 31 de juliol de 2013: es fan les següents consideracions:  
«a) La totalitat de la línia i els seus suports de l'alternativa triada se situa fora del LIC «Serra d'Escalona i Devesa de Campoamor», per tant no s'afectarà cap hàbitat protegit per aquesta figura.  
b) Consultat el banc de biodiversitat s'ha detectat en l'àmbit d'aplicació del projecte la nidificació d'una espècie de fauna que pot estar afectada per aquesta activitat. Aquesta espècie és Bubo bubo.  
c) En referència a la parada biològica que s'ha d'establir per aquest servei per a la zona d'interés per als rapinyaires, en referència al que s'ha exposat en els punts 3 i 4 d'aquest informe, no es requerirà tal parada per no trobar-se els nius ni àrees de cria en les proximitats d'aquesta zona (T. 13 i T.17).  
d) No obstant això, per al total de la línia se seguirà amb el que s'estableix en la mesura de control d'afecció a la fauna establida en el pla de vigilància ambiental.  
e) En referència al condicionant 19, la metodologia es basarà en un reconeixement semestral al llarg dels cinc anys, en els quals es recolliran les dades obtingudes per part dels responsables del manteniment de la línia o altres fonts externes que compten amb dades de col·lisió d'aus.»  
- Valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 de 25 d'octubre de 2013, del Servei de Vida Silvestre que informa que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, considera que no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
- Resolució del director general del Medi Natural sobre valoració de repercussions de 25 d'octubre de 2013 en el mateix sentit que l'informe de valoració preliminar abans esmentat.  
Com a antecedent del present expedient està l'expedient 154/5998-IZZ: es va emetre una declaració d'impacte ambiental el 27 de desembre de 2010 que estimava acceptable el corredor C, per ser el de menor impacte ambiental, sempre que s'ajustara a la documentació presentada i a una sèrie de condicionants que es reflectien en el punt tercer de la resolució.  
La declaració d'impacte ambiental estimava no acceptable el projecte de la línia pel corredor A i el B.  
En l'expedient esmentat es van demanar informes de diferents organismes, entre altres destaca l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi d'aquesta conselleria, de 26 d'abril de 2010, que es pronunciava a favor de l'alternativa C en considerar aqueixa alternativa la més conseqüent amb els objectius de protecció i que no hi ha afeccions a la integritat de la ZEPA i LIC de la Serra d'Escalona i Devesa de Campoamor. Igualment el Servei de Paisatge informava que les tres alternatives tenien una afecció similar al paisatge i el Servei de Biodiversitat en el seu informe de 18 de juny de 2009 informava que no hi ha riscos directes d'importància sobre les poblacions d'aus rapaces per la construcció de línies de distribució i el 21 de maig de 2010 indicava que de les tres alternatives la de major afecció era el corredor A.  
  
En els condicionants de la declaració d'impacte ambiental esmentada s'establia la necessitat d'obtindre una resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental, havent complit els tràmits previstos en la legislació d'impacte ambiental.  
La present declaració d'impacte ambiental s'emet per a complir el condicionant núm. 1 de la referida declaració d'impacte ambiental.  
  
Amb data 6 de maig de 2011 es va remetre pel promotor informe ambiental sobre la incorporació dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental citada al projecte.  
El 15 de juny de 2011 es va emetre informe del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental que es va remetre al promotor en el qual s'indicava el procediment ambiental a seguir, així com s'analitzava la documentació presentada i el seu ajust als condicionants de la referida declaració d'impacte ambiental, i concloïa que el traçat presentat complia només en part els condicionants. Aquest es va remetre al promotor, i còpia d'aquest amb la documentació presentada pel promotor es va remetre al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
  
Afeccions legals  
- La línia haurà de complir les normes i distàncies de seguretat establides en la reglamentació tècnica respecte a les carreteres, a altres línies elèctriques i a habitatges, entre altres.  
- En els encreuaments amb llits, és aplicable el que s'estableix per a les zones de servitud i policia pel Reglament de domini públic hidràulic, aprovat pel Reial decret 849/1986, d'11 d'abril.  
  
- El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1).  
  
- La gestió dels residus generats haurà d'atendre el que s'estableix en la legislació estatal i autonòmica reguladora de la matèria. En particular, els residus de construcció es gestionaran d'acord amb el Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, i el Decret 200/2004, d'1 d'octubre.  
  
- En terreny forestal i el seu entorn, són aplicables les prescripcions de seguretat establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener. Respecte a la neteja de vegetació sota la línia, en terreny forestal, han de seguir-se els criteris del Decret 150/2010, de 24 de setembre.  
- El traçat de la línia afecta l'àmbit de la ZEPA (zona d'especial protecció per a les aus) Serra d'Escalona i Devesa de Campoamor, i està regulat per la legislació d'aquest tipus d'espais.  
- La línia afecta a terrenys considerats pel PATFOR com a forestals, i en una xicoteta part com a forestals estratègics. Decret 58/2013, de 3 de maig, del Consell pel qual s'aprova el PATFOR.  
- Matolls gipsícoles (Teucriu verticillati-Thymetum pallescentis), Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que pertoque obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que resulte aplicable.  
  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental planteja dues alternatives que es diferencien en el tram des del suport T-11 al T-26. Totes dues alternatives són similars respecte a l'impacte ambiental, però la triada s'allunya més de l'embassament de la Pedrera i de l'entorn de les tolles de Villaberta, per la qual cosa és ambientalment millor. Totes dues alternatives s'ajusten al corredor C amb les condicions establides en la declaració d'impacte ambiental de 27 de desembre de 2010.  
La referida declaració d'impacte ambiental establia una sèrie de condicionants per a l'execució del projecte de la línia, i efectua la següent anàlisi:  
El projecte ara presentat compleix els condicionants establits en la referida declaració d'impacte ambiental: núm. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 12, 15 i 17. Respecte a la resta de condicionants es realitzen les consideracions següents:  
1. Condicionant núm. 5: en relació amb l'afecció als matolls gipsícoles dels sòls SNUC-1 del pla general. En la declaració d'impacte ambiental del pla general de data 18 d'abril de 2008 s'establia que les clapes d'aquest tipus de vegetació havien de conservar-se i les actuacions que pogueren afectar-les les respectarien.  
En la declaració d'impacte ambiental de 27 de desembre de 2010 s'establia la necessitat de conservació d'aquests matolls, evitant la seua afecció pels suports i requerint l'abalisament previ en les tasques d'hissada, estesa de cables, etc. per a evitar la seua afecció.  
En la documentació presentada es realitza un estudi i avaluació molt detallat sobre aquest tema. Les afeccions permanents serien de 15 m² i les temporals de 609 m². De les quals els 15 m² i 496 m² ho serien en zones dominades per comunitats ruderals i amb tan sols un 5 % de matolls gipsícoles amb estat de conservació baix, per ser antigues zones de cultiu. Tan sols 113 m² serien afectats temporalment per l'accés camp a través en una zona amb un 20 % de matolls gipsícoles amb estat de conservació mitjà.  
Aquests matolls es veurien afectats en una superfície xicoteta en comparació amb l'existent en la zona d'estudi.  
El projecte ha adoptat mesures preventives per a evitar la seua afecció amb la ubicació de suports i traçat, així com mesures per a mantindre al màxim la capa herbàcia i arbustiva en les zones amb vegetació d'interés. L'estesa de cables es realitzarà a mà per a reduir els possibles danys als timonars sobre algeps i hàbitats prioritaris entre els suports T-21 i T-26.  
L'estudi qualifica l'afecció com a compatible després de l'aplicació de les mesures preventives i correctores, i tan sols serà permanent l'afecció que es puga produir per la construcció dels suports, la resta serà temporal i es podrà recuperar a curt-mitjà termini.  
Aquest tipus de matolls són considerats hàbitats prioritaris d'acord amb la directiva hàbitats, però se situen fora de LIC i llavors les mesures de preservació no són tan estrictes. En el catàleg valencià de flora amenaçada aquest tipus d'hàbitats es considera protegit, l'article 17.2 estableix que siguen objecte d'atenció i tutela, que la direcció general en matèria de biodiversitat ha d'emetre informe sobre el projecte, i es podran establir mesures correctores o compensatòries. En el procediment d'avaluació s'ha prestat especial atenció a aquest tipus d'hàbitats de manera que la seua afecció s'ha minimitzat, i s'estima compatible, i el Servei de Vida Silvestre ha informat sobre el projecte sense indicar la necessitat d'establir mesures addicionals.  
  
S'estima que el projecte compleix el condicionant núm. 5 de la declaració d'impacte ambiental, de 27 de desembre de 2010, en conservar aquest tipus de matolls i evitar la seua afecció, minimitzant-la; s'estima que en aquest sentit ha d'interpretar-se el condicionant referit. En tot cas, l'afecció es considera acceptable ambientalment i les mesures adoptades adequades.  
2. L'estudi d'impacte ambiental estableix una sèrie de mesures preventives i correctores que s'ajusten en gran manera a les establides en el condicionant núm. 8 de la declaració d'impacte ambiental mencionada.  
  
Tenint en compte que el present procediment d'avaluació d'impacte ambiental s'efectua a un projecte concret en el corredor C i que les mesures establides en la declaració d'impacte ambiental de 27 de desembre de 2010 proposades en l'estudi d'impacte ambiental es referien a un projecte per un corredor diferent i també a la línia de 400 Kv i a la subestació elèctrica, es considera convenient seguir les mesures del present estudi amb les correccions i modificacions necessàries.  
  
Sí que es proposa la instal·lació de salvaocells com es va establir en la declaració d'impacte ambiental esmentada.  
3. Les mesures proposades s'ajusten en gran manera a les establides en el condicionant núm. 9 de la declaració d'impacte ambiental referida, en l'apartat de consideracions ambientals s'estableixen les correccions que es consideren adequades, tal com s'ha argumentat en l'anterior punt.  
No obstant això, el condicionant núm. 9 en relació a les futures modificacions, alternatives i línies elèctriques ha de mantindre's.  
4. El condicionant núm. 10 i 11 estan relacionats. El primer permet eximir del tractament sobre la vegetació per a minimitzar els riscos per trencament o caiguda a terra dels conductors si l'estesa compleix determinades condicions, i el segon estableix condicions per a aquest tractament. Tenint en compte que la línia travessa terrenys forestals amb hàbitats prioritaris 6220 (llistonars de Teucriu pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi) i matolls gipsícoles (Teucriu verticillati-Thymetum pallescentis), es considera, especialment aquests últims, que la línia ha de complir amb els requisits especials a, b i d, relatives a la càrrega de trencament de conductors, suports, ferratges i aïlladors, recollides en el punt 5.3 de la ITC-LAT-07 per a poder ser eximida dels tractaments sobre la vegetació dirigits a minimitzar els efectes que puguen derivar-se del trencament o caiguda dels conductors a terra, i d'aquesta manera poder facilitar la conservació d'aquest tipus de formacions vegetals. En conseqüència, cal mantindre aquest condicionant, modificant-lo, per a exigir que la línia tinga característiques que permeten eximir d'aqueix tipus de tractament de vegetació i a més que el propietari d'aquesta sol·licite aqueixa exempció.  
Respecte al segon condicionant, s'ha de mantindre, ja que en cas que siga necessari algun tipus d'intervenció sobre la vegetació, aquesta haurà de permetre conservar aquest tipus d'hàbitats prioritaris, especialment, els matolls gipsícoles.  
5. Es compleix el condicionant núm. 13 en preveure's la restauració de les zones afectades, llevat que no s'ha considerat necessari la sembra d'herbàcies en les plataformes de treball. En aquest sentit, es considera que si es restitueix la capa de terra vegetal, pot no ser necessari realitzar una sembra o plantació. A més, en zones naturals, especialment matolls gipsícoles, cal valorar prèviament la conveniència i necessitat d'efectuar aquest tipus d'aportació i la realització de sembres o plantacions, ja que la recuperació natural pot ser ràpida, i l'aportació de terra vegetal pot introduir un altre tipus d'espècies, o les intervencions que es realitzen retardar la recuperació natural.  
6. Respecte al compliment del condicionant núm. 14, l'informe del Servei de Vida Silvestre i la valoració preliminar de repercussions sobre Xarxa Natura 2000 informa que en referència a la parada biològica que s'ha d'establir per part d'aquest servei per a la zona d'interés per als rapinyaires, no es requerirà tal parada per no trobar-se nius ni àrees de cria en les proximitats d'aquesta zona (tram T.13 i T.17). No obstant això, per al total de la línia se seguirà amb el que s'estableix en la mesura de control d'afecció de fauna establida en el pla de vigilància ambiental. En conseqüència s'ha complit el que s'estableix en el condicionant núm. 14.  
7. En relació amb el condicionant núm. 16 l'estudi planteja mesures contra incendis, no obstant això, haurà de complir-se el que s'estableix en el Decret 7/2004, de 23 de gener.  
8. Condicionant núm. 18: en l'estudi s'indica que la línia elèctrica sobrevola diverses vies pecuàries i que durant la fase d'obres es prendran les mesures oportunes per a no interrompre el pas. Referent a això, en cas de necessitar autorització d'aquesta conselleria, s'haurà de sol·licitar.  
9. Condicionant núm. 19: es considera que el pla de vigilància s'ha ajustat en gran manera als condicionants de la declaració d'impacte ambiental esmentada, no obstant això, es reitera l'argument donat per a les mesures preventives i correctores.  
Respecte a la resta del condicionant el Servei de Vida Silvestre en el seu últim informe i en la valoració preliminar de repercussions sobre Xarxa Natura 2000 indica que la metodologia per a la vigilància de les col·lisions d'aus amb cables de terra es basarà en un reconeixement semestral al llarg de cinc anys, en els quals es recolliran les dades obtingudes per responsables del manteniment de la línia o altres fonts externes que compten amb dades de col·lisió d'aus.  
El programa preveu les mesures a adoptar segons els resultats obtinguts, segons el que s'estableix en el condicionant núm. 19.  
  
Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi realitza una identificació dels efectes previsibles, estableix mesures preventives i correctores als efectes i descriu i valora els impactes una vegada aplicades aquestes.  
Es destaquen els impactes següents:  
- Sobre el sòl, en la fase de construcció es qualifica de compatible en la reduïda superfície afectada pels suports, s'aprofiten camins existents i només un 8 % seran nous accessos (7.400 m²).  
  
- Vegetació i flora: en la fase de construcció es qualifica de compatible, tenint en compte la reduïda superfície a afectar. D'hàbitats d'interés comunitari l'afecció durant la fase d'obres per la construcció dels suports serà de 2.000 m², dels quals 100 m² tindran una afecció permanent i respecte als accessos tan sols seran nous accessos que afecten aquests hàbitats uns 108,6 m (543 m²). Excepte les afeccions que es perden per la construcció dels suports i dels camins nous que es mantinguen, la resta pot ser recuperat a curt-mitjà termini.  
  
Els suports T.1.1 i T.1.2. Se situen en quadrícula 1 x 1 km amb presència de tàxons vigilats (catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades) com Genista jimenezii i Sideritis murgetana sps littoralis, s'ha comprovat en camp que aquestes espècies no apareixen en situar-se els suports i accessos sobre camps d'ametlers.  
- Fauna: l'afecció als biòtops i pautes de comportament es qualifica en la fase de construcció com a compatible i l'afecció per col·lisió es qualifica de moderada després de l'aplicació de les mesures correctores.  
  
- Xarxa Natura 2000: es qualifica l'afecció com a compatible en la fase de construcció i moderada en la fase de funcionament. Les afeccions sobre els hàbitats i espècies de fauna es consideren no significatives.  
  
- Respecte al patrimoni i a paisatge, l'estudi d'impacte ambiental efectua una valoració, però s'ha aportat estudi d'integració paisatgística i informe d'avaluació cultural a part. L'informe patrimonial conclou respecte als elements culturals que o no hi ha afecció, o és compatible. L'estudi d'integració paisatgística conclou que les dues alternatives tenen afeccions paisatgístiques similars, i els objectius de qualitat fixats per a les unitats de paisatge i recursos paisatgístics travessats resulten compatibles amb la instal·lació de la línia elèctrica.  
La present resolució efectua l'anàlisi següent: es considera que l'estudi ha analitzat els efectes previsibles adequadament, amb el detall que requeria el projecte i el medi a afectar, i realitza una avaluació dels impactes encertada.  
L'afecció a la vegetació natural és molt reduïda i gran part d'aquesta temporal. La vegetació de major valor, els matolls gipsícoles, no s'afectarà en sentit ampli, i s'ha minimitzat. Els hàbitats prioritaris 6220, llistonars de Brachypodium retusum, s'afectaran en xicoteta mesura i, en tot cas, malgrat ser considerat per la Directiva Hàbitat com a prioritari, es tracta d'un hàbitat freqüent en el nostre territori i en la zona d'estudi. L'informe del Servei de Vida Silvestre no indica res respecte a la necessitat d'establir mesures correctores addicionals o compensatòries.  
  
L'afecció a terrenys forestals és igualment reduïda, es tracta de terrenys dominats per matolls o herbassars.  
Respecte a la fauna l'afecció és assumible; les molèsties en la fase de construcció seran temporals i respecte a l'afecció més rellevant, la possible col·lisió amb els cables de terra, s'ha previst la instal·lació de salvaocells en tota la línia. Tenint en compte els informes del Servei de Vida Silvestre (abans Servei de Biodiversitat i Servei d'Ordenació Sostenible) l'afecció és assumible amb les mesures proposades.  
  
Respecte a l'afecció a espais de Xarxa Natura 2000, especialment la ZEPA Serra Escalona i Devesa de Campoamor, l'afecció no és significativa per tot el que s'ha exposat i segons l'informe i resolució de valoració preliminar de repercussions, tenint en compte igualment els informes del Servei de Biodiversitat i Ordenació Sostenible (Vida Silvestre) de dates, 26 d'abril de 2010, 18 de juny de 2009 i 21 de maig de 2010.  
En relació a la presència de Tudorella sulcata en el banc de dades de biodiversitat (BDB) en les quadrícules UTM 1 x 1 km a què fa referència l'informe de la valoració preliminar de repercussions, aquest no indica la necessitat d'adoptar cap mesura addicional i a més en la fitxa del BDB s'indica que les poblacions oposades estan en el barranc de la Canyada de l'Estaca i uns altres al nord i sud i en el riu sec, les ubicacions del qual estan allunyades de la zona d'actuació del projecte.  
  
  
Establiment de mesures correctores i protectores.  
De l'estudi d'impacte ambiental es destaquen les mesures següents:  
  
Mesures preventives:  
- Elecció de suports en zones de menor valor ambiental, menor pendent i pròxims a camins existents.  
- Disseny de xarxa d'accessos de manera que es reduïra al mínim l'obertura de nous accessos.  
- Les zones d'obra (apilaments, camps de muntatge, zones de maniobra i instal·lacions auxiliars) s'instal·laran sempre que siga possible en terrenys erms i en aquelles zones amb menor valor de la vegetació. Se situaran en general en zones annexes a carreteres i es prohibiran les zones pròximes a rius i les que tinguen vegetació d'interés.  
- Època de realització d'activitats: en els terrenys pròxims a les zones de distribució de rapinyaires d'interés T13 a T17 (mussol real, àguila cuabarrada, àguila real, etc.) s'establirà un calendari d'obres juntament amb els tècnics del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi per a no afectar la reproducció d'aquestes espècies, i es preveja, si l'Administració ho considera necessari, aplicar-lo a altres àrees on es verifique l'existència de nius de les espècies més rellevants.  
En tot cas s'intentarà compatibilitzar les activitats de la fase de construcció de la línia amb les èpoques de menor sensibilitat per a aquestes espècies.  
- Preparació del terreny: s'evitarà en la mesura del possible la compactació de sòls, limitant al màxim les zones de trànsit de maquinària pesant i afectant la mínima superfície entorn de la zona de construcció dels suports.  
- Gestió dels materials sobrants de les obres i control d'abocaments: respecte als residus se seguirà el que preveu la legislació sobre residus.  
  
La terra vegetal de l'excavació i moviment de terres s'apilarà per a la seua utilització adequada una vegada acabat el treball. La resta de materials procedents d'excavació de les fonamentacions dels suports es podrà reutilitzar en la restauració topogràfica de les àrees d'obres (accessos temporals o camps de suport) sempre que la direcció d'obra ambiental ho autoritze.  
- Preservació de la capa herbàcia i arbustiva: en els suports en zones amb vegetació d'interés es procurarà mantindre al màxim la capa herbàcia i arbustiva de les zones afectades.  
Abans del replanteig definitiu de suports i accessos, en les zones amb vegetació d'interés, s'abalisaran els exemplars d'espècies protegides i flora d'interés per a evitar-ne l'afecció. Es portarà a terme en els trams següents:  
- Timonar calcícola i hàbitats prioritaris, i probabilitat de presència de flora d'interés entre els suports T5 i T11.  
- Hàbitats prioritaris entre suports T12 i T16.  
- Timonars sobre guix, probabilitat de presència de flora d'interés i hàbitats prioritaris entre suports T21 i T26.  
- Estesa de cables: l'estesa de cables es farà a mà en les zones abans referides.  
- Mesures per a reduir efectes sobre la fauna: s'evitarà la construcció en aquelles àrees on es verifique la presència d'àrees de nidificació d'espècies incloses en les màximes categories de protecció.  
Mesures correctores:  
- Sobre el sòl: eliminació dels materials sobrants, restituint la forma i aspectes originals del terreny. Descompactació mitjançant escarificació-subsolat, seguit d'aportació d'adob mineral.  
- La restauració de les plataformes de treball es farà aportant la terra vegetal retirada. Restauració dels camins oberts no necessaris per al manteniment.  
- Sobre la fauna: senyalització dels cables de terra amb salvaocells en tota la línia. S'instal·laran a mesura que es tendeix el cable. Es faran tasques de seguiment de col·lisions de dos anys després de la posada del cable de terra de la línia elèctrica.  
  
Mesures en la fase d'operació i manteniment  
- Les labors que siguen programables s'hauran de realitzar, sempre que siga possible, en aquelles èpoques de l'any en què la seua incidència siga menor (fora del període reproductor en el cas de la fauna més sensible i fora del període de més risc d'incendis) i amb el permís de l'administració competent.  
- Es realitzarà un seguiment durant dos anys per a comprovar si es produeix increment de la mortaldat d'ocells per col·lisió.  
- Tractament de nius.  
- Seguiment de mesures preventives i correctores.  
En l'estudi d'integració paisatgística s'estableixen mesures preventives i correctores reflectides en l'EIA.  
En l'informe d'avaluació patrimonial cultural es plantegen mesures preventives de seguiment arqueològic i abalisament de registres etnogràfics.  
L'anàlisi que realitza la present resolució és el següent: s'estima que han de dur-se a terme les mesures preventives i correctores proposades en el present estudi d'impacte ambiental, caldrà adoptar mesures addicionals o corregir algunes de les propostes per a una millor prevenció o correcció dels efectes negatius. La proposta de mesures del present estudi varia en alguns punts respecte a la realitzada en l'estudi d'impacte ambiental i informe d'espais naturals sobre el qual es va emetre la declaració d'impacte ambiental de data 27 de desembre de 2010; cal tindre en compte que, d'una banda, els documents referits es van realitzar per a un projecte de línia de 220 kv sobre el corredor A que es va rebutjar i a més incloïen la línia de 400 kv i la subestació elèctrica, i l'estudi d'impacte ambiental actual s'ha realitzat específicament per al projecte de línia sobre el traçat amb declaració d'impacte ambiental de 27 de desembre de 2010 acceptable. És lògic revisar les mesures establides i adaptar-les a l'actual traçat i poder determinar algunes correccions a les mesures que es van proposar o descartar-ne algunes per no estimar-se necessàries o eficaces.  
  
La restitució topogràfica de les zones afectades (camins d'accés temporals i camps de suport) requerirà reposar la terra vegetal retirada, no obstant això, s'hauran de preveure plantacions o sembres en els casos que siga necessari. L'aportació de terra vegetal pot fer innecessari realitzar sembres o plantacions, en produir-se una recuperació natural a partir de les llavors incloses en la terra vegetal. Aquesta qüestió haurà de valorar-se abans de la restauració en cada cas.  
En les zones naturals s'estima convenient per a millorar la restauració retirar els materials d'excavació de les fonamentacions, especialment en matolls gipsícoles. En aquestes zones quan s'hagen compactat i quan tinguen hàbitats prioritaris, especialment matolls gipsícoles, és necessari valorar la conveniència de realitzar una escarificació-subsolat i la manera de dur-la a terme i en quina mesura per a no perjudicar la conservació d'aquest tipus de formacions vegetals i afavorir el desenvolupament d'altres de menor valor.  
Igualment es considera necessari valorar prèviament en les zones amb terrenys naturals la conveniència i necessitat d'aportar terra vegetal i de realitzar sembres i plantacions, atés que pot ocórrer que no calga, o en alguns casos alguna d'aquestes actuacions puga ser contraproduent i afavorir un altre tipus de formacions vegetals.  
  
Les mesures establides en relació a la fauna es consideren adequades amb la correcció efectuada pel Servei de Vida Silvestre, no obstant això, s'estima necessari com a mesura preventiva efectuar una inspecció prèvia de la zona per a detectar nius d'espècies d'interés.  
En relació amb les mesures en la fase d'operació i manteniment, en la mesura que siga possible, s'adoptaran mesures per a minimitzar l'afecció a les formacions vegetals de major valor (hàbitats prioritaris) i a les espècies vegetals d'interés.  
  
Programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposa un programa de vigilància ambiental en el qual s'estableixen per a la fase de construcció una sèrie de controls a dur a terme amb objectius, actuacions, indicador, llindar d'alerta i mesures de prevenció i correcció. Es donen directrius per a la redacció del programa corresponent a la fase d'operació i manteniment, així com a la manera de seguiment de les actuacions.  
  
En la proposta del programa de vigilància ambiental s'indiquen amb detall els controls a realitzar i es matisen les mesures a adoptar plantejades en l'apartat de mesures preventives i correctores de l'estudi d'impacte ambiental.  
La proposta realitzada es considera adequada en línies generals, i s'estima que igual que s'ha indicat per a les mesures preventives i correctores, el programa que ha de seguir-se és el plantejat en el present estudi d'impacte ambiental.  
Atés que el programa indica que serà l'òrgan ambiental el que determine la periodicitat dels informes, s'estima adequada la periodicitat proposada i respecte a la fase de construcció, a més haurà d'efectuar-se un informe intermedi.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental mitjançant declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 2 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes, ordenació del territori i del litoral, urbanisme, coordinació territorial i inspecció d'urbanisme, ordenació, planificació i actuacions territorials estratègiques.  
  
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, el projecte d'execució de la línia elèctrica de 220 kv A/S ST Torremendo-ST San Miguel de Salinas, promogut per Red Eléctrica de España, SAU, el traçat de la qual discorre pels termes municipals d'Almoradí, Los Montesinos, Orihuela i San Miguel de Salinas (Alacant), sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i altra documentació que hi ha en l'expedient i s'adopten les mesures indicades en l'apartat segon.  
  
  
Segon  
S'estableixen els següents condicionants que prevalen i corregeixen els establits en la declaració d'impacte ambiental de data 27 de desembre de 2010:  
1. Respecte a la possibilitat d'utilització dels materials sobrants de l'excavació de fonamentacions en la restitució topogràfica de camins d'accés temporals i camps de suport, requerirà una adequada integració de la restauració topogràfica, aportant terra vegetal, i, si cal, efectuar sembres o plantacions.  
En les zones amb terrenys naturals, especialment matolls gipsícoles, es retiraran aquests materials d'excavació de la zona i se'ls donarà una destinació adequada.  
2. En zones amb hàbitats prioritaris, especialment matolls gipsícoles, que s'hagen compactat, una vegada acabades les obres, es valorarà la conveniència de realitzar una escarificació-subsolat per a descompactar el terreny i en quina mesura i de quina forma, així com la conveniència de realitzar un adobament. Aquesta mesura se supervisarà amb antelació suficient, amb els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant per a adoptar amb aquests la decisió més adequada per a la restauració de la zona.  
3. En les zones amb terrenys naturals, es valorarà la necessitat i conveniència per a la restauració de les zones afectades d'aportar terra vegetal i de realitzar sembres o plantacions amb espècies autòctones, especialment en les zones amb matolls gipsícoles. Se supervisarà amb antelació suficient amb els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria per a adoptar amb aquests la decisió més adequada per a la restauració de la zona.  
4. Abans de l'inici de les obres s'efectuarà una inspecció per a comprovar l'existència o no de nius d'espècies d'interés que puguen ser afectats per les obres, per a adoptar les mesures que corresponguen d'acord amb el que establisca el Servei de Vida Silvestre, al qual es consultarà, sense perjudici del que establisca el programa de vigilància ambiental.  
5. El Servei de Vida Silvestre d'aquesta conselleria haurà d'emetre informe prèviament sobre les futures modificacions, alternatives i noves infraestructures elèctriques que estiguen lligades a la línia de 220 kv des de la subestació de Torremendo a la subestació de San Miguel de Salinas, independentment que hagen de sotmetre's o no a avaluació d'impacte ambiental.  
6. La línia haurà de complir els requisits especials a, b i d, relatius a la càrrega de trencament de conductors, suports, ferratges i aïlladors, recollides en el punt 5.3 de la ITC-LAT-07 per a poder ser eximida dels tractaments sobre la vegetació dirigits a minimitzar els efectes que puguen derivar-se del trencament o caiguda dels conductors a terra, d'acord amb el Decret 150/2010, de 24 de setembre, i se sol·licitarà l'exempció del tractament sobre la vegetació, en aquells terrenys forestals amb hàbitats prioritaris o espècies vegetals d'interés, especialment amb matolls gipsícoles.  
7. S'intentarà, en la mesura que siga possible, que les intervencions que hagen de dur-se a terme sobre la vegetació natural en la fase de funcionament de la línia minimitzen l'afecció sobre aquesta. En concret, en les formacions vegetals que constituïsquen hàbitats prioritaris, especialment els matolls gipsícoles del terme municipal de San Miguel de Salinas, per les seues característiques i situació, es considera que aquestes intervencions, en cas de ser necessàries, es duran a terme de manera que permeten la seua conservació.  
Per a la identificació dels hàbitats prioritaris, especialment les formacions gipsícoles, tant per a aquest condicionat com en la resta, el promotor haurà de comptar amb especialistes en flora i vegetació.  
8. En el cas de les tolles de Villaberta s'evitarà la creació de nous camins, el trànsit de maquinària evitarà l'encreuament d'aquestes (sòl no urbanitzable de protecció hidràulica, segons la declaració d'impacte ambiental del pla general de San Miguel de les Salines).  
9. Es complirà el que s'estableix en l'informe de la Conselleria de Cultura de data 29 de febrer de 2012.  
10. Els treballs que es desenvolupen en terrenys forestals i en els seus voltants, han d'ajustar-se a les normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener.  
  
11. En relació amb les mesures de la fase d'operació i manteniment, en la mesura que siga possible, s'adoptaran mesures per a minimitzar l'afecció a les formacions vegetals de major valor (hàbitats prioritaris) i a les espècies vegetals d'interés.  
12. Per al total de la línia se seguirà amb el que s'estableix en la mesura de control d'afecció de fauna establida en el programa de vigilància ambiental proposat.  
13. S'accepta la proposta de programa de vigilància ambiental, i s'haurà de desenvolupar la part corresponent a la fase d'operació i manteniment. S'accepta la periodicitat proposada per als informes. Respecte a la fase de construcció, a més de l'informe previ a l'inici i el que es realitze al final d'aquesta, ses durà a terme un, almenys, a la meitat del període d'execució.  
La metodologia per a la vigilància de les col·lisions d'aus amb cables de terra es basarà en un reconeixement semestral al llarg de cinc anys, en què es recolliran les dades obtingudes per responsables del manteniment de la línia o altres fonts externes que compten amb dades de col·lisió d'aus.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets s'estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 14 de novembre de 2013.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 14 de maig de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.