Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8546, del 13-05-2019 (2019/4802)

RESOLUCIÓ de 8 de maig de 2019, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es complementa la declaració de bé d'interés cultural amb la categoria de zona arqueològica del jaciment arqueològic de la cova del Comte, al terme municipal de Pedreguer, per a adaptar-la als requisits exigits per la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià i se'n sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8546

Data del DOGV
:   13-05-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/4802


Data del document
:   08-05-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport
    * arqueologia

RESOLUCIÓ de 8 de maig de 2019, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es complementa la declaració de bé d'interés cultural amb la categoria de zona arqueològica del jaciment arqueològic de la cova del Comte, al terme municipal de Pedreguer, per a adaptar-la als requisits exigits per la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià i se'n sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública. [2019/4802]  
  
El jaciment de la cova del Comte a Pedreguer (Alacant) té la condició de bé d'interés cultural per mandat directe de la llei, ja que conté manifestacions d'art rupestre, de conformitat amb el que estableix l'article 40.2 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del patrimoni històric espanyol, i consegüentment va quedar inscrit en el Registre General de Béns d'Interés Cultural del Ministeri de Cultura, d'acord amb el que prescriuen els articles 9.1 i 12.1 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del patrimoni històric espanyol i la disposició addicional primera de la Llei 4/1998, d'11 de juny del patrimoni cultural valencià. Així mateix està inscrit en la secció primera de l'inventari general del patrimoni cultural valencià amb la categoria de zona arqueològica.  
  
Vista la sol·licitud formulada per l'Ajuntament de Pedreguer (Alacant) i els informes dels serveis tècnics favorables a la incoació d'expedient per a la complementació de la declaració de bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, del jaciment de la cova del Comte a Pedreguer (Alacant) mitjançant la delimitació del seu entorn de protecció i l'establiment de la seua normativa de protecció.  
  
Considerant el que disposen els articles 27 i 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, aquesta Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, en el que és matèria de la seua competència, ha resolt:  
  
Primer  
Incoar expedient per a complementar la declaració de bé d'interés cultural amb la categoria de zona arqueològica del jaciment arqueològic de la cova del Comte situat al terme municipal de Pedreguer (Alacant), a fi d'adaptar-la als requisits exigits per la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, encomanant la seua tramitació a la Direcció General de Cultura i Patrimoni d'aquesta conselleria.  
  
  
Segon  
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determinar els valors del bé que justifiquen la declaració, descriure aquest i les parts integrants per a la més perfecta identificació, així com delimitar el seu entorn de protecció amb vista a la tutela integral d'un àmbit territorial més ampli que excedeix el del mateix jaciment declarat i en el qual també radiquen altres béns patrimonials de destacada significació, que expressament figuren en la present declaració, assenyalant els béns patrimonials d'índole arqueològica existents en aquest, i fixar les normes de protecció del bé i el seu entorn en els annexos que s'adjunten a la present resolució.  
  
  
Tercer  
En compliment del que preceptua l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, notificar aquesta resolució als interessats, a l'Ajuntament de Pedreguer i a l'Ajuntament d'Alcalalí, i fer-los saber que, de conformitat amb el que estableixen els articles 35, 36 i 62 en relació amb el 27.4 de la Llei, la realització de qualsevol intervenció en la zona arqueològica o en el seu entorn haurà de ser autoritzada preceptivament per la Direcció General de Cultura i Patrimoni amb caràcter previ a la seua realització i a l'atorgament de llicència municipal si escau, quan aquesta resulte preceptiva, així com qualsevol canvi d'ús en l'immoble al qual es refereix la present incoació, sense perjudici de l'íntegra aplicació a l'àmbit delimitat del bé d'interés cultural del règim que per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic estableix el títol III de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Quart  
La present incoació, d'acord amb el que estableix l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i altres actes d'edificació i ús del sòl que afecten l'immoble i el seu entorn de protecció, així com d'aquestes actuacions quan siguen dutes a terme directament per les entitats locals. Queden, igualment suspesos els efectes de les ja atorgades; els efectes d'aquesta suspensió, de conformitat amb la limitació temporal continguda en l'incís segon de l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, es resoldran després de la declaració.  
No obstant això, la Direcció General de Cultura i Patrimoni podrà autoritzar les actuacions esmentades quan considere que, en aplicació de les normes de protecció establides en la present resolució, manifestament no perjudiquen els valors del bé que motiven la incoació, així com les obres que per causa de força major o interés general hagueren de realitzar-se inajornablement, segons el que disposa el paràgraf primer de l'esmentat article.  
  
Cinqué  
Conforme al que preveuen l'article 83 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i l'article 27.6 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública, per tal que totes les persones que tinguen interés puguen examinar-lo durant el termini d'un mes a partir de la publicació de la present resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. L'expedient estarà a la disposició dels interessats a la Direcció General de Cultura i Patrimoni, av. de la Constitució, núm. 284, de València.  
  
  
Sisé  
Que en compliment del que disposa l'article 27.3 de la Llei es notifique la present resolució al Registre General de Béns d'Interés Cultural, dependent de l'Administració general de l'Estat, per a la seua anotació preventiva.  
  
Seté  
Que la present resolució amb els seues annexos es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.  
  
València, 8 de maig de 2019. El conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport: Vicent Marzà Ibáñez.  
  
  
  
ANNEX I  
Delimitació literal de la zona arqueològica del jaciment cova del Comte, a Pedreguer (Alacant), descripció de les seues parts integrants o consubstancials i valors patrimonials que justifiquen la declaració  
  
  
1. Denominació principal: cova del Comte.  
  
2. Localització:  
Província: Alacant  
Comarca: la Marina Alta  
Municipi: Pedreguer  
  
3. Delimitació literal del jaciment:  
La cova del Comte pel mer fet de contindre manifestacions d'art rupestre és un bé d'interés cultural per mandat de la llei, d'acord amb el que disposa l'article 40.2 de la Llei 16/1985 del patrimoni històric espanyol, recollit més tard en la disposició addicional primera de la Llei 4/1998 del patrimoni cultural valencià.  
Inscrita en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià en la secció 1a (Béns d'Interés Cultural) amb el codi 24.63.208-451.  
3.1. Ubicació  
El jaciment es troba situat en les següents coordenades:  
Datum: ETRS 89  
Fus: 30N  
UTMe: 760428  
UTMn: 4297084  
Altura: 275 m.s.n.m.  
3.2. Referència cadastral:  
SOLANA. Terme municipal de Pedreguer (Alacant)  
29198Q333195946916WV  
Localització:  
Polígon 15  
Parcel·la 365  
  
4. Justificació de la delimitació del jaciment arqueològic declarat zona arqueològica  
La cova del Comte es troba al peu d'un faralló rocós vertical, que perfila el curs mitjà i alt del barranc de la Parra, paisatge abrupte i de forts pendents, antigament abancalat però hui inculte i cobert per bosc baix. En l'actualitat la cova dista uns 9 km del mar, encara que la distància degué ser major durant el Plistocé. Aquest promontori constitueix l'extrem oriental del massís del Montgó.  
El barranc de la Parra és un curs fluvial esporàdic tributari del riu Girona durant el Plistocé Superior que, al seu torn, és un dels principals cursos fluvials entre el Xúquer i el Vinalopó. Malgrat el seu escàs recorregut, el Girona és un riu amb un cert cabal ateses les abundants precipitacions que es registren en la seua capçalera.  
L'entorn del jaciment, molt antropitzat des d'antic i fortament erosionat, mostra la roca calcària del substrat mesozoic en bona part de la seua superfície, on són visibles nombroses formes erosives pròpies del lapiaz d'un carst desenvolupat en els buits del qual queda capturat un sediment argilenc fruit de la dissolució de la calcària, la terra rossa.  
  
Sobre el substrat geològic es desenvolupa una vegetació de matoll baix i garriga molt alterada, en la qual predomina el coscollar amb argilagues, lavanda i el llentiscle. Els únics arbres que s'hi troben són ullastres disseminats, probablement restes dels antics cultius d'olivera, i el pi blanc que en els últims anys s'ha desenvolupat en les àrees amb millor sòl.  
La vall presenta un gran potencial arqueològic, ja que es troba jalonat de jaciments paleolítics que posteriorment es descriuran.  
  
5. Descripció del jaciment declarat, de les parts integrants o consubstancials i determinació dels seus valors  
5.1. Parts integrants:  
Es tracta d'una cavitat càrstica, oberta en calcàries dolomítiques cretàciques, que s'orienta cap al NO. Té un recorregut lineal d'uns 63 m de longitud i un desnivell d'uns 12 m.  
La boca, de forma lleugerament triangular i d'aproximadament 3 x 3 m, dona pas a la sala de l'entrada, d'uns 15 m de longitud perfectament il·luminada. Al costat de la boca i adossada a la paret S es distingeix una bretxa pràcticament azoica en la qual només es va recuperar un xicotet fragment de diàfisis molt mineralitzat, mentre que cap a l'interior de la sala es constata un sediment de color marró, amb abundant fracció mitjana del qual semblen procedir algunes restes de fauna i ceràmica a mà.  
  
Al fons d'aquesta s'obri una estreta obertura, quasi encegada pel sediment, per la qual s'accedeix a una llarga galeria descendent de 18 m de longitud, el sostre de la qual alterna trams molt baixos, amb altres pròxims als 2 m d'altura, amb uns altres a penes practicables. Al llarg de la gatera es localitzen restes de fauna, alguna ceràmica a mà i uns pocs utensilis lítics.  
Una vegada superada la gatera, accedim a la sala interior, d'uns 23 m de longitud per 5 d'amplària i uns altres tants d'altura aproximadament. La sala, amb fort pendent cap a l'interior, presenta dos àmbits diferenciats. D'una banda, entre l'entrada i una sèrie de grans blocs, pot distingir-se un sediment marró fosc amb nombrosa fauna i objectes lítics d'aspecte paleolític.  
A partir dels blocs i fins a l'inici de l'embornal final, el sòl és argilenc, humit o fins i tot entollat si s'han produït precipitacions i amb poc pendent. En aquesta sala és on es localitzen els diferents panells amb art parietal paleolític que es descriuran en les següents línies.  
  
Finalment, el sostre de la sala interior descendeix sensiblement fins a tornar a convertir-se en una gatera estreta, sinuosa i impracticable. En aquest punt es documenten també traços de pintura.  
5.2. Determinació dels seus valors:  
Al marge de les restes arqueològiques trobades, la cova presenta uns importants valors etnològics i naturals. Les societats paleolítiques d'aquestes terres tenien una cultura molt avançada que permetia transmetre els coneixements d'una generació a una altra i plasmar tot el seu món simbòlic en les parets de les coves.  
La cova del Comte està en la primera línia d'investigació de la prehistòria. La cova és una de les poques cavitats de la Comunitat Valenciana en les quals s'ha trobat art paleolític tant parietal com moble. Presenta un excepcional potencial d'art rupestre paleolític de gran valor que va eixir a la llum en 2011, a la seua sala més profunda, a la qual s'accedeix per una estreta gatera, s'amaga un extraordinari santuari d'art prehistòric amb manifestacions artístiques amb gravats que representen figures zoomorfes, entre d'altres, com cavalls o cabres.  
Aquestes manifestacions, tant les d'animals (gravats de cavalls i cérvols) com les de caràcter més simbòlic, són úniques en l'art rupestre del Mediterrani ja que només se n'han trobat unes altres sis similars amb manifestacions rupestres de tanta antiguitat a tota la Comunitat Valenciana. És un dels escassos centres amb art d'aquesta cronologia a la Comunitat Valenciana.  
Les manifestacions d'art rupestre estan reconegudes per la UNESCO com a patrimoni de la humanitat, la qual cosa implica que la cova del Comte representa en si mateixa una fita per a la humanitat com a col·lectiu.  
Les comarques del S de València i N d'Alacant contenen la major part dels jaciments paleolítics coneguts de la Comunitat Valenciana. El registre combinat de tots aquests abraça la pràctica totalitat del Paleolític superior.  
Així mateix s'han localitzat a la cova del Comte nombroses restes arqueològiques en os, abundant indústria lítica; restes òssies de macrofauna, destacant una dent de hiena, restes de cavall, cérvol i linx, i microfauna (mol·luscos tant terrestres com aquàtics, alguns amb perforacions per a ser utilitzats com a elements d'adornament semblant a comptes de collaret), carbons o pedretes d'ocre (pigment que es va emprar en les pintures rupestres). Totes aquestes microtroballes són fonamentals per a reconstruir el clima, la realitat ambiental, la dieta i com vivien els caçadors paleolítics que es refugiaven a la cova del Comte.  
Els elements d'adornament constaten l'explotació de mol·luscos marins i d'aigua dolça. Els estudis antracològics i zoològics assenyalen un context ambiental fresc, però relativament temperat i humit, amb presència alternant de masses boscoses i espais oberts, sòls ben desenvolupats i zones rocoses. També degueren existir en l'entorn cursos d'aigua dolça permanent o llacunes envoltades de jonqueres. L'estudi arqueozoològic apunta a un aprofitament intensiu de recursos, elevat consum de conills i ocells, i una aportació diferencial de cérvol i cabra. Probablement es caça el linx per la pell. Es documenta un episodi de canibalisme sobre una falange humana amb marques de descarnat i mossegades antròpiques.  
La presència de quiròpters (rates penades) indicaria una alternança entre insectívors i humans en l'ocupació de la cavitat.  
5.2.1. Manifestacions rupestres. Panells  
A l'agost de 2011 es van descobrir figures (gravats zoomorfs) sobre les parets interiors de la caverna; és en el tram més interior de la cavitat on s'han documentat panells amb decoració incisa i pintada del Paleolític superior.  
Fins al moment s'han descobert 15 panells amb zoomorfs i signes pintats o gravats, la majoria a la sala interior. L'estat de conservació dels motius és desigual, mentre que les incisions s'han conservat relativament bé, la pintura pot haver desaparegut en molts casos.  
  
Les taques, els traços simples i els signes constitueixen la major part de les representacions parietals de la cova del Comte. La majoria s'han executat amb pintura negra, però els més elaborats es van realitzar mitjançant gravat. En general es tracta de motius senzills, però tampoc falten els més complexos, especialment alguns poc freqüents en el repertori paleolític.  
Els traços simples en forma de barres, en solitari, aparellades o agrupades, són els signes més abundants. Apareixen en la pràctica totalitat de panells, i generalment s'han executat amb pintura negra sobre colades o a la vora d'estalactites. Sovint estan en panells on només hi ha representacions geomètriques senzilles, però, quan apareixen aparellades o agrupades, solen associar-se espacialment a zoomorfs, o a signes més complexos. En el panell 1, allunyat de les principals representacions figuratives, hi ha una associació espacial clara de tres signes incisos, una espiral pintada en negre, una aspa i un angle.  
Alguns idiomorfs només apareixen una vegada. Entre aquests tindríem l'aspa gravada i la ziga-zaga pintada en negre del panell 13. Aquest panell, situat al fons de la sala, prop de l'embornal final, només conté traços i restes de pintura negra i roja.  
Tot el bestiari mostra trets propis de l'art premagdalenià, especialment visibles en el cavall i la cabra del panell 1.  
Sens dubte els idiomorfs més característics de la cova del Comte són les dues espirals. Es tracta de signes poc freqüents en el registre arqueològic, l'únic paral·lel del qual en terres valencianes és la plaqueta 16726A de Parpalló, atribuïda al Solutrià superior.  
Aquest conjunt de panells comprén:  
- PANELL 1: situat just en l'entrada de la sala interior, és el més complex de tots per la varietat de figures zoomorfes i signes que presenta. Poden distingir-se tres àrees diferenciades:  
Panell 1A: és el que conté major nombre de zoomorfs i signes de tot el jaciment. Excepte alguna resta de pintura, està tot format per motius incisos entre els quals destaquen almenys dos èquids, diversos zoomorfs indeterminats i signes. Pels seus trets estilístics i les associacions de zoomorfs i signes és possible atribuir-ho al Paleolític superior, en concret a l'inici del cicle artístic premagdalenià.  
Panell 1B: situat just a l'esquerra de l'1A, en un xicotet buit, només conté un motiu. Es tracta d'una pròtoma de cavall en posició vertical amb trets estilístics propis del mateix període artístic que el panell anterior.  
Panell 1C: situat al costat de l'anterior, presenta també una única figura, un caprí realitzat amb traç ample i poc profund.  
- PANELL 2: situat prop de l'entrada a la sala, en la paret N d'aquesta. El panell se situa a l'interior d'una cavitat de mitjana grandària constituïda a partir de formacions calcàries. Igual que en el cas anterior, s'hi distingeixen tres àrees diferenciades:  
Panell 2A: se situa en una estalactita fracturada transversalment i presenta únicament dos motius, un zoomorf, possiblement una cérvola amb coll molt allargat i l'altre una espiral, motiu aquest que es repeteix en almenys dos punts més de la cova.  
Panell 2B: format únicament per un signe circular concèntric.  
Panell 2C: segurament no estem davant de gravats antròpics i molt probablement les incisions que apareixen en aquest punt hagen sigut realitzades per urpes d'animals.  
- PANELL 3: aquest panell està format únicament per un sol sector amb diversos motius incisos i pintats. Hi destaca un motiu circular concèntric sobre el qual es pinta un signe geomètric de tipus arboriforme o barbulat en negre. A més del signe circular n'hi ha un altre amb línies corbes paral·leles i un rectangle farcit, tots dos incisos.  
- PANELL 4: està format per un únic motiu incís, situat a l'interior d'una fornícula al fons de la cavitat, en la paret N de la sala interior. L'única figura representada és una pròtoma de cavall incís que presenta una coloració blanquinosa per la qual cosa, si no mediara el seu aspecte clarament paleolític, podria pensar-se en una falsificació actual.  
  
- PANELLS 5 a 15: al llarg de tota la paret N de la sala interior apareixen nombroses mostres de pintures, en la seua majoria negra, que fins al moment no formen motius clarament definits. Pot ser que es tracte de simples motius en forma de barra, a vegades apariats, però tampoc poden descartar-se motius més complexos, o fins i tot zoomorfs molt alterats per l'erosió del suport.  
5.2.2. Plaquetes  
La cova conté sedimentació arqueològica amb presència de plaquetes gravades; destaquen dues plaquetes:  
- Una plana de 12 centímetres de longitud sobre la qual està gravada, amb traços molt esquemàtics, la figura d'un bòvid.  
- La segona peça parietal té característiques similars però dibuixa de forma incisa la silueta del cap d'un cavall. El traç està més definit que en l'anterior. Es pot apreciar part del front, les orelles i la zona de la crinera (característiques similars a les que es troben en els cavalls gravats en les parets).  
- Hi ha també diverses peces de menor transcendència amb taques de pintura però sense figuració.  
5.2.3. Indústria lítica i òssia  
L'espectre industrial es defineix per un alt percentatge microlaminar de vora abatuda, que arriba a superar la quarta part del total de la indústria. Els raspadors, alguns de bona grandària, arriben a duplicar en nombre els burins. Aquests últims són majoritàriament diedres, i apareixen en diverses ocasions associats als raspadors o a altres burins per a formar tipus compostos i dobles. L'única fulleta escotada té l'osca poc profunda i la seua tipologia no sembla concloent per a atorgar cronologia relativa al conjunt. No obstant això, en l'estiu de 2014, l'excavació oberta a la sala de l'entrada sí que va proporcionar una punta escotada de clara filiació fini-solutriana, dins d'un context lític clarament Paleolític.  
La indústria òssia la componen una vareta de secció planoconvexa, dos fragments d'atzagaia de secció circular, un possible punxó i un fragment de banya de cérvol amb un xicotet bisell.  
5.3. Cronologia:  
La cova va tindre una ocupació humana intensa, engloba diferents períodes culturals de la prehistòria. El més antic correspondria al gravetià amb datacions entorn de 25.000 anys abans del present, encara que també s'ha documentat solutrià i magdalenià, per la qual cosa abraça una gran part del Paleolític superior. A més també s'han pogut observar restes en posició derivada del Neolític que podrien datar-se entre el 7.000 i el 4.000 aC, i uns altres de cronologia ja històrica.  
  
Els experts apunten al fet que les manifestacions artístiques tenen entre 18.000 i 25.000 anys d'antiguitat i pertanyen a la cultura gravetiana o solutriana del Paleolític superior, la qual cosa les situaria entre les representacions d'art més antigues de la Comunitat Valenciana.  
No havent-hi datacions absolutes, la cerca de paral·lels formals se'ns presenta com l'únic camí per a assajar una aproximació cronològica de les representacions parietals. Les aportacions de la cova del Comte no són puntuals, ja que s'està revelant com a essencial en el context regional en què s'insereix el jaciment, constatant una fase artística premagdaleniana de cronologia àmplia, amb similars trets estilístics als observats en els jaciments de Parpalló i Meravelles.  
  
  
  
ANNEX II  
Delimitació literal de l'entorn de protecció de la zona arqueològica del jaciment cova del Comte i dels béns patrimonials que se situen en aquest entorn que es relacionen i identifiquen a efectes tutelars  
  
A) Justificació de la delimitació proposada.  
Els criteris per a establir l'entorn de protecció es basen en la legislació vigent i en dos principis fonamentals:  
El primer deriva de l'especial condició del bé d'interés cultural per la seua pertinença a un art prehistòric reconegut per la UNESCO com a patrimoni de la humanitat, la qual cosa si bé a efectes jurídics no li concedeix un estatus preeminent, sí que implica una valoració cultural per damunt del que serien els béns culturals nacionals en tant que representa en si mateix una fita, un assoliment assumit per la humanitat com a col·lectiu.  
Un segon principi d'especial consideració deriva del fet jurídicament consolidat que un bé d'interés cultural és inseparable del seu entorn, la qual cosa òbviament en aquest cas ha d'entendre's en el sentit de paisatge cultural. No obstant això resulta evident que el paisatge que constituïa l'entorn de la cova del Comte en el moment del seu sorgiment com a bé d'interés cultural ja no existeix, els canvis climàtics, i els antròpics després, van acabar per modelar el paisatge actual les característiques del qual són molt diferents de les del paisatge que van habitar els qui van crear les manifestacions artístiques.  
En el context descrit sols hi ha un element que a penes ha variat, ens referim al relleu, que constitueix un valor propi del bé que hem de protegir en la mesura que siga possible per a evitar la pèrdua de valor del mateix bé d'interés cultural si les agressions a aquest continuaren en el futur.  
La proposta d'entorn tracta d'englobar d'una banda els jaciments prehistòrics en cova pròxims, situats en la conca del barranc de la Parra i l'orografia d'aquest barranc a fi de garantir la protecció d'aquest paisatge tan fràgil actualment.  
La cavitat se situa en el tram mig alt del barranc de la Parra, en un entorn ric en jaciments prehistòrics que contribueixen a contextualitzar l'entorn d'aquest assentament que a més de les manifestacions parietals conté també un extraordinari depòsit arqueològic.  
  
No ha de subestimar-se el fet que el barranc de la Parra discorre paral·lel i molt pròxim al riu Girona en la vall fluvial de la qual s'han documentat un gran nombre d'assentaments paleolítics i en la capçalera dels quals se situen els jaciments de la cova Fosca i la cova d'en Reinós (la Vall d'Ebo), dues de les cavitats amb art parietal paleolític de la Comunitat Valenciana.  
Així doncs, l'entorn de protecció del bé d'interés cultural queda definit tant literalment com gràficament en els annexos adjunts que formen part de la present resolució. La documentació complementària es troba en l'expedient.  
Els criteris emprats per a establir l'entorn de protecció es basen en la legislació vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, en relació a l'establiment d'entorns mínims de protecció per a immobles situats en àmbits no urbans d'un espai comprés en una distància de 200 metres, a comptar des del contorn extern del bé o dels seus hipotètics vestigis, d'acord amb els criteris i principis següents:  
  
- Topogràfics i paisatgístics, amb la inclusió de les terres i camins necessaris per a l'explotació agropecuària, pertanyents a una àmplia zona geogràfica la base articuladora de la qual és el mateix barranc de la Parra on es troba la cova.  
- Arqueològics. L'àmbit comprén la zona arqueològica del jaciment i les àrees confrontants susceptibles de noves troballes relacionades amb la cova del Comte, així com amb els 6 jaciments documentats fins al moment al barranc de la Parra.  
- Administratius. Inclou la delimitació d'un polígon irregular que forma l'entorn de la zona arqueològica del jaciment arqueològic de la cova del Comte i que transcorre per alguns límits de demarcació cadastral dels termes municipals de Pedreguer, Alcalí i Benidoleig (Alacant), de diferents parcel·les afectades per la proposta, de camins i accidents naturals (barranc de la Parra) que faciliten amb això la seua definició.  
  
Del terme municipal de Pedreguer (Alacant) comprén parcel·la en la qual es troba el jaciment arqueològic de la cova del Comte situada en el polígon 15 parcel·la 365, i les parcel·les: 363, 364, 365, 366, 367, 368, 369, 370, 371, 372, 373, 374, 375 (part), 376, 378, 379, 380 (part), 395, 397 i 399.  
Del polígon 16 les parcel·les: 184 (part), 390, 391, 392, 393, 394, 395, 396 (part), 397, 398, 399, 400, 401, 402, 403, 404, 405, 406, 407, 408, 409, 410, 411, 412, 413, 414, 415, 416, 417, 418, 419, 420, 421, 422, 423, 423 i 425.  
Del terme municipal d'Alcalalí (Alacant) en el polígon 2 les parcel·les: 36 (part), 37 (part), 38 (part), 39, 40, 41 (part), 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 71 (part), 72, 73, 74, 77, 78, 124 (part) i 295 (part). Així com també camins i sendes, com el camí 9001 que transcorre pel polígon 15.  
B) Delimitació literal de l'entorn de protecció.  
Origen punt A 1 coordenades X-760578, I-4297780. Intersecció del límit NO de la parcel·la 374 del polígon 15 del terme municipal de Pedreguer (Alacant) amb el llit del barranc de la Parra.  
  
Línia delimitadora. Sentit horari.  
Fus: 30N ETRS 89  
Punts. Coordenades X/Y:  
  
Punt X Y  
Origen A 1 926614 4297780  
2 448975 4297755  
3 299043 4297768  
4 480991 4276973  
5 269027 4297663  
6 295823 4297114  
7 799546 4297060  
8 440512 4297014  
9 221870 4296836  
74 444021 4296695  
66 769173 4296217  
83 647009 4296116  
87 151495 4296210  
38 954866 4296229  
76 489435 4296322  
47 671500 4296329  
67 543220 4296360  
63 289378 4296396  
89 425353 4296787  
33 822713 4296775  
17 973003 4296775  
98 248134 4296763  
37 221318 4296775  
06 865358 4296806  
33 867852 4296841  
01 913028 4296842  
88 850742 4296867  
41 147032 4296880  
00 453016 4296905  
80 336039 4296908  
63 107498 4296892  
10 369885 4296883  
39 147924 4296905  
38 503806 4296933  
52 467974 4296942  
49 141449 4297268  
60 773718 4297280  
46 003595 4297297  
19 043476 4297419  
97 307950 4297434  
48 110673 4297716  
97 782102 4297722  
66 146810 4297751  
27 513489 4297746  
67 291034 4297758  
59 969952 4297773  
  
  
Parcel·les afectades:  
  
1. Terme municipal de Pedreguer (Alacant).  
Polígon 15. SOLANA. Classe: rústic  
  
Parcel·les Referències cadastrals  
363 05665H598143681182MG  
364 37377F162388868335XN  
365 71010U468651705580VJ  
366 28881I653229028805VI  
367 18269M343066079592JJ  
368 75362H268039988936KB  
369 20820X685461501642GP  
370 84884B374263948976FJ  
371 66655J497535976136XZ  
372 39780H944483162967RE  
373 01115O187838651385XD  
374 80836C277885017530TR  
375 (part) 23644K936536329744RY  
376 04696L374729311244HM  
378 71199P333945692345DF  
379 69139H131676556599OA  
380 (part) 38384O978003352233BW  
395 64278S734609142468ST  
397 19259L056179453293BW  
399 07717H074794788240YA  
401 94597K580882402833ZG  
  
Polígon 16. RAFALET. Classe: rústic  
  
Parcel·les Referències cadastrals  
184 (part) 14817W105020756903FD  
390 93837G407072518408TT  
391 27675D518933230840EX  
392 16985G656763610593YV  
393 76531G521474927658UH  
394 08890F178572419445IP  
395 01590Q113628200934IZ  
396 (part) 14039K338419499861YP  
397 23371F374437849679ZX  
398 30547Q605128202755FT  
399 87914T627618074695GX  
400 16681S911764863696WT  
401 12132I853434611124BW  
402 24598X044918543619FH  
403 86184U009435910193GS  
404 82494U131578884707XV  
405 99977X986740655820VY  
406 53329L628385621846UR  
407 69012I876640011704EO  
408 61043O116316382219PB  
409 00122R459575073007FO  
410 86942J697910097710CY  
411 01873Z793628430120XP  
412 64040Q912760054628AQ  
413 87928I447892501100TP  
414 35425R950033307254CA  
415 21510B720404369421CH  
416 77828O636393297825EJ  
417 12725R857374765436OW  
418 86924Y604677356974WJ  
419 67304Q374155678571TN  
420 87229S211778912063HX  
421 58536T592973718463FQ  
422 54228T109949997038QU  
423 83988J684872635321BZ  
424 99985K656027109167QO  
425 93386J466646445591BB  
  
2. Terme municipal d'Alcalalí (Alacant).  
Polígon 2. Barranc de la Solana. Solana de la Llosa. Barranc de la Parra. Classe: rústic  
  
Parcel·les Referències cadastrals  
36 (part) 61507F811731973138PS  
37 (part) 37365S166416269513DS  
38 (part) 55636K513146910175NM  
39 84614R382410577787ST  
40 18587L079822444691PG  
41 (part) 17872O044026110402ZG  
57 10451K726117290246QM  
58 05347F300503548968YS  
59 51388I721109801713KT  
60 78671D507163276240LH  
61 44033S106306878946WK  
62 09078P881429686237DH  
63 55195Q160943687436WV  
64 29339M387372181516RW  
65 97394O499818986442JC  
66 51408M564908188803TQ  
67 93699K103570332977DA  
68 49076T425409588666DC  
71 (part) 21221T858576840537XL  
72 28712H745074499732HM  
73 01055X999405735020JI  
74 36288K250394820167GR  
77 54965U171993084610XQ  
78 20992Y509678706163MJ  
124 (part) 37316G830942596310ZP  
295 (part) 14673W567765193463LB  
  
Camí 9001 polígon 15  
Les dades consultades provenen de la seu electrònica del Cadastre del Ministeri d'Hisenda. La delimitació de les línies de demarcació dels termes municipals de Pedreguer, Alcalalí i Benidoleig consultades i utilitzades apareixen en algunes zones contradictòries i confuses.  
  
Es delimita un polígon irregular que forma l'entorn de la zona arqueològica del jaciment arqueològic de la cova del Comte. S'inicia el polígon en el punt d'origen (A1) situat en la intersecció de les parcel·les 376, 377 i el barranc i camí de la Parra dins del polígon 15 del terme municipal de Pedreguer. Segueix la línia d'entorn per la parcel·la 376 cap al NE per les bogues de les parcel·les 378 i 379. En la intersecció de la parcel·la 379 amb la 377 s'endinsa i travessa per la parcel·la 380 en direcció SE fins a la intersecció de les parcel·les 380, 383 i 384. Des de l'extrem de la parcel·la 384 continua en direcció SE a través de la parcel·la 375 fins a la intersecció de les parcel·les 363 i 375, deixant aquesta parcel·la fora de la delimitació de l'entorn proposat. Segueix pels límits de les parcel·les 364 i 362 cap al SO travessant la línia de delimitació cadastral entre els termes municipals de Pedreguer i Alcalalí. A partir d'ací continua endinsant-se en el terme municipal d'Alcalalí travessant la parcel·la 78 del polígon 2 fins a arribar a la intersecció amb la parcel·la 75. Segueix la línia en direcció SO fins a trobar-se amb la intersecció de les parcel·les 75 i 78; en direcció NO travessa les parcel·les 124 i 71, i per la vora de la parcel·la 78 arriba fins a la intersecció de les parcel·les 69 i 36, partint aquesta última fins a arribar a la línia de delimitació cadastral entre els termes municipals d'Alcalalí i Benidoleig, segueix la línia de demarcació dels termes en direcció NE, fa volta pels camins i senderes de circulació de la zona urbanitzada de Panosol/Aldea de les Coves en la parcel·la 38, travessa la parcel·la 295 i continua envoltant aquesta urbanització, i deixant aquesta zona fora de l'entorn fins a arribar a la línia de demarcació entre els termes municipals d'Alcalalí i Pedreguer. Segueix cap al NO pels límits administratius entre Pedreguer i Benidoleig, deixant fora del polígon la zona urbanitzada de Les Buscanes fins a la intersecció d'aquestes amb la parcel·la 396 i la 184 del polígon 16 de Pedreguer; continua la línia en direcció a l'E travessant la parcel·la 184 fins al punt d'inici A1.  
  
C) Assenyalament de béns de rellevància local a l'entorn de protecció. Patrimoni arqueològic.  
A l'entorn de la zona arqueològica proposada existeixen 6 jaciments que s'assenyalen expressament com a béns de rellevància local, amb la categoria d'espais de protecció arqueològica, a l'efecte de la seua inclusió en la secció segona de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, les característiques del qual a continuació es detallen i descriuen, als consegüents efectes tutelars:  
1. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 1  
Coordenades: 760665 / 4297690  
Descripció: coveta allargada de boca àmplia (3 m x 1,7 m) i 4,7 m de profunditat.  
Cronologia: Es tracta d'una cavitat d'inhumació múltiple calcolítica en la qual es van recuperar ídols oculats.  
2. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 2  
Coordenades: 760540 / 4297343  
Descripció: Cavitat molt xicoteta formada per una clivella de reduïdes dimensiones en forma de L amb un recorregut pròxim als sis metres.  
Cronologia: cova d'inhumació calcolítica.  
3. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 3  
Coordenades: 760539 / 4297468  
Descripció: cova de set metres de profunditat, boca xicoteta entorn d'un metre d'altura per 1,5 d'amplària que es bifurca en dues gateres.  
  
Cronologia: cova d'inhumació calcolítica amb abundant indústria lítica i òssia.  
4. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 4  
Coordenades: 760563 / 4297487  
Descripció: Clivella estreta de 4 m de profunditat.  
Cronologia: cova d'inhumació calcolítica.  
5. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 5  
Coordenades: 760596 / 4296854  
Descripció: Abric de 4 m d'altura per d'altres d'amplària i profunditat.  
Cronologia: cova d'inhumació calcolítica, amb presència d'ídols oculats i abundant indústria òssia.  
6. COVA DEL BARRANC DE LA PARRA 8  
Coordenades: 760197 / 4297713  
Descripció: cavitat de 5 m de profunditat situada en el vessant contrari del barranc de la Parra.  
Cronologia: cova d'inhumació calcolítica, amb ídols oculats i nombrosa indústria lítica i òssia.  
  
  
  
ANNEX III  
Normativa de protecció de la zona arqueològica i del seu entorn  
  
Article 1. Règim de la zona arqueològica  
El jaciment de la cova del Comte (Pedreguer, Alacant) com a bé declarat d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, es regirà pel que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, per als béns d'interés cultural d'aquesta índole, així com pels plans especials, o instruments urbanístics d'anàleg contingut, que si escau, s'aproven. Qualsevol actuació que s'hi pretenga realitzar està sotmesa a la preceptiva autorització de la direcció general competent en matèria de cultura amb caràcter previ al seu inici i a l'atorgament de llicència municipal si escau, quan aquesta resulte preceptiva, sense perjudici de l'íntegra aplicabilitat al referit jaciment del títol III de la Llei 4/1998, d'11 de juny del patrimoni cultural valencià i del Decret 107/2017, de 28 juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques a la Comunitat Valenciana.  
  
  
Article 2. Usos permesos  
Els usos permesos seran tots aquells històricament associats al lloc: agropecuaris i forestals, a més dels que siguen compatibles amb la investigació, la posada en valor, el gaudi patrimonial del bé d'interés cultural i del seu entorn i contribuïsquen a la consecució d'aquestes finalitats. L'autorització particularitzada d'ús es regirà pel que disposa l'article 18 de la Llei 4/1998 d'11 de juny del patrimoni cultural valencià.  
  
Article 3. Règim d'intervenció en l'entorn  
Qualsevol intervenció que pretenga realitzar-se a l'entorn de protecció de la zona arqueològica, excepte les que manifestament manquen de transcendència patrimonial, requerirà la prèvia autorització de la conselleria competent en matèria de cultura. Aquesta autorització s'emetrà aplicant els criteris d'aquesta ordre i si no és possible els enumerats en els articles 38 i 39 de la Llei 4/1998 d'11 de juny del patrimoni cultural valencià. La proposta d'intervenció haurà de definir el seu abast i anar acompanyada de la documentació tècnica oportuna que permeta l'avaluació patrimonial. També haurà d'especificar la ubicació parcel·lària, així com adjuntar les fotografies que permeten constatar la situació actual i la seua transcendència patrimonial. Transcorregut el termini de tres mesos la sol·licitud s'entendrà denegada per silenci administratiu.  
  
Article 4. Preservació del paisatge arqueològic  
A fi de preservar el paisatge històric al qual s'associa la zona arqueològica i la integritat d'aquest:  
1. No s'autoritzarà cap edificació per a qualsevol ús (exceptuant les permeses per l'article 5, punt 3 de la present normativa), quedant prohibits, com a regla general i llevat que se'n justifique la necessitat, els moviments de terres i excavacions d'incidència paisatgística.  
  
2. Es prohibeixen les senyalitzacions de tipus publicitari, el magatzematge a l'aire lliure de materials i l'abocament de residus.  
3. Es prohibeix la tala d'arbres sense autorització expressa de l'organisme competent en aquesta matèria de medi ambient a escala estatal i autonòmica. En l'àmbit considerat s'haurà de fomentar la repoblació forestal amb varietats autòctones pròpies de l'ecosistema protegit.  
4. En els espais d'ús agrícola haurà de mantindre's el parcel·lari existent amb els seus elements annexos com camins, bancals, cledes i altres elements etnològics d'arquitectura en pedra en sec.  
  
Article 5. Preservació dels béns immobles  
1. Els immobles existents a l'entorn de protecció de la zona arqueològica, pel seu valor testimonial i les seues peculiars tipologies relacionades amb l'explotació tradicional del mitjà, no podran ser demolits, ni augmentar el seu volum edificat.  
2. Totes les intervencions sobre els immobles existents en l'entorn han de considerar les cauteles arqueològiques previstes en l'article 62 de la Llei del patrimoni cultural valencià. En qualsevol cas les actuacions arqueològiques hauran de ser autoritzades per la conselleria competent en matèria de cultura, d'acord amb l'article 60 de l'esmentada llei, per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic que incorpora l'àmbit.  
  
3. S'admeten xicotetes edificacions autoritzables en l'àmbit protegit, és a dir, aquelles edificacions de caràcter auxiliar de les labors agrícoles de dimensions 2 m x 2 m, o d'usos compatibles amb la posada en valor del conjunt de la zona arqueològica, sent, si escau, prioritària la rehabilitació dels edificis existents per a aquests usos.  
  
Article 6. Limitació de l'accés  
Es prohibeix l'accés amb vehicles motoritzats a zones o vials inclosos en l'entorn que en l'actualitat no es troben asfaltats, amb l'excepció dels vehicles d'ús agrícola, ramader, forestal i patrimonial.  
  
  
Article 7. Intervencions arqueològiques  
Per a la realització d'intervencions arqueològiques en el jaciment declarat bé d'interés cultural es requerirà, de conformitat amb l'article 20 del Decret 107/2017, de 28 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques a la Comunitat Valenciana, la presentació d'un pla general investigació que contindrà la descripció detallada dels objectius del pla, les fases d'execució i la durada d'aquestes, així com una proposta motivada d'àrea de reserva arqueològica del jaciment, segons el que disposa l'article 66 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. El pla general d'investigació haurà de ser autoritzat per l'òrgan competent en matèria de cultura. El pla general d'investigació no serà necessari per a les següents intervencions arqueològiques:  
  
1. Les que es manifesten com d'urgent realització, tant per motius de conservació i manteniment, com per altres motius, sempre que així es justifique, i la urgència siga corroborada per l'òrgan competent en matèria de cultura.  
2. La documentació gràfica, que no implique tècniques analítiques.  
  
Article 8. Pla especial de protecció  
De conformitat amb el que prescriuen els articles 34.2 i 39.4 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, l'Ajuntament de Pedreguer haurà de redactar un Pla especial de protecció de la present zona arqueològica en el termini d'1 any a comptar des de la publicació de la present complementació en el DOGV.