Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9436, del 27-09-2022 (2022/8381)

RESOLUCIÓ de 12 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig captació d'aigües subterrànies, en parcel·la 200 del polígon 28, partida «Roturas» del terme municipal de Tuéjar (València). Expedient: (1618885) 85/2020/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9436

Data del DOGV
:   27-09-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8381


Data del document
:   12-04-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Tuéjar
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 12 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig captació d'aigües subterrànies, en parcel·la 200 del polígon 28, partida «Roturas» del terme municipal de Tuéjar (València). Expedient: (1618885) 85/2020/AIA.  
 [2022/8381]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (1618885) 85/5010-PPS.  
Títol: Sondeig captació d'aigües subterrànies.  
Titulars: José Luis Moreno Varea i María José Giménez Illueca.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines (València).  
Exp. ASOSUB/2020/56.  
Localització: parcel·la 200 del polígon 28, partida «Roturas» del terme municipal de Tuéjar (València).  
  
Descripció del projecte  
Els promotors són propietaris de les parcel·les 195, 196, 200, 203, 207, 208, 212, 214, 215, 216, 217, 222, 223, 224 i 752 del polígon 28 del terme municipal de Tuéjar (València). Aquestes parcel·les, actualment cultivades amb arbres vells i improductius, són parcel·les agrícoles confrontants entre si. Els promotors pretenen posar en valor aquestes terres i conformar una explotació agrícola de magraners en regadiu amb un marc de plantació de 5 x 4 metres, dissenyat seguint les corbes de nivell, per a la qual cosa han realitzat els moviments de terra necessaris per a donar-los continuïtat i disminuir el pendent de la parcel·la a un 10 %, i donar lloc a una única finca.  
La finalitat del projecte és atendre les necessitats hídriques de l'explotació agrícola d'aquestes parcel·les, que suposen una superfície total cultivada de 66.760 m², realitzant per a això un sondeig de captació d'aigües subterrànies en la parcel·la 200 del polígon 28, situada en la partida «Roturas» del terme municipal de Tuéjar. Per a això, el promotor ha sol·licitat autorització que li permeta investigar aigües subterrànies mitjançant la construcció en la seua parcel·la d'un sondeig d'uns 150 m de profunditat que, en cas de ser positiu, li permeta obtindre un cabal suficient per a regar l'explotació. El promotor indica que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer té en tràmit l'expedient 2016CP0226, per a un cabal màxim instantani de 7,78 l/s, i un cabal mitjà equivalent en el mes de màxim consum de 7,05 l/s.  
Per a justificar les necessitats de reg, el projectista ha calculat les necessitats hídriques a partir del mòdul de càlcul de les necessitats de reg disponible en el web de l'IVIA, emprant per a això les dades climàtiques proporcionades per l'estació meteorològica de Chulilla, per ser la més pròxima entre aquelles integrades en la xarxa SIAR. D'aquests càlculs es desprén que, ateses les dades climàtiques de l'any 2016, es requereix un volum anual de 29.473,51 m³, i que les màximes necessitats d'aigua es donen el mes de juliol, i es requereixen 6.295,30 m³ per a cobrir les necessitats hídriques de les 6,67 ha cultivades. Això és, es requeriran 203.074,23 l/dia per a cobrir les necessitats hídriques del cultiu. No obstant això, segons indica el projectista, són previsibles anualitats amb unes condicions climàtiques més adverses per al cultiu del magraner, per la qual cosa es va sol·licitar la concessió d'aigües subterrànies per a reg fins a aconseguir la limitació imposada pel Reial decret 1/2016, de 8 de gener, per a la dotació neta del cultiu del magraner (fruiter de fruit carnós no cítric) per a la zona agrària dels Serrans (0901702), concretament un volum anual de 29.474,54 m³. Si bé l'informe emés per l'oficina de planificació hidrològica en data 29.01.2018 estableix una limitació de 28.382,85 m³, indica que no suposaria un problema, ja que el magraner és un cultiu tolerant a la sequera i el reg deficitari tant continu com controlat pot emprar-se com eina en cas d'escassetat de recursos hídrics. Així mateix, s'opta segons projecte, per la implantació d'un sistema de reg localitzat que permeta la màxima eficiència del recurs.  
Atesa la classificació de les unitats hidrogeològiques, la captació es troba dins de la delimitació de la unitat hidrogeològica 08.15-Alpuente, pertanyent a la subconca hidrogràfica núm. 153, situada en la massa d'aigua subterrània denominada els Serrans, amb codi 080.132, del Pla hidrològic de la conca hidrogràfica del Xúquer. Segons indica el projectista, es considera que la demanda d'aigua no repercutirà de manera negativa als requeriments hídrics de la zona, al nivell piezomètric de l'aqüífer o al seu estat quantitatiu i qualitatiu, en tant que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer considera que la massa d'aigües subterrània en la qual se situa la captació es troba en bon estat quantitatiu, i que la concessió és compatible amb el Pla Hidrològic del Xúquer, aprovat pel Reial decret 1/2016, de 8 de gener, sent el volum sol·licitat d'acord amb els criteris sobre dotacions i eficiències per a reg segons el pla.  
  
D'acord amb el que s'estableix en l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en data 29 de gener de 2018, l'estat quantitatiu d'aquesta massa d'aigua subterrània és bo.  
Els materials existents en l'àrea d'estudi són d'edats molt variades. L'àrea està coberta per sediments paleozoics (un xicotet aflorament en el nucli anticlinal principal), triàsics en fàcies germànica (Keuper, Muschelkaki i Buntsandstein), i juràssics i cretàcics, tots dos carbonatats i amb els dos episodis detrítics del Weald i d'Utrillas. El Terciari i Quaternari estan escassament representats. La disposició estructural del Mesozoic, que està afectat per innombrables falles, no afavoreix el seu estudi, resultant molt difícil alçar columnes estratigràfiques completes. La captació se situa sobre un substrat geològic del Keuper, del període Triàsic.  
El punt on es pretén realitzar el sondeig queda emplaçat en terrenys corresponents al Barremià (Cretàcic Inferior), format per argiles amb una potència aproximada de 50 metres. Entre els 50 i 100 metres han d'aparéixer argiles i margues del Keuper (Triàsic Superior). Per davall de tots ells han d'aparéixer les calcàries del Muschelkalk (Triàsic Mitjà), que són els materials susceptibles d'albergar aigua i fins als quals es pretén arribar.  
A causa de les característiques de les formacions que es preveu travessar i als diàmetres a aconseguir, resulta aconsellable que el sondeig es realitze pel sistema de ?rotopercussió?, aconseguint una profunditat d'uns 150 m, sempre que la litologia dels terrenys travessats siga favorable, i es procurarà realitzar en una sola columna amb un diàmetre de perforació d'uns 254 mm perquè puga allotjar la intubació mitjançant una canonada de 200 mm de diàmetre i 4,5 mm de grossària. El ranurat de la canonada s'efectuarà directament sobre ella, la seua forma serà paral·lela a la longitud de la canonada i a les cotes indicades en el projecte. En l'espai anular comprés entre la perforació i la intubació definitiva es realitzarà una cementació amb lletada de ciment, fins a la profunditat a la qual es col·loque la canonada d'embocadura, que es preveu de 2 metres de profunditat.  
S'instal·larà un grup de bombament dimensionat per a oferir un cabal de 28,8 m³/h a una altura de 118 m. Es tracta d'una bomba solar de profunditat de 6», que es preveu instal·lar a 130 m de profunditat, amb una potència de 12,8 kW (17,5 CV), trifàsica, a 400 V, que funciona directament amb plaques solars, a major o menor intensitat de potència segons la radiació solar que reben els panells solars, en un interval de 5 a 8 hores al dia, depenent de l'estació de l'any.  
Els terrenys on se situa el sondeig estan situats dins dels límits de l'explotació agrària de magraners, propietat dels titulars Sr. José Luis Moreno Varea i Sra. María José Giménez Illueca. L'accés al sondeig s'efectua per camins ja existents i degudament condicionats, per la qual cosa no es requereixen obres addicionals sobre aquest tema.  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant escrit signat en data 10.09.20 pel cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia de València (referència expedient ASOSUB/2020/56), va tindre entrada en aquest òrgan ambiental el document ambiental i el seu corresponent projecte, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada, segons l'annex II, grup 3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, amb data 16 de febrer de 2021, aquest òrgan ambiental va sol·licitar informe/proposta al Servei Territorial de Medi Ambient de València, no havent rebut resposta fins hui.  
Amb data 25 de febrer de 2022, aquest òrgan ambiental va remetre consulta sobre afeccions a Xarxa Natura 2000 a la Subdirecció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de València, perquè emeta informe en matèria de gestió de la Xarxa Natura 2000.  
L'informe de valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, de data 31 de març de 2022, resol que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa segons el que s'estableix en el Decret 60/2012, de 5 d'abril, es considera que no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta prou elements de judici per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
  
Característiques del projecte  
a) La superfície afectada per les obres és d'aproximadament 300 m² i serà parcialment ocupada per l'equip de perforació, per la maquinària i accessoris i per la bassa per al depòsit de detritus.  
Una vegada acabat el pou es condicionarà la bassa de llots mitjançant l'extracció de detritus i el seu transport a abocador autoritzat d'inerts, i farcit amb el propi material de l'excavació. L'entorn del pou serà barrat amb malla de simple torsió i pals metàl·lics galvanitzats, ancorats al sòl mitjançant sabata de formigó.  
En finalitzar els treballs, es retiraran tots els equips i materials utilitzats durant l'obra, es tancarà al capdavant de sondeig amb una brida caragolada o capçal amb vàlvula i manòmetre i, finalment, es construirà una solera de formigó amb pendent cap a l'exterior, així com una xicoteta caseta de protecció.  
En el cas que el resultat del sondeig fora negatiu, abans del seu abandó definitiu, s'emplenaria amb els mateixos materials extrets durant la perforació, i el punt quedaria totalment integrat en la superfície de labor.  
b) El termini d'execució previst per a la realització de les obres serà d'1 setmana a partir de la data de recepció de les autoritzacions necessàries, atorgades pels organismes competents, incloent-hi el muntatge i desmuntatge dels equips.  
c) Els residus que es generaran durant les obres provenen principalment de la perforació del sondeig, d'uns 150 m de profunditat, consistents en roca triturada, que s'emmagatzemaran en una bassa excavada al costat del pou. En la documentació aportada no es fa constar el volum de residu que s'extraurà, però es tracta en tot cas d'un residu inert, per la qual cosa s'aniran depositant en la bassa per a depòsit de detritus, i una vegada finalitzada la perforació, quedarà completament emplenada, tant pel propi detritus com pels terrenys inicialment extrets, que s'estendran sobre els depositats i s'anivellarà amb el terreny extret, deixant la superfície restaurada.  
d) Les obres a realitzar es troben en una parcel·la agrícola de fàcil accés, per la qual cosa per a executar l'obra no es requereix l'obertura de nous accessos ni moviments de terra ni desbrossaments. Es tracta d'una afecció breu, de baixa entitat i que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, garantint amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
e) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua), entren en les competències directes de l'organisme de conca (l'informe de la qual consta entre la documentació analitzada) i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
  
  
Ubicació del projecte  
a) La zona on se situa l'explotació agrícola està al nord-oest del nucli urbà de Tuéjar, a una distància aproximada de 2,9 km. L'accés a la parcel·la es realitza des de la carretera CV-35, una vegada superat el nucli urbà de Tuéjar, en direcció Ademús, i prenent un camí situat en el marge esquerre a l'altura del PK 75,800, que permet l'accés immediat a l'explotació. La perforació objecte d'estudi es localitza en la partida «Roturas», concretament en la parcel·la 200 del polígon 28, en una zona de cultiu de titularitat privada, propietat del Sr. José Luis Moreno Varea i de la Sra. María José Giménez Illueca. Segons la informació cadastral, aquesta parcel·la té una superfície de 6.176 m², l'ús principal de la qual és agrari (rústic), i les seues coordenades UTM són (ETRS89; Fus 30): X=665.201, Y=4.406.007, i se situen a una altitud de 682 msnm.  
  
b) La perforació se situa sobre una subparcel·la agrícola en un entorn eminentment agrícola, però enclavada en una superfície ocupada per terreny forestal. De fet, la parcel·la 200 del polígon 28 confronta amb sòl forestal segons el visor cartogràfic valencià, per la qual cosa la parcel·la és considerada com a zona d'influència forestal segons l'article 57 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana. Per això, s'haurà de complir el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants El sòl sobre el qual se situarà la perforació està classificat de no urbanitzable en el planejament vigent del terme municipal de Tuéjar.  
c) Tot el terme municipal de Tuéjar es troba inclòs en l'àmbit de l'espai ZEPA Alt Túria i Serra del Negret, espai protegit pertanyent a la Xarxa Natura 2000. Aquest espai té una norma de gestió aprovada mitjançant el Decret 116/2017, d'1 de setembre, i segons aquesta, la parcel·la afectada pel sondeig està classificada com a zona C.  
  
  
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal d'1 setmana i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, sent poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, durant la perforació solament s'utilitzarà aigua de perforació i escumant biodegradable, per la qual cosa l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquesta mena d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituirà, segons el projectista, un problema d'eliminació. El fet d'utilitzar una bomba que funciona mitjançant plaques solars redueix el risc de vessaments o pèrdues de combustibles que pogueren afectar l'entorn.  
c) De conformitat amb l'informe de valoració preliminar de repercussions, no s'estima que puga tindre efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.  
d) No es produeix cap mena d'afecció sobre vies pecuàries, estant a 850 metres al sud la més pròxima, el Corriol de Talayuelas (de 20 metres d'ample). Tampoc afecta cap muntanya d'utilitat pública, ni cap altre element ambiental, ni es preveu un impacte significatiu sobre la vegetació, ni sobre la fauna, excepte el que es puga produir amb caràcter puntual i temporal durant l'execució dels treballs a causa de l'ús de la maquinària. L'impacte sobre el paisatge serà temporal i de caràcter visual, a causa de la torre de la maquinària que alterarà mínimament el paisatge. Tampoc es preveu afecció a altres elements ambientals, ni històric culturals coneguts o catalogats. No s'ha detectat ni es preveu afecció a béns culturals, restes arqueològiques ni altres elements del patrimoni cultural valencià.  
S'adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes. Si fa el cas, es donarà compliment al que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Conclusió  
En relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte d'Investigació d'aigües subterrànies situat en la parcel·la 200 del polígon 28, en la partida «Roturas», del terme municipal de Tuéjar (València), constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb annex II-grup 3.a).3r de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot quant antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que el projecte presentat per a l'autorització d'un sondeig de captació d'aigües subterrànies amb destinació a reg d'una finca de magraners al terme municipal de Tuéjar (València), promogut per José Luis Moreno Varea i María José Giménez Illueca, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicable, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació obrant en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes del present informe, en particular:  
  
1r) Donada la localització del sondeig, a molt poca distància de zona forestal, haurà de tindre's en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals, a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
2n) Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, els promotors haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
3r) El material extret del sondeig haurà de ser reutilitzat d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents a aquelles que es van generar. També pel Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb finalitats de construcció com es preveu en el seu article 3.1.a.  
4t) Durant el temps que dure el possible assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que, mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia, resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, els promotors de l'obra hauran de reparar els desperfectes i, si fa el cas, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
5é) Haurà de preveure's un seguiment adequat de les obres a fi d'anar completant la informació hidrogeològica de l'obra, i poder prendre sobre el terreny les decisions tècniques i de seguretat més adequades en cas d'incidències o imprevistos.  
6é) Haurà de preveure's que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
7é) En el cas que, per diferents motius, es renunciara a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, ensulsiades en el pou, o qualsevol altra causa), s'haurà de procedir a la seua clausura i segellament, així com a la restauració del terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones. En la mateixa línia, una vegada finalitzada l'obra, s'adequarà mitjançant cobriment d'una caseta per a la seua protecció.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A) L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B) L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera fet l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C) L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels quals, si escau, escaiguen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si fa el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 12 d'abril de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».