Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5771, del 27-05-2008 (2008/6544)

RESOLUCIÓ de 7 de maig de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de La Salzadella, Monòver, Alfarrasí, La Vall d'Uixó, Altura, Alacant i Benicarló.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5771

Data del DOGV
:   27-05-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/6544


Data del document
:   07-05-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Salzadella, la
    * Alfarrasí
    * Benicarló
    * Monòver
    * Vall d'Uixó, la
    * Altura
    * Alacant
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 7 de maig de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de La Salzadella, Monòver, Alfarrasí, La Vall d'Uixó, Altura, Alacant i Benicarló. [2008/6544]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 067/06-AIA La Salzadella, 118/05-AIA Monòver, 127/03-AIA Alfarrasí, 060/05-AIA La Vall d'Uixó, 094/05-AIA Altura, 256/05-AIA Alacant, i 232/06-AIA Benicarló.  
València, 7 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 67/06-AIA  
Títol: Ampliació de granja porcina d'encebament  
Promotor: Cèsar García Sospedra  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Salzadella (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'explotació porcina   
Localització: Partida Sant Albert, polígon 5, parcel·les 508 i 509, del terme municipal de la Salzadella (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació d'una granja porcina d'encebament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació, emplaçada en una parcel·la de 5.812 m² de superfície, està constituïda per una única nau de capacitat per a 1.020 places, que constitueix una superfície construïda de 960 m², i que es vol ampliar amb la construcció d'una segona nau de 560 m² amb capacitat per a 720 porcs d'engreixament més; sent la capacitat total de l'explotació, després de l'ampliació, de 1.740 porcs.   
Els porcs entraran en la granja amb uns 15-18 kg de pes aproximadament, i romandran en l'explotació fins a aconseguir els 90-100 kg on estaran uns cinc mesos en la nau d'encebament; es realitzaran dos cicles anuals, i el sistema de reposició es realitzarà de manera que prèviament a l'entrada d'un cicle s'efectuarà la retirada dels anteriors.   
La nau que s'ha de construir, de planta rectangular, estarà recorreguda longitudinalment per dos canals de dejeccions; en les quals es recolliran les aigües residuals, formades pels orins, excrements i aigua de neteja que s'hi genere; romanent en aquests fins a la seua extracció. En l'estudi d'impacte ambiental s'assenyala que no es produiran residus sòlids ja que les dejeccions sòlides són eliminades en la mescla de purins. Aquestes canals seran de solera i parets de formigó en massa, completament estanques i recobertes per l'interior d'aquestes amb pintura impermeabilitzant.   
Les canals es buidaran periòdicament, per mitjà d'una cisterna extractora de llots, i podran tenir dues destinacions diferents tal com s'assenyala en l'estudi. Podran ser utilitzats com a adob orgànic en finques rústiques, se soterraran ràpidament i s'evitarà la proximitat a nuclis urbans, vies de comunicació i pous o capes freàtiques; o bé, i en funció de les possibles necessitats que s'hi presenten, podran portar-se a la planta de tractament de purins municipal.  
Respecte a la capacitat total d'emmagatzemament de l'explotació, aquesta és de 1.140 m³/any (640 m³ de capacitat de la nau existent, i 500 m³ de la nau que s'ha de construir). Atés que la producció de purí és de 4.350 m³/any; l'equivalència resultant, pel que fa a la capacitat total de magatzematge, és de 3,19 mesos.   
Per a una capacitat de 1.740 porcs el nitrogen produït serà de 16.615 kg de N. Per la qual cosa la superfície mínima de cultiu necessària per a l'aplicació d'aquest serà de 74,20 ha. S'adjunta en l'estudi els compromisos d'acceptació dels purins per part dels propietaris de les finques agrícoles, com també la identificació i localització d'aquestes.   
Per a l'eliminació de cadàvers, s'indica en l'estudi d'impacte ambiental que l'Ajuntament de la Salzadella té subscrit un conveni amb una empresa autoritzada d'Almassora per a la retirada dels animals morts; i es disposa de recipients estancs per al trasllat als depòsits de l'empresa.  
L'aigua que s'utilitza en la granja prové de la connexió a la xarxa municipal d'aigua potable.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
El 3 de març de 2006, l'Ajuntament de la Salzadella remet l'expedient compost per l'estudi d'impacte ambiental, projecte d'activitat, certificat de l'exposició pública i còpia de la publicació del projecte en el BOP.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 12, de 28 de gener de 2006, com també la notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.   
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
El 16 de maig de 2006 se sol·licita al promotor a través de l'Ajuntament de la Salzadella, ampliació de documentació referent als aspectes següents:   
- Informe de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports; com també còpia de l'expedient municipal.  
- Informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge. Així mateix, atés que la procedència de l'aigua per a l'explotació s'obté del subministrament de la xarxa municipal, haurà d'aportar-se còpia del contracte de proveïment i de l'últim rebut que justifique el pagament d'aquesta.   
- La superfície agrícola on s'aplicaran els purins com a adob orgànic haurà de justificar-se amb la presentació de cèdula de propietat, pla cadastral i contracte firmat per cada un dels propietaris on s'aplicarà el purí, havent de considerar a més, que en la cèdula cadastral haurà de reflectir-se el tipus de cultiu de cada una de les parcel·les.   
- Còpia del contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte.  
En data 20 de juny de 2006, l'Ajuntament de la Salzadella remet documentació complementària relativa a:   
- Informes de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i de la Direcció Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge.  
- Còpia de l'expedient municipal.  
- Escrit de sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sol·licitant informe favorable per disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua; indicant-se que el consum anual corresponent a una capacitat de 1.740 porcs, realitzant dos cicles anuals, és de 3.480 m³ anuals.  
- Certificat de la Sociedad Fomento Agrícola Castellonense SA (FACSA), concessionària del Servei municipal d'aigües potables de l'Ajuntament de la Salzadella, subscrit a data 10 de març de 2006; referent a l'existència de subministrament d'aigua potable; còpia del contracte de proveïment d'aigua, i l'últim rebut que en justifica el pagament.  
- Cèdules de propietat dels propietaris on s'aplicarà el purí, pla cadastral i contracte d'acceptació firmat per cada un d'ells.   
- Certificat emés pel secretari de l'Associació d'usuaris de casetes de recollida de cadàvers de bestiar no boví de la província de Castelló, relatiu a l'assegurança de retirada de cadàvers d'animals que el promotor té subscrit amb l'esmentada empresa.  
- Estudi d'afecció al patrimoni cultural valencià de la granja porcina, realitzat per un tècnic i visat pel col·legi professional corresponent en data 5 de juny de 2006.  
Informes sectorials  
- L'expedient municipal remés està constituït pels informes següents:  
- Informe sanitari favorable del veterinari oficial.  
- Informe favorable del cap local de sanitat.  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
- Informació pública i resultat de les al·legacions.  
- Informe favorable de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, subscrit en data 29 de juliol de 2005, en el qual s'indica:   
- Basant-se en el Reial decret 324/2000, sobre l'ordenació de les explotacions porcines i a la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, pot autoritzar-se l'ampliació si no se superen els límits de capacitat i si no es redueix la distància actual a les explotacions porcines existents en un radi de 1.000 metres.  
- Segons l'article 5, del Reial decret 324/2000, i l'article únic del RD 3483/2000, l'explotació resultant ha de disposar de:   
- Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en els accessos a aquesta com també sistema apropiat per a desinfecció de la resta del vehicle.  
- Encerclat de l'explotació (tanca perimetral) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).   
- Disposició d'utillatge i equip que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.  
- Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient.   
- Adequat llatzaret per a l'observació i segrest dels animals.  
- Mesures higienicosanitàries necessàries perquè el personal i utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.  
- Utillatges de neteja, maneig i vestidor d'ús exclusiu en l'explotació.  
- Pediluvis o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.  
- Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el nombre d'aquestes.  
- Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el nombre de les matrícules dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.  
- Disposar de basses de fem encerclades i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per vessament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.  
- Disposició de les instal·lacions del global de l'explotació de manera que es complisquen els requisits de benestar animal establit pel RD 1135/2002, relatiu a les normes mínimes per a la protecció de porcs.   
- Informe favorable previ referent al sòl no urbanitzable, del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, en el qual s'indica (a data 17 d'agost de 2005):  
- La parcel·la de referència no està cartografiada com a terreny forestal pel Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat pel qual s'aprova el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.   
- Segons la cartografia consultada, la parcel·la sobre la qual es pretén executar l'activitat de referència no afronta amb cap camí ramader.  
- El projecte no afecta el domini hidràulic, no està afectat pel Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre la prevenció del risc d'inundacions de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) ni pel Catàleg de zones humides.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable, segons la normativa urbanística municipal.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de la Salzadella no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
S'efectua una descripció de les característiques ambientals de la zona, des del punt de vista de la flora, fauna, hidrologia, paisatge i edafologia.   
No s'efectua una identificació pròpiament dels impactes, sinó que en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que valoració i quantificació dels impactes serà proporcional al compliment de les mesures correctores proposades, respecte a les instal·lacions i infraestructures sanitàries (instal·lació de gual sanitari o sistema semblant de desinfecció, pediluvi, tela antiocells en buits i finestres i tanca perimetral), i respecte al control dels residus ramaders (sistema de maneig de cadàvers i sistema de recollida i utilització dels purins). Ni tampoc s'ha realitzat una valoració qualitativa dels impactes a partir d'una matriu causa-efecte, mitjançant la qual podria haver-se estimat de manera més concreta les possibles incidències ambientals derivades de la fase d'explotació, com també la seua importància. Per la qual cosa el desenvolupament d'aquest apartat en l'estudi d'impacte ambiental ha sigut clarament insuficient; no obstant això, per les característiques del projecte, pot considerar-se, en termes generals, com a viable l'activitat des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.  
Entre les mesures sanitàries considerades en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclouen també les que segueixen, encara que algunes d'aquestes no s'hagen desenvolupades en l'apartat corresponent de mesures correctores, si no que es troben incloses al llarg de l'estudi, en diversos apartats d'aquest:   
- Es rodejarà tota l'explotació d'una tanca d'obra o metàl·lica de 2 metres d'alçària, amb l'objecte d'evitar l'entrada a l'explotació d'animals que puguen ser vectors de qualsevol tipus de malaltia.  
- Neteja i desinfecció de la nau d'encebament.  
- Disposar de caixa o remolc estanc per a la retirada de cadàvers.  
- Es construirà un gual sanitari en l'entrada de l'explotació, que evite l'entrada dels possibles agents patògens presents en les rodes dels vehicles que accedisquen a l'interior.  
- Per a evitar l'entrada d'aus, insectes i rosegadors a les corts, es protegiran tots els buits de ventilació amb teles mosquiteres.  
- Periòdicament s'efectuarà la desinfecció, desinsectació i desratització de les corts.  
- Es disposa de llatzaret per a separar els animals malalts.  
Pel que fa al transport i aplicació dels purins com a adob orgànic, es considerarà els aspectes següents:   
- S'emprarà una cisterna extractora de llots amb compressor accionada per la presa de força del tractor.  
- Durant el transport als camps el compressor continuarà actuant, remocionant i homogeneïtzant la massa.   
- S'evitaran els abocaments accidentals.  
- No s'escamparan purins a menys de 25 metres, de conduccions d'aigua sense pressió, pous, captacions d'aigües potables o destinades al reg d'hortalisses.  
- Tampoc s'abocaran a menys de 200 metres de zones de bany, llocs d'acampada o cursos d'aigua, si el pendent de la superfície és major del 7%.  
- En cap cas el purí s'estancarà sobre el sòl, correrà fora de la superfície fixada o contaminarà aigües subterrànies. S'evitaran dies plujosos, sòls gelats o amb escorriment. I després de l'aplicació es passarà una lleugera labor de grada.  
- No se sobrepassaran els 170 kg/N/ha/any.  
- Es vigilarà la possible aparició de clavills i guals en la solera dels canals de dejeccions.  
- S'establiran uns dies de buit sanitari.  
Respecte al programa de vigilància ambiental, únicament s'estableixen de forma molt general les competències que en matèria de vigilància i control, tenen les diverses administracions; sense especificar les mesures i actuacions que de manera concreta es realitzaran en l'explotació.   
Les mesures preventives i correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb les indicades a continuació, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental:  
- Periòdicament es procedirà a la revisió de l'estat de la tanca perimetral i les portes d'accés a l'explotació, assegurant la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire de l'interior de la nau; comprovant igualment, l'estat i les possibles ruptures de la tela antiocells col·locada en les finestres, amb l'objecte d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
- L'explotació haurà de disposar de sistemes efectius d'evacuació de les aigües pluvials i sistemes de drenatge efectius en la parcel·la, amb l'objecte d'evitar entollades en les proximitats de les naus, i la generació de qualsevol tipus de lixiviat que puga resultar contaminant, en cas que es produïsca qualsevol tipus de contacte amb els residus generats en la granja.   
- La distància de les parcel·les on s'aplicarà el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'haurà d'ajustar al que estableix el Reial decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica el purí, per a no provocar problemes derivats de la contaminació per excés d'adobat orgànic o mineral.  
- Les instal·lacions estan preparades de manera tal que es de compliment als requisits de benestar animal establits pel Reial decret 1135/2002, relatiu a les normes mínimes per a la protecció de porcs.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'explotació porcina, situada al terme municipal de la Salzadella (Castelló) promoguda pel Sr. Cèsar García Sospedra, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Haurà de complir als condicionants establits per la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- En l'estudi d'impacte ambiental es fa referència a què la distància mínima de les instal·lacions respecte a camins és de 40 metres i 5 metres a límits. Pel que davant de la proximitat a aquests, l'explotació en possibles ampliacions posteriors, no podrà expandir-se en direcció a aquests, amb l'objecte de respectar la distància mínima exigida en la legislació vigent.  
- En l'estudi d'afecció al patrimoni cultural valencià realitzat per a aquest projecte, es fa referència a la no-existència de possible afecció als béns arqueològics, etnològics i paleontològics inventariats al municipi de la Salzadella. No obstant això, si com a conseqüència de la realització de les obres relatives a la construcció de les instal·lacions, es trobaren restes arqueològiques, paleontològiques o etnogràfiques, se suspendrien els treballs, es delimitaria el perímetre d'afecció, i es notificaria immediatament a la conselleria de Cultura, Educació i Esport, a aquest efecte que es determinen les actuacions oportunes, de conformitat amb allò que preveu la Llei de patrimoni cultural valencià.   
- El purí haurà de tractar-se amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquest. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament.   
- Per a minimitzar l'impacte sobre l'aigua i el sòl, el purí s'haurà d'utilitzar a una dosi que no supere els 170 kg de N/ha, limitant-se l'aplicació del purí a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació; no se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any, i en cap cas en parcel·les que no s'exploten agrícolament.   
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on s'ubica l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn; així mateix, els acabats exteriors de les naus hauran de ser acords amb l'entorn circumdant.   
- Segons la Cartografia temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl classificat amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana; per la qual cosa haurà d'aplicar-se mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, es portaran a centres especialitzats per al reciclat d'aquests.  
- L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 118/05-AIA  
Títol: Ronda est de Monòver. Connexió de les carreteres CV-83 i CV-835  
Promotor: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte: Desviar el trànsit Elda-Novelda  
Localització: Monòver (Alacant)  
Descripció del projecte  
L'actuació que s'avalua és la construcció d'una ronda est de la població de Monòver, a la comarca alacantina del Vinalopó Mitjà. La variant arranca a la carretera CV-83 a Elda, aprofitant una rotonda construïda en la ronda nord (Elda - el Pinós), i finalitza aproximadament en el pk 7+500 de la carretera CV-835 a Novelda, amb una altra rotonda. La longitud total és de 2.091 m. Aquest projecte va ser objecte de consulta prèvia en aquesta Direcció General, amb expedient 031/02-AMB.  
L'obra comprén l'ampliació de la rotonda d'arrancada, l'eix principal (que inclou un pont per a creuar la rambla del Salitre i un altre per a creuar el barranc de l'Infern) i la construcció d'una rotonda en la carretera CV-835 i pretén canalitzar la part del trànsit local del triangle Elda - Monòver - Novelda que té origen/destinació Elda - Novelda, per a evitar que travesse Monòver. L'annex 4 del projecte bàsic aporta aforaments de 2001 i 2002 de la carretera CV-83 Monòver - Elda i CV-835 Monòver - Novelda. A partir de les dades més desfavorables (més trànsit), el projecte assumeix que un 40% d'aquest és trànsit que utilitzaria la ronda.   
Es dissenya amb una secció total d'11,50 m composta per calçada de doble sentit de 7,00 m, vorals laterals d'1,50 i bermes de 0,75 m, amb paràmetres geomètrics acords a una velocitat específica de 80 km/h.  
Es presenten 6 variants de traçat (planta i alçada) sobre un corredor en planta amb un màxim de 90 m d'ample, que arranquen i acaben en els mateixos punts de les carreteres CV-83 i CV-835. La diferència fonamental està en el punt on creuen la rambla del Salitre (per la zona de llit més ampla o més estreta), i en el pas per l'abocador clausurat (més o menys a prop d'aquest).   
Tramitació administrativa  
El 21 de desembre de 2004 la Direcció General d'Obres Públiques sol·licita per mitjà d'un escrit l'emissió de declaració d'impacte ambiental del projecte Ronda est de Monòver. Connexió de les carreteres CV-83 i CV-835, acompanyant la documentació següent:  
- Projecte bàsic (1 tom).  
- Estudi d'impacte ambiental (1 tom).  
El 8 de juliol de 2005 l'Oficina del Pla de Carreteres remet certificat de la informació pública i còpia de l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultura, a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.   
Amb aquesta documentació s'obri l'expedient 118/05-AIA d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 15 de desembre de 2005 l'Àrea d'Avaluació Ambiental sol·licita al promotor que es complete la documentació amb informació sobre la possible afecció de la ronda al risc d'inundació 3 de la rambla del Salitre, assenyalat en la cartografia disponible en el servidor d'aquesta conselleria a escala 1:25.000.  
El 21 de març de 2006 l'Oficina del Pla de Carreteres remet l'estudi hidràulic de la rambla del Salitre. El 2 de maig de 2006 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental efectua consulta al Servei d'Ordenació del Territori sobre l'esmentat estudi, i es rep resposta el 3 de juliol de 2006, per mitjà d'un escrit de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial a la Direcció General de Gestió del Medi Natural adjuntant informe del Servei d'Ordenació Territorial.  
Informació pública  
D'acord amb el certificat remés per l'Oficina del Pla de Carreteres, el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre a informació pública amb anunci en el BOE núm. 314 de 30 de desembre de 2004 i en el DOGV núm. 4927, de 19 de gener de 2005. En el període establit no es van rebre al·legacions; fora de termini es van rebre 14 al·legacions, sense caràcter ambiental, tot segons el mateix certificat.  
Informes sectorials  
El 2 de maig de 2006 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va consultar al Servei d'Ordenació Territorial sobre l'estudi hidràulic rambla del Salitre i la possible afecció de la ronda sobre el risc d'inundació 3 d'aquesta, risc que es recull en la cartografia disponible en el servidor d'aquesta conselleria, a escala 1:25.000. El 3 de juliol de 2006 es va rebre resposta en la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
L'informe del Servei d'Ordenació Territorial diu textualment:  
- La zona d'estudi no es troba afectada per risc d'inundació del PATRICOVA.  
- L'estudi hidràulic del pont situat entre el pk 0+762 i el pk 0+852 de l'eix principal sobre la rambla del Salitre s'ha realitzat segons allò que s'ha indicat en la instrucció 5.2-IC Drenatge superficial.  
- L'estudi hidràulic de la rambla del Salitre ha utilitzat el mètode del Hydrologic Engineering Center del US Army Corps of Engineers (programa comercial HEC-RAS), emprat amb caràcter general en els estudis d'inundabilitat.  
- S'ha considerat una escala de treball (1:10.000 i 1:1.000 en les proximitats de l'obra) i un període de retorn màxim de 500 anys, la qual cosa permet concretar adequadament la zona inundable.  
- L'estudi hidràulic s'ha realitzat per un tècnic competent i visat per la conselleria d'Infraestructures i Transport, per la qual cosa cal suposar que els resultats de la modelització i les conclusions a què s'arriba són correctes.  
Afeccions legals  
Domini públic hidràulic  
La ronda afecta uns quants llits menors no permanents, sent els més importants la rambla del Salitre, el barranc de l'Infern i el barranc de l'Ametler.  
Classificació i qualificació urbanística  
L'actuació afecta sòl no urbanitzable.  
Consideracions ambientals  
La carretera, de 2,1 km de longitud i 11,50 m d'ample de plataforma, discorre per una zona antropitzada, pròxima a la població de Monòver, de clima sec, amb poques precipitacions, on predominen els cultius d'ametlers, oliveres i vinya, a la vora de camps abandonats, en un relleu ondulat solcat per dos llits principals de règim hidrològic no permanent, que desguassen en el riu Vinalopó, amb vegetació de ribera. L'ondulació del terreny amaga parcialment la carretera des de distints punts de vista.  
La carretera travessa una àrea delimitada com a hàbitat prioritari (Thymo moroderi-Teucrietum verticillati), característic de zones amb presència d'algeps, que també està representat en l'entorn més pròxim (al nord, als termes municipals de Monòver i Elda i al sud, a l'altre costat del llit del Vinalopó), però al llarg de la traça només troba una xicoteta taca en què, a la vista de la foto aèria de 2005 del Servei d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, podria haver-hi vegetació gipsícola, però coincideix amb l'abocador clausurat que la carretera toca quasi tangencialment, que en foto aèria de 1997 era un taca sense vegetació, per la qual cosa no hi ha afecció significativa a l'esmentada vegetació. La resta del recorregut per l'hàbitat es fa per camps de cultiu.  
La fauna és la corresponent a una zona d'aquestes característiques: xicotets mamífers (conill, llebre, rata comuna, rata de camp, ratolí de camp i casolà, talponet comú, talp cec, mussaranyeta, musaranya o eriçó), rèptils (sargantana comuna, sargantana cua roja, sargantana cuallarga, sargantana cendrosa, dragó, fardatxo, serp cega, serp d'escala, colobra de garriga, serp verda i escurçó ibèric), amfibis (gripau, gripau comú, gripau corredor, granota comuna i reineta), aus (tudó, gratapalles, xixella, perdiu...).  
Pel que fa a la permeabilitat transversal, les estructures que permeten el pas de fauna són les que segueixen: 2 ponts separats uns 800 m (pk 0+762 sobre la rambla del Salitre i pk 1+750 sobre el barranc de l'Infern), adequats per a les espècies afectades per aquest projecte, d'acord amb la publicació Fauna i trànsit. Manual europeu per a la identificació de conflictes i el disseny de solucions, editada pel Ministeri de Medi Ambient, quedant un punt intermedi a 400 m de qualsevol dels dos, distància quelcom superior a qui requereix la majoria d'invertebrats (200-300 m) però acceptable; un pas transversal en el pk 2+100 per a salvar el barranc de l'Ametler, de coberta en volta, amb 1 m d'alçària lliure fins a l'arrancada d'aquest i 3 m d'ample; i 4 tubs de formigó (un d'ells doble) per al drenatge transversal de la carretera amb funció complementària de pas de fauna, que poden ser adequats per als xicotets vertebrats terrestres, els rèptils i els amfibis ja que, amb les condicions climàtiques de la zona, els passos estaran secs la major part del temps.  
Perquè aquests passos funcionen bé els ponts hauran de tenir un mínim 5 m d'altura, requisit que es compleix en els dos ponts de la ronda, i la zona sota el pont ha de quedar lliure d'obstacles per a permetre el pas lliure d'animals.  
Pel que fa als tubs circulars, és recomanable un diàmetre d'1,5 m. El projecte proposa tubs d'1 m; s'ha revisat el perfil longitudinal i en tots els casos cap un tub d'1,5 m de diàmetre sense haver de variar la rasant de la carretera perquè els terraplens són suficients, excepte en el pk 0+500 on la carretera va en desmunt. En aquest cas s'entén que pot col·locar-se també un tub d'1,5 en comptes d'un d'1 m.   
A més, en la secció dels tubs es deixarà la major base recta possible per a facilitar el recorregut dels animals i es disposaran unions regulars si el tub està format per diverses peces; els accessos estaran lliures d'obstacles, sense estructures d'escalons o semblant que impedisquen l'arribada d'animals al pas, i és convenient evitar punts d'il·luminació on se situen aquests; les estructures han d'inspeccionar-se almenys anualment per a netejar possibles obstacles de l'interior.  
El projecte diu que els talussos de desmuntes i terraplens seran màxim 3/2 (H/V). Per a la restauració de talussos de terraplé el projecte proposa una varietat d'espart (Stipa tenacissima) i una d'albaida (Anthyllis cytisoides) que, si bé acceptables, poden substituir-se per Lygeum spartum i Anthyllis terniflora, més apropiades. Per al condicionament de les rotondes pot prescindir-se de l'hidrosembra, mantenint les espècies proposades que poden completar-se amb arç negre (Rhamnus lycioides). Per a la restauració de la vegetació de ribera dels llits afectats s'utilitzarà bàsicament Tamarix sp. de talla no superior a 50 cm, podent complementar-se amb Nerium oleander.  
Pel que fa a l'impacte acústic de la carretera, l'estudi d'impacte ambiental fa una estimació dels nivells de soroll en 7 punts on es localitzen edificacions pròximes a la via. En els pk 0+850 i 1+160, amb la hipòtesi que un monticle entre la carretera i l'edificació i la diferència de cota entre la carretera i l'edificació, respectivament, són atenuants, el resultat està un poc per damunt dels valors permesos per la legislació sectorial corresponent (Llei 7/2002, de la Generalitat Valenciana), entenent-se que les esmentades edificacions tenen ús residencial. Per allò que s'ha ajustat dels resultats, en aquests punts ha de tornar a fer-se una estimació com més precisa possible; en cas de confirmar-se que se superen els nivells que estableix la llei, es posaran mesures correctores.  
En els altres 5 punts se superen clarament els nivells de soroll pel que l'estudi d'impacte ambiental proposa adoptar mesures correctores, excepte en el pk 1+740 on l'ús de la instal·lació és el de quadra d'una hípica. Ací caldria confirmar que no hi ha més ús perquè el terciari o industrial també tenen limitacions establides en la llei, per la qual cosa si, efectivament només està la quadra, s'accepta que no cal corregir l'impacte; si conviu amb altres usos dels recollits en la llei, sí que caldria corregir-lo.  
Pel que fa a les mesures correctores que s'han d'aplicar, el projecte proposa la creació de motes de terra compactada de distintes longituds, segons el cas, i de 2 m d'alçària i 0,50 m d'ample en coronació, amb talussos 1/1, revegetats amb els mateixos criteris que la resta de talussos del projecte. Es considera adequat utilitzar aquestes estructures, sempre que els talussos no tinguen una inclinació major de 45º, llevat que restriccions tècniques ho desaconsellen. Pel que fa a la revegetació dels talussos, valen les mateixes consideracions que s'han fet més amunt sobre els talussos de terraplé i desmunt.  
Pel que fa al risc d'inundació 3 a escala 1:25.000 que es recull en la cartografia del Sistema d'Informació Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge, d'acord amb l'estudi hidràulic de la rambla del Salitre i l'informe del Servei d'Ordenació Territorial que valida les conclusions, l'augment de calat d'una possible inundació de període de retorn 500 anys, produït per la construcció de la carretera, treballant a escales 1:10.000 i 1:1.000, és de 0,54 m, 50 m aigües amunt del pont i no té efectes 100 m aigües amunt. A l'entrada del pont l'augment de calat és de 0,51 m i de 0,18 m a l'eixida; 50 m aigües avall de l'estructura només hi hauria un augment de 0,08 m i a 100 m aigües avall no es registra efecte. Per tant, no s'aconsegueix el nucli urbà de Monòver, el punt més pròxim del qual està a uns 300 m aigües amunt del pont.  
Pel que fa a l'afecció al patrimoni cultural, la documentació inclou còpia de l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, que es pronuncia de manera favorable.  
Consideracions jurídiques  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8. a) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat per Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana (modificat per Decret 32/2006, de 10 de març) pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, l'actuació ronda est de Monòver. Connexió de les carreteres CV-83 i CV-835, promoguda pel mateix Ajuntament, sempre que s'ajuste a la documentació presentada, i previ compliment dels condicionants que s'assenyalen en el punt segon d'aquesta declaració i de les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, fins que no entren en contradicció amb aquells.  
Segon  
Se supedita l'execució d'aquesta actuació al compliment dels condicionants següents:  
1. La revegetació dels talussos de terraplé, desmunt, motes per a la correcció de l'impacte acústic i rotondes, com també la restauració de les riberes afectades, es duran a terme tenint en compte les observacions de l'apartat Consideracions ambientals d'aquesta resolució.  
2. Per a complir una funció adequada com a pas de fauna, els ponts que creuen la rambla del Salitre i el barranc de l'Infern tindran un mínim de 5 m d'alçària, llevat que consideracions tècniques o de seguretat no el facen viable, i la zona a sota d'aquests quedarà lliure d'obstacles per a permetre el lliure pas d'animals.  
3. També per a complir amb la funció de pas de fauna, els tubs de formigó del drenatge transversal de la carretera hauran de tenir un diàmetre mínim d'1,5 m, llevat que consideracions tècniques o de seguretat el facen inviable. En la secció dels tubs es deixarà la major base recta possible per a facilitar el recorregut dels animals i es disposaran unions regulars si el tub està format per diverses peces; els accessos estaran lliures d'obstacles, sense estructures d'escalons o semblant que dificulten l'arribada d'animals al pas.  
4. Es revisaran les estimacions de nivells de soroll dels pk 0+850 i 1+160 on les dades donen valors que superen lleugerament els nivells establits en la Llei 7/2002, per a l'ús residencial, per a verificar si efectivament se superen o no els esmentats nivells; si es confirma que sí, d'acord amb l'ús corresponent, es corregirà l'impacte de la mateixa manera que en la resta de punts on se superen els nivells.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
València, 14 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 127/03-AIA  
Títol: Ampliació de granja porcina d'encebament  
Promotor: Luis Tormo Boix  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alfarrasí (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'explotació porcina   
Localització: Partida Rabosers, polígon 2, parcel·les 32, 33 i 39 del terme municipal d'Alfarrasí (València)  
Descripció del Projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'activitat porcina d'encebament les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
La granja actual té capacitat per a 590 places, i es pretén ampliar mitjançant la construcció d'una nova nau d'encebament, augmentant-ne la capacitat actual únicament fins a les 1.000 places (s'incrementa en 510 els animals introduïts en l'explotació), amb l'objecte de continuar pertanyent al grup primer; que basant-se en el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, apartat B de l'article 3 (classificació i zootècnica de les explotacions porcines), estableix que al grup primer pertanyen aquelles explotacions porcines la capacitat productiva de les quals no siga superior a les 120 UGM.   
L'edificació existent és de planta rectangular, amb coberta a dues aigües i de dimensions exteriors 654,36 m². Les cel·les de la nau tenen el sòl en slat (engraellat), disposant-se per sota d'aquests les canals de col·lecció de purins, connectades mitjançant conductes a la bassa de purins. Al seu torn, disposa de bassa de purins coberta, de 400 m³ de capacitat, i d'una fossa d'eliminació de cadàvers.   
L'ampliació prevista estarà constituïda per una nau de planta rectangular i dimensions exteriors de 600,16 m², coberta a dues aigües i cavallet de ventilació en carener. El sòl de les naus estarà format per slats, sota dels quals estaran disposades les canals de col·lecció de purins, i s'evacuaran periòdicament aquests a la bassa existent.  
Els porcells introduïts en l'explotació, romanen en ella fins que aconsegueixen un pes aproximat de 95 kg, moment en el qual seran traslladats a l'escorxador.   
La producció de purí anual s'estima en 2.150 m³/any, i la capacitat d'emmagatzemament total de les basses i les canals de purins és de 869 m³; sent per tant la capacitat d'emmagatzemament en l'explotació superior a tres mesos.   
La producció anual de nitrogen correspon a 7.250 kg anuals; per la qual cosa el nombre d'hectàrees necessàries per a emprar el purí com a adob orgànic i no superar els 170 kg/ha/any és de 42,64 ha; sent la superfície agrícola disponible de 48,19 ha; adjuntant-se contractes d'acceptació dels propietaris, plans i cèdules de propietat.  
Respecte a les mesures higienicosanitàries, periòdicament es realitzarà la neteja de les cel·les, procedint-se igualment, a la desinfecció, desinsectació i desratització d'aquestes.  
Els cadàvers seran retirats a la fossa existent amb aquest fi en l'explotació.  
L'explotació es localitza a 1,3 km del nucli urbà d'Alfarrasí, i a 800 metres del meandre del riu Clarià; i es disposa entre ambdós un tram de la carretera comarcal Olleria-Montaverner; així mateix, dista més de 500 metres d'altres explotacions classificades en la mateixa categoria, i a més d'1 km. d'altres pertanyents als grups segon i tercer.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 10 d'abril de 2003, amb la remissió per part de la Comissió de Qualificació d'Activitats, de l'estudi d'impacte ambiental, projecte d'activitat i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant publicació en el BOP núm. 139, de 13 de juny de 2002, com també la notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions de caràcter ambiental.   
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
En data 14 de desembre de 2004, s'efectua al promotor, a través de l'Ajuntament d'Alfarrasí, el requeriment de documentació complementària relativa als apartats següents:   
- Pel fet que l'expedient actual constitueix una ampliació d'una explotació ja existent, per a poder procedir a l'avaluació d'impacte ambiental d'aquest, se sol·licita la justificació del compliment dels condicionants establits en l'estimació d'impacte ambiental dictada per a l'activitat inicial, en data 27 de gener de 1998 (expedient 276/97-AIA); els quals fan referència a:  
- Una vegada posat en marxa el tractament dels purins es duran a terme anàlisis que permeten conéixer l'eficàcia d'aquest, almenys durant el primer any, un en finalitzar cada cicle d'encebament. Aquestes anàlisis es presentaran davant d'aquesta Direcció General i en funció dels resultats es podran aplicar, cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
- La dosi d'adobat no superarà els 210 kg de nitrogen per hectàrea i any de manera temporal, per a rebaixar a 170 kg, d'acord amb el Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrat procedents de fonts agràries. L'adobat amb el purí tractat només es realitzarà sobre parcel·les dedicades a cultius.  
- La fossa de cadàvers es construirà de manera i amb materials que en garantisquen la impermeabilitat.  
- L'explotació disposarà de tanca perimetral, gual sanitari i la resta de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent.  
- S'integrarà paisatgísticament l'activitat realitzant-se pantalla vegetal a la vora de la tanca perimetral i acabat de paraments exteriors amb materials i colors propis de l'entorn.   
- Qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament com en la posterior destinació dels residus es comunicarà a aquesta Direcció General.   
En data 2 de gener de 2006, es requereix novament al promotor, documentació complementària sol·licitada en l'escrit previ, de data 14 de desembre de 2004; emetent-se conjuntament advertència de caducitat, en la qual s'indica que si transcorreguts tres mesos sense la presentació de la documentació requerida, tindrà lloc la caducitat del procediment, en aplicació del que disposa l'article 92 de la Llei 30/92, del règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.   
En data 16 de gener de 2006, l'Ajuntament d'Alfarrasí com a resposta al requeriment efectuat amb anterioritat, amb registre d'eixida en aquesta conselleria de 10 de desembre de 2004, remet documentació complementària constituïda per:  
- Escrit realitzat pel promotor (en data 18 de juliol de 2005), Sr. Luis Tormo Boix, en el qual s'especifica algunes de les característiques que presenta l'explotació. I pel que fa a l'estat d'aquesta, assenyala que:  
- L'explotació disposa d'una fossa de cadàvers impermeabilitzada, encara que en l'actualitat disposa d'una agroassegurança en la qual regularment es procedeix a la retirada dels cadàvers des d'un contenidor propi i exclusiu de l'explotació, tal com dicta la legislació vigent respecte als MER (materials específics de risc).   
- L'explotació es troba vallada en tot el perímetre d'aquesta, disposada de manera que tant els camions de pinso, com també els d'animals no traspassen la tanca perimetral, procedint a realitzar les descàrregues de pinso i les càrregues i descàrregues dels animals des de l'exterior. De la mateixa manera disposa d'un gual sanitari i de teles antiocells a les finestres.  
- A la vora de la tanca perimetral, s'han plantat arbres per a, d'aquesta manera, integrar paisatgísticament l'explotació en l'entorn.  
- Pel que fa als purins produïts en l'explotació s'empraran com a fertilitzant orgànic en parcel·les dedicades a cultius, atenent al Reial decret 261/1996, pel que fa a les dosis d'adobat de 210 kg de nitrogen per hectàrea/any i posteriorment reduir-la a 170 kg de nitrogen/any, tal com es desprén del projecte presentat en el qual consta la relació de parcel·les agrícoles, superfície i autorització del propietari.  
- El tractament inicial proposat dels purins no es pot realitzar en tenir un cost que no es pot assumir.   
Informes sectorials  
- L'expedient municipal inclou els informes següents:  
- Informe favorable del cap local de sanitat.  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer municipal.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.   
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial; en la qual s'ha sol·licitat informes la conselleria d'Agricultura i a la de Medi Ambient; emetent-se ambdues en sentit favorable.   
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Alfarrasí no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'efectua una descripció, un inventari ambiental molt general de l'àrea d'ubicació de l'explotació i de la zona on s'emmarca; des del punt de vista de la climatologia, geomorfologia, geologia, edafologia, vegetació i hidrogeologia.   
Es desenvolupen les accions susceptibles de generar impacte, i es distingeixen entre la fase de construcció i la de funcionament.   
Durant la fase de construcció de la nova nau es consideren com a accions susceptibles de generar impacte les derivades de les emissions de soroll i pols, l'alteració de la coberta vegetal i del drenatge del sòl, el transport de materials i la producció de runes.   
Pel que fa a la fase de funcionament, es considera entre altres els impactes següents: l'augment o manteniment de l'espai ocupat sobre sòl no urbanitzable, l'augment del nombre d'animals, l'increment del consum d'aigua, la producció i transport de purins, emissió d'olors, l'augment dels moviments de transport.   
Per a valorar qualitativament les possibles alteracions derivades de l'ampliació de l'activitat de la ramadera, s'ha construït una matriu d'impactes, en la qual es relaciona l'efecte que les diverses accions provocarien sobre els factors ambientals susceptibles de ser impactats; i s'hi estableixen una sèrie de paràmetres i variables que s'han d'analitzar. Posterior a aquesta anàlisi, s'efectua una valoració global dels resultats, considerant-se l'activitat en termes generals com a viable des del punt de vista ambiental, atés que l'impacte es qualifica com a baix, compatible amb l'entorn, i no superior a la capacitat d'acollida del medi.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han establit una sèrie de mesures preventives i correctores, entre les quals s'inclouen les que segueixen:  
- S'haurà d'efectuar la neteja habitual de les cel·les, desinfecció entre cicles.  
- L'extracció i l'escampament de purins s'haurà de realitzar amb la menor agitació possible, fent-ho en dies o hores en què el vent no disperse les olors cap a la població.  
- S'haurà de sotmetre a tractament els purins per a disminuir l'emissió d'olors.   
- S'haurà d'impedir el vessament directe dels purins a llits naturals.  
- Evitar el desbordament o infiltració dels continguts en els canals i basses.  
- Evitar la percolació dels purins cap a les aigües subterrànies.  
- Prèviament a la utilització dels purins com a fertilitzants orgànics, aquests hauran de ser tractats amb complexos bacterians, de manera que es reduïsquen les concentracions de nitrogen i les olors derivades d'aquest.  
- Es pretén realitzar la plantació d'arbres caducifolis al llarg de les façanes més exposades al sol.  
- La tipologia i l'acabament de la nau estarà d'acord amb l'existent, i s'haurà de mantenir el caràcter rural propi de la zona i de l'activitat.  
El programa de vigilància ambiental no ha sigut desenvolupat.   
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també les mesures correctores recollides a continuació:   
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purins, per a no provocar problemes per contaminació associat a l'excés d'adobat orgànic o mineral.  
- Periòdicament es procedirà a la revisió de l'estat de la tanca perimetral i les portes d'accés a l'explotació, assegurant la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire de l'interior de la nau; comprovant igualment, l'estat i les possibles ruptures de la tela antiocells col·locada a les finestres, amb l'objecte d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
- L'explotació haurà de disposar de sistemes efectius d'evacuació de les aigües pluvials i sistemes de drenatge efectius a la parcel·la, amb l'objecte d'evitar entollades en les proximitats de les naus, i la generació de qualsevol tipus de lixiviat que puga resultar contaminant, en cas que es produïsca qualsevol tipus de contacte amb els residus generats a la granja.   
- La distància de les parcel·les on s'aplicarà el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'haurà d'ajustar al que estableix el Reial decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
- Les instal·lacions estan preparades de forma tal que es de compliment als requisits de benestar animal establits pel Reial decret 1135/2002, relatiu a les normes mínimes per a la protecció de porcs.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'hauran d'acumular en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, es portaran a centres especialitzats per al reciclat d'aquests.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'explotació porcina, situada al terme municipal d'Alfarrasí (València), promoguda pel Sr. Luis Tormo Boix, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Haurà de disposar-se, previ a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de patrimoni cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport; havent de ser presentat davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de justificar-se el compliment dels condicionants exigits en l'estimació d'impacte ambiental dictada per a l'inici de l'activitat, mitjançant la presentació davant d'aquesta Direcció General d'un informe subscrit pel tècnic municipal amb competència en la matèria.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa haurà de disposar-se de contracte actualitzat, i subscrit per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- El purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, i l'emissió d'olors. S'haurà de comprovar l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest. Amb aquest fi, haurà de dur-se a terme una anàlisi abans de començar el tractament per a comprovar els nivells de què es parteix, i que servisca com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, podent-se aplicar, en cas necessari, les correccions oportunes al tractament.   
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, s'haurà de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres focus possibles de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar després de l'aplicació en camp, per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal. Així mateix, haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purins, per a no provocar problemes per contaminació associat a l'excés d'adobat orgànic o mineral.  
- L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el tractament i destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 60/05-AIA  
Títol: Explotació avícola de recria de polletes  
Promotor: Granja Uxó SL   
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vall d'Uixó (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola   
Localització: Partida Montalar, parcel·les 409, 414 i 556, polígon 17, del terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una granja avícola, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'activitat que es desenvolupa és la recria de polletes, fins que aquestes arriben al pes adequat desenvolupament de gallines ponedores, moment en què són traslladades a altres granges; sent la capacitat de l'explotació de 80.000 aus/any.   
La parcel·la té una superfície de 30.810 m², sent el percentatge d'ocupació de la parcel·la del 14,408%. No obstant això, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, l'explotació pròpiament dita es realitza sobre una superfície de 18.521 m² (superfície de la zona de naus), sobre la qual se situen les tres naus de l'explotació i les instal·lacions auxiliars.   
Actualment, en l'explotació hi ha tres naus de tipologia industrial, amb coberta a dos vessants, i una superfície d'1.296 m² (primera nau), 1.488 m² (segona nau) i 1.482 m² (tercera nau); juntament amb 32 m² corresponent al cobert. La capacitat de cada una d'elles, considerant una densitat de 10 pollastres /m², és de 12.960 aus en la primera nau, 14.880 en la segona, i 14.820 aus en la tercera, per tant, la capacitat total de l'explotació per a cada ventrada és de 42.660 animals.   
La gallinassa generada en l'explotació serà destinada com a adob en camps de cultiu; sent la producció anual de 20.000 kg, amb un contingut en nitrogen del 8,7%. Al final de cada ventrada, s'efectua l'extracció de la gallinassa, per la qual cosa alhora que es retira de les naus, serà carregada als camions que els transportaran als punts de consum. En el primer annex a l'estudi, s'adjunta còpia del contracte de compravenda de la gallinassa generada en l'explotació, subscrita amb el Sr. Conrado González Cañada; tenint una vigència de tres anys comptadors des de la data de subscripció, 20 de gener de 2004.   
En l'explotació no hi ha servei d'aigua per a consum humà; i es disposa per a l'explotació ramadera d'un pou propi amb un cabal de 200 l/min (encara que en diversos apartats de l'estudi d'impacte ambiental es fa referència a 200l/sg); sent el consum estimat de 1.900 m³ anuals. Es disposa d'un depòsit en l'explotació de 150 m³.   
Es disposa en l'explotació d'una fossa sèptica per a contenir les aigües fecals que s'hi generen. Aquesta tindrà un dipòsit de retenció, impermeabilitzat, el contingut del qual s'extrau per una empresa autoritzada, sent tractats posteriorment en l'estació depuradora d'aigües residuals de la Vall d'Uixó.   
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els cadàvers seran retirats per una empresa autoritzada; i es subscriu contracte amb aquesta.   
La distància respecte a sòl urbà residencial és de 1.050 metres; i s'assenyala en l'estudi que no hi ha habitatges habitats a menys de 1.000 metres de l'emplaçament.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient es va iniciar el 22 d'abril de 2005, amb la remissió per part de la Comissió Territorial de Territori i Habitatge, de l'estudi d'impacte ambiental, projecte d'activitat i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 157, de 27 de desembre de 2003, com també la notificació als veïns limítrofs a l'activitat, amb la presentació de dues al·legacions; i pot considerar-se parcialment de caràcter ambiental.  
2. Resum de les al·legacions presentades  
Ambdues al·legacions, presentades per veïns limítrofs a l'activitat, manifesten, entre altres qüestions, la seua negativa a la concessió de la llicència, manifestant-se disconformes amb l'autorització de l'activitat.   
La primera d'aquestes (de data 29 de desembre), sol·licita que: "Es denegue la llicència fins que siguen retirades les instal·lacions que es troben dins de la seua propietat, com també els residus i desperdicis depositats pel sol·licitant (s'adjunten fotografies de la parcel·la, però no pot diferenciar-se clarament la delimitació respecte a la limítrof i objecte del present projecte).  
La segona al·legació (2 de gener de 2004), estableix una queixa referent a l'abocament de runes en la parcel·la de la seua propietat.   
No s'ha aportat contestació a les al·legacions per part del promotor.  
El sòl no urbanitzable comú pot albergar, prèvia obtenció de l'autorització urbanística corresponent, activitats ramaderes com aquesta. Respecte a l'afecció al medi pot evitar-se amb una correcta gestió de l'explotació, adoptant-se les mesures higienicosanitàries legalment establides gestionant cada tipus de residu d'acord amb la naturalesa d'aquest; duent-se a terme, entre altres, les mesures següents:  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, com també altres residus generats per l'activitat ramadera, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat; i en cap cas, s'acumularan sense control sobre la parcel·la, ni sobre les limítrofes a aquesta.   
3. Petició d'informes sectorials i documentació complementària  
El 17 de maig de 2005 se sol·licita al promotor a través de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó ampliació de documentació referent a:  
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 47/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
- Informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Així mateix, s'inclou en l'escrit advertència de caducitat, en la qual s'adverteix de la paralització del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, si transcorreguts tres mesos des del rebut d'aquesta notificació, no es procedeix a la presentació de la documentació requerida.  
En data 29 de setembre de 2005, l'Ajuntament de la Vall d'Uixó remet a aquest servei certificat d'equivalència de parcel·les; en el qual s'indica que la parcel·la que en el cadastre actual s'identifica com a polígon 7, parcel·la 693 (superfície 1,7813 ha) equival aproximadament a les parcel·les que en el cadastre anterior apareixien descrites com a polígon 17, parcel·la 409 (superfície 1.3500 ha) i 556 (superfície 07014 ha); i s'hi adjunta còpia dels plànols d'aquestes.   
El 6 de setembre de 2005, el promotor del projecte, remet documentació complementària en què s'adjunta:  
- Document justificatiu de la disponibilitat de consum d'aigua per a l'activitat de la granja avícola, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Instància presentada davant de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó, sol·licitant certificat d'equivalència entre les parcel·les 409-556 del polígon 17, partida Muntalar o Llacuna, i la parcel·la 693 del polígon 7, partida Muntalar.   
- Fotocòpia de l'escriptura de liquidació de societat de guanys atorgats per Antonio Gómez Serrano i Carme Jarque Ortiz, en la qual es justifica que tots els drets de les parcel·les afectades en l'expedient passen a titularitat de Carme Jarque Ruiz.  
- Declaració per la qual s'atorguen poders per part de M. Carmen Jarque Ortiz, a la mercantil Granja Uxó, SL, per a la utilització del pou d'aigua (expedient 92-IP-612 de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer).   
- Document de presentació de l'estudi arqueològic previ davant de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, concretament dirigit a la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de Castelló, Servei Territorial d'Arqueologia.   
Informes sectorials  
L'expedient municipal inclou els informes següents:  
- Informe provisional desfavorable, de l'enginyer tècnic municipal, subscrit a data 12 de juny de 2003, en el qual s'indica que no s'admeta a tràmit la llicència sol·licitada referent a la legalització de la granja; atés que segons el planejament vigent i l'actual cadastre de rústica, l'emplaçament de l'activitat es correspon amb sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, respecte a la parcel·la 693 del polígon 7.   
- Informe sanitari desfavorable, firmat en data 15 d'abril de 2004, del veterinari de l'àrea, en el qual s'indica alguns dels aclariments que hauran de realitzar-se, sent aquestes les que segueixen:   
- Aclariments respecte a l'empresa o sistema de gestió de cadàvers d'aus (periodicitat de la recollida, emmagatzemament, etc.).  
- Aclariment respecte a l'empresa o sistema de gestió de la gallinassa generada, i la destinació final d'aquesta (finques).  
- El projecte no preveu la normativa de directa aplicació: Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.   
S'hi adjunta informe sanitari (39/03) en el qual es fa referència a les qüestions següents:   
- En l'informe sanitari realitzat, es va sol·licitar aclariment sobre la gestió de la gallinassa generada en l'explotació; reiterant-se aquesta sol·licitud pel que fa als aspectes següents:   
- No presenta contracte amb una empresa autoritzada, sinó amb un particular, Conrado González Cañada, per un període de tres anys.  
- No figuren en el contracte les quantitats aproximades generades d'aquest residu, les quals sí que apareixen en la memòria del projecte d'activitat.  
- Apareixen determinades contradiccions, com ara afirmar que el llit de les naus es renovarà cada sis mesos (en l'annex presentat), mentre que en la memòria s'indica que aquesta s'extrau periòdicament, al final de cada ventrada.  
- No determina el lloc d'emmagatzemament de la gallinassa extreta de les naus; ni en la mateixa granja, ni en instal·lacions del responsable de la seua retirada.  
- No s'aclareix si el citat responsable firma en representació d'una empresa dedicada a aquesta activitat o en el propi.  
- No s'aclareix l'ús que se li va a donar a aquest subproducte. En la pàgina 22 del projecte s'indica que s'utilitzarà com a adob natural i una vegada obtinguda la llicència d'obertura, s'aportarà el certificat de l'empresa encarregada de retirar-lo i les finques a què va destinat. Se sol·licita aquesta informació en el moment actual de tramitació de l'expedient per considerar-se preceptiva per a l'avaluació d'aquest informe. Per a la identificació de les finques pot presentar-se annex que figure:  
- Terme municipal i referència cadastral de cada una de les finques.  
- Superfície de cada una de les finques.  
- Ús actual d'aquestes (regadiu, secà, forestal, etc.) o qualsevol altra manera que en permeta la identificació de forma unívoca i aportació informació respecte al seu ús i extensió. Així com a compromís per part del gestor que aquest tipus d'aplicació es durà a terme complint de forma directa i indirecta la normativa ambiental, sanitària i de sanitat animal vigent.   
Conjuntament, s'inclou informe favorable del veterinari de l'àrea, de data 23 de juny de 2004, en el qual s'indica, que basant-se en l'estudi de projecte i annexos, no hi ha inconvenient per a l'atorgament de la llicència sol·licitada.  
- Informe realitzat per l'ajudant de sostenibilitat municipal, de data 23 de desembre de 2003, en el qual s'indica: Per a una correcta interpretació dels aspectes ambientals del projecte, hauria d'ampliar-se la documentació aportada, per la qual cosa per a prosseguir la tramitació de l'expedient, haurà de requerir-se al peticionari perquè presente la següent documentació complementària:   
- Pel que fa a la construcció de les naus: el Pla general d'ordenació urbana de la Vall d'Uixó, en l'article 1.0.1.1 (usos activitats i aprofitaments en el sòl no urbanitzable comú), indica que en el cas de les instal·lacions necessàries per a les explotacions ramaderes que requereixen obres permanents d'arquitectura, aquestes s'ajustaran a diverses condicions i exigències, de les quals es compleixen totes excepte aquella que indica que: «Es rodejarà totalment el perímetre dels edificis per massa arbòria, sense el requisit del qual no s'autoritzarà el funcionament de les activitats». Per això, es presentarà un annex al projecte que reculla aquest punt, i indique el nombre i la ubicació dels arbres que s'ha de plantar i les espècies triades. Per la situació de la granja, és preferible que els arbres siguen d'espècies autòctones i que no s'introduïsquen elements de flora exòtica en un entorn natural.  
- S'aportarà fotocòpia del compromís o contracte d'acceptació amb les empreses responsables de gestionar els animals morts.  
- Pel que fa a altres residus com ara els envasos de productes desinfectants, aigua per al consum humà i altres residus que puguen produir-se, s'especificarà el procediment que s'ha d'utilitzar per a la seua gestió (que necessàriament haurà d'incloure la participació d'una empresa autoritzada).  
- S'indicarà amb quina periodicitat es procedirà a la renovació del llit de les aus.  
S'inclou un informe posterior de l'ajudant de sostenibilitat, de data 10 de març de 2004, en el qual s'indica: Una vegada revisat l'annex d'aclariments presentats; la tècnic que subscriu considera que alguns dels aclariments aportats no són conformes, en concret els que segueixen:   
- No s'inclou la còpia del document que de compromís o contracte d'acceptació de l'empresa responsable de la gestió del contingut de la fossa sèptica.  
- Pel que fa a altres residus com els envasos de productes desinfectants, aigua per al consum humà i altres residus que puguen produir-se, s'ha recorregut a una empresa (Menero Hoyo Contenedores SL) que en data febrer de 2004 només estava autoritzada per a la recollida, transport i emmagatzemament de residus inerts (en els quals s'inclouen gran varietat de residus de la construcció i altres residus minerals; però no envasos de desinfectants siguen tòxics o no, o de qualsevol altre producte; ni residus assimilables a urbans). Així mateix, la destinació final dels residus, l'abocador autoritzat Noulas Resevi, també es limita a la gestió de residus inerts segons la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual cosa és necessari recórrer a un gestor apropiat, de tot això podrem informar-los en aquesta regidoria.   
En data 1 de setembre de 2004, l'ajudant de sostenibilitat municipal redacta un nou informe, favorable, especificant que: «Revisat l'annex d'aclariments presentats, amb data entrada en aqueixa regidoria, 3 d'agost de 2004; es considera que els esmentats aclariments són suficients per a la comprensió del projecte. Per la qual cosa emet informe favorable respecte d'això de la concessió de la llicència».   
- Informe favorable de la regidora delegada d'Urbanisme i Sostenibilitat, en què s'informa: «Que la llicència sol·licitada pot concedir-se amb l'adopció de les mesures correctores a què es fa referència en l'expedient i sense perjudici de l'informe de la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats i de la intervenció de la Junta de Govern Local».   
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú segons el planejament municipal vigent.  
El municipi de la Vall d'Uixó està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
L'activitat ramadera es troba inclosa en la zona definida com a àrea d'influència antròpica, segons el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'efectua una descripció, un inventari ambiental molt general de l'àrea d'ubicació de l'explotació i de la zona on s'emmarca; des del punt de vista ambiental dels usos del sòl, proveïment d'aigua, climatologia, relleu, vegetació, paisatge, patrimoni, fauna i hidrogeologia.   
No obstant això, la valoració d'impactes es considera insuficient, obviant-se aspectes fonamentals com ara la possible contaminació del sòl, per la contaminació associada a l'abocament de la gallinassa o problemes de percolació per impermeabilització deficient, com ara l'aigua, per la possible alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània; entre altres qüestions.   
No s'ha realitzat una valoració qualitativa dels impactes a partir d'una matriu causa-efecte, mitjançant la qual, podria haver-se estimat de forma més concreta les possibles incidències ambientals derivades de la fase d'explotació, com també la seua importància.   
No obstant això, malgrat l'excessiva visió generalista des de la qual s'ha abordat aquest apartat en l'estudi d'impacte ambiental, pot considerar-se en termes generals, com a viable l'activitat des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
La proposta de mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental, s'han considerat, entre altres, les que segueixen:   
- Creació d'una barrera verda en tot el perímetre de la parcel·la, mitjançant un tanca de xiprers.  
- Seguiment d'un pla de neteja del llit o jaç, amb l'objecte d'evitar molèsties derivades de la producció d'olors.  
- No s'haurà de produir emmagatzemament de fem en l'explotació, sinó que serà directament carregat al camió, que efectuarà la seua retirada per a l'aplicació d'aquest com a adob orgànic.   
- La superfície de l'explotació, s'haurà d'encerclar perimetralment mitjançant una tanca metàl·lica d'acer galvanitzat de 2 metres d'alçària, i es plantarà paral·lela a aquesta una tanca de xiprers (mesura exposada anteriorment), a fi d'evitar l'accés de persones o animals a l'interior de l'explotació, alhora que actuarà com a barrera acústica i visual.   
- En la porta d'accés a l'explotació, es preveu la construcció d'una plataforma de desinfecció (de 4 x 12 metres), disposada per a la totalitat de vehicles que accedisquen o isquen d'aquesta. Es considera igualment, la renovació periòdica de la solució desinfectant. Per a la neteja i buidatge d'aquesta, es considera l'existència d'un xicotet pou de recollida, i es contracten els serveis d'una empresa autoritzada per a efectuar al transport fins a la planta de tractament adequada, atés que tal com s'assenyala, es consideren residus tòxics i perillosos.   
- Irrigació o aspersió amb solucions desinfectants, els locals i materials emprats.  
- Extracció dels llits, fems i altres restes i residus, i destrucció d'aquests pel foc o desinfecció amb calç viva.   
- Si existiren aliments que es prevegen que puguen estar contaminats, seran sotmesos a l'oportú i adequat tractament de desinfecció.  
- Existiran raticides anticoagulants en diversos punts de l'explotació, allunyats del possible abast dels animals.   
- Es disposarà de l'assistència i assessorament permanent d'un veterinari, que considerarà el compliment de les mesures sanitàries establides per a aquest tipus d'explotacions.   
Les mesures correctores recollides en l'estudi hauran d'ampliar-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.   
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, s'estableixen de manera molt general, les mesures i actuacions que es realitzaren en l'explotació per part de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó, el veterinari titular, les autoritats sanitàries, i pel titular de l'explotació. Sent algunes de què es consideren, les que segueixen:  
- Per part de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó:  
- Exigir la retirada immediata del fem, controlant que no es produïsca l'emmagatzemament en l'interior de l'explotació.  
- Exigir que es mantinga en adequades condicions la pantalla vegetal que s'incorporarà en el perímetre de l'explotació.  
- Per part del veterinari titular i les autoritats sanitàries:  
- Exigir el compliment del protocol sanitari per a aquest tipus d'explotacions.  
- Si es diagnostica alguna malaltia, el veterinari titular de l'explotació, establirà les mesures que s'han d'aplicar, i donarà comunicació al metge titular de la Vall d'Uixó i a l'inspector provincial de Sanitat Veterinària.   
- Per part del titular de l'explotació:   
- S'haurà de portar un control de les anàlisis de l'aigua.  
- S'haurà de controlar que la cisterna de desinfecció de l'accés dispose de desinfectant.  
- Controlar i actualitzar el llibre de registre dels animals morts, com també la documentació que acredita l'eliminació d'aquests per una empresa autoritzada.  
- S'hauran de registrar i controlar les desinfeccions, desinsectacions que es realitzen.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació avícola, situada al terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló), promoguda per Granja Uxó, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Haurà de disposar-se, previ a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de patrimoni cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport; havent de ser presentat davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- Es gestionarà l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa haurà de disposar-se de contracte actualitzat, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- La superfície de l'explotació que no es trobe ocupada per les edificacions haurà de mantenir-se en explotació agrària efectiva, o bé, haurà de realitzar-s'hi plantació d'arbratge.   
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn.   
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle; davant de la possibilitat que es produïsquen demores per part de l'empresa encarregada de la recollida de la gallinassa. El femer haurà de ser de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats, els quals podran ser incorporats de nou al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració.  
- Atés que el municipi de la Vall d'Uixó està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries; s'aplicaran totes aquelles mesures que siguen necessàries per a evitar la contaminació de l'aigua per vessament superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics, en ser utilitzats com a adob orgànic en camps de cultiu de la zona.  
- Haurà de complir-se els requisits establits en el Reial decret 3/2002, d'11 de gener, pel qual s'estableixen les normes mínimes de protecció de les gallines ponedores (BOE núm. 13, de 15 de gener de 2002).  
- Per al control dels insectes i rosegadors es duran a terme mesures de prevenció, mesures d'higiene general de les instal·lacions i tractaments de desinsectació i desratificació, a base d'insecticides i raticides biodegradables d'escassa toxicitat; i se n'intensificarà l'ús en els mesos d'estiu.   
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que pogueren produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, es portaran a centres especialitzats per al reciclatge d'aquests.  
- L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el tractament i destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 94/05 -AIA  
Títol: Implantació de reg de suport per a 670 ha d'oliverar al terme municipal d'Altura (Castelló)  
Promotor: Comunitat de regants Virgen de Gracia d'Altura  
Autoritat substantiva: conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte del projecte: Instal·lació reg de suport a 670 ha d'oliverar  
Localització: Altura (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El projecte consisteix en la implantació d'un sistema de reg d'alta freqüència per al cultiu de l'oliverar en 670 has emprant l'anomenat reg deficitari controlat. Amb aquest fi es té previst realitzar les actuacions següents:  
1. Execució de la xarxa en alta:   
a) Equipament de tres sondejos preexistents (Mossén Alfonso, Torrecilla, El Monte) mitjançant la construcció de local de 5x4 metres i equips necessaris per al funcionament del sondeig. A la vora d'aquest s'executarà una arqueta que cobrirà el brocal del sondeig.  
b) Construcció de dipòsit de regulació semienterrat, a base de mòduls de formigó prefabricat amb unes dimensions de 62 metres de longitud per 46 metres d'amplària, 5 metres totals d'alçària i una capacitat total de 14.000 m³.  
c) Estesa i instal·lació de tres línies aèries de mitjana tensió que acabaran en els respectius centres de transformació d'aquestes per a satisfer les necessitats elèctriques de les instal·lacions projectades.   
d)Connexions dels sondejos amb el dipòsit de regulació per a la qual cosa es tendiran 3.075,84 metres de canonada de PVC soterrada.  
2. Execució de la xarxa de distribució en baixa, format per conducció general i els ramals secundaris que permetran el trasbals de cabals fins als punts de presa en parcel·la, instal·lada en rasa.  
Els polígons afectats per la instal·lació de reg deficitari són els que segueixen: 5, 6, 8, 9, 10, 13, 14, 15, 19, 21, 22, 23.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte i l'estudi d'impacte ambiental, es va remetre des de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació el dia 30 de maig de 2005 a l'efecte de complir a la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
De conformitat amb el que disposa l'article 22 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el projecte es va sotmetre a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana amb data 25 d'agost de 2005.  
L'esmentada exposició pública va tenir com a resultat la presentació d'una al·legació per part de l'Ajuntament d'Altura referent a la superfície regable que haurà de ser tinguda en compte en la fase de realització del projecte a fi de no afectar terrenys no aptes urbanísticament per a aquest fi.  
Informes sectorials  
L'expedient recull els informes següents:  
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló .  
- Informe de l'Ajuntament d'Altura  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
- Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la conselleria de Territori i Habitatge.  
- Informe de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Afeccions legals  
- Segons les normes subsidiàries de l'Ajuntament d'Altura la zona regable se situa en sòl no urbanitzable qualificat com a comú general, comú agrícola, de protecció forestal, de protecció arqueològica, i de protecció geològica.  
- La ubicació del projecte es troba al municipi d'Altura, dins de l'àmbit territorial del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra Calderona (d'ara en avant PORN) aprovat mitjançant un Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià.  
- D'acord amb el pla de classificació de camins ramaders d'Altura aprovat per Ordre ministerial de 12 de gener de 1971, el projecte no afecta camins ramaders classificats.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
L'estudi d'impacte ambiental descriu els factors del medi susceptibles de rebre impacte ambiental on destaquen els que segueixen:  
- Qualitat de l'aire: es veurà afectada per l'alçament de pols durant la fase de construcció de les obres i per les emissions de gasos i partícules procedents dels vehicles de combustió.  
- Increment del nivell sonor: es produirà durant la fase de construcció del projecte.  
- Aigua: pot haver-hi en algunes fases del projecte un augment dels sòlids en suspensió. A més, durant la fase de funcionament de l'activitat pot produir-se contaminació difusa per la utilització de fertilitzants i pesticides.  
- Sòl: Pot veure's afectat per abocaments incontrolats de les obres.  
- Vegetació quedarà afectada per la construcció del dipòsit de regulació.  
- Fauna: el soroll de les obres causarà desplaçament temporal de la fauna. La instal·lació de línies elèctriques pot causar electrocucions d'aus.  
- El paisatge es veurà afectat per les construccions permanents que preveu el projecte (dipòsit de reg, instal·lacions dels sondejos).   
2. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte destaca els impactes que de manera general es produeixen davant d'una transformació agrària de secà en regadiu, impactes que s'acreixen amb l'estesa d'una línia elèctrica i a més incideix que els esmentats impactes seran distints atenent a les diverses zonificacions del PORN.  
D'acord amb els esmentats criteris, l'estudi identifica i valora els impactes següents:  
- Emissió de pols a l'atmosfera: ocorrerà durant la construcció de la xarxa de reg. Aquest impacte afectarà l'atmosfera i tindrà efectes indirectes sobre altres factors del medi com ara sòl, aigua, vegetació i fauna. Es tracta d'un impacte reversible a curt termini.  
- Emissió de gasos i partícules: procediran dels motors de combustió interna afectant de manera directa la qualitat física i química de l'aire i de manera indirecta la qualitat d'aigua i sòl per arrossegament de partícules. També pot veure's afectada la sanitat de les persones. Aquest efecte serà reversible a curt termini i es reduirà mitjançant l'aplicació de mesures correctores.  
- Increment del nivell sonor de l'àrea: es produirà per la presència de maquinària pesant en la fase de construcció i en la fase de funcionament per la posada en marxa de les bateries del sondeig i dels centres transformadors.  
- Eliminació-aterrament del sòl: per la construcció del dipòsit i centres de transformació. Les canonades discorreran per camins ja impactats anteriorment per la qual cosa l'efecte serà mínim i reversible a molt llarg termini.  
- Contaminació del sòl: es produirà contaminació difusa i eutrofització del sòl per la utilització de pesticides i fertilitzants en l'aigua de reg. L'esmentat efecte es valora com a reversible i puntual.  
- Modificació de l'escorriment superficial: es produirà durant la fase de construcció. L'esmentat efecte serà temporal i desapareixerà amb la terminació de les obres. L'impacte s'estima permanent, reversible, puntual i de magnitud lleu.  
- Contaminació de l'aigua subterrània: es produirà contaminació de les aigües subterrànies per filtració i lixiviació de fertilitzants i pesticides transportats a través de l'aigua de reg. La contaminació de l'aigua afectarà directament el factor ambiental aigua i indirectament a la vegetació, la fauna, i sanitat de les persones.  
- Eliminació de la vegetació: es produirà per la construcció dels centres de transformació, suports elèctrics i depòsit regulador. Aquest impacte afecta directament la vegetació i indirectament la fauna i el paisatge i es qualifica com a reversible i puntual.  
- Canvis zoosociològics: les actuacions que es pretenen realitzar provocaran un desplaçament d'espècies, recolonitzant-se les àrees de nou durant la fase de funcionament del sistema per la qual cosa, es valora l'impacte com a lleu.  
- Electrocució d'aus: aquest impacte està relacionat amb la presència de les línies de mitjana tensió, que representen un factor de risc important pel qual es valora com de magnitud moderada però corregible.  
- Modificacions paisatgístiques: les esmentades modificacions implicaran tant canvis en el paisatge intrínsec com extrínsec.  
- Creació d'ocupació: es produirà tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament. L'impacte serà de signe positiu.  
- Increment del risc d'accidents: en la fase de construcció es produirà per la presència de maquinària i en la fase de funcionament per la presència d'elements dotats d'energia elèctrica.  
- Afecció a jaciments arqueològics, béns històrics i etnogràfics: l'obra no afectarà béns catalogats.  
Es considera que en l'estudi de l'efecte que les obres tindran sobre el territori afectat no s'ha valorat de manera suficient la pertinença de la zona a l'àmbit d'influència del parc natural de la Serra Calderona no havent-se estudiat els usos i obres proposades en relació a les actuacions permeses en el PORN d'acord al qual l'ordenació i gestió dels recursos naturals en l'esmentat àmbit es realitzarà en funció de les directrius de conservació i ús sostenible dels mateixos definits en el pla.  
La valoració dels usos respecte a la zonificació del PORN és la que segueix:  
1. Condicionament de pous: se situen en Àrea de Regeneració i de Predomini Agrícola. En Àrea de Regeneració i segons article 72 del PORN els esmentats usos estan permesos sempre que s'ajusten a les especificacions assenyalades en les normes generals d'aquest pla. Normes que es consideren complides d'acord amb els informes emesos i la documentació addicional presentada per part de l'òrgan substantiu.  
2. Línies elèctriques i estesa de canonades: es consideren infraestructures compatibles amb el PORN i, segons article 54, hauran de realitzar-se per corredor de localització d'infraestructures.  
3. Dipòsit d'acumulació: se situa en Àrea de Predomini Agrícola considerant-se ús compatible amb el PORN ja que segons article 76 d'aquest: Es consideren compatibles totes les activitats permeses en les categories anteriors i, en general, les activitats compatibles amb allò que estableix el planejament urbanístic per a sòl no urbanitzable d'ús agrícola, sense perjudici dels disposats en les normes generals del pla i en la Llei 4/1992, sobre sòl no urbanitzable i la Llei 2/1997, de modificació de l'anterior (derogades per la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat del sòl no urbanitzable).   
Respecte a aquest tercer punt es considerarà compatible sempre que s'ajuste la construcció als preceptes de la Llei 10/2004, i en particular a l'article 20 de l'esmentada llei.   
Respecte a les normes en vigor en l'Ajuntament d'Altura, segons informe emés el 14 de juliol de 2005 pel tècnic municipal: s'aplicaran les normes subsidiàries de l'Ajuntament d'Altura, sense que s'haja informat de la incompatibilitat de les actuacions respecte al planejament municipal.  
En tot cas es respectarà l'article 56 del PORN que al punt 1 cita: Els nous dipòsits de proveïment d'aigua hauran de construir-se soterrats o semienterrats; en el cas que això siga inviable per condicions topogràfiques o característiques físiques del terreny, es triarà una ubicació que no provoque impacte paisatgístic.  
4. Com a última actuació estudiada ha de ser avaluada és la transformació de secà en regadiu. L'esmentada actuació és la base del projecte ja que sense l'adequació de l'esmentada transformació a la normativa vigent i a correctes criteris de sostenibilitat ambiental, la resta d'actuacions no tenen sentit.  
Sobre això, cal ressenyar que l'estudi d'impacte ambiental diu textualment: Les transformacions de secà a regadiu destaquen pels impactes que produeixen, perquè, des d'una visió general, i abans de considerar la zona d'estudi com a espai natural que és, aquesta acció de posada en regadiu de l'oliverar, ha de ser sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, ja que es du a terme en una superfície superior a 100 hectàrees.  
L'esmentat criteri no és del tot correcte ja que el criteri correcte que s'ha de seguir és avaluar l'impacte en la zona en què es produeix i amb els seus efectes particulars i no sols genèrics per a la qual cosa és imprescindible no obviar la pertinença de la zona regable a l'àrea d'influència d'un parc natural i avaluar l'impacte sobre el medi ambient acatant la normativa que imposa el Pla d'ordenació dels recursos naturals i tot això d'acord amb la normativa imposada pel planejament municipal.   
D'acord amb l'informe municipal de l'Ajuntament d'Altura, la qualificació urbanística de la zona regable és la que segueix: sòl no urbanitzable comú general, comú agrícola, de protecció forestal, de protecció arqueològica, de protecció geològica. L'esmentat informe cita textualment: La zona regable majoritàriament està composta per finques rústiques particulars dedicades a l'agricultura de secà, amb dos cultius majoritaris, l'ametler i l'olivera, resulta doncs idoni la instal·lació d'un sistema de reg que ajude a millorar els rendiments de la producció d'aquestes terres...  
L'article 15 del PORN estableix : Es prohibeix en les àrees de protecció paisatgística i de protecció ecològica la destrucció de bancals i marges d'aquests, com també les transformacions agrícoles i labors agrícoles o cinegètiques que posen en perill la seua estabilitat o en comporten l'eliminació, i ja que l'article 31 cita amb caràcter general, no es permet l'ampliació de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrària quan el sector ampliat afecte terrenys forestals, es conclou que d'acord amb la normativa en general no existirien més restriccions a la transformació de secà que aquelles implicades en un ús racional de l'aigua, sempre que no s'augmente la superfície de cultiu en zona forestal i evitant qualsevol acció sobre els bancals en les àrees abans mencionades.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores es preveuen:  
- Reg de la superfície del terreny afectada per les obres per a l'eliminació de pols.  
- Ensacada i correcte emmagatzemament dels materials pulverulents  
- Utilització de silenciadors homologats en els motors de combustió interna.  
- Adequada gestió dels residus.  
- Utilització de la terra vegetal en restauracions  
- S'evitaran els abassegaments de material en cas de previsió de pluges intenses  
- Restauració de les zones on s'elimine la vegetació  
- Els suports de les línies elèctriques seran dels anomenats ecològics i disposaran d'elements espantaocells.  
- En la contornada del depòsit es reforestarà amb arbratge autòcton.  
- En les obres pròximes a terrenys forestals es prohibirà fer foc i es disposarà d'extintors.  
- Les servituds s'expropiaran o es reposaran  
- En cas d'abandó es procedirà al desmuntatge dels elements constructius  
El programa de vigilància ambiental té com a objectiu la detecció de les possibles desviacions de les previsions efectuades en l'estudi a fi que puguen corregir-se a temps.   
- En la fase de construcció: vigilància setmanal de la pols depositada sobre la vegetació i control estricte de la gestió de residus tòxics i perillosos.  
- En la fase de funcionament. Control sobre els residus generats, control de la qualitat de l'aigua de reg, control del nivell piezomètric dels sondejos, control dels brolladors.  
És important ressenyar que en l'àmbit de la zona regable hi ha cinc jaciments arqueològics que no seran afectats pel traçat de les obres, fet que no eximeix de l'aplicació de mesures preventives per a la preservació d'aquests.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Atés que els terrenys compresos en el projecte es troben dins de l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra Calderona aprovat per Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià.  
Atés que les actuacions proposades han d'adaptar-se a la normativa establida en l'esmentat decret.  
Atés que l'article 104 del PORN proporciona directrius específiques per a la gestió de l'activitat agrària, la qual es realitzarà desenvolupant programes encaminats al manteniment de cultius arbratges com l'olivera i mitjançant la realització de programes per a la millora d'infraestructures agrícoles existents, sobretot en relació amb la xarxa viària i amb el reg per al suport del cultiu de fruiters (cirerer i nispro, fonamentalment).  
Atés que les actuacions proposades no són incompatibles amb el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra Calderona havent d'establir-se, no obstant això, mesures addicionals que asseguren l'adequada protecció dels valors naturals, es resol:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- D'acord amb l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, abans de l'inici de les obres haurà d'efectuar-se prospecció arqueològica, sotmetent-se el projecte de prospecció a la corresponent autorització de conformitat segons el que preveu l'article 60 de la Llei del patrimoni cultural valencià. No podran iniciar-se les obres fins a la realització de l'esmentada prospecció, el resultat de la qual haurà de comunicar-se a aquesta Direcció General. L'esmentada comunicació no eximeix de l'obtenció de l'informe establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
En tot cas, les obres s'hauran d'ajustar a les normes subsidiàries de planejament establit al municipi d'Altura respecte a la zona de protecció arqueològica.  
Davant de l'aparició de qualsevol resta d'interés arqueològic o paleontològic, s'actuarà d'acord amb l'article 63 de la Llei 4/1998, i es paralitzarant les obres i comunicarà la troballa en el termini de quaranta-vuit hores a la conselleria de Cultura, Educació i Ciència.  
- La construcció del depòsit d'aigua s'haurà de realitzar en parcel·la agrícola evitant l'afecció a Àrea de Regeneració. L'esmentat dipòsit haurà d'incorporar rampa interior antiofec i es dotarà de qualsevol tipus d'element, que se situarà fora de la tanca, que permeta a la fauna abeurar en les voltants d'aquesta.  
En les zones del dipòsit que queden descobertes s'haurà d'estudiar la possibilitat de minimitzar el possible efecte paisatgístic mitjançant l'aplicació d'alguna coloració en les parets exteriors de manera que quede integrat en el cromatisme del conjunt.  
- L'estesa de canonades tant en el cas de la xarxa d'alta com de la xarxa de baixa es realitzarà pels anomenats corredors de localització d'infraestructures definits en l'article 54 del PORN com la xarxa viària estatal, autonòmica i local.   
- L'estesa de línies elèctriques haurà d'efectuar-se de manera prioritària pels corredors d'infraestructures. Les esmentades línies elèctriques incorporaran elements destinats a impedir la col·lisió o electrocució d'aus (dispositius salvaocells, aïllament de conductors, etc.)  
- D'acord amb l'article 51 del PORN, la instal·lació de casetes per a la instal·lació de capçals de reg localitzat en zona de predomini agrícola requerirà una superfície mínima de parcel·la de 5.000 metres quadrats, amb una superfície màxima edificada de 10 metres quadrats i una alçària màxima d'edificació de 3 metres.  
- L'extracció d'aigua procedent dels sondejos portarà implícita l'obligació d'instal·lar comptadors volumètrics en aquests. La comunitat de regants portarà un registre dels mesuraments dels volums extrets. El total dels cabals extrets anualment es correspondrà amb l'atorgament de 668.760 m³/any per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En el cas que el programa de vigilància ambiental demostrara la disminució de cabals en els brolladors del parc a causa dels sondejos, haurà de comunicar-se a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i a la direcció del parc aquesta circumstància, amb vista que s'emeten directrius d'actuació.   
- La transformació del cultiu de secà per un cultiu amb reg de suport deficitari portarà implícites les limitacions següents:  
A) Es tindrà en compte l'al·legació presentada per l'Ajuntament d'Altura a fi de no incloure com a zona regable terrenys no aptes urbanísticament per a aquest fi. Com a criteri general, la implantació de reg de suport en l'oliverar se cenyirà a les parcel·les actualment cultivades.   
B) La implantació del reg en zones de protecció paisatgística (part del polígon 21) se cenyirà a parcel·les actualment cultivades i no es permetrà la destrucció de bancals ni el canvi de la fisonomia de la zona d'acord amb els preceptes establits en l'article 15 del PORN.   
C) D'acord amb l'article 31 del PORN, no es permet l'ampliació de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrària quan el sector ampliat afecte terrenys forestals. Quedarien afectats per aquest precepte els polígons 5, 6, 8, 9,10, 19, 23.  
D) D'acord amb els articles 82 a 86 del PORN, en les àrees de protecció ecològica (part del polígon 21) predominaran els usos destinats a la regeneració de la sureda i es consideraran usos prohibits aquells que no es troben directament vinculats a l'explotació forestal, agrícola tradicional, ramadera i cinegètica..., i no es permetrà la destrucció de bancals d'acord amb l'article 15 del PORN.  
E) D'acord amb els articles 70 a 73 del PORN en àrees de regeneració el criteri d'intervenció és el manteniment d'aquestes àrees mitjançant una actuació dirigida a la seua conservació, afavorint-ne la regeneració natural...  
D'acord amb aquest criteri no està permés en àrees de regeneració la recuperació per al cultiu de parcel·les que presenten un determinat grau de regeneració. Els polígons afectats són el 23 -on únicament es podrà actuar en xicotetes zones actualment en cultiu- i el polígon 22 - on les actuacions se cenyiran a una zona estrictament agrícola-.  
F) En qualsevol cas l'estesa de les xarxes de reg no podrà afectar terreny forestal prohibint-se qualsevol activitat que comporte tala o desarrelament d'espècies vegetals silvestres.   
- A fi de protegir la fauna, els treballs que comporten major índex de sorolls es realitzaran fora del període reproductor d'aquesta és a dir, durant els mesos de juliol a febrer excepte on es tinga constància de la presència d'espècies més primerenques (àguiles, mussols, fagina, teixó) on tampoc es permetran durant els mesos de gener i febrer.  
- A fi d'evitar la contaminació lumínica, les lluminàries exteriors previstes en les infraestructures previstes en el projecte seran de vapor de sodi o semblants evitant la dispersió de la llum cap al firmament.   
- Haurà de determinar-se la destinació final dels materials sobrants de l'excavació, bé per a l'ús d'aquests en la mateixa obra com a material reutilitzable o com a residus inerts adequats en el marc del Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat. En cap cas, s'abandonaran els detritus en el mateix emplaçament.  
- S'aplicaran de manera estricta les mesures correctores següents recollides en l'estudi d'impacte:  
- Una vegada finalitzades les obres s'hauran de restituir els terrenys a l'estat anterior i es reposaran les servituds i serveis afectats.  
- S'haurà de realitzar una selecció dels residus produïts en l'obra per a l'entrega d'aquests a un gestor autoritzat. En el cas de materials sobrants de l'excavació hauran d'eliminar-se en abocador controlat.  
- Hauran d'eliminar-se correctament els residus de vegetació evitant-ne la crema.  
Els treballs compliran allò que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
- En el conjunt de la zona regable s'hauran d'aplicar criteris ambientals en el cultiu respectant l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, establint una gestió conjunta dels envasos de productes fitosanitaris, utilitzant per al control de plagues agrícoles els productes de menor perillositat, evitant les cremes agrícoles, i utilitzant sistemes de cultiu respectuosos amb l'adequada conservació del sòl.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 256/4825-PEU.  
Promotor: Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (Ens Gestor de la Xarxa de Transport i de Ports de la Generalitat Valenciana).  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alacant i Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana.  
Objecte projecte: Camí d'accés al davant d'una pedrera de la serra Grossa.   
Localització: A la serra Grossa al terme municipal d'Alacant.  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció de camí d'accés al davant d'una antiga pedrera a la serra Grossa per a escometre treballs de sanejament d'aquest en relació amb l'execució del tramvia, traçat de la línia 1 que discorre des de la platja de l'Albufereta, en sentit Alacant, paral·lela al litoral.  
El camí que s'ha de realitzar parteix del camí de servei existent a la vora del canal de desguàs en l'orientació oest de la serra Grossa fins a arribar a la coronació del front de pedrera.  
Característiques del camí:  
- Longitud: 200 m.  
- Plataforma de 3,5 metres sense pavimentar.  
- Talussos en desmunt d'1: 5V i en terraplé d'1H: 1V.  
- Les terres de desmunt s'utilitzen per al terraplé. S'indica que no es produiran abocaments ni extraccions en altres llocs. El desmunt màxim estarà al voltant de 2,25 m d'alçària i el terraplé màxim al voltant d'aproximadament 3,75 m d'alçària.   
- S'haurà d'utilitzar retroexcavadora amb martell hidràulic per a l'execució.  
- Una vegada sanejat el front de pedrera s'haurà de recuperar la morfologia original de la vessant i es revegetarà.  
- Termini d'execució del camí de 15 dies i la seua restauració de 30 dies, quedant supeditada aquesta última a l'execució del sanejament del front de pedrera.  
Tramitació administrativa  
L'ens gestor de la xarxa de transport i de ports de la Generalitat Valenciana es va remetre amb data 27 de desembre de 2005 el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 20 de gener de 2006 es va efectuar consulta a l'Ajuntament d'Alacant.  
Es va remetre fotocòpia de la publicació en el DOGV núm. 5186, del, 27 de gener de 2006, del projecte bàsic i estudi d'impacte ambiental efectuat per Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana.  
Amb data 11 de maig de 2006 l'Ens Gestor de la Xarxa de Transport i de Ports de la Generalitat Valenciana remet el resultat de la informació pública que inclou escrit d'al·legacions, resposta a aquestes per l'Ens Gestor, informe de l'Ajuntament d'Alacant, i adjunta a més document de síntesi i informe de valoració biològica de la zona realitzat per un biòleg.  
Respecte de l'informe de l'Ajuntament, s'adjunta resolució de l'alcalde i, per delegació, de la regidora d'Urbanisme en què s'indica que el Departament de Medi Ambient ha emés un informe favorable que es remet i adjunta i que l'article 17 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable permet realitzar, en sòl no urbanitzable protegit, obres i instal·lacions necessàries per a la gestió dels serveis públics.  
Amb data 23 de juny de 2006 l'Ens Gestor de la Xarxa de Transport i de Ports de la Generalitat Valenciana remet informe complementari al de resposta a les al·legacions.  
Al·legacions  
El grup municipal d'Esquerra Unida-L'Entesa a l'Ajuntament d'Alacant presenta al·legacions al projecte les quals es resumeixen en les que segueixen:  
1. Fort impacte negatiu sobre els valors protegits de la fita de la serra Grossa. Discrepen de la valoració de la vegetació i el paisatge efectuada en l'estudi i qualifiquen l'impacte sobre la vegetació entre sever i crític, i sobre el paisatge com a sever o crític.  
2. El projecte incompleix les disposicions del PGOU. Es tracta de sòl no urbanitzable d'especial protecció-fita (SNU/H). Es prohibeixen moviments de terra que originen desnivells superiors a 1m i el projecte planteja desnivells de 5 metres d'alçària i terraplens de més de 7 metres. A més, les obres associades no s'enquadren en cap de les activitats o usos permesos en una fita.  
3. L'estudi d'impacte ambiental no recull la presència en la zona afectada de nombroses espècies de flora, algunes d'elles endèmiques.  
4. La zona afectada ofereix immillorables condicions d'hàbitat per a la nidificació del còlit negre. No consideren suficient la mesura de no efectuar les obres a la primavera en tractar-se d'una espècie inclosa en l'annex I de la Directiva europea d'aus.  
5. L'estudi d'impacte ambiental no analitza l'alternativa de no construir cap camí i procedir al sanejament del front de pedrera mitjançant altres mitjans. Sol·liciten que es rebutge la construcció de cap camí i es procedisca a estabilitzar el front de pedrera mitjançant cosit per personal especialitzat.  
6. La construcció del camí podria afectar la refineria excavada de la serra Grossa. Es tracta d'un conjunt de gran interés patrimonial des del punt de vista de l'arqueologia industrial que el grup municipal ha sol·licitat la protecció d'aquest com a bé de rellevància local. Les obres podrien afectar la refineria per despreniments interiors, igual que el sanejament del front, i que per a una adequada valoració s'haurà d'efectuar un estudi de detall sobre les instal·lacions de la refineria en planta i secció com també de l'estabilitat de les estructures geològiques en què s'insereixen.  
7. Falta de document de síntesi  
Resposta a les al·legacions per part de l'ens gestor en la documentació presentada l'11 de maig i 23 de juny de 2006, seguint l'ordre de les al·legacions formulades:  
1. S'aporta informe de valoració biològic realitzat per un biòleg. En aquest s'estudien la vegetació i la flora, es valora l'ornitofauna i l'ecosistema. Respecte a la flora que es descriu amb detall es conclou que la majoria de les espècies presents té una àmplia representació, algunes són endèmiques però no es troben amenaçades i té una àmplia representació en la zona i en tot l'entorn dels terrenys estudiats.   
Estableix una sèrie de recomanacions: ús d'espècies vegetals autòctones presents en la zona, evitant espècies exòtiques, tancament del camí després del seu ús per a evitar entrada de vehicles, sol·licitar autorització de tala o desarrelament de determinades espècies a la conselleria de Territori i Habitatge i la seua col·laboració en la supervisió dels treballs, evitar l'afecció dels resssalts rocosos, trasplantament, en cas de ser viable tècnicament, d'exemplars d'Osyris quadripartita de gran port en cas d'afecció, etc.  
Respecte a l'ornitofauna es destaca la presència de còlit negre a la serra Grossa, i no hi ha nius afectats per la traça del camí. Es tracta d'una espècie àmpliament distribuïda al terme municipal d'Alacant i en tota la comarca de l'Alacantí, que encara que s'inclou en l'annex I de la Directiva europea d'aus, el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat) no la inclou com a espècie amenaçada.  
L'ecosistema afectat està format per comunitats vegetals molt freqüents i amb àmplia distribució a tota la província d'Alacant.  
L'informe conclou que l'actuació projectada és compatible i assumible sempre que se seguisquen les recomanacions que hi figuren.  
2. L'article 17, en relació amb la disposició transitòria segona, apartat 1 a) de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana autoritza els usos, obres i aprofitaments en sòl no urbanitzable protegit quan es tracte d'obres i instal·lacions necessàries per a la gestió dels béns de domini públic o dels serveis o activitats d'utilitat pública o interés general. El projecte bàsic del tramvia d'Alacant té la declaració d'interés social i utilitat pública d'acord amb l'article 153 de la Llei d'ordenació de transports terrestres.   
Una part de la línia 1 discorre a la vora del talús de l'antiga pedrera, que no es troba en bon estat i és necessari un sanejament per a evitar despreniments que posen en greu perill tant les persones com el tramvia en la fase de construcció i de funcionament d'aquest. Per a poder prendre dades i definir el sistema de sanejament és necessari realitzar un camí.  
La zona hi ha més desnivells en executar el camí, desapareixerà amb el sanejament. Per a reduir l'afecció s'haurà de reduir l'amplària del camí de 4 a 3,5 m.   
3. L'informe de valoració biològica inclou descripció detallada de flora. No hi ha cap arbre a la zona.  
4. L'informe de valoració biològica inclou valoració sobre el còlit negre. L'espècie no està en perill i en la zona afectada no hi ha nius, no obstant això, haurà de verificar-se'n l'existència en el moment de la realització del camí.  
5. Respecte a l'opció de realitzar el sanejament per altres mitjans, amb les dades que es disposa en l'actualitat és impossible garantir que siga viable una solució definitiva que no es base en el desmunt del mateix front, el qual obliga a crear camins d'accés fins a aquest. En l'estudi d'impacte ambiental s'analitzen alternatives de camins.  
L'aplicació del mètode de cosida, a banda de dubtosa eficàcia en aquest cas necessitaria no sols operaris, sinó també maquinària de perforació i transport de materials que requeririen així mateix accessos, siga per dalt, bé per la part inferior del front de pedrera, amb el consegüent risc, en aquesta segona alternativa, de possibles despreniments sobre els equips de treball durant l'execució d'aquests.  
6. Respecte a la possible afecció a la refineria, tenint en compte els mitjans emprats, retroexcavadora proveïda de martell hidràulic de mitjana potència, i la situació de les galeries respecte a la ubicació del camí (s'hi adjunta plànol), no es preveu l'afecció de l'actuació a la refineria.  
7. S'aporta document de síntesi  
Consideracions ambientals  
1. El projecte afecta vessant amb orientació nord-oest de la serra Grossa a la vora de l'antic front de pedrera, afrontant amb sòl urbà de la ciutat d'Alacant. Aquesta vessant presenta un pendent acusat, i està constituïda per calcarenites i margues, ocupada per matoll semiàrid termomediterrani, en el qual destaquen Salsola oppositifolia, Bachypodium retusum, Sideritis leucantha i Thymus vulgaris. En els ressalts rocosos destaca la vegetació rupícola: Hypericum ericoides, Chiladenus glutinosus i Teucrium buxifolium.  
Les espècies presents no estan amenaçades i són freqüents, com també les formacions vegetals. Les formacions de matoll dominants no es corresponen amb les climàciques (Chamaropo-Rhamnetum lycioides).  
Des del punt de vista de la fauna cal destacar la presència en la zona del còlit negre (Oenanthe leucantha). D'acord amb la documentació presentada no s'haurien detectat nius afectats pel traçat del camí. Aquesta espècie no es troba amenaçada, i no està inclosa en el Catàleg valencià de fauna amenaçada.  
La zona és visible en tractar-se d'un relleu aïllat molt pròxim a vies de comunicació.  
D'acord amb l'estudi no s'afectaran camins ramaders ni forests d'utilitat pública.  
2. L'estudi presenta informe arqueològic en què es conclou que l'impacte sobre el patrimoni cultural valencià és nul, i considera que no cal adoptar mesures correctores. No obstant això, s'indica que cas de descobrir-se alguna resta arqueològica, etnològica, paleontològica o arquitectònica durant l'execució de les obres s'aplicarà allò que estableix la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
   
L'informe ha tingut en compte l'existència de perforació en la muntanya en el costat d'aquesta que es realitza el camí, fruit d'uns depòsits utilitzats com a polvorí, i se situen a distància d'aquesta.   
Els informes de l'ens gestor aporten plànols dels dipòsits de la refineria que es troben a una distància en línia recta d'aproximadament 90 metres, el respirador abans referit estaria a menor distància, aproximadament a 60 m.   
3. L'estudi analitza diverses alternatives de camí d'accés al cim. Respecte a la segona alternativa, la qual discorreria pel costat sud-est de la serra aprofitant en part camí existent i antiga senda, presenta vessants amb pendents transversals en determinats trams molt acusades, havent sigut objecte la vessant en el passat d'actuacions i estant més alterada. Aquesta alternativa es descarta en tenir més longitud, i requerir de moviments de terra de major magnitud en determinats trams, sent els desmunts en aquests d'un màxim d'entre 5,5 i 7,36 m d'alçària, amb trams de desmunts de 2,70 m. A més aquests desmunts es produirien en zones allunyades del front de pedrera per la qual cosa no podrien desaparéixer en sanejar el front com sí que ocorre en alguns de la primera alternativa, finalment elegida.   
A més, aquesta segona alternativa, d'acord amb la documentació presentada discorreria per damunt dels dipòsits i galeries subterrànies lligades a l'antiga refineria, amb evident risc d'afecció a aquests ja que la seua gran alçària interior aproxima les claus de les diverses cavernes a la superfície de la muntanya, deixant grossàries de recobriment que fan pràcticament impossible garantir la nul·la afecció a aquests béns patrimonials de gran valor des del punt de vista de l'arqueologia industrial. Al contrari, la distància de l'alternativa proposada a aquests depòsits és considerable, per la qual cosa no s'hi preveuen afeccions. Finalment aquesta segona alternativa, d'acord amb la documentació, ocasionaria que part dels materials despresos caurien previsiblement a l'esplanada existent, ocupada per indigents i amb possibilitat de caiguda de pedres a la carretera de la platja.  
Per aquests motius es descarta en la documentació presentada l'alternativa segona i es tria l'alternativa primera que discorre pel vessant amb orientació nord-oest de la serra.  
4. Respecte a l'alternativa triada, es destaquen els elements següents del medi que rebran impactes: vegetació, fauna i paisatge.  
L'impacte sobre la vegetació, tenint en compte el seu valor, superfície afectada i possibilitat d'adoptar mesures correctores es considera moderat en conjunt, i respecte a la fauna es considera igualment moderada en conjunt. Respecte al paisatge es considera que l'afecció serà severa, no obstant aquesta encara que serà visible està localitzada espacialment i és possible adoptar mesures correctores que la reduiran. El camí serà temporal i una vegada acabat l'ús d'aquest per a la presa de dades i potser el sanejament serà restaurat. Si la restauració es du a terme correctament pot permetre reduir l'impacte en el paisatge de manera significativa a mitjà-llarg termini o, fins i tot, abans.  
L'actuació plantejada en conseqüència es considera acceptable des d'un punt de vista ambiental i és necessària l'adopció de mesures preventives i correctores.  
5. En l'estudi d'impacte ambiental s'estableixen una sèrie de mesures preventives i correctores entre les quals es destaquen les que segueixen: una vegada uniformades les terres (restaurat) no quedaran desnivells superiors a 1 metre, procedint-se a més a aportar terra vegetal per a efectuar plantacions allí on siga necessari, no realitzar el procés reproductor a la primavera, etc.  
En l'informe biològic complementari s'estableixen una sèrie de recomanacions que s'han reflectit succintament anteriorment.  
Es considera necessari establir mesures preventives i correctores addicionals i modificar les proposades per a reduir l'impacte sobre el medi, com també per a aconseguir una adequada restauració de la zona i accelerar-ne la recuperació.  
En principi respecte a les antigues instal·lacions de refineria en la zona es considera que no hi haurà afecció, i en conseqüència en principi no seria necessari adoptar mesures, no obstant això s'estima que ha de ser la conselleria de Cultura quie determine si és necessari adoptar alguna mesura preventiva al respecte.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 1 i del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes:  
Resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de camí d'accés al davant de pedrera de la serra Grossa al terme municipal d'Alacant, el promotor del qual és Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (Ens Gestor de la Xarxa de Transport i de Ports de la Generalitat Valenciana), sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, com també del compliment del que estableix la documentació aportada i l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants per a l'execució de les obres i el funcionament de l'activitat:  
1. Prèviament a l'execució del camí s'obtindrà de la Direcció Territorial d'Alacant l'autorització de tala i desarrelament de les espècies que s'han d'afectar incloses en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la conselleria d'Agricultura i Pesca. Igualment es determinarà per aquests serveis tècnics si és necessari adoptar mesures preventives respecte a la fauna, és a dir, limitacions en el període d'execució del camí, ús i restauració o altres que puguen considerar necessàries, i en cas afirmatiu hauran de complir-se.  
2. El replantejament del camí en camp es realitzarà sota la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria per a reduir el moviment de terres i l'impacte sobre la vegetació, com també en el paisatge, podent introduir xicotetes modificacions de traçat en aquest sentit, com també mesures preventives respecte a la vegetació i flora.  
L'amplària del camí no serà superior a 3,5 m.  
3. Una vegada completat l'ús del camí segons el que s'ha indicat, es procedirà a la restauració d'aquest com més prompte es puga. La restauració comportarà la recuperació morfològica de la vessant en la mesura que siga possible, de manera que el camí i els talussos generats desapareguen en la mesura que siga possible. Es procedirà a la plantació d'espècies autòctones presents en la zona per a recuperar en la mesura que es puga la vegetació i reduir l'afecció al paisatge. Els treballs de restauració s'hauran de dur a terme amb l'assessorament i supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria, que introduiran en aquesta els canvis que estimen pertinents. No s'utilitzarà Retrama scorpius ni Lavandula stoechas ni Brachypodium phenicoides. Les espècies que s'han d'introduir, procedència, densitats, mètodes de plantació i aportació de terra vegetal seran les que determinen els serveis tècnics abans citats. S'hauran d'efectuar regs de plantació i manteniment suficients per a assegurar-ne l'arrelament.  
La restauració morfològica haurà de comportar la recuperació del xicotet drenatge que discorre per la vessant i que es veurà afectat.  
El seguiment i vigilància s'haurà de portar a terme durant un període d'almenys tres anys després de finalitzada la restauració.  
Depenent del temps que tarde a procedir-se a la restauració del camí, els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria podran determinar la necessitat d'adoptar mesures d'integració paisatgística dels talussos, i el promotor les haurà de portar a terme. Aquest haurà de comunicar el termini de temps que tardarà a executar-se la restauració des de l'obertura del camí als serveis tècnics citats.  
4. En el cas de descobrir-se restes arqueològiques, paleontològiques, etnològiques o arquitectòniques durant l'execució de les obres s'haurà de comunicar immediatament a la conselleria de Cultura i s'haurà de complir el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
S'haurà d'obtenir informe favorable de la conselleria de Cultura sobre la necessitat d'adoptar mesures preventives respecte a les antigues instal·lacions de refineria que es troben allunyades de la traça, però més pròximes a ella. Cas de ser necessàries hauran d'adoptar-se aquestes.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 232/06-AIA  
Títol: Indústria química.  
Promotor: IFF Benicarló, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Localització: Av. Felipe Klein, 2, del terme municipal de Benicarló (Castelló)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte i estudi d'impacte ambiental presentats IFF Benicarló, SA, pertanyent a la multinacional IFF, és l'obtenció de l'autorització ambiental integrada i posterior regularització municipal de la totalitat de les seues instal·lacions de l'Av. Felipe Klein, 2, del terme municipal de Benicarló (Castelló).  
Antecedents  
IFF Benicarló, SA, és una instal·lació química integrada, és a dir, una instal·lació per a la fabricació a escala industrial de substàncies mitjançant transformació química, amb diverses plantes de procés en què es troben juxtaposades unitats vinculades funcionalment entre si, i que s'utilitzen per a la producció de productes químics orgànics bàsics, principalment per al posterior ús d'aquestes en perfumeria, amb una producció en conjunt per damunt de les 16.000 t/any.  
Com a antecedent, cal destacar que la planta de tractament d'aigües residuals d'IFF Benicarló, SA, es va sotmetre a avaluació d'impacte ambiental durant la tramitació de l'expedient 182/01-AIA, i disposa de resolució de data 15 de gener de 2002, condicionada al compliment d'una sèrie de condicionants, entre els quals val la pena destacar el 9.2, per a la remissió a aquesta Direcció General d'un informe amb els resultats del programa de vigilància ambiental, informe que no s'ha remés.  
El 21 de maig de 2004 es va iniciar a instàncies de l'Àrea de Qualitat Ambiental l'expedient 164/04-AIA en la tramitació d'autorització ambiental integrada de l'esmentada fàbrica, finalitzant el procediment d'avaluació mitjançant una resolució de data 26 d'octubre de 2004 per la qual es procedia a la devolució de la documentació presentada, de conformitat amb el que disposa l'article 24.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, per considerar que de l'anàlisi de la documentació aportada no poden extraure's elements de judici suficients per a prendre una decisió respecte a l'actuació presentada, especialment pel que fa a la generació i gestió d'aigües residuals i pluvials.  
Tramitació administrativa  
En data 27 de juny de 2006 de l'Àrea de Qualitat Ambiental es remet nova documentació de l'empresa IFF-Benicarló SA, iniciant-se aquest expedient d'avaluació d'impacte ambiental, recollint així mateix la tramitació efectuada amb anterioritat en aquesta àrea per a l'esmentada empresa. La documentació aportada és la que segueix:  
- Autorització d'abocament d'aigües residuals al col·lector municipal.  
- Conveni de col·laboració entre l'Ajuntament de Benicarló i l'empresa IFF-Benicarló, SA per a millorar la gestió dels efluents d'aigües residuals i dels abocaments d'aigües pluvials.  
-Projecte de construcció d'un col·lector de pluvials de les instal·lacions d'IFF-Benicarló per a la connexió a la xarxa municipal existent, d'octubre de 2005.  
- Projecte de construcció d'una bassa de regulació de cabals del col·lector de pluvials de les instal·lacions d'IFF-Benicarló, de desembre de 2005.  
A continuació es recull per a aquesta declaració d'impacte ambiental la tramitació de l'expedient d'IFF-Benicarló SA des del seu inici, incorporant la informació continguda en l'expedient 164/04-AIA anteriorment citat:  
Entre les dates 13 de maig i 11 de juny de 2004, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet l'informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Benicarló, el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, com també diverses còpies dels informes sol·licitats als serveis de Gestió de Residus i Protecció de l'Ambient Atmosfèric, com també l'esmena del promotor a les carències detectades en els esmentats informes. Així mateix, es comunica que transcorregut el període d'informació pública en el DOGV número 4674, de data 21 de gener de 2004, no es van presentar al·legacions. En considerar completa la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Específicament, pel que fa a l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Benicarló, cal assenyalar que en l'esmentat informe s'indica que:  
«[...] Les recents ampliacions de la indústria s'han realitzat sobre sòl urbanitzable, sector 11, Collet, pendent de desenvolupament. Que l'esmentat sector es troba en tramitació, que està pendent d'aprovació definitiva l'homologació i el pla parcial de millora, i que està en redacció l'estudi d'inundabilitat necessari per a poder procedir a l'esmentada aprovació.  
En ambdós tipus de sòl i tant en els documents de planejament aprovats, com en els que es troben en desenvolupament, la indústria de referència es considera compatible.»  
A la vista d'aquest informe de compatibilitat urbanística, en data 15 de juliol de 2004, se sol·licita a l'Ajuntament de Benicarló l'ampliació de:  
1) La data d'aprovació del planejament vigent en les parcel·les objecte de projecte, ja que l'últim coneixement que tenim del planejament de la zona objecte d'avaluació és l'expedient 347/00-AIA, d'avaluació d'impacte ambiental del projecte de Pla parcial industrial sector 11, polígon industrial Collet, tramitat per l'Ajuntament de Benicarló, amb resolució de caducitat, de data 7 de maig de 2003, conseqüència de l'acord adoptat per la corporació municipal en data 25 d'octubre de 2002.  
2) Qualificació segons el planejament vigent de les parcel·les en què s'implanta la indústria.  
3) Igualment, desconeixem la solució proposada per a disminuir la inundabilitat de la zona.  
En la mateixa data, se sol·licita a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge la data d'aprovació del planejament vigent en les parcel·les objecte d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 28 de juliol de 2004, es rep escrit remés per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, en el qual s'assenyala que l'ordenació en aquests moments vigent en l'esmentat sector és l'establida en el Pla parcial de millora sector 11 industrial aprovat per resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de 12 desembre de 2000, la còpia del qual es remet.  
En data 10 d'agost de 2004, es rep escrit remés per l'Ajuntament de Benicarló en el qual s'assenyala:  
- Data d'aprovació del planejament vigent en el sector 11 Collet. El planejament vigent en la zona de referència va ser aprovat definitivament per resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports en data 12 de desembre de 2000. S'hi adjunta fotocòpia del pla d'ordenació detallada, en el qual consta la diligència d'aprovació.  
- Qualificació urbanística segons planejament vigent de les parcel·les en què s'implanta la indústria. La classificació del sòl en què se situa la indústria és:  
- Part de la indústria està en sòl urbà.  
- La resta, en sòl urbanitzable amb pla parcial aprovat.  
La qualificació de les parcel·les en què se situa la indústria és industrial.  
- Solució proposada per a disminuir la inundabilitat de la zona. L'Ajuntament de Benicarló ha redactat un estudi d'inundabilitat de la totalitat del terme municipal, en el qual es conclou que la zona afectada pel futur polígon industrial sector 11, Collet, l'àmbit de les parcel·les industrials no es troba en nivell de cap risc. El sector es troba afectat per risc 2 i 5, en el límit amb el riu (zona de vial i espai lliure) límit en què, a més d'elevar la rasant del vial, es construirà un mur d'1,50 metres d'alçària. S'hi adjunta plànol de l'estudi.  
Pel que fa a l'última documentació remesa el 27 de juny de 2006 que dóna inici a aquest expedient, l'Ajuntament resol la modificació d'autorització d'abocament d'IFF al col·lector industrial, eximint-la de l'aplicació de la limitació en l'abocament del paràmetre de conductivitat elèctrica, ja que la destinació d'aquesta serà l'abocament al mar, al·legant que la segració dels efluents salins i posterior abocament al mar està considerat com a millor tècnica disponible en el sector de la química orgànica fina del Ministeri de Medi Ambient. Se signa amb aquest fi un conveni en què s'estableixen unes clàusules acceptades per IFF. Entre elles es destaca el que segueix:  
- En les clàusules estableix la necessitat de regulació i contenció de pluvials fins als 7.000 m³, establint un protocol d'actuació controlat per l'Ajuntament, indicant que el buidatge de la bassa sempre serà per impulsió a l'estació depuradora d'aigües residuals de l'empresa, i que la bassa en períodes secs haurà d'estar sempre buida.  
- A través de la clàusula novena, l'IFF es compromet a complir els paràmetres d'abocament màxims establits en l'autorització d'abocament municipal, com també els establits en l'autorització d'abocament terra-mar.  
- S'estableix així mateix un programa de determinacions analítiques en un punt aigües avall de l'eixida de l'estació depuradora d'aigües residuals, mitjançant un sistema de recollida de mostres en continu en el qual s'efectuaran determinacions analítiques amb periodicitat diària per IFF (temperatura, pH, DQO, conductivitat elèctrica, sòlids en suspensió i DBO5.), determinacions de paràmetres amb periodicitat quinzenal i trimestral de diferents paràmetres que s'han d'efectuar per laboratori acreditat per ENAC.  
- En el projecte presentat per l'IFF datat al desembre de 2005, es proposa l'execució d'una bassa de regulació on desemboquen aigües pluvials recollides mitjançant un col·lector del qual presenten així mateix el seu corresponent projecte, l'emplaçament està previst en un solar adjacent a les actuals instal·lacions, i es desconeix l'adequació urbanística d'aquest. La bassa projectada és de 4,5 m. de profunditat i 6.000 m³ de capacitat (ja disposa d'una bassa de 1.000 m³ en les instal·lacions existents). Per la qual cosa es compliria el que s'ha indicat en el conveni anteriorment citat.  
Afeccions legals  
Els condicionants de l'estimació d'impacte ambiental de data 15 de gener de 2002, de resolució de l'expedient 182/01-AIA d'avaluació d'impacte ambiental de la PTAR de la indústria.  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
Les accions amb probable incidència ambiental durant la fase de funcionament seran bàsicament la generació d'emissions contaminants aigües residuals i, en menor grau, residus, sorolls i vibracions. Atesa la tipologia de l'activitat i l'antropitzat del lloc en què es projecta dur a terme (en una parcel·la d'un polígon industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte podrien ser els propis del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics), perceptual i social es veuran -en principi- molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.  
Vist que no s'afecta directament nucli residencial o cap àrea protegida, això és, qualssevol àrees que puguen estar subjectes a algun tipus de protecció administrativa, com ara ZEPA, LIC, microreserves, etc, només cap la reducció dels impactes directes sobre el medi abiòtic, que al seu torn suposarà la reducció dels fenòmens de transport que podrien arribar a afectar la població o a algun àrea protegida. S'entén que aquests impactes es reduiran a través del compliment de la legalitat vigent en matèria de residus, emissions i abocaments o, si és el cas, amb l'adopció de les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió de la legislació IPPC.  
En l'estudi d'impacte ambiental no es valora l'impacte de l'abocament d'aigües residuals tractades en la PTAR sobre el medi biòtic. Amb probabilitat, això és a causa del fet que s'assenyala que l'abocament es realitza al clavegueram municipal, suposant que aigües avall hi ha una EDAR que concloga el pretractament realitzat en la PTAR de la indústria. No obstant això, cal assenyalar que, d'acord amb el conveni firmat amb l'Ajuntament, es decideix que les aigües residuals depurades d'IFF aboquen al col·lector industrial de titularitat municipal, les aigües de les quals no es depuraran en l'EDAR municipal, sinó que s'aboquen al mar mitjançant emissari submarí.  
D'acord amb el document presentat per la indústria en què s'exposen les analítiques mensuals d'aigües residuals des de setembre de 2002, fins a juny de 2003, s'aprecia com la DQO a l'eixida de la PTAR, de vegades, sobrepassa allò que estableix el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram. Res s'indica respecte als altres paràmetres que, d'acord amb la resolució de l'expedient 182/01-AIA, havien de monitoritzar-se.  
Tenint en compte que entre els objectius del mencionat model es troba la protecció dels sistemes de depuració d'aigües residuals de l'entrada de càrregues contaminants superiors a la capacitat de tractament o que tinguen un efecte perjudicial per a aquests sistemes, s'entén que en sobrepassar les concentracions especificades en l'esmentat model, podria arribar a afectar-se el sistema de depuració. Més encara que el treball de depuració en compte de dur-lo a terme una EDAR, el du a terme el medi, en aquest cas, el medi marí.  
No obstant això, s'entén que les condicions d'abocament al col·lector municipal, hauran de concordar amb les condicions d'abocament del col·lector al medi marí fixades per l'òrgan competent, i que seran funció de la capacitat d'assimilació del medi, entenent com a tal la capacitat que té l'entorn de processar els afluents que s'hi incorporen, transformant-los en elements no perjudicials o acceptables per a aquest. Amb aquest fi ens remetem a la clàusula sisena del conveni d'IFF amb l'Ajuntament de Benicarló, per les quals l'IFF es compromet a realitzar i acabar en el termini màxim de dos anys, des de la firma del conveni, "l'estudi de l'impacte produït pel seu efluent industrial en el medi marí, considerant-ne l'abocament teòric individualitzat i de manera integrada amb el global de l'abocament municipal a través de l'actual emissari."  
Cal destacar així mateix, que en el conveni esmentat estableix que l'IFF haurà de complir els límits existents i els que s'establisquen en les successives autoritzacions per a l'abocament al mar.  
D'altra banda, cal assenyalar que la indústria, pel fet d'estar situada a la vora de la rambla Cervera, es troba pròxima a una zona amb risc d'inundació (2 i 5 segons el pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana, zonificació risc d'inundació, classificació del sòl i actuacions estructurals, full 1/50.000 núm.: 571-72).  
Un altre dels impactes que es generen en l'activitat industrial és l'emissió d'olors, que ja es va preveure en la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 182/01-AIA, per la qual cosa, per raó de l'article 24.3, del Decret 162/90, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2789, d'impacte ambiental, hauran d'adaptar-se a les innovacions tecnològiques que es produïsquen per a la minimització dels impactes que s'hi generen. En tot cas haurà d'incloure's en el programa de vigilància ambiental un control sobre les emissions d'olors per les molèsties a la població que es puguen produir.  
D'altra banda, es troba en una zona de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants al reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 3.e de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions químiques integrades, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada promogut per l'empresa IFF Benicarló, SA, situada a l'Av. Felipe Klein, 2, del terme municipal de Benicarló (Castelló), en els termes que estableix el projecte d'autorització ambiental integrada, l'estudi d'impacte ambiental i documentació annexa, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Per la seua ubicació, es considera que en matèria d'emissions atmosfèriques, soroll, abocament d'aigües residuals i generació de residus, serà suficient amb el compliment de la legalitat vigent o, si és el cas, amb l'adopció de les millores tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió especificats en el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.  
2. Pel que fa al risc d'inundació, s'haurà d'obtenir l'aprovació de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació del Territori de l'estudi d'inundabilitat que determine si les mesures proposades en aquest són suficients, i en tot cas, hauran d'estar executades prèviament a la resolució de la llicència d'activitat.  
3. D'acord amb el conveni firmat entre IFF Benicarló, SA i l'Ajuntament, la composició de l'abocament d'aigües residuals tractades resultants de la PTAR haurà de complir els límits de l'autorització d'abocament del col·lector al medi marí. Havent d'efectuar l'estudi de l'impacte produït per l'efluent en el medi marí, en les condicions que establisca la Direcció General de Qualitat Ambiental, com a òrgan competent en l'autorització.  
4. Pel que fa a les aigües pluvials, es considera com a gestió òptima d'aquestes el fet que s'execute una xarxa separativa que diferencie entre aigües pluvials netes de cobertes, aigües d'escorriment i aigües potencialment contaminades. No havent d'utilitzar-se en cap cas les aigües de la bassa de pluvials com a element de dilució de les aigües residuals, realitzada amb la finalitat de satisfer les limitacions d'abocament.  
La gestió d'aquestes aigües pluvials serà:  
- Les aigües netes s'abocaran directament a llit públic (rambla Cervera o pous drenants).  
- Les aigües potencialment contaminades de cubetes, etc. s'enviaran per al seu tractament en la PTAR.  
- Per a les aigües d'escorriment de vials s'haurà de disposar d'un sistema tal, que permeta separar les pluvials dels primers 15 minuts, d'acord amb la pluja de projecte corresponent a un període de retorn de 25 anys, i evitar l'abocament directe d'aquestes, de manera que siguen tractades en la PTAR, mentre que la resta s'abocarà a llit públic (rambla Cervera o pous drenants).  
5. S'haurà d'acreditar que les noves instal·lacions projectades de la bassa i col·lectors siguen compatibles amb la qualificació urbanística dels terrenys en què s'implanta.  
6. Altres condicionants de caràcter ambiental derivats del PGOU del municipi.  
7. La Direcció General de Qualitat Ambiental, com a òrgan competent en matèria de qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, el seguiment, control i gestió de residus i, a més, com a òrgan amb competència substantiva en matèria autorització ambiental integrada, haurà de constatar periòdicament que el funcionament de l'activitat objecte de referència s'ajusta al que reglamenta o, si és el cas, a les millores tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió. A aquest efecte, anualment, la Direcció General de Qualitat Ambiental remetrà a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el certificat del compliment per part del promotor de tot l'anteriorment especificat en relació amb la producció i programes de minimització de residus, emissions (incloent emissió d'olors), abocaments, seguiment i control de les activitats relacionades amb els recursos hidrològics de la Comunitat Valenciana i la resta d'aspectes que condicionen ambientalment el projecte.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.