Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2709, del 14-03-1996 (1996/837671)

ACORD de 5 de febrer de 1996, del Govern Valencià, pel qual aprova el Pla Estratègic de Modernització de l'Administració Valenciana (PEMAV).
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2709

Data del DOGV
:   14-03-1996

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1996/837671


Data del document
:   05-02-1996

Organisme emissor
:   Conselleria d'Administració Pública

Tipus de document
:   Acord

Correcció d'errades

ACORD de 5 de febrer de 1996, del Govern Valencià, pel qual aprova el Pla Estratègic de Modernització de l'Administració Valenciana (PEMAV).   
El Govern Valencià, en la reunió del dia 5 de febrer de 1996, adoptà l'acord següent:  
El Govern Valencià ha assumit la modernització de l'administració com una de les prioritats de la seua acció de govern.  
El nivell de complexitat de la Generalitat Valenciana (quatre milions de clients, més de 900.000 milions de pessetes de pressupost, més de 85.000 treballadors, etc.) exigeix que la modernització siga tractada mitjançant un pla que incloga els programes, els projectes i les accions que permetran aconseguir el nivell màxim de transformació de l'organització, per tal d'optimitzar així el rendiment de la inversió pública requerida.  
Per tot això, i a proposta del conseller d'Administració Pública, el Govern Valencià,  
ACORDA  
Aprovar el Pla Estratègic de Modernització de l'Administració Valenciana (PEMAV), el text del qual es transcriu a continuació i que es desenvoluparà durant el període 1996-99. La seua dotació pressupostària està avaluada en 9.595 milions de pessetes.   
Aquest acord es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Pla Estratègic de Modernització de l'Administració Valenciana (PEMAV)  
índex  
I. Eixos del Pla Estratègic de Modernització de l'Administració Valenciana (PEMAV)  
1. El PEMAV sumaritzat  
2. Relació de projectes   
3. Algunes consideracions sobre el PEMAV  
3.1 Suport polític   
3.2 Visió global   
3.3 Enfocament estratègic   
3.4 Focalització i forces de transformació  
3.5 Atendre primer el que és primer  
3.6 Abast plurianual   
3.7 Invertir per estalviar   
3.8 àmbit polític i àmbit administratiu   
3.9 Actuar ara   
3.10 El paper dels sindicats   
3.11 El marc jurídic   
3.12 Gestió del PEMAV  
3.13 Coordinar i optimizar l'esforç   
3.14 A manera d'agenda   
II. Relació de programes i projectes inclosos en el PEMAV  
\* Administració eficaç  
EQUAL. Anivellament dels sistemes informàtics de la Generalitat Valenciana  
GIS. Sistemes d'informació geogràfica  
SEC. Sistemes comuns de gestió  
FAST. Reenginyeria d'expedients  
CHOICE. L'àmbit del sector públic en la Generalitat Valenciana  
CASA. Gestió de recursos immobles  
MERCAT. Capacitat de negociació de grans compres  
IMPROVE. Optimització de projectes en curs  
DESPATX. Gestió de cues de públic en els organismes del sistema educatiu valencià  
GRANT. Gestió de beques del sistema educatiu valencià  
LLIBRE. Centre documental de la Generalitat Valenciana   
MED. Racionalització dels aspectes financers, tecnològics i de gestió de la sanitat pública valenciana  
XARXA. Integració de serveis territorials (edifici Campanar I)  
\* Administració responsable  
ECONOMIC. Gestió pressupostària i comptabilitat pública  
TAX. Gestió tributaria i recaptadora en la Generalitat Valenciana  
NOMINA. Gestió integrada de les nòmines de la Generalitat Valenciana  
HUMAN1. Gestió dels recursos humans  
HUMAN2. Centre per a la gestió del canvi de la Generalitat Valenciana  
RESULT. Avaluació dels programes públics  
CALITAT. Estàndards de qualitat dels serveis públics  
LEGAL. Informatització dels òrgans de justícia  
OPTIC. Crear un arxiu òptic dels expedients de personal  
\* Administració interrelacionada  
MAIL. Ofimàtica i correu electrònic  
PLUS. Coordinació d'accions de govern des de conselleries horitzontals  
EDI. Intercanvi electrònic de dades en la Generalitat Valenciana  
DOGV. Confecció electrònica del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana  
SANITAT. Gestió administrativa descentralizada en la sanitat pública valenciana  
HEALTH. Gestió mèdica coordinada en la sanitat pública valenciana  
VALNET. Xarxa informàtica administració-ciutadà  
PLANTEL. Pla director de telecomunicacions  
RED. Optimització de la xarxa corporativa telecomunicacions  
FARO. Optimització dels centres de coordinació d'emergències de la Generalitat Valenciana  
VILLE. Coordinació de les accions de cooperació amb l'administració local  
\* Administració descentralizada  
ASIA. Assistència organitzativa i informàtica municipal  
PROP. La Generalitat des de casa  
HELP. Informació i comunicació de la Generalitat Valenciana  
LOCAL. Pacte local  
AGORA. Factors de sensibilitat social  
III. Pressupost d'inversions i subvencions dels projectes inclosos en el PEMAV  
«La nostra tasca no és trobar culpables del que va ocórrer en el passat, sinó posar les bases per al futur» (John F. Kennedy).  
I. Eixos del pla estratègic de modernització de l'administració valenciana (PEMAV)  
«De vegades la política, a més de ser l'art d'allò possible, ha de ser també l'art d'allò necessari» (Jacques Chirac).  
1. El PEMAV sumaritzat  
Visió  
L'administració és un actiu al servei dels valencians que, en actuar amb absoluta independència professional del poder polític, executa les directrius polítiques que emanen d'aquest.  
Missió  
L'administració valenciana, com qualsevol altra organització gran, ha de legitimar la seua existència social mitjançant un procés d'autoexigència contínua.  
Metes  
L'administració ha de sofrir una profunda transformació (en la seua accepció biològica: fenomen pel qual certes cèl·lules adquireixen material genètic d'altres) de manera que, al final de la legislatura, siga possible constatar un avanç significatiu en la consecució, simultània, d'una:   
- Administració eficaç.  
- Administració responsable.  
- Administració interrelacionada.  
- Administració descentralitzada.  
Cadascuna d'aquestes metes seran aconseguides mitjançant altres programes que se subdividiran en objectius, establerts mitjançant projectes i accions (apartat 2). D'aquesta manera, el PEMAV s'estructura, metodològicament, en nivells conceptuals i en instruments operatius:   
Nivell conceptual Instrument operatiu  
Metes Programes  
Objectius Projectes i accions  
2. Relació de projectes  
- Programa: Administració eficaç  
Projecte Abreviatura  
Anivellament dels sistemes informàtics de la GV EQUAL  
Sistemes d'informació geogràfica GIS  
Sistemes comuns de gestió SEC  
Reenginyeria d'expedients FAST  
L'àmbit del sector públic en la GV CHOICE  
Gestió de recursos immobles CASA  
Capacitat de negociació grans compres MERCAT  
Optimització de projectes en curs IMPROVE  
Gestió de cues de públic en els organismes   
del sistema educatiu valencià DESPATX  
Gestió de beques del sistema educatiu valencià GRANT  
Centre documental de la Generalitat Valenciana LLIBRE  
Racionalització dels aspectes financers,   
tecnològics i de gestió de la sanitat pública   
valenciana MED  
Integració de serveis territorials   
(edifici Campanar I) XARXA   
- Programa: Administració responsable  
Projecte Abreviatura  
Gestió pressupostària i comptabilitat pública ECONOMIC  
Gestió tributària i recaptadora en la GV TAX  
Gestió integrada de les nòmines de la GV NOMINA  
Gestió dels recursos humans HUMAN1  
Centre per a la gestió del canvi de la GV HUMAN2  
Avaluació dels programes públics RESULT  
Estàndards de qualitat dels serveis públics CALITAT  
Informatització dels òrgans de justícia LEGAL  
Crear un arxiu òptic dels expedients de personal OPTIC  
- Programa: Administració interrelacionada  
Projecte Abreviatura  
Ofimàtica i correu electrònic MAIL  
Coordinació d'accions de govern des   
de conselleries horitzontals PLUS  
Intercanvi electrònic de dades en   
la Generalitat Valenciana EDI  
Confecció electrònica del Diari Oficial   
de la Generalitat Valenciana DOGV  
Gestió administrativa descentralitzada   
en la sanitat pública valenciana SANITAT  
Gestió mèdica coordinada en la sanitat   
pública valenciana HEALTH  
Xarxa informàtica administració-ciutadà ValNet  
Pla director de telecomunicacions PLANTEL  
Optimització xarxa corporativa telecomunicacions RED   
Optimització dels centres de coordinació   
d'emergències de la Generalitat Valenciana FARO  
Coordinació de les accions de cooperació   
amb l'administració local VILLE  
- Programa: Administració descentralitzada  
Projecte Abreviatura  
Assistència organitzativa i informàtica municipal ASIA  
La Generalitat des de casa PROP  
Informació i comunicació de la GV HELP  
Pacte local LOCAL  
Factors de sensibilitat social AGORA  
3. Algunes consideracions sobre el PEMAV  
«Potser que una decisió important no canvie el món, però ningú no pot negar que el món sols canvia gràcies a decisions importants» (Émile Zola).  
3.1 Suport polític  
El president de la Generalitat Valenciana ha assumit la modernització de l'administració com una de les prioritats de la seua acció de govern, tal i com va quedar substantivat en el discurs d'investidura de 30 de juny de 1995.  
Anteriorment, el candidat a la Presidència del Govern Valencià va comparèixer a les eleccions del 28 de maig amb un explícit programa de transformació de l'administració pública (document 13 del programa electoral del PP).  
El Govern Valencià ha concretat l'esmentada voluntat política mitjançant la creació de la Direcció General per a la Modernització de les Administracions Públiques.  
Finalment, la concreció operativa d'aquest suport polític es palesa en el Pla Estratègic de Modernització de l'Administració Valenciana (PEMAV), les característiques bàsiques del qual es concentren en aquest document.  
La modernització és un procés complex que comença amb el lideratge polític, no amb la tecnologia.   
3.2 Visió global  
El nivell de complexitat de la Generalitat Valenciana (quatre milions de clients, 900.000 milions de pessetes de pressupost, 85.000 treballadors, etc.) obliga que la modernització siga tractada mitjançant un pla comprensiu de programes, projectes i accions que permeta aconseguir el màxim nivell de transformació de l'organització i optimitzar el rendiment de la inversió pública requerida. D'ací que s'hagen prioritzat, perquè s'inicien durant 1996, els projectes de clara vocació horitzontal que afecten aspectes claus de l'estructura de la Generalitat, dels recursos humans i dels processos de gestió. Es tracta d'aconseguir un primer nivell de modernització que implique a un ampli espectre d'unitats administratives. Desitgem compaginar la governabilitat de la Generalitat amb la transformació de la seua administració.  
La gestió d'un procés de transformació tan complex exigeix actuar simultàniament mitjançant projectes d'ordre intern administratius, d'impacte en les relacions quotidianes del ciutadà amb l'administració, d'avaluació dels resultats de les polítiques públiques, etc. Si només canvien algunes poques coses, res no aconseguirem: l'organització s'engolirà la modernització.  
Els projectes de modernització sectorial, especialment en els àmbits sanitari i educatiu, hauran de ser escomesos sense tardança atesa la seua transcendència econòmica i social.  
3.3 Enfocament estratègic  
Cadascun dels quatre programes que conformen el PEMAV (Administració Eficaç, Administració Responsable, Administració Interrelacionada i Administració Descentralitzada) obeeixen a uns altres tants desafiaments d'obligat compliment si no volem decebre els ciutadans, en la seua doble configuració de contribuents i d'usuaris dels serveis públics. Els quatre, en conjunt, suposen un clar compromís de modernització per a aquesta legislatura.  
Els programes seran completats en anys successius amb altres projectes si s'observen dificultats en el compliment de la seua missió. Aconseguida aquesta en un grau suficient, el programa que la sustentava serà substituït per un altre que supose un nou repte en el camí de l'administració cap a l'adequada satisfacció de les demandes ciutadanes.  
Per tant, el PEMAV es concentra en programes estratègics, la lògica existencial dels quals obeeix, en cada moment, al nivell de modernització ja aconseguit i al que requeresca la societat valenciana.  
El PEMAV és un instrument de planificació indicativa i, en conseqüència, naix amb una gran vocació de «marc de referència». La seua instrumentació serà guiada per la flexibilitat tant en la selecció dels projectes com en la priorització aplicativa d'aquests. No obstant això, el PEMAV suposa, en sí mateix, un escenari de modernització bàsic per a l'administració amb uns camins de consecució que admeten poques dreceres. Cada projecte vol donar resposta a una necessitat elemental insatisfeta.  
L'actualització del PEMAV en els anys successius recollirà les necessitats complementàries no tractades en el 1996, ja siga per la dificultat de l'encaix tècnic en l'engegament d'un nombre important de projectes, ja siga pels seus requeriments pressupostaris.  
En definitiva, hem concebut un quadre metodològic simple com la millor resposta a un diagnòstic complex. El protagonisme correspon, d'ara endavant, a les idees, no als actors.   
3.4 Focalització i forces de transformació  
Qualsevol pla de modernització que, fins i tot partint d'una visió àmplia, no centra els seus esforços en objectius crítics està condemnat al fracàs i a provocar la desil·lusió social.  
Establert aquest principi, els projectes inclosos en el PEMAV estan orientats, com abans hem dit, a fer que l'administració acomplesca quatre requeriments:  
- Eficaç.  
A finals del segle XX la societat reclama no sols que es facen les coses correctament, sinó que, a més a més, es facen les coses correctes. El centre de valoració fonamental de l'administració no està, per tant, en l'interior de l'organització sinó en el ciutadà.   
- Responsable.  
Ningú pot ser responsable d'allò que no pot gestionar amb un cert grau d'independència. Mantenir el geni humà reclòs en el procediment és negar-li la possibilitat de ser avaluat i, per tant, recompensat.  
- Interrelacionada.  
Només des d'una administració les unitats de la qual «parlen» permanentment els tres idiomes del pròxim mil·leni (veu, dades i imatges) resultarà ociós preveure el que una persona necessita saber per a solucionar els problemes futurs. La classificació de llocs de treball haurà d'actualitzar la seua missió.  
- Descentralitzada.  
L'administració té l'obligació de recaptar, de regular i de verificar el compliment de la norma. El ciutadà no pot ser un nòmada al servei d'unitats centrals de decisió. Hem d'acostar el producte al consumidor, el servei al ciutadà. La prestació no ha d'estar condicionada al finançament; els diners poder ser transferits, l'eficàcia i l'eficiència no.  
La transformació de l'administració és un procés d'exigència contínua. Sabem les característiques de la situació d'eixida, apliquem forces de transformació i aconseguim nivells de modernització, tan diferents i superadores del punt de partida com potents siguen les forces seleccionades. El PEMAV considera que són tres les forces que han de propiciar una administració moderna:  
- Qualitat.  
El ciutadà demanda, de forma creixent, serveis de qualitat.  
- Gestió.  
El sector públic és més un gestor de serveis que un proveïdor.   
- Responsabilitat.  
Els servidors públics han de tenir capacitat de decisió; el sentit comú no és perillós.  
3.5 Atendre primer el que és primer  
Els intents de modernització que s'han emprés, fins ara, en l'àmbit de la Generalitat han tingut dues expressions pràctiques: el canvi de legislació i/o la constitució d'un comitè de coordinació. Ambdós intents han resultat, òbviament, estèrils.   
El PEMAV, els eixos del qual presentem en aquest document, suposa actuar sobre els fonaments polítics i operatius de la Generalitat:  
- ¿Qui fa què? sector públic versus sector privat; administració autonòmica versus administració local, etc.  
- ¿Com gestionem millor? centralització versus descentralització; procediments versus responsabilitat, etc.  
- ¿Què esperem dels nostres servidors públics? empleats versus directius; força laboral versus conjunt de professionals, etc.  
Només en tractar decididament aquest tipus de qüestions podran derivar-se alteracions del marc legal que faciliten la modernització. Només en identificar la necessitat específica de coordinació de polítiques serà possible nomenar els coordinadors més convenients. Només canviant filosòficament els procediments administratius, els circuits i el tractament informàtic serà possible abordar aspectes bàsics de la funció pública com la política de recursos humans, la classificació, selecció i provisió, etc. Només en atorgar la capacitat de gestió podrem avaluar les tasques.  
Tot i això, la solució al problema de la funcionarització (previst en la Sentència 99/87 del Tribunal Constitucional) condiciona els resultats del PEMAV. De forma anàloga, els procediments judicials que recauen sobre l'administració de la Generalitat són una amenaça que dificulta l'anàlisi de la racionalització dels recursos humans.  
3.6 Abast plurianual  
La major part dels projectes llistats en l'apartat 2 hauran de ser desenvolupats durant més d'un any. Parlem de transformació de l'administració, no de maquillar-la. Encara que la reenginyeria de molts processos tinga un efecte en el ciutadà o en l'organització en un horitzó temporal curt, la major part d'iniciatives modernitzades tindran una recompensa social a mitjà i llarg termini.  
Per això, el PEMAV sols fa concessions a quatre milions de valencians i aquests seran els qui ho jutjaran dins de quatre anys. No obstant això, com acabem de dir, esperem obtenir resultats visibles de la modernització a curt termini.  
3.7 Invertir per a estalviar  
L'administració ha de ser un actiu per als valencians, siga quin siga el partit polític que governe, cosa que exigeix un permanent esforç d'optimització. L'actual dèficit de legitimació de l'administració davant la societat, com a conseqüència del dèficit de confiança que s'origina per la petició ciutadana de serveis públics de qualitat i la deficient procuració, és conseqüència dels decimonònics sistemes en què s'han vist atrapats magnífics servidors públics.  
Per tant, la modernització exigeix un considerable esforç econòmic per a eliminar les coses que no funcionen, les quals mai no han funcionat i que han sobreviscut a la seua utilitat.  
La magnitud del pressupost de la Generalitat i d'alguns conceptes específics de despesa (nòmina: 43% del total) suposa que la racionalització de qualsevol procés es traduesca en estalvis importants per als contribuents.  
3.8 àmbit polític i àmbit administratiu  
La fortalesa d'un govern no ha de recolzar mai en la debilitat de la seua administració, perquè aquesta no serveix al poder polític sinó que executa les seues directrius; és per això que els processos electorals només avaluen el resultat de l'acció política. Pel contrari, els servidors públics actuen al servei dels ciutadans i són valorats per aquests, assumeixen la «consciència tècnica» del Govern Valencià per a desplegar els programes polítics d'aquest.   
El PEMAV s'origina per la voluntat política, com queda expressat en l'apartat 3.1, però desitgem que siga consensuat i executat pels servidors públics. Aquest plantejament exigeix que el disseny, la direcció executiva de cada projecte siga a càrrec d'un alt funcionari i que, amb independència de l'assistència tècnica que es requeresca de l'exterior, s'aconseguesca la màxima implicació i col·laboració de tot el personal de la Generalitat.  
La idoneïtat de cadascun dels projectes de modernització inclosos en el PEMAV han sigut consensuats amb alts funcionaris de la Conselleria d'Administració Pública, i es propiciarà un consens més ampli dins l'organització durant les pròximes setmanes. En un sentit anàleg, s'esbrinaran iniciatives de modernització de caràcter horitzontal en altres instàncies de la Generalitat.  
En paral·lel, atès el gran nombre de projectes que han de ser iniciats en els pròxims mesos i la importància estratègica d'aquests, s'identificaran els directors executius dels projectes entre els funcionaris més qualificats professionalment per a aquesta funció, siga quina siga la seua adscripció administrativa.  
Les persones que treballen més prop dels problemes són les que millor saben com resoldre'ls. El PEMAV no està impulsat per cap ideologia política, sinó per satisfer un flagrant dèficit de resultats per part de l'administració. Professionalitat és la contrasenya.  
La complexitat de la tasca de modernització -i la necessitat de dur a terme, de forma simultània un gran nombre de projectes per a assolir un cert impacte en l'organització- exigirà el suport professional del sector privat. La nostra obligació, en aquest àmbit, serà seleccionar acuradament les millors empreses de consultoria, des d'una perfecta interpretació de les finalitats que perseguim amb cada programa. Encara així, i com s'ha comentat anteriorment, la col·laboració dels funcionaris, en l'estratègia de modernització i en la producció dels projectes, serà la màxima compatible amb la nostra obligació d'aconseguir resultats avaluables per la societat valenciana.  
3.9 Actuar ara  
L'oportunitat del PEMAV queda reforçada, a hores d'ara, a més de l'impuls procedent de la més alta instància política de la Generalitat, per la no resistència al canvi del segon nivell de liderat: els consellers. La falta de familiaritat amb el «statu quo» actual desperta perplexitat, quan no indignació, i àvids desigs de racionalitat.  
Dins de dos o tres anys aquesta disposició podrà veure's enfosquida per les capes hermètiques que diposita el «dia a dia» de l'acció de govern. Iniciar aquest pla en un moment ulterior hagués exigit més persuasió o un exercici d'autoritat política.  
Per consegüent, el Pla ha d'assolir una velocitat adequada de creuer durant l'any 1996, alhora que dissenyarà el nivell de modernització que volem activar per al 1997.  
3.10 El paper dels sindicats  
Els sindicats, igual que l'administració, estan sotmesos a un procés de legitimació social. Ambdues institucions han de col·laborar lleialment i superar les relacions antagòniques que duen a la desconfiança.  
Desitgem treballar amb els sindicats presents en l'administració, perquè el seu coneixement dels problemes reals amb què s'enfronta el personal funcionari suposarà el millor diagnòstic per a dissenyar solucions de futur. Ens agradaria comptar amb sindicalistes actius, que visitaren els llocs de treball i que ens suggeriren formes de millorar la gestió pública, que canalitzaren les qüestions des de qualsevol origen, que contribuïren a legitimar la professió del servidor públic, que reflexionaren sobre els sistemes de formació continua per als funcionaris, i que reivindicaren pujades salarials i drets de representació compatibles amb el esforç fiscal que realitzen el seus conciutadans.  
Tot i això, el pla de modernització només és negociable amb la societat valenciana. En tant que afecta, en major o menor mesura, tots els ciutadans, aquests seran el principal referent sobre el qual seran concebuts els projectes de modernització.  
3.11 El marc jurídic  
La Constitució espanyola, en el títol IV (Del govern i de l'administració), assenyala expressament que «l'administració pública serveix amb objectivitat els interessos generals i actua d'acord amb els principis d'eficàcia, jerarquia, descentralització, desconcentració i coordinació, amb submissió plena a la llei i al dret».  
La Llei 5/1983, de 30 de desembre, de Govern Valencià, reprodueix els mateixos principis constitucionals i afegeix que l'administració pública de la Generalitat Valenciana s'organitza i actua amb personalitat jurídica única, conforme als criteris de publicitat, «dins la major economia de mitjans que permeta l'obtenció de les finalitats que té encomanades» (article 65).  
La Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, ha adaptat la normativa existent en aquelles matèries, d'acord amb els principis constitucionals, i suposa un vertader repte, en l'aplicació concreta, als processos de modernització administrativa.  
La delimitació del règim jurídic de les administracions públiques, que aquesta llei estableix, s'engloba en l'esquema constitucional de «bases i desenvolupament» que permet de dictar a les comunitats autònomes i, per tant, a la Generalitat Valenciana, les normes pròpies sempre ajustades a les bases estatals.  
D'altra banda, el Programa Econòmic Valencià 3, vigent per al període 1994-1999, insisteix, en el programa 73 (Modernització de l'administració), en aquest aspecte en declarar que «el procés de transformació de l'administració requereix actuacions que afecten tant els aspectes estructurals com els criteris de funcionament, els mitjans materials i els procediments d'actuació». Tot i això -continua- «el tractament dels recursos humans és la peça essencial del sistema».  
Recordem també que l'Acord de 14 de setembre de 1992, del Govern Valencià, pel qual es va aprovar l'acord subscrit per la Generalitat Valenciana i les organitzacions sindicals per a modernitzar l'administració i millorar les condicions de treball (DOGV núm. 1867, de 22 de setembre de 1992), subratlla que la modernització és un procés gradual que requereix perseverança i que implica reestructuracions administratives i orgàniques, introducció de nous sistemes i tècniques de gestió, descentralització de funcions, obtenció de resultats en la prestació dels serveis i dignificació de la figura de l'empleat públic.  
Més recentment, un nou pacte ha vingut a donar continuïtat a aquesta política pública. En concret, l'Acord de 6 de febrer de 1995, del Govern Valencià, pel qual es va aprovar l'acord subscrit entre la Generalitat Valenciana i les organitzacions sindicals per al període 1995-1997 sobre les condicions de treball en la funció pública (DOGV núm. 2447, de 10 de febrer de 1995).  
A més a més, en la intervenció del president de la Generalitat davant les Corts Valencianes en el debat d'investidura realitzat el 30 de juny de 1995, se citava que «la reforma de l'administració constitueix un altre objectiu essencial en el procés de modernització que requereix la nostra comunitat. Necessitem una administració eficaç i transparent. Una administració que facilite i no entrebanque el desplegament econòmic de les nostres empreses i que col·labore amb el progrés de la nostra societat. La seua funció no ha de consistir en posar controls i entrebancs que impedesquen el desplegament de la societat. No vull una administració que visca d'esquena al ciutadà, sinó que trobe la seua raó de ser en el servei a les gents d'aquesta terra. La competència professional, l'esperit de servei i l'ètica han de dreçar-se, per damunt de tot, en principis inspiradors de la funció pública».  
Finalment, i pel que fa al criteri d'acceptació de les noves tecnologies per la legislació, hem d'assenyalar que l'aprovació de les lleis 5/1992, de 29 d'octubre, de Regulació del Tractament Automatitzat de les Dades de Caràcter Personal, i 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, suposa un pas endavant en la incorporació de les noves tecnologies en els procediments administratius. Tanmateix, aquestes lleis contemplen un desitjable desenvolupament reglamentari per a les comunitats autònomes, el qual possibilita la incorporació real de les tecnologies als processos administratius.  
Així, la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, té cites expresses sobre les noves tecnologies, tant en l'exposició de motius (5; 9 paràgrafs 2, 3 i 7; 10, paràgraf 3; i 11, paràgraf 3), com en els articles 19, 37, 38, 45 i 46.  
En alguns casos, l'aplicació de la llei s'ha de realitzar directament. Tanmateix, és previsible, i alhora molt necessari, un desplegament legislatiu i reglamentari important que tindria una transcendència capital en la modernització de l'administració de la Generalitat.   
Podem destacar, com a matèria susceptible d'un desplegament reglamentari adequat, el mandat específic d'informatització dels registres (article 38), que especifica l'obligatorietat de l'administració de disposar de registres informatitzats.  
Això no obstant, la llei especifica, en la disposició addicional segona, que l'aplicació d'aquest article «serà efectiva en la forma i terminis» que determinen els òrgans de govern de les comunitats autònomes, en funció del grau de desplegament dels mitjans tècnics que disposen.  
També l'article 45 que regula la incorporació dels mitjans tècnics, i l'article 46 que regula la validesa i l'eficàcia dels documents i les còpies, són susceptibles d'un desplegament normatiu posterior.  
En aquest aspecte, podem destacar el mandat genèric de l'article 45.1: «Les administracions públiques impulsaran l'ús i l'aplicació de les tècniques i els mitjans electrònics, informàtics i telemàtics, per al desplegament de l'activitat i l'exercici de les seues competències, amb les limitacions que en la utilització d'aquests mitjans estableixen la Constitució i les lleis».  
I també l'article 45.2: «Quan siga compatible amb els mitjans tècnics que disposen les administracions públiques, els ciutadans podran relacionar-se amb aquestes per tal d'exercir els seus drets a través de tècniques i mitjans electrònics, informàtics o telemàtics, amb respecte a les garanties i els requisits previstos en cada procediment».  
Igualment, l'article 45.5 obri la via a la incorporació dels mitjans electrònics al suport documental: «Els documents emesos, qualsevol que siga el seu suport, per mitjans electrònics, informàtics o telemàtics per les administracions públiques, o les que emeten aquestes com a còpies d'originals emmagatzemats per aquests mateixos mitjans, gaudiran de la validesa i l'eficàcia de document original sempre que quede garantida la seua autenticitat, integritat i conservació i, si fa el cas, la recepció per la persona interessada, amb compliment de les garanties i els requisits exigits per aquesta o altres lleis».  
Es tracta, en definitiva, de no anar a remolc dels avanços tecnològics, validant-los a posteriori, sinó de situar-se plenament davant el futur, sense idees preconcebudes, removent fermament els obstacles que immobilitzen les administracions públiques, i que es basen en suposades garanties jurídico-formals obsoletes, que poden ser, d'altra banda, perfectament cobertes en utilitzar les innovacions tecnològiques.  
Aquesta llei, doncs, obri grans possibilitats de modernitzar l'administració des del punt de vista tecnològic, tant en els procediments interns com en la relació amb els ciutadans i, per tant, en un procés de modernització de l'administració de la Generalitat, la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú ha de ser referència constant a tenir en compte, tal i com hem repetit diverses vegades en aquest document.  
Pel que fa a la Llei de Regulació del Tractament Automatitzat de les Dades de Caràcter Personal, com explícitament es diu en l'exposició de motius, la llei «respon directament a l'amenaça de la privacitat de les persones creada pel desplegament i universalització de la informàtica i de les comunicacions».  
D'altra banda, aquesta llei haurà de tenir un desplegament des de dos punts de vista distints, que han de ser complementaris: un tècnic i l'altre jurídic. Així, els responsables informàtics de la Generalitat hauran d'estudiar quines mesures són aplicables per a garantir la integritat de les dades, tant de la pròpia administració com de les dades personals dels ciutadans. Altrament, des del punt de vista jurídic, les incògnites que obri la llei són enormes: ¿qui és el responsable de les dades? ¿quines dades són susceptibles d'integritat? Aquests són alguns dels interrogants la resolució dels quals és de capital importància.  
A més, la Llei 5/92 introdueix la figura de l'Agència de Protecció de Dades, com a organisme encarregat de vetllar-ne per la seguretat. Aquest organisme conté en la seua composició un vocal de les comunitats autònomes.  
Ens trobem, doncs, amb una altra llei que necessita un posterior desplegament normatiu, que pot i ha d'incidir positivament en el procés de modernització de l'administració de la Generalitat, en el camp concret de les tecnologies de la informació.  
3.12 Gestió del PEMAV  
L'èxit de l'engegada, la coordinació, el control i la realimentació del PEMAV està sotmès a una sèrie de condicionants:  
- L'oficina del PEMAV.  
Suposa dotar els recursos humans, tecnològics i financers que permeten la gestió d'un nombre important de projectes multidisciplinars, liderats per diferents persones de l'administració, assistits per consultors externs de capacitat reconeguda i implementats amb la màxima complicitat per part dels funcionaris. Tot assegurant la qualitat i bona finalitat en cada projecte, el termini de lliurament, els costos, la previsió de formació i la inversió material que se'n deriva, etc.  
- La necessària flexibilitat en el finançament.  
No solament resulta impossible valorar en aquests moments, i amb un nivell de precisió adequat, l'import de la inversió necessària per a 1996 respecte als projectes previstos, sinó que també ho serà en el mes de novembre. Això exigirà l'habilitació pressupostària necessària, probablement mitjançant una decisió del Govern Valencià, a mesura que siguen tancades les prescripcions tècniques i econòmiques de cada projecte. Tot i això, l'exigència pressupostària aconsella avaluar un ordre de magnitud per als quatre programes inicials del PEMAV. Aquesta xifra és la que apareix al final de les fitxes descriptives dels projectes, juntament amb els cronogrames respectius.  
Anàlogament, resultarà impossible iniciar tots els projectes previstos si hem de sotmetre aqueix moment a l'aprovació dels pressuposts per al pròxim any, als terminis de publicitat dels concursos en el DOGV, a la revisió de les propostes i a la selecció de les guanyadores. Un càlcul, d'altra banda no garantit, ens duria a setembre de 1996 com a data probable d'inici del primer allau de projectes, i als mesos d'octubre i novembre com a la part central d'aquest procés d'inicialització. Algunes experiències pretèrites en matèria pressupostària ens durien, fins i tot, a l'anul·lació de la inversió per la no materialització.  
Aquests condicionants bàsics aconsellen prendre decisions fonamentades en la racionalitat i en la plausibilitat operativa. El procés de contractació d'aquests projectes són difícilment comparables a aquelles que esdevenen, per exemple, en l'àmbit de les obres públiques, que requereixen d'un dinamisme pressupostari que, respectant qualsevol cautela legal, siga concorde amb les dificultats de valoració dels serveis d'alt valor afegit.  
- La col·laboració de l'organització.  
El procés que anem a escometre exigeix una imperant labor de convergència de voluntats i de coordinació d'esforços. Atès que el nivell més primari, operatiu i descentralitzat de la modernització el conformen les unitats d'organització i tècniques de gestió, independentment d'una ubicació ulterior d'aquestes unitats, que dependran directament de cada conseller, la missió inicial serà servir de pont entre la Direcció General per a la Modernització de les Administracions Públiques i les unitats administratives de les conselleries a les quals estan adscrites. I posteriorment, constituiran el centre impulsor de les iniciatives de modernització de caràcter sectorial en les respectives conselleries.  
A nivell de la Generalitat, com a organització integrada, s'ha de constituir una Comissió Interdepartamental per a la Modernització de la Administració (CIMA) que, sota la direcció del president de la Generalitat i integrada per part dels consellers, aprove l'estratègia de modernització, la consecució de fites i l'impuls dels programes futurs.  
Paral·lelament, altres CIMA's de menor entitat política, amb una forta presència de tècnics (alts funcionaris líders dels projectes, consultors, responsables de les Unitats d'Organització i Tècniques de Gestió, etc.), asseguraran que els treballs progressen en la forma prevista.   
3.13 Coordinar i optimitzar l'esforç  
Moltes de les deficiències de la nostra administració que el PEMAV intenta combatre ja han sigut identificades i comencen a ser suportades pels nous consellers, secretaris, directors generals i, com a epíleg de tots ells, pel president de la Generalitat. Els servidors públics no s'han acostumat a aquest tipus de deficiències, però no tenen accés a les grans decisions polítiques.  
L'esforç de l'actual Generalitat en aplicar una «teràpia de xoc» a una administració diagnosticada com a «no competitiva» aconsella que tots els centres directius seguesquen un únic camí de modernització horitzontal a través del pla estratègic.  
Seria imperdonable que hi hagueren diverses iniciatives que solaparen els projectes ja enunciats en el PEMAV. Per contra, seria raonable i convenient que des de qualsevol centre de l'organització es reberen suggeriments sobre la priorització dels projectes prevists o de la inclusió d'altres inèdits.  
Com ja s'ha dit, el PEMAV és un marc flexible fonamentat en la conveniència d'emprendre accions de modernització basades, sobretot, en l'horitzontalitat. Per això, encoratgem els centres directius a mantenir un diàleg permanent amb la Direcció General per a la Modernització de les Administracions Públiques en totes aquelles iniciatives que puguen solucionar problemes sectorials o de conselleria, a través de les quals l'organització, com un tot, puga beneficiar-se.  
Sabem que aquesta disciplina, ó «esbrinament intel·lectual», és difícil quan allò que ens envolta no ens agrada i, a més a més, sabem com solucionar-lo; però hem de guanyar escala en benefici del pressupost col·lectiu.  
3.14 A manera d'agenda  
Com ha quedat recollit en el punt 3.2, és necessari escometre sense demora els projectes de modernització en els àmbits sanitaris i educatius. Per a això, s'han de constituir equips «ad hoc» formats per la Direcció General per a la Modernització de les Administracions Públiques i les unitats d'organització i tècniques de gestió de les dues conselleries afectades. La prudència aconsella seguir el mètode de la planificació estratègica: la concentració en els projectes de màxima urgència, que seran complementats amb altres en els anys successius de la legislatura. L'organització ha de metabolitzar la modernització i el pressupost suportar-la.  
El progrés lent en les quatre metes enunciades en el sumari del PEMAV ens permetrà començar la tasca de revisar els aspectes bàsics de la funció pública, tal i com suggeria el punt 3.5. Hem de resistir la temptació fàcil de caure davant el DOGV sense disposar de la infraestructura de referència que permeta avaluar l'actuació dels servidors públics i, el que és més important, sense que es puga parlar d'una administració responsable en el seu conjunt i, particularment, en l'àmbit polític.  
El ritme del nostre avanç condicionarà l'inici de dues tasques complementàries: la nova estructura del Govern Valencià, adaptada al concepte inequívoc de «missió», deixant de banda els significats desdibuixats d'àrees de responsabilitat que les conselleries tenen en aquest moment, i els seus respectius reglaments orgànics i funcionals.  
Finalment, sembla convenient que, una vegada els projectes de modernització aconsegueixen el suficient grau d'implantació, la Direcció General per a la Modernització de les Administracions Públiques siga la seu de la Unitat d'Avaluació i Millora de Programes i Serveis Públics, amb una vocació clara d'ajuda i de col·laboració amb la resta de les unitats administratives.  
II. Relació de programes i projectes inclosos en el PEMAV  
Administració eficaç  
Projecte: EQUAL. Anivellament dels sistemes informàtics de la Generalitat Valenciana.  
Raons i oportunitat  
El ritme de desplegament informàtic de les distintes conselleries o departaments de la Generalitat s'ha produït, en general, gràcies a l'interès (variable en el temps) que aquesta matèria ha despertat en els distints polítics i funcionaris d'alt nivell, sense que la Conselleria d'Administració Pública haja pogut influir, fins ara, en aquest ritme. Com a mal menor s'ha posat especial atenció en que aquest desplegament es produís segons els estàndards que permeten una política d'acords amb els principals subministradors (a fi d'aconseguir condicions tècniques i econòmiques més avantatjoses) i la possibilitat de comunicació entre els sistemes informàtics, aspecte aconseguit de forma quasi general.  
Tot això ha motivat que puguem definir l'estat d'informatització dels departaments com a desigual, perquè n'existeixen alguns informatitzats amb tecnologies de gran nivell i, d'altres, molts més, en un estat d'informatització baixíssim i fins i tot nul.  
A més d'aquesta desigualtat, que no permet un flux adequat de la informació entre els distints departaments, conflueixen ara diverses circumstàncies que aconsellen escometre un Pla d'Anivellament dels Sistemes Informàtics de la Generalitat que permeta la utilització de les tècniques informàtiques com un dels pilars principals del PEMAV.  
En aquest sentit es poden citar, entre altres, les raons justificatives següents :  
- Qualsevol projecte de millora ha de tenir en l'ús de les tecnologies un dels pilars de desplegament bàsic.  
- El 1995 es firmà un acord amb Telefònica d'Espanya, SA, per a la constitució de la Xarxa Corporativa de Telecomunicacions de la Generalitat. Aquesta xarxa, el desplegament de la qual (incloent la totalitat dels organismes de la Generalitat) es constituirà en els pròxims anys, possibilitarà el flux d'informació entre els departaments. De tota manera, cal dir que els principals centres de les tres províncies estan ja units a nivell de veu i de dades des de fa anys.   
- Les noves tecnologies de comunicacions (xarxa corporativa, Internet, etc.) ofereixen possibilitats que obliguen a plantejar-se el tema de la seguretat dels sistemes d'informació com una cosa ineludible i prioritària.  
- L'aplicació de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú en temes com la descentralització dels registres d'entrada i d'eixida, l'accés dels ciutadans als seus expedients, etc. fa necessària una preparació prèvia dels sistemes informàtics.   
- La necessitat d'adaptació dels sistemes de la Generalitat a la nova legislació, la qual regula aspectes informàtics: la Llei 5/1992, de 29 d'octubre (LORTAD), sobre Protecció de les Dades Personals i la Llei 16/1993, de 23 de desembre, de Protecció dels Programes d'Ordinador.   
Objectius  
L'objectiu bàsic del projecte és aconseguir un «nivell mínim» d'informatització dels distints departaments de la Generalitat, el qual permetrà el desplegament dels distints projectes de modernització i racionalització que se desitgen emprendre en el futur. Es tracta d'aconseguir una arquitectura informàtica homogènia en la Generalitat, encara que siga des d'un nivell de mínims admissibles per a una correcta gestió.  
Açò s'aconseguirà impulsant l'adquisició de sistemes informàtics en aquells llocs on no els hi haja, i potenciant aquells ja existents que no assolesquen el nivell mínim exigit.  
L'obtenció d'aquest nivell s'haurà d'aconseguir amb les premisses següents:  
- Compliment dels estàndards marcats per la Generalitat.  
- Amb un nivell de seguretat física i lògica idònia.  
- Compliment de la legalitat vigent pel que fa a l'adquisició de programes i la regulació de les dades personals.  
En el futur, el projecte EQUAL s'autoalimentarà amb senyals d'alerta si s'ultrapassen els llindars mínims que cada moment aconsella establir.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar dins d'aquest projecte són les següents:  
\* Elaboració dels models adients dels diferents sistemes informàtics dels departaments. Aquests models contemplaran tant els aspectes físics (cabletjat, comunicacions, etc.) com els mateixos sistemes informàtics.  
\* Elaboració d'un pla estratègic general on es marquen les línies generals d'actuació de la Generalitat en matèria informàtica en els pròxims anys.  
\* Elaboració d'un pla operatiu per departament on s'establesquen les necessitats de recursos humans i materials, i també les prioritats d'informatització per als pròxims anys.  
\* Revisió dels procediments de la coordinació informàtica. Revisió i activació de l'Acord del Govern Valencià de 22 de setembre de 1986.  
\* Definició d'una política de personal informàtic, la qual hauria de recollir les peculiaritats del sector.  
\* Elaboració d'un pla de seguretat, tant física com lògica, dels sistemes d'informació.   
\* Normalització del desplegament de les aplicacions en la Generalitat.  
\* Monitorització dels plans estratègics i operatius, emissió de recomanacions i avaluació del compliment.  
Projecte: GIS. Sistemes d'informació geogràfica.  
Raons i oportunitat  
Les administracions valencianes necessiten utilitzar cartografia amb finalitats variades i creixents, les quals, seguidament, anotarem, sense pretensió d'exhaustivitat:  
- La Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports tindrà dificultats per a gestionar una política general d'obres públiques si només compta amb una representació del territori en plànols sobre paper, tampoc la direcció dels transports pot fer-se bé sense cartografia. No cal dir la urgència d'un bon SIG per a una digna gestió de l'urbanisme o de l'habitatge.  
- En la Conselleria d'Indústria i Comerç es justificaria un potent SIG (Sistema d'Informació Geogràfica) encara que només és per al control territorial de les indústries perilloses, nocives o molestes, encara que qualsevol promoció industrial que vulga ser territorialment equilibrada necessitarà el suport de la cartografia.  
- A la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient la necessitat d'una bona plasmació del territori és indispensable en quasi totes les seues activitats estratègiques: distribució de cultius, política de promoció agrícola, etc. Igual de necessària en la vessant bàsica de vigilància i millora de l'ecologia: no es podria fer una política forestal equilibrada sense un bon control de la informació dels boscos i de la seua evolució, dels abocadors, de les aigües freàtiques, etc., sempre susceptibles d'observació simultània mitjançant un SIG ben gestionat.  
- La Conselleria d'Administració Pública, amb competències en la prevenció d'emergències i catàstrofes, lluita contra incendis, etc. té una necessitat objectiva, estratègica, d'un bon control del territori que permeta no sols afrontar les catàstrofes que es produesquen, sinó incrementar l'eficàcia preventiva mitjançant un bon coneixement del territori i del càlcul de probabilitats d'una emergència en un lloc i un moment donats.  
- Igualment, els ajuntaments, sobretot els que tenen un fort dinamisme immobiliari, com puguen ser els municipis grans o els turístics, perden una quantitat immensa de recaptació de l'impost de béns immobles cada any per una gestió deficient del cadastre, que actualitza amb desesperant lentitud la realitat immobiliària del municipi, cosa que determina que cada nova unitat tributària no pague durant els primers anys d'existència.  
La gestió del cadastre (encara que no la valoració) pot ser duta pel propi ajuntament mitjançant conveni amb el Centre de Gestió Cadastral, però requereix d'una bona cartografia. Podem afirmar que l'eficàcia en la gestió cadastral serà tan bona com bona siga la gestió de la cartografia.  
D'una gran importància és el fet de disposar d'una bona cartografia per als altres temes de gestió municipals com el planejament, la gestió de xarxes públiques, etc.  
Encara que no s'hagen esmentat en la relació anterior, hi ha nombrosos aspectes de la gestió que necessiten de la gestió cartogràfica o que, com a mínim, millorarien molt els seus resultats si la utilitzaren. La gestió hospitalària per zones, la programació de centres d'ensenyament, la gestió arqueològica, la lluita contra la marginació, etc. usen informació que requereix d'un bon ancoratge territorial, la qual cosa es fa molt més millor amb un SIG que només amb fitxes o amb plànols de paper.  
Fins ara, cada organisme que ha volgut posar en marxa un Sistema d'Informació Geogràfica ha hagut d'aconseguir la cartografia pel seu compte: digitalització de plànols, ús de la cartografia existent encara que siga obsoleta, o fent vols i restitucions. No hi ha res semblant a una recollida sistemàtica de dades, ni tampoc a un aprofitament comú i sistemàtic d'aquestes. Com que la necessitat de la cartografia creix, els vols i les restitucions es multipliquen, però sense més aprofitament que l'immediat.  
Sembla molt aconsellable establir una política de dades territorials que fixe prioritats, estàndards i calendaris, que sistematitze la informació necessària per a cada funció i/o organisme (capes), que l'enmagatzeme, l'actualitze i la distribuesca. En cas de no fer-ho, en molt pocs anys el cost total de la captura de dades arribarà a nivells molt superiors, però l'aprofitament (tret d'algunes empreses) continuarà sent molt escàs. L'esforç individual no sols no suma, sinó que, de vegades, produeix encobriments i duplicitats.  
Cal esmentar també que actualment la Generalitat disposa de la cartografia de la Comunitat a escala 1:10.000, la qual pot considerar-se com una base d'inici però que no és útil per a afrontar moltes de les necessitats plantejades a les administracions.  
Objectius  
L'avanç tecnològic i l'abaratiment dels preus del material informàtic, i del programari (software) en menor mesura, fa possible afrontar com a projecte una antiga idea, sempre deixada de banda per la gran dificultat tècnica i els costos elevats, la necessitat de la qual és cada dia més inajornable: la creació d'un Sistema d'Informació Geogràfica (SIG) valencià. La dificultat tècnica és la mateixa avui que ahir, però els costos són menors i el «know how» més gran.  
Aquest sistema d'informació geogràfica posat a disposició de les administracions públiques valencianes possibilitarà el desenvolupament adequat d'aquells projectes o fins i tot les actuacions que utilitzen la distribució territorial com a base de la seua gestió.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Per tant les accions que cal realitzar dins d'aquest programa poden ser les següents:  
- Anàlisi de les dades cartogràfiques existents a la comunitat.  
- Creació i distribució de la cartografia de la Comunitat Valenciana.  
- Creació de capes d'informació (layers) per a la utilització de la cartografia en les aplicacions concretes dels diversos organismes de la Generalitat.  
Projecte: SEC. Sistemes comuns de gestió.  
Raons i oportunitat  
La pràctica totalitat dels organismes de l'administració tenen alguns processos que, sense ser horitzontals, són comuns; és a dir, les dades són específiques però els programes necessaris per a gestionar-los són els mateixos. Per això, és possible i aconsellable tractar la definició i el desenvolupament d'aplicacions que resolguen de manera normalitzada aquests processos, i integren les experiències que ja es tenen.  
Aquest projecte consta, en realitat, de diverses aplicacions, les quals seria convenient que es desenvoluparen successivament, sense iniciar-ne una abans de la conclusió de l'anterior, atès que quasi totes afectaran els mateixos organismes de cada conselleria: la Secretaria General Administrativa i el seu entorn.  
La llista de tasques, oberta a modificacions i incorporacions, l'ordenació de la qual pot ser qualsevulla, podria ser, per exemple: registre, contractació, intervenció delegada, inventari, gestió de fungibles, etc.   
A la vista d'aquesta relació es fa evident el motiu de l'afirmació que el projecte seria com la informatització de les secretaries generals administratives de les conselleries, però una vegada culminat seria d'aplicació per a qualsevol administració valenciana que vulga millorar els seus processos vigents, com a mínim respecte al disseny lògic.  
Objectius  
L'objectiu del projecte és el desplegament informàtic d'aquells sistemes d'informació comuns a la majoria dels òrgans administratius de la Generalitat, per tal d'aconseguir la normalització dels processos que realitzen i, també, la reducció de costos que comporta el fet de realitzar un únic desenvolupament en compte de la proliferació de desenvolupaments similars com es duen actualment.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions bàsiques a realitzar són:  
- Identificació d'aquells sistemes susceptibles de ser considerats com a comuns dels diferents òrgans administratius de la Generalitat.  
- Anàlisi i redisseny d'aquests sistemes.  
- Desenvolupament i implementació informàtica dels sistemes.   
- Adaptació de les aplicacions al cas municipal.  
Projecte: FAST. Reenginyeria d'expedients.  
Raons i oportunitat  
El disseny procedimental dels expedients tendeix a considerar com a valor suprem la seguretat jurídica dels actes administratius, valor que no s'ha de qüestionar. Però l'esmentada seguretat no té per què anar acompanyada de lentitud, reiteració o redundància en el control. Tampoc sembla que es guanye en seguretat per establir el control de cada acte en un nivell excessiu.  
No hi ha, tanmateix, una reenginyeria d'expedients que permeta l'estudi continuat i que aconseguesca la normalització documental i procedimental en tots els àmbits de les administracions valencianes, ni la reducció de tràmits fet l'estudi previ de la normativa legal.  
També els intents de confecció de programes estàndards de confecció i seguiments d'expedients no ha tingut fins ara l'èxit que haguera sigut desitjable.  
Objectius  
Aquest projecte té com a objectiu estudiar i, si escau, millorar el procés dels expedients més significatius de la Generalitat. Com quasi tots els actes administratius rellevants són inserits en els expedients, l'optimització dels processos repercutirà de forma palesa en els terminis d'execució i, per tant, en la qualitat global de la gestió.  
També és un objectiu d'aquest projecte la confecció dels programes necessaris que faciliten el control i el seguiment dels expedients des d'una doble perspectiva: l'accés del ciutadà als seus expedients (una vegada més la Llei 30/92 planteja aquestes exigències) i l'accés del personal directiu de la Generalitat als expedients com a element clau en la presa de decisions.  
Es pretén que, culminats els processos de reenginyeria seleccionats com a més significatius, es cree una cultura de qüestionament permanent sobre la idoneïtat dels circuits administratius. Aquesta autoexigència ampliarà l'àmbit dels expedients inicialment identificats.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
El projecte preveu dues formes distintes i complementàries d'actuació. D'una banda podrà actuar integrat en altres projectes del PEMAV que requeresquen reenginyeria d'expedients (CALITAT, PROP , etc.) i, de l'altra, actuarà com a un projecte independent que identifique els expedients que requeresquen reenginyeria.  
El projecte haurà de començar amb la creació d'un grup de treball reduït, però molt qualificat, que seleccione un mostrari d'expedients ja acabats de diversos tipus i organismes. La selecció es farà per criteris de tipus ABC, és a dir, se seleccionarà una llista prioritzada pel pes específic que cada tipus d'expedient tinga en la gestió global. El criteri ABC es basa en el fet que un percentatge molt menut d'«items» (de tipus d'expedient, en aquest cas) representa un percentatge molt gran de la gestió total. Per tant, s'han de seleccionar els «items» no per la significació intrínseca que tinguen sinó pel nivell d'impacte en la tasca total, que és la combinació lineal de dos variables fonamentals: el nombre de vegades que s'inicia l'expedient i el nombre i pes dels tràmits que inclou. No depèn de l'import econòmic, si n'hi ha.  
El grup encarregat de seleccionar els expedients, després de l'oportuna investigació i avaluació, fixarà una mostra d'expedients d'un ordre de magnitud que oscil·larà de les unitats a les desenes. Tot seguit, reduirà els expedients a sengles grafos els vèrtexs dels quals siguen els tràmits i les fletxes representen els temps entre cada parell de vèrtexs.  
Els grafos seran analitzats, comparats amb la normativa i tabulats. Una vegada realitzada aquesta anàlisi, es redactaran les pautes més significatives, amb la informació degudament sistematitzada.   
El següent pas serà l'estudi de propostes de modificació procedimental, que hauran de preveure les restriccions legals, però que hauran de conduir al major increment d'agilitat, propostes que, a més, hauran de ser vàlides per a totes les administracions valencianes.  
Obviament, qualsevol augment de l'eficàcia en la gestió d'un expedient dependrà de tres variables:  
a) Supressió d'aquells tràmits que no siguen estrictament necessaris segons la normativa vigent.  
b) Reducció del nivell de firma, mitjançant la delegació, quan siga possible i raonable.  
c) Nivell d'introducció de la tecnologia de la informació i comunicació en la gestió de l'expedient.   
d) Grau d'identificació del funcionariat en el projecte.  
Projecte: CHOICE. L'àmbit del sector públic en la Generalitat Valenciana.  
Raons i oportunitat  
La falta d'objectius polítics clars en els successius programes de govern de la Generalitat ha conduït a una situació de encobriment entre els camps d'actuació dels sectors públic i privat. La pregunta ¿qui fa què? encara està per contestar a la Comunitat Valenciana.  
La creixent demanda de béns i serveis que realitzen els ciutadans a canvi dels seus impostos, la qualitat exigida, la progressiva varietat requerida, els freqüents canvis en les preferències, etc., exigeix que el mercat, abans que el sector públic, siga el major oferent de béns i serveis. Aquest és un principi d'avantatge mutu. Els ciutadans veuen satisfetes les seues necessitats de forma eficient, les empreses veuen augmentades les seues oportunitats de negoci i la Generalitat racionalitza la seua despesa per la competència entre els proveïdors. La Generalitat haurà de ser ambiciosa en gestionar la capacitat de servir el ciutadà i conformista en el subministrament directe de serveis específics. Es tracta, en definitiva, d'augmentar la capacitat d'elecció dels valencians.  
Objectius  
Per tant, sembla convenient estudiar amb deteniment, i de manera integrada, qui és el millor proveïdor dels programes i serveis finançats pel sector públic, entre els existents i els principis polítics rectors que es requeriran en el futur.  
Igualment, s'hauran d'obtenir, com a corol·laris evidents d'aquesta reflexió, les alternatives de privatització, de gestió directa, «outsourcing», de canvis de personalitat jurídica, etc. Les recomanacions finals haurien d'aportar dades sobre els «costos d'oportunitat» (els aspectes econòmics i socials), les prioritats i el calendari, etc.   
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
- Inventari d'empreses i organismes públics que depenen de la Generalitat.  
- Estudi dels seus estatuts i verificació del seu compliment: diagnòstic.  
- Capacitat i condicions del sector privat en el compliment de cada objectiu social.  
- Decisió.  
Projecte: CASA. Gestió de recursos immobles.  
Raons i oportunitat  
La Generalitat Valenciana disposa d'un valuosíssim patrimoni immobiliari, tant de domini públic com privat, que ha de ser gestionat i optimitzat utilitzant les millors tècniques de control tècnic i econòmic.  
La Llei 3/1986, de 24 d'octubre, regula el patrimoni de la Generalitat Valenciana.  
La idea que presideix aquest projecte és que cada immoble siga un «ser viu», la metamorfosi del qual siga monitoritzada per una unitat administrativa amb seu a la Conselleria d'Economia i Hisenda, la informació de la qual puga beneficiar tota l'organització.  
Aquesta transparència de la gestió immobiliària ha de racionalitzar la ubicació dels actuals serveis de la Generalitat, i provocar, alhora, estalvis importants en matèria d'adquisicions i lloguers.  
En termes semblants, seria convenient disposar d'una actualització econòmica del patrimoni, de manera que la Generalitat pogués escometre una política de permuta d'actius immobiliaris amb propietaris privats, i relocalitzar, convenientment, la seua propietat. Aquests valors haurien d'actualitzar-se de forma permanent per a tenir clara consciència del valor econòmic del nostre patrimoni immobiliari i la rendibilitat pública que n'obtinguem.   
Objectius  
Aquest projecte fonamenta la seua utilitat en la disposició d'una base de dades permanentment actualitzada, amb una unitat administrativa responsable, que oferesca informació tècnica, geogràfica, econòmica, etc. de cada immoble que configura el patrimoni no artístic de la Generalitat, i dels locals, l'ús dels quals estiga regit per un contracte de lloguer o per qualsevol altra modalitat d'usdefruit.  
Es tracta de trobar un instrument operatiu de gestió que facilite l'ús de l'Inventari General de Béns i Drets de la Generalitat Valenciana.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
- Selecció de les dades rellevants per a la descripció econòmica, arquitectònica, etc. de l'immoble.  
- Disseny i creació d'una base de dades de consulta «amigable».  
- Establir el procediment de consulta a la base immobiliària abans de prendre qualsevol decisió sobre ulteriors adquisicions o lloguers.  
Projecte: MERCAT. Capacitat de negociació de grans compres.  
Raons i oportunitat  
Encara que una de les metes del PEMAV, activada mitjançant el corresponent programa, és aconseguir una administració descentralitzada, no hi ha dubte que la concentració de la capacitat de negociació de determinades compres en una única unitat administrativa produirà millors condicions contractuals en un bon nombre d'adquisicions de béns i subministraments.  
Aquestes compres s'haurien de circumscriure al compliment d'un doble criteri:  
a) Béns d'utilitat pública («utilities»).  
Bàsicament: telèfon, correu, llum, aigua, gas, etc. Cal assenyalar que la Generalitat Valenciana ja té preus especials amb Telefònica i Correus.  
b) Béns d'alt valor no afectes a la missió de les conselleries.  
Fonamentalment: maquinari («hardware») i programari («software») informàtics, automòbils, etc.  
El projecte informarà la Generalitat sobre la seua autèntica capacitat de negociar els preus, els descomptes, «rappels», els terminis de pagament i lliurament, les condicions de lliurament, etc., alhora que professionalitzarà la gestió de la unitat administrativa encarregada d'aquesta funció.  
El procediment que s'establesca permetrà a cada centre decisori que eligesca, amb total llibertat, les característiques tècniques i físiques (models) dels béns inclosos en l'apartat b) anterior, i també l'execució material de la compra i del pagament al preu negociat per la unitat administrativa central. Fins i tot cap la possibilitat excepcional, si el projecte compleix fidelment la seua missió, que si el centre decisori aconsegueix un preu inferior a l'institucional, la compra es realitze d'acord amb els nous termes més competitius.  
Objectius  
Posar en funcionament un mecanisme que concentre la capacitat de negociació de determinades compres de la Generalitat en una unitat central, amb total llibertat perquè cada centre decisori compre el bé o servei més convenient per al seu exercici administratiu.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
- Llista dels béns i serveis les condicions de compra dels quals siga negociada de forma centralitzada. Es tractaria d'aplicar tècniques ABC a aquelles partides de compra susceptibles de complir algun dels dos requisits expressats anteriorment.  
- Quantificació i evolució de les compres de la Generalitat en els últims cinc anys, i analitzar-ne la tendència.  
- Identificació del nivell adequat d'interlocució amb l'empresa subministradora.   
- Publicitat del projecte en tota l'organització i establiment del procediment, la consulta i les condicions de compra.  
Projecte: IMPROVE . Optimització de projectes en curs.  
Raons i oportunitat  
Abordar un Pla de Modernització de l'envergadura del que ací es proposa, comporta «l'exclusivitat» d'una part significativa dels recursos humans que abans d'escometre aquest pla estaven destinats a desplegar projectes o accions aïllats no englobats en un pla general.  
Igualment, una de las tasques d'un pla de modernització ha de ser aprofitar aquells projectes en marxa que siguen d'utilitat per a la millora de l'administració pública.  
Objectius  
L'objectiu bàsic del projecte és doble :  
- Integrar en el pla de modernització aquells projectes (en molts dels casos activitats) que ja es realitzen i que encaixen en el pla.  
- Finalitzar els projectes que estiguen en fase avançada d'execució per a alliberar recursos de personal i destinar-los a l'execució del PEMAV.   
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar són les següents :  
- Identificar els projectes susceptibles de finalització o de traspàs a altres unitats de la Generalitat i procedir-ne a la finalització o traspàs.  
- Identificar els projectes susceptibles de ser integrats en altres projectes del PEMAV i integrar-los com a parts dels nous projectes.  
Projecte: DESPATX. gestió de cues de públic en els organismes del sistema educatiu valencià.  
Raons i oportunitat  
En els principals àmbits del sistema educatiu, EGB, BUP, FP, universitats, Escola Oficial d'Idiomes, etc. hi ha una forta estacionalitat en les tasques administratives a causa de la fixació de terminis de matriculació, sol·licitud de beques, inscripció en el 3r. cicle, etc. En general, l'administració dels diversos centres està organitzada de manera que els recursos humans són els mateixos en qualsevol època de l'any. La qual cosa implica que, davant les fluctuacions i l'augment de la presència del públic en la finestreta, es generen grans cues al llarg de tot el termini de presentació de documents. Si es considera el nombre de cues, la mitjana de persones en cada cua durant tot el termini, i el temps d'espera de cada persona, el producte dels tres factors és molt elevat en termes de cost social. Qualsevol mesura que accelerés els processos i reduís el temps d'espera de cada persona en la cua tindria un impacte positiu fort.  
Qualsevol moment concret hagués estat oportú per a tractar els aspectes organitzatius del problema i qualsevol moment del futur ho seria igualment. Però actualment hi ha dues circumstàncies més que fan especialment adequat aquest projecte:  
- D'una banda, el nombre d'usuaris del sistema educatiu s'incrementa més en els nivells més alts del sistema, que són bàsicament els més problemàtics respecte a les cues de públic.   
- D'altra, les actuals condicions del mercat de la tecnologia de la informació fan més viable que abans la millora de les condicions materials en els punts de recollida de la informació.  
Objectius  
L'objectiu bàsic del projecte és reduir els temps d'espera dels usuaris del sistema educatiu en els moments en què la recollida de documentació és màxima i dins d'un termini. Els objectius parcials serien:  
- Introduir els canvis organitzatius necessaris en les secretaries dels centres d'ensenyament per tal de millorar l'eficiència de la recollida de la documentació en els moments àlgids d'aquesta.  
- Millorar els sistemes d'informació dels òrgans per tal d'alleugerir la recollida, eliminar repeticions i, sobretot, millorar els temps de resposta.  
- Impartir al personal d'aquests òrgans la formació necessària per a rendibilitzar al màxim les millores abans esmentades.  
- Instal·lar paulatinament mecanismes d'autoservei que permeten els usuaris que siguen capaços de subministrar-se la informació en un nivell de digitalització el més avançat possible, de manera que la tasca de les secretaries dels centres siga cada vegada més de verificació i cada vegada menys de captura de la informació en brut.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
1. Seleccionar un conjunt de centres mostrals en els quals s'estudien i tabulen els problemes que generen les cues i que són generats per aquestes.  
2. Tabular els resultats i seleccionar els problemes comuns.  
3. Establir uns models organitzatius i informàtics per a cada tipus de centre i/o per cada interval de volums.  
4. Desenvolupament d'aplicacions.  
5. Elegir un nombre reduït de centres pilot en els quals s'instal·laran els sistemes prefixats i s'impartirà la formació corresponent.  
6. Fer el seguiment dels resultats d'aquests centres en la punta de treball primera en què aquests sistemes estiguen en funcionament i avaluar-ne l'experiència.  
7. Introduir els canvis aconsellables en el model i començar la implantació a tots els centres en els quals es detecte el problema de les cues, amb un ritme d'implantació determinat segons els recursos disponibles en cada exercici.  
Projecte: GRANT. Gestió de beques del sistema educatiu valencià.  
Raons i oportunitat  
La Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, mitjançant la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, tramita anualment al voltant de 60.000 sol·licituds de beques referides a educació infantil, formació professional, batxillerat, música, etc.  
La tramitació d'aquestes beques es realitza, en la majoria de casos, en col·laboració amb el Ministeri d'Educació i Ciència, cosa que indubtablement complica la tramitació.  
El gran volum de beques, la complexitat dels documents que s'adjunten a les sol·licituds i la complexitat interna del tràmit provoca efectes negatius com ara:  
- Una gran quantitat de funcionaris han de dedicar-se, de forma exclusiva i permanent, a la tramitació rutinària de les beques, sense poder dedicar-se a les altres tasques de la seua Direcció General.  
- Hi ha un gran retard en la resolució de les sol·licituds, cosa que comporta una resposta tardana al problema del ciutadà i, per tant, la Generalitat dóna una imatge clara d'ineficàcia.   
Objectius  
L'objectiu del projecte és millorar la gestió de beques del sistema educatiu valencià, la qual s'ha d'aplicar tant a les tècniques de reenginyeria d'expedients per a la millora dels processos, com a les tècniques informàtiques i de telecomunicacions per a l'acompliment de les solucions proposades.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar:  
Les accions que s'han realitzar són les següents:  
- Anàlisi del sistema actual de gestió de beques.  
- Proposta d'un sistema alternatiu, en cas que n'hi haja.  
- Estudi dels desenvolupaments informàtics i de telecomunicacions per a l'aplicació de la solució proposada.  
- Pla d'implantació.  
Projecte: LLIBRE . Centre documental de la Generalitat Valenciana.  
Raons i oportunitat  
La pràctica totalitat dels departaments de la Generalitat disposa, almenys, d'una biblioteca (en el millor dels casos és biblioteca, perquè, normalment, sol ser una acumulació física de llibres sense cap ordre) on es conserven les publicacions pròpies, i els llibres i les revistes adquirits a l'exterior o rebuts d'altres organismes.  
En algunes conselleries el problema s'agreuja en existir més d'un centre d'aquest tipus.  
Tecnològicament, la situació no és bona, ja que en la quasi totalitat dels casos no hi ha aplicacions informàtiques que ho controlen i, en cas d'haver-ne, equivalen només a registres de la publicació.  
D'aquesta manera és pràcticament impossible conèixer ara mateix si la Generalitat disposa d'una publicació en particular i on està ubicada físicament.   
Objectius  
L'objectiu bàsic del projecte és conèixer el fons bibliogràfic dels distints departaments de la Generalitat, i dotar la Generalitat Valenciana de les eines informàtiques necessàries per a la seua explotació.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar són les següents :  
- Estudi sobre quins són els departaments de la Generalitat que disposen de fons bibliogràfic i del grau de control informàtic que tenen.  
- Creació d'una base de dades que continga el fons bibliogràfic de la Generalitat i les aplicacions informàtiques per a la seua explotació.  
- Creació d'un procediment d'actualització de la base de dades.  
- Manteniment de la base de dades.  
Projecte: MED. Racionalització dels aspectes financers, tecnològics i de gestió de la sanitat pública valenciana.  
Raons i oportunitat  
En l'estat del benestar que tots volem aconseguir, el sistema públic sanitari juga un paper fonamental. Per això, i des d'un punt de vista social, la gestió correcta d'aquest sistema és un factor d'importància cabdal.  
No podem oblidar tampoc que, dins el pressupost de la Generalitat Valenciana per a 1996, la part corresponent a la Conselleria de Sanitat i Consum és de 418.127.794.097 pessetes, és a dir, aproximadament el 37% del total.  
La realitat de la sanitat pública valenciana es pot resumir en els punts de diagnòstic següents:  
- Irracionalitat en la utilització dels recursos, la qual és palesa en una progressiva generació de dèficit financer com a conseqüència d'un excessiu nivell de consum, i en la reducció de les inversions com a corol·lari evident.   
- Sanitat al marge dels professionals. S'evidencia que el professional es troba en una situació permanent de «sospita» i «abandonament».   
- Deshumanització i massificació de l'assistència, amb proliferació de llistes d'espera i, en general, de mala atenció al pacient, atesos amb poca amabilitat. La sanitat actual no és «amable» amb el ciutadà.  
- Excessiva politització de la gestió i, com a conseqüència d'això, la derivació de responsabilitats.  
- Descomposició/desestructuració del sector en el seu conjunt. La descomposició del sector, en conjunt (hospitals privats, assegurances, empreses proveïdores, farmàcies, etc.) van més enllà del sector públic.  
- Limitació de les prestacions i insuficiència de recursos assistencials i socials. La universalització del sector ha de comportar la dotació pressupostària suficient. En molts casos, aquesta obvietat no s'ha realitzat.  
- Inèrcia de funcionament i ineficiència del sistema, amb un esgotament en la gestió que s'estima clarament en els hospitals, i una implantació insuficient de les tecnologies de la informació.  
Objectius  
És un objectiu urgent la realització de les tasques necessàries que ens permeten conèixer amb exactitud la situació de la sanitat pública valenciana des d'un punt de vista econòmic.  
Tot i això, no és suficient conèixer els aspectes econòmics, sinó que cal determinar detalladament la situació de les infraestructures, les tecnologies, els recursos humans i els processos de gestió.  
Posteriorment al coneixement de la situació actual, s'haurà de realitzar un pla d'actuació a curt termini que incloga un conjunt de mesures tangibles encaminades a racionalitzar la situació actual en els aspectes abans esmentats.  
Cal remarcar que aquest projecte posarà les bases per al desenvolupament dels altres projectes del PEMAV, dins l'àmbit sanitari: SANITAT i HEALTH.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar dins d'aquest projecte són les següents :  
- Coneixement de la situació actual des del punt de vista financer, tecnològic i de gestió.  
- Confecció del pla de mesures a adoptar en aquests aspectes.  
Projecte: XARXA. Integració de serveis territorials (edifici Campanar I).  
Raons i oportunitat  
La Generalitat Valenciana ha realitzat una inversió important en la construcció d'un edifici de nova planta, Campanar I, destinat a allotjar alguns dels serveis territorials amb seu a Valencia. Els serveis territorials destinats a ocupar aquest edifici són els corresponents a les conselleries d'Obres Públiques, Urbanisme i Transportes, d'Indústria i Comerç i d'Agricultura i Medi Ambient.  
La qual cosa implica una gran concentració de serveis, fet que suposa una afluència massiva de ciutadans i una gran diversitat d'informació a gestionar. Aquesta situació pot provocar problemes potencials per al ciutadà, que poden traduir-se en cues descompensades, multiplicitat de registres d'entrada, informació fraccionada, diversitat de números telefònics d'accés i d'informació, i diversitat de cobertura horària i qualitat en l'atenció telefònica.  
El sentit estratègic d'aquest projecte consisteix en evitar les possibles conseqüències externes i internes que podrien convocar, com l'absència de la imatge corporativa, l'excessiu temps d'espera en cues, esperes en espais inadequats, informació deficient, utilització sectoritzada dels recursos, deseconomies d'escala, encasellament dels funcionaris, etc. i convertir-les en una oportunitat de millorar la qualitat de la prestació de serveis en incorporar la informació necessària, els recursos tecnològics i la formació i el suport necessaris dels recursos humans.  
Objectius  
Es pretén canviar la filosofia i la pràctica de la prestació de serveis públics destinats al ciutadà, en els quals s'han d'incloure els elements següents:  
- Creació d'una única unitat d'informació, on el ciutadà puga rebre informació sobre la iniciació dels expedients o sobre l'estat dels expedients ja iniciats.  
- Centralització de la resposta telefònica, la qual consistirà en la creació d'un únic número d'accés telefònic, on es prestaran els serveis propis d'una centraleta juntament amb un servei d'informació sobre els expedients i tràmits a realitzar.  
- Creació d'un registre únic, a través del qual el ciutadà puga realitzar el lliurament de la documentació sense necessitat de distingir quina siga la destinació final.  
- Creació de zones d'autoservei d'informació, on el ciutadà puga autoabastir-se d'informació.  
- Realitzar el disseny físic de l'oficina, «layout», atenent criteris orientats a la millora de la prestació del servei al client, i evitar la peregrinació innecessària per tot l'edifici.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar, dins d'aquest projecte, són les següents :  
- Identificació de les previsions d'ocupació futura dels edificis que s'abandonen, per tal de determinar el tractament a donar a les centrals telefòniques, les línies de veu i les dades.  
- Publicitar el número de telèfon únic.  
- Creació d'un «pool» d'operadors-informadors i dotació dels recursos necessaris (informàtics, telefònics, físics etc.).  
- Creació de les infraestructures en les zones d'acollida comuna i d'informació general, i dotació dels recursos necessaris (informàtics, telefònics, físics, etc.).  
- Creació de la plataforma de «sw» per a la prestació dels serveis d'informació telefònica i presencial.  
- Creació del pla de formació específic per a l'engegament i continuació del projecte.  
- Identificació de les dependències orgàniques i funcionals de les unitats implicades, i també del coordinador per als temes d'informació.  
Administració responsable  
Projecte: ECONOMIC. Gestió pressupostària i comptabilitat pública.  
Raons i oportunitat  
La comptabilitat ha de ser un sistema d'informació potent que subministre les dades rellevants per a l'exercici de les funcions de control intern i extern de la legalitat econòmico-pressupostària en l'acció de govern. Alhora, el sistema comptable opera en qualsevol organització com a element auxiliar indispensable en els processos de presa de decisions, des dels de caràcter central i valor estratègic fins als de caràcter departamental o sectorial en l'esfera de la gestió ordinària dels serveis.  
Conseqüentment, els efectes dels actuals processos de gestió econòmica en la Generalitat poden ser observats a dos nivells:  
- A nivell departamental, quan les conselleries, al llarg del procés de provisió dels serveis públics o en l'execució de les operacions internes, realitzen activitats de gestió econòmica (fonamentalment de tipus pressupostari). En aquest aspecte, l'actual gestió econòmica és un dels elements que més influeix en el retard dels expedients, en la inflexibilitat de les activitats, la manca d'informació adaptada a les seues necessitats de gestió i d'informació de la tramitació al ciutadà.  
Aquest és el motiu de l'aparició d'aplicacions informàtiques paral·leles en alguns departaments de la Generalitat.  
- A nivell institucional, com que la gestió econòmica és una funció que afecta la Generalitat en conjunt, forma part de la seua activitat amb caràcter global.  
Amb els procediments de gestió actuals, serà molt difícil millorar de manera substancial la situació econòmico-patrimonial de la Generalitat, a causa de l'obsolescència i la feblesa dels actuals procediments de gestió econòmica i la incapacitat per a generar informació econòmico-financera adequada per a la presa de decisions. La gestió econòmica vigent provoca una mala imatge en el ciutadà, en els mercats financers, en els contribuents, etc., una imatge de malbaratament, d'incapacitat de contenció de la despesa pública i de manca de control de la comptabilitat pública.  
Aquests efectes han creat una «cultura econòmica pública» basada en premisses errònies com:  
- Obsessió pel grau d'execució pressupostària com a indicador de la bona gestió dels projectes.  
- Recels entre els òrgans fiscalitzadors de control i els gestors del pressupost.  
- Poca conscienciació de l'organització sobre la igualtat entre els recursos financers i els crèdits pressupostaris.  
- Consideració de l'increment anual del pressupost com a sinònim d'activitat político-tècnica.  
- Inutilització del concepte de retorn de la inversió.  
- Manca de mecanismes operatius de responsabilització per part dels òrgans gestors.  
Per tant, es fa imprescindible abordar un nou model de gestió econòmica de la Generalitat, amb les premisses següents:  
1. Qualsevol resultat que s'obtinga al llarg del procés s'ha de fonamentar en l'acatament dels principis legals vigents en matèria econòmico-financera, i en el respecte a les funcions i les competències dels òrgans de control intern.  
2. Aquest projecte es fonamenta en la consideració de la Conselleria d'Economia i Hisenda com a l'òrgan màxim responsable de la definició, l'execució, la coordinació i el seguiment de les actuacions en matèria econòmica-financera de la Generalitat.  
3. Aquest projecte serà l'eina fonamental per a desenvolupar una adequada política de contenció de la despesa pública.   
Objectius  
Els objectius del projecte es poden definir en dos nivells:  
- Des del punt de vista global de la Generalitat:  
. Dissenyar i implantar un nou model de funcionament per a les tasques de planificació, execució i seguiment de l'activitat econòmico-financera que, a més, contribuesca a la millora de la situació econòmica de la Generalitat.  
. Definir els mètodes d'actuació en matèria econòmica que comuniquen flexibilitat, capacitat de resposta i eficiència al conjunt de l'administració.  
- A nivell departamental: millorar l'operativitat interna de cadascuna de les unitats de la Generalitat mitjançant la integració de les operacions econòmiques amb les pròpies de cadascuna d'aquestes unitats, per tal d'aconseguir una major eficàcia en les tasques administratives i en les actuacions del servei públic que cada unitat tenen assignades. Per a això, aquestes unitats disposaran dels elements necessaris adaptats a les seues necessitats de planificació, execució i control.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar en aquest projecte són les següents:  
- Raons i oportunitat actual. L'objectiu d'aquesta fase és identificar els punts forts i febles de la gestió econòmica vigent, amb especial atenció als factors que eventualment puguen suposar un fre en el procés de la presa de decisions. Durant l'execució d'aquesta fase es diferenciaran les estructures i els processos verticals i horitzontals, atès que tenen un impacte diferent en la situació actual i necessiten solucions diferenciades en funció del tipus de problemàtica.  
- Diagnòstic i definició del nou model de gestió econòmica. Prenent com a punt de partida els principis de legalitat i transparència, junt amb els d'eficàcia i eficiència, l'objectiu d'aquesta fase és el disseny d'una nova pràctica de funcionament (model) en matèria econòmico-financera. Aquest model ha de preveure tots els elements necessaris per a constituir la nova gestió econòmica des del punt de vista departamental i institucional. El model ha de preveure:  
- L'eventual redistribució de funcions (planificació pressupostària, execució, fiscalització, comptable, informació, etc.) en l'organització.  
- Nous procediments administratius a implantar.  
- Noves tècniques en matèria econòmico-financera.  
- Necessitats de formació, redistribució d'efectius, etc.  
- Disseny preliminar dels sistemes informàtics.  
- Desenvolupament del pla d'implantació del model. Consisteix en la planificació i posada en marxa de totes les mesures operatives identificades en el model, el seguiment de la seua implantació i la revisió contínua de la definició del model d'acord amb els resultats obtinguts.  
Projecte: TAX. Gestió tributària i recaptadora en la Generalitat Valenciana.  
Raons i oportunitat  
La gestió tributària de la Generalitat Valenciana recull les competències atribuïdes a la comunitat autònoma en l'àmbit dels ingressos sobre els tributs cedits i propis consignats dins els epígrafs pressupostaris capítols I, II i III del pressupost d'ingressos.  
L'execució pressupostària dels esmentats capítols exigeix, per la complexitat tributària, un nivell de detall de gestió que obliga a l'existència d'un sistema d'informació tributari específic i coexistent amb el sistema pressupostari d'ingressos.  
L'impacte d'aquesta gestió en l'àmbit del ciutadà és una de les característiques que exigeix que aquests sistemes han de ser dissenyats amb una orientació, especialment sensible, envers l'atenció del públic, tant directa en finestreta com a través d'un sistema àgil i clar de notificacions de les obligacions fiscals.  
Actualment, el sistema d'informació tributària actua com un conjunt integrador de funcions tan heterogènies com ara la gestió de liquidacions de successions i transmissions, gestió de taxes administratives i sancions, gestió de recaptació via executiva o de gestió de valoracions de béns immobles que, tanmateix, mantenen nexe comú sobre els contribuents o titulars de drets (NIF/CIF/NIE).  
Amb tot, el nivell d'integració assolit obliga a certes disciplines de funcionament que, en alguns casos, impedeixen una agilitat major en els procediments administratius i de gestió interna.  
Així mateix, es fan necessàries actuacions que complementen la funcionalitat que ofereix el sistema, i que permeten procedir a una major difusió de la informació envers tots els centres gestors de la Generalitat Valenciana responsables de taxes, sancions i preus públics (facturació).  
La integració de les xarxes informàtiques entre l'Agència Tributària i la Conselleria de Economia i Hisenda, recentment aconseguida, ha d'estendre's també als altres departaments de la Generalitat Valenciana que necessiten l'accés als recursos de l'agència.  
L'explotació de les dades subministrades periòdicament per l'Agència Tributària sobre la renda, el patrimoni, l'IAE, els censos anuals de l'IBI, procedents del Centre de Gestió Cadastral, assoleix en l'actualitat nivells d'utilització baixos en comparança amb els que potencialment podria suportar als efectes d'identificació de persones físiques i jurídiques, i de la inspecció tributària.  
El mateix succeeix amb la informació sobre els locals autoritzats per a màquines recreatives (taxa de joc) que podria ser d'interès, per exemple, per a la gestió de les llicències d'espectacles.  
Objectius  
Els objectius del projecte podrien definir-se de la manera següent:  
a) Integració dels procediments de sancions dels centres gestors en el sistema d'informació tributària, la qual cosa permetrà un control comptable automàtic dels drets pendents pel cobrament de sancions, de la relació dels deutes per sancions i una integració automàtica dins el procediment general de recaptació, amb l'enviament per via executiva dels deutes vençuts (a través del conveni de recaptació amb l'Agència Tributària).  
b) Control de la facturació d'hospitals. En el mateix sentit que el cas anterior, l'emissió de cartes de pagament model factura a través del sistema tributari, als efectes d'un control immediat de les relacions dels deutes hospitalaris.  
c) Liberalització de les entitats bancàries per al cobrament d'impostos. Seguint un model semblant al de la declaració de la renda, el pagament d'imposts es plantejaria a través de l'entitat bancària de la qual el contribuent és client i no a través d'un reduït nombre d'entitats col·laboradores autoritzades.  
d) Agilitació de la informació fiscal respecte al contribuent, des dels centres d'atenció al públic (serveis territorials de les conselleries).  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar són les següents:  
a) Avaluació de les alternatives d'integració dels sistemes de sancions.   
b) Desplegament dels processos informàtics per a l'ampliació de les aplicacions de sancions i de la facturació hospitalària.  
c) Dotació a les entitats sanitàries de recursos per a la gestió integrada de la facturació.  
d) Millorar la informació de la recaptació de l'IVA en preus públics.  
e) Ampliació del sistema de data electrònica d'ingressos a través de connexions EDITRANS amb les entitats bancàries receptores.  
f) Desplegament de procediments auxiliars d'accés a la informació de la fitxa del contribuent (compte corrent fiscal, declaracions efectuades, complementàries, paral·leles...) d'una forma àgil, preservant la confidencialitat de la informació.  
Projecte: NOMINA. Gestió integrada de les nòmines de la Generalitat Valenciana.  
Raons i oportunitat  
La càrrega pressupostària del cost de personal de la Generalitat Valenciana en el pressupost de despeses, capítol I, és aproximadament la tercera part del pressupost global. Aquest cost ha d'estar sotmès de forma automàtica a la mateixa disciplina pressupostària que segueix l'execució de la resta de capítols pressupostaris, on el sistema d'informació pressupostària assegura la validació d'existència de crèdit en cada actuació de gestió, contractes, factures, certificacions ...  
El sistema de nòmines únic de la Generalitat Valenciana, en funcionament des d'aproximadament 3 anys, manté un enllaç amb el sistema pressupostari en temps real, el qual preserva cobertura pressupostària necessària per a cada actuació en alteracions de nòmina (baixes, altes, incidències, triennis...).  
Des del passat mes de gener d'enguany, en què el col·lectiu docent va quedar incorporat al nou sistema de nòmines, es va passar de gestionar un volum de 14.000 funcionaris a aproximadament 47.000 en l'actualitat.  
La necessitat de control de la despesa de personal previ a la seua incorporació en la nòmina i no en la fase de pagament (comptabilització de nòmina), com ocorre en la major part de les administracions, s'entén com a prioritària quan es tracta del col·lectiu de personal sanitari, atès el seu volum (36.000 persones) i la gran diversitat de situacions laborals i d'incidències mensuals (torns, guàrdies, substitucions ...), a fi d'evitar o, almenys, conèixer amb antelació les possibles desviacions pressupostàries al final de l'exercici.  
La necessitat de control centralitzat de la despesa que s'exigeix en els processos de gradació mensual d'incidències per al càlcul de la nòmina, seguretat social i comptabilització del pagament, no ha de ser incompatible amb la disponibilitat de la informació en aquells centres gestors que actuen com a departaments de gestió de personal i funció pública en els col·lectius docents i sanitaris.  
La màxima de disposar de les dades enllà on siguen requerides exigirà la continua millora dels sistemes d'extracció i consulta d'informació des de les bases de dades centrals, i també la reversió de la informació periòdica amb les bases de dades externes que requeresquen una explotació més detallada.  
Objectius  
Els objectius bàsics d'aquest projecte són:  
a) Incorporació del col·lectiu sanitari de l'hospital La Fe (aproximadament 6.000 persones).  
b) Incorporació del col·lectiu sanitari de la resta de centres.  
c) Millora en els sistemes d'accés a la informació de forma selectiva.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar són les següent:  
a) Adequació de l'aplicació de nòmines per a recollir la casuística que suposa la incorporació del personal sanitari.  
b) Dotació de recursos informàtics als centres gestors per a l'enregistrament d'incidències i la impressió dels rebuts de nòmina de cada centre.  
c) Migració, transformació i incorporació de dades de la nòmina del personal fix i de l'eventual de l'hospital La Fe.  
d) Migració, transformació i incorporació de dades de la nòmina de personal fix i dels eventuals de la resta de centres sanitaris.  
Projecte: HUMAN 1. Gestió dels recursos humans.  
Raons i oportunitat  
Conjuntament amb la gestió dels recursos econòmics, la gestió dels recursos humans és bàsica perquè els distints departaments de la Generalitat puguen responsabilitzar-se de la gestió dels projectes que dirigeixen.  
Actualment, la gestió informatitzada de personal resol, de forma parcial, els processos des del punt de vista de les necessitats de la Conselleria d'Administració Pública, però no té en compte les necessitats dels distints departaments de personal de la Generalitat, que només poden accedir a aquest sistema sota la forma de «consulta», sense poder realitzar la «gestió» de les seues dades. Aquesta situació ha provocat l'aparició de diversos programes informàtics de gestió de personal en molts departaments, programes que, en tots els casos, estan desconnectats del sistema general.  
Per aquestes raons, la Conselleria d'Administració Pública va iniciar un projecte per a obtenir un Sistema Informatitzat de Gestió Integrada de Personal (SIGIP), el qual abordarà la gestió de personal de forma descentralitzada informàticament. Aquest projecte, que està en una avançat estat de programació informàtica, s'ha d'implementar en les distintes conselleries.   
Independentment de la implantació d'un sistema de gestió descentralitzat informàticament, cal realitzar una profunda revisió dels processos de personal que realitza l'àrea de la Funció Pública i descentralitzar al màxim, en la mesura que la legislació vigent ho permeta, la gestió dels recursos humans per tal d'afavorir l'agilitació dels processos.  
Objectius  
Els objectius bàsics d'aquest projecte són els següents :  
- Informatització dels procediments de gestió dels recursos humans.  
- Normalització de tots els procediments que afecten la gestió dels recursos humans, tants els exclusius de l'àrea de Funció Pública, i de cada una de les conselleries, com els compartits (iniciats en una conselleria i resolts en l'àrea).  
- Unificació de les bases de dades referents als recursos humans, disponible per a tots els responsables de personal, amb les limitacions dels seus respectius àmbits d'actuació.  
- Integració dels procediments, en introduir-se les dades sobre un mateix procés en la unitat de personal on es generen, cosa que permet, alhora, un seguiment de la situació de cada procés per qualsevol usuari.  
D'altra banda, una vegada integrat el sistema, normalitzats els procediments i unificades les bases de dades, es pot abordar la desconcentració de les competències de gestió en aquells processos que es determinen i reduir els riscs de dispersió en els criteris d'actuació, i, en últim extrem, ha de tenir bastants elements d'informació per a conèixer les desviacions que pogueren produir-se.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions bàsiques a realitzar són:  
- Concloure la implantació efectiva del SIGIP, que en la actualitat es troba dissenyat i parcialment actiu en la primera fase, referida als processos propis de les conselleries, d'acord amb el repartiment competencial vigent.  
- Descentralitzar la gestió ordinària dels recursos humans en els aspectes més reglats o que es consideren menys estratègics, i garantir la normalització dels procediments i la unificació de dades que la implantació del SIGIP proporciona.  
S'estima que l'execució del projecte ha de realitzar-se amb la seqüència d'accions següent:  
- Examen de l'estat d'implantació del SIGIP i anàlisi de les resistències i les dificultats tècniques.  
- Posada en marxa de la primera fase completa referida als processos exclusius de les conselleries.  
- Solució dels problemes derivats de la migració de les bases de dades dels registres de personal i de llocs de treball existents en la actualitat.  
- Implantació dels processos exclusius de l'àrea de Funció Pública i els compartits amb les conselleries.  
- Modificació d'aquells processos compartits que es pretenen atribuir, de forma exclusiva, a les conselleries per a desconcentrar la competència.  
Projecte: HUMAN 2. Centre per a la gestió del canvi de la Generalitat Valenciana.  
Raons i oportunitat  
La dimensió dels projectes de modernització que escometrà la Generalitat Valenciana, i la complexitat d'aquesta institució, aconsellen disposar d'un centre de formació potent. En aquests moments, els ensenyaments per part de l'IVAP són impartits de forma atomitzada, fet que genera uns costos de producció enormes. Es pretén concentrar en un edifici, que reculla la personalitat corporativa de la Generalitat Valenciana, un centre amb aules pròpies i professorat intern, com a mínim per als cursos o les matèries de caràcter estratègic.  
És lògic que la institució que coneix els dèficits de formació dels seus servidors públics organitze i impartesca aquesta formació en els locals propis.   
A la vista del Pla de Modernització de la Generalitat Valenciana, sembla aconsellable complementar aquesta labor i impartir cursos d'assimilació en els projectes de modernització, paral·lels als de formació tradicional de la funció pública.  
Els cursos han de ser dissenyats en atenció a les necessitats reals constatades per les unitats administratives, o en previsió de les necessitats que puguen aparèixer pròximament.  
Objectius  
Es pretén concentrar, sempre que siga possible, la materialització de la formació en un centre que tinga fàcil identificació i on el treball siga la formació, és a dir, que els servidors públics tinguen la seua formació localitzada en un lloc físic concret.   
Aquest centre de formació albergaria l'aulari destinat als cursos de formació de caràcter general, amb una àrea especial dedicada a tota la formació informàtica, dotada de facilitats suficients, de manera que els alumnes obtinguen el màxim aprofitament.   
Interessa avaluar els resultats que les accions formatives produeixen en els servidors públics i, per tant, en l'organització de la qual depenen. És a dir, quin tipus de modificació en les actituds, la conducta professional, assumeix el servidor públic, aplica a la seua organització i percep el seu responsable directe com a conseqüència dels cursos.   
Examinats els projectes plantejats per la Direcció General per a la Modernització de les Administracions Públiques, i abans de plantejar-se accions formatives concretes, cal contractar una assistència tècnica experta amb capacitat per a disseccionar correctament cada projecte i detectar les mancances en formació que puguen existir en l'organització.   
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Edifici amb sis aules a Alacant, amb la possibilitat que aquestes puguen convertir-se en sala d'actes per a conferències o jornades amb una capacitat per a setanta persones. Dues d'aquestes aules seran destinades als cursos d'informàtica.   
Edifici amb vuit aules a Valencia, amb la possibilitat que aquestes puguen convertir-se en sala d'actes per a conferències o jornades amb una capacitat per a setanta persones. Quatre d'aquestes aules seran destinades a cursos d'informàtica.   
Contractació d'un estudi que mostre el procediment d'avaluació, en el marc del treball quotidià, dels resultats derivats de cursos de formació específics.  
Contractació d'una assistència tècnica que disseccione els projectes i detecte les mancances formatives, que preste els seus serveis a l'IVAP.   
Projecte: RESULT. Avaluació dels programes públics.  
Raons i oportunitat  
Els programes públics no tenen en l'administració valenciana cap model d'avaluació que amide els efectes produïts en relació amb els objectius que es volen aconseguir. En la majoria dels casos la idea d'èxit o fracàs d'un programa és purament intuïtiva, o bé es relaciona amb paràmetres com la rapidesa de la gestió de la despesa realitzada, o amb l'«input» positiu o negatiu que es rep. En definitiva, paràmetres subjectius o objectius però de poca representativitat per a l'avaluació del projecte.  
La Generalitat necessita l'engegament de molts projectes nous que requereixen sens dubte un model d'avaluació, que indique si el camí escollit és l'encertat.  
La Generalitat necessita d'un sistema d'avaluació dels programes finançats amb fons públics que permeta prendre decisions polítiques fonamentades. Si a cada problema econòmico-social responem amb un programa públic i, a més a més, no controlem els seus resultats operatius, estarem comprant pau social amb els diners dels contribuents.  
Objectius  
L'objectiu del projecte és l'obtenció d'un model d'avaluació dels programes públics que permeta conèixer l'èxit o el fracàs dels programes iniciats per la Generalitat.  
Aquest objectiu es fonamenta amb el fet que les accions de govern han de ser mesurables, qualitativament o quantitativament. Allò que és mesurable pot ser valorat i, per tant, explicitat. Tot allò explicitat mereix una reacció social.  
Millorar constantment els serveis que rep el ciutadà suposa l'exercici permanent d'exigència contínua. La recerca de l'excel·lència ens obliga a un qüestionament quotidià: és necessari el programa?, ha de ser el Govern Valencià el responsable de procurar-lo?, pot ser subministrat més eficaçment pel sector privat?, quines condicions objectives han de reunir els subministradors?, quin és el mínim de qualitat exigit i a quin preu?.  
Convé puntualitzar, que la Generalitat, com a organisme públic, no es regeix exactament pels mateixos paràmetres aplicables a les empreses privades: factors com la rendibilitat social s'han de conjugar amb aspectes purament econòmics.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Per a realitzar el model s'han de tenir en compte quatre fases de l'avaluació:  
- Avaluació de la conceptualització i del disseny dels programes, que intenta proporcionar informació sobre fins quin punt el disseny del programa serveix als seus objectius.  
- Avaluació de la implementació dels programes, que preveu dues qüestions fonamentals: la cobertura del programa i la forma en què el programa s'administra, tant des del punt de vista de la utilització de recursos com dels serveis finals distribuïts.  
- Avaluació de l'impacte o l'eficàcia, que examina la mesura en què un programa produeix un canvi en la direcció desitjada.  
- Avaluació de l'eficiència, on es barregen paràmetres com eficàcia i cost.  
Projecte: CALITAT. Estàndards de qualitat dels serveis públics.  
Raons i oportunitat  
La qualitat és un concepte que s'ha «d'importar» al sector públic des del sector privat. De no fer-se, el ciutadà quedaria perplex davant dos tipus de tractament en els actes quotidians d'adquisició de béns i serveis, segons quin siga el seu origen. Aquesta possibilitat de la llibertat humana, el fet de comparar, aconsella actuar sense demora per a legitimar, una vegada més, l'existència de l'administració de la Generalitat.  
En ser la qualitat un procés integrat, és a dir, que abasta des del disseny d'un programa o d'un servei públic fins la seua prestació, tota l'organització està obligada a conèixer i valorar la qualitat dels serveis que rep el ciutadà.  
Si no mesurem els resultats, no n'obtindrem. Sabem que allò que es susceptible de ser mesurat freqüentment és realitzat. Només si les dotacions pressupostàries de les distintes unitats de la nostra administració, o de les empreses públiques, depenen, en gran part, de la qualitat dels serveis que presten, en funció dels objectius que tenen, estarem front a uns mecanismes engranats per a la recerca de l'eficàcia.   
Els organismes han de conèixer quines són les pràctiques excel·lents que funcionen en altres comunitats autònomes, o en altres parts del món, per a poder comparar i obtenir conseqüències clares sobre el camí que els queda per recórrer fins satisfer, en un grau adequat, les expectatives creixents i les exigències dels ciutadans. Complementàriament, cal que en prestar un servei s'establesquen mecanismes d'avaluació i consulta als ciutadans, i que les seues opinions siguen incorporades al quefer diari; cal que es determinen objectius de qualitat que siguen coneguts pels usuaris, mitjançant accessos fàcils i precisos i amb mecanismes de reclamació eficaços; és necessari que els ciutadans es troben a gust mentre esperen i que siguen testimonis presencials del fet que les errades són corregides oportunament; és inajornable que els empleats que atenen al públic puguen suggerir millores en el seu treball que afecten a una millor prestació del servei, etc.   
Objectius  
La Generalitat ha de prestar serveis de qualitat. Amb aquesta finalitat, cada unitat, empresa o organisme, que preste directament un servei d'atenció al ciutadà ha de realitzar un fort exercici de reflexió sobre la millora del servei. Aquesta reflexió haurà de concloure's amb l'elaboració d'un conjunt d'estàndards, concrets i precisos, que representen els paradigmes de la qualitat del seu servei, de manera que els ciutadans els coneguen i els identifiquen com a drets propis, en la seua relació amb l'administració.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
- Determinació de les empreses, centres o organismes objecte del projecte.  
- «Benchmarking» amb els serveis o empreses equivalents d'altres governs autonòmics, o d'organismes internacionals. Es tracta de «mesurar» la distància que ens separa de les pràctiques més bones.  
- Anàlisi de l'esmentat «gap», identificant-ne les causes i les possibles mesures correctores.  
- Concloure amb un conjunt d'objectius (entre vuit i deu, com a suggeriment) que hauran d'acomplir-se, indefectiblement, per a poder oferir un nivell de qualitat digne als ciutadans usuaris dels serveis.  
Projecte: LEGAL . Informatització òrgans de justícia.  
Raons i oportunitat  
En el context del conveni tripartit firmat pel Ministeri de Justícia, el Consell General del Poder Judicial i la Generalitat Valenciana per a la informatització dels òrgans de justícia valencians, el 1990 es va procedir a la informatització de cinc jutjats d'Instrucció, i a la formació en l'aplicació penal, subministrada per la Sotsdirecció General d'Organització i Informàtica del Ministeri de Justícia.  
Després de les dilatades negociacions per al traspàs de competències en matèria de justícia, en 1993 es va reprendre el procés d'informatització dels òrgans judicials, encara que amb els pressupostos de l'esmentat exercici pràcticament esgotats. La Comissió va marcar un pla mínim d'actuació per a 1994.  
Pel que fa a les definicions estratègiques, la Comissió en va assumir algunes. Les directrius fixades pel Ministeri de Justícia, amb l'assessorament d'una comissió formada pel director general d'Administració de Justícia i representants de diverses comunitats autònomes, de la qual formava part una representació de la Conselleria d'Administració Pública, indicaren la conveniència de procedir a una informatització urgent dels òrgans judicials que seguirà les pautes següents :  
. Hauria de resoldre bàsicament els problemes d'ofimàtica.  
. Hauria de fer-se en un entorn de sistemes oberts i sotmetre's a estàndards de mercat.  
. No hauria de condicionar la solució més integrada que preveurà la nova versió d'INFORIUS (les aplicacions corporatives de la qual desplega el ministeri).  
Estem en un moment estratègic en el qual es culminarà la transferència de les competències de justícia. Els òrgans transferits estan en un estat de mitjans humans i materials tan deficient que quasi impossibiliten la idea bàsica d'una administració de justícia àgil i eficaç.  
El gran nombre d'òrgans judicials existents, la falta de formació del personal i la pràcticament inexistència de la informàtica, fa necessària la realització d'un pla de modernització de la justícia on la informàtica té una funció important per realitzar.  
Objectius  
L'objectiu d'aquest projecte és la implementació d'un pla de millora per al funcionament dels òrgans judicials on siguen tractats temes com ara :  
- Introducció de les tècniques ofimàtiques.  
- Introducció del correu electrònic.  
- Introducció d'aplicacions específiques per a la resolució de problemes judicials.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Dins les accions que cal realitzar podem esmentar les següents:  
- Coordinació amb el Ministeri de Justícia i Interior per a la implementació de les aplicacions per aquest desenvolupades.  
- Dotar els òrgans judicials dels equips i els programes per al funcionament ofimàtic i aconseguir d'aquesta manera un menor trasbals de papers.  
- Anivellament dels òrgans judicials cap a un equipament mínim necessari.  
- Integració dels sistemes per a realitzar l'intercanvi electrònic dels documents.  
Projecte: OPTIC. Crear un arxiu òptic dels expedients de personal.  
Raons i oportunitat  
Actualment l'arxiu de personal que conté les dades de tot el personal al servei del Govern Valencià té nombroses carpetes amb informació poc homogènia i arxivada de forma manual, sense que hi haja un suport tecnològic que possibilite emmagatzemar i recuperar la informació de forma fàcil.  
Objectius  
Els objectius bàsics que es pretenen aconseguir amb aquest projecte són:  
- Garantir que els expedients del personal contenen de forma ordenada la totalitat dels documents que integren la vida professional i administrativa de tot el personal en actiu, o que hagués prestat serveis amb anterioritat, als efectes de consulta per les persones interessades, pels funcionaris adscrits a l'àrea de Funció Pública o pels tribunals, quan siga requerida la informació amb motiu d'interposició de recursos o demandes. El procés d'anàlisi detallat eliminarà documents irrellevants.  
- Garantir la seguretat jurídica del personal en introduir cauteles que eviten la manipulació de documents, pèrdues o la utilització irregular de les dades o documents que contenen els expedients.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions bàsiques a realitzar són:  
- Dissenyar una graella de requisits informatius que ha de contenir cada «file» d'expedient individual.  
- Auditar l'arxiu d'expedients de personal i revisar tots aquells per a garantir que contenen l'estàndard mínim de documents i que únicament s'incorporen documents complementaris que siguen rellevants per a la història professional dels empleats.  
- Modificar el suport físic dels expedients de personal, el sistema d'arxiu i la situació física.  
- Implantar un sistema de consulta de l'expedient que evite l'eixida de l'arxiu dels originals, mitjançant tècniques de reproducció fotogràfica, electrònica o similars.  
El desenvolupament del projecte implicarà la realització de les tasques següents:  
- L'elaboració d'un document que continga una anàlisi de la situació, els defectes detectats, una proposta de disseny del suport material dels expedients (carpeta) i una proposta inicial de millora del procediment d'arxiu.  
- La revisió de la totalitat dels expedients arxivats (14.000 només en l'arxiu d'actius), ordenant els documents d'acord amb els criteris establerts.  
- Introducció de la totalitat dels documents de l'arxiu en el suport que es determine, fotogràfic, electrònic, digital o similar, mitjançant un contracte de prestació de serveis tècnics, d'acord amb les ofertes rebudes.  
- Implantació del sistema de reproducció mecanitzada per a l'examen i la consulta dels expedients i també el nou procediment de tramesa de documents a l'arxiu que es determinarà normativament.  
Administració interrelacionada  
Projecte: MAIL . Ofimàtica i correu electrònic.  
Raons i oportunitat  
El nombre d'ordinadors personals, en el conjunt de la Generalitat, és molt elevat, prop de 14.000, segons les dades de la Direcció General per a la Modernització de les Administracions Públiques, incloent-hi els centres d'ensenyament i els hospitals, amb un bon nivell mitjà d'acceptació. Tanmateix, la política d'implantació de l'ofimàtica està lluny d'estar cohesionada en el conjunt dels organismes valencians. El mecanisme a través del qual la necessitat objectiva es tradueix en l'adquisició d'ordinadors personals i llicències, així com en els cursos de formació, no està resolt per complet. Una vegada més sorgeix la problemàtica d'esmenar la desigualtat existent per tal d'assolir un nivell mínim que permeta el millor funcionament de l'administració.  
Resulta obvi assenyalar que aquest projecte és essencial per a aconseguir una administració interrelacionada.  
Al llarg dels anys, la Conselleria d'Administració Pública ha tingut èxit en la fixació d'estàndards, que han possibilitat que els textos, els fulls de càlcul i les xarxes locals s'hagen mogut dins d'uns límits estrets de variabilitat, cosa que podrà facilitar, en gran mesura, un avanç en el procés de sistematització.  
Tot i això, l'especial problemàtica del món de l'ofimàtica, amb la constant existència de noves versions dels productes, la necessitat de constants inversions, el reciclatge continu del personal, etc., fa que el desplegament ofimàtic siga sempre, i en general, de difícil coordinació.  
La Llei 16/1993, de 23 de desembre, de protecció jurídica dels programes d'ordinador, fa necessari abordar clarament el tema de la «pirateria informàtica». S'ha d'evitar que els departaments de la Generalitat copien programes no adquirits, realitzant còpies de dubtosa legalitat.   
Una aplicació estratègica per a la comunicació d'una organització, internament com externa, és la del correu electrònic, eterna assignatura pendent, que fins hores d'ara ha perdut, en l'àmbit de la Generalitat (i en totes les administracions públiques), la batalla contra el paper. I això no ha estat motivat per la mancança de base material, ni de qualificació humana, sinó per dues raons bàsiques: 1) l'utilitzem tots o no l'utilitza ningú; 2) no hi ha, per ara, autentificació electrònica.  
Objectius  
L'objectiu bàsic d'aquest projecte és el d'apropar-nos, tant com sia possible, a l'oficina sense paper o «parperless». Amb aquesta finalitat, s'introdueix l'ordinador personal, juntament amb les aplicacions que hi funcionen, com a element fonamental i, dins d'aquestes, el correu electrònic és, sense dubte, una aplicació estratègica per a la millora del funcionament de l'administració.  
Per tal d'aconseguir aquests objectius, cal assolir un nivell mínim d'informatització de les oficines, dotar-les dels equipaments necessaris en equips i programes, sotmesos als estàndards marcats per la Generalitat i adquirits a preus adequats.   
D'altra banda, per tal que el correu electrònic siga un èxit, no serà suficient amb que la reduïda comunitat d'informàtics de la Generalitat decidesquen usar-lo entre ells. Perquè si una proporció molt elevada del trànsit documental entre conselleries no es realitza de forma electrònica, no hi haurà massa crítica suficient per a generalitzar aquest tipus de correu.  
Sí és possible, caldrà ajudar a protocolitzar els enviaments. La majoria dels missatges realment operatius inclouran textos, llistes, fulls de càlcul, etc. i caldrà dominar la tècnica d'una manera suficient perquè, tant en l'origen com en la destinació, el maneig d'aquestes dades siga còmode. La qual cosa requerirà l'assistència de camp i una formació a bastament.   
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Dins d'aquest projecte, les principals accions que cal realitzar són les següents:  
\* Estudi de la situació actual de l'ofimàtica en la Generalitat. Diagnòstic i valoració operativa. Comunitats d'usuaris. Punts dèbils i casuística.  
\* Anàlisi de l'evolució del sector ofimàtic a nivell mundial i la concreció per a la Generalitat Valenciana. Versions, protocols, etc.  
\* Elaboració d'un pla ofimàtic per a la Generalitat, on s'incloguen les necessitats mínimes d'equips i programes i l'estandardització dels productes ofimàtics.  
\* Disseny, conjunt amb l'àrea de l'IVAP, dels cursos de formació que permeten formar una àmplia comunitat d'usuaris en un any (des de caps de servei en avant).  
\* Pla de legalització del programari (software) existent.  
\* Desplegar una política d'acords amb els principals subministradors d'ofimàtica de la Generalitat per tal d'aconseguir condicions tècniques i econòmiques avantatjoses. Aquest acord, pel que fa als subministradors de programes ha de contemplar un pla de legalització del programari existent en compliment dels principis de legalitat de la Llei 16/1993, de 23 de desembre.   
\* Realitzar un pla d'instal·lació del correu electrònic en la Generalitat.  
\* Participar activament en els fòrums de les administracions, on es tracten temes tan fonamentals per a l'extensió del correu electrònic, com ara els de la validació i autenticitat de signatures i documents.  
Projecte: PLUS. Coordinació accions de govern des de conselleries horitzontals.  
Raons i oportunitat  
Les conselleries d'Administració Pública i d'Economia i Hisenda tenen competències horitzontals, la qual cosa implica que el bon funcionament d'aquestes afecta el bon funcionament de la resta dels departaments de la Generalitat.  
No s'ha d'oblidar que aquestes conselleries, a més de la gestió dels recursos humans i econòmics de la Generalitat, realitzen unes altres tasques de coordinació i gestió que afecten la resta de departaments. Podem esmentar temes, com ara, la gestió de fons europeus, l'elaboració de pressupostos, la coordinació dels secretaris generals, etc., i la millora dels seus funcionaments comportarà, alhora, la millora del funcionament general de la Generalitat.  
Igualment, el funcionament d'algunes de les unitats incloses en aquestes conselleries (ex.: Direcció General d'Interior i del Servei d'Emergències) té una gran importància per a la societat valenciana. En aquests moments són «punts calents» de contacte entre l'administració i el ciutadà.  
Per tot l'anterior, cal elaborar un pla especial d' actuació en aquestes conselleries que continue (de forma més planificada i, per descomptat, més reforçada en mitjans), la informatització ja iniciada en els anys anteriors.  
La part estratègica d'aquest projecte s'emmarcaria dins del projecte, abans esmentat, d'anivellament dels sistemes informàtics de la Generalitat, i passarà posteriorment a la implementació de les propostes realitzades.  
Objectius  
L'objectiu d'aquest projecte és la informatització urgent dels departaments horitzontals de la Generalitat, com a punt bàsic en la millora del funcionament intern de la Generalitat Valenciana.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions bàsiques són les següents :  
\* Anàlisi de l'estat d'informatització dels departaments horitzontals.  
\* Elaboració d'un pla especial d'actuació en aquests departaments que tinga present el pla estratègic general de la Generalitat, i en el qual queden potenciades informàticament les seues funcions de coordinació horitzontal.  
\* Implementació del pla proposat.  
Projecte: EDI. Intercanvi electrònic de dades en la Generalitat Valenciana.  
Raons i oportunitat  
El clàssic tràfec de paper que comporta qualsevol tràmit en l'administració, ocasiona una ineficàcia en el funcionament intern de l'organització, i esdevé una font d'errades important (pèrdua d'informació, errades provocades en algun dels múltiples tecleigs que després es propaguen de forma dramàtica ...).  
En aquesta proposta de projectes, s'han esmentat algunes accions orientades a eliminar el tràfec de paper, com són la implantació d'un pla ofimàtic o l'extensió del correu electrònic en la Generalitat.  
L'intercanvi electrònic de dades (EDI) va més enllà; utilitza les infraestructures informàtiques i de telecomunicacions, i fins i tot el correu electrònic, tot relacionant-les amb les aplicacions informàtiques clàssiques, per tal d'aconseguir eliminar el tràfec de paper i la seua gestió (la qual cosa permet integrar els documents tramesos en els sistemes informàtics de destinació, de forma automàtica).  
Parlar de l'EDI suposa parlar d'una tecnologia completament consolidada avui en dia. De les distintes experiències actualment en funcionament (El Corte Inglés, Farmàcia, BITOUR, ...), cal deduir que no hi ha cap problema tècnic per a posar en marxa un sistema de transmissió de documents EDI. Els únics problemes amb els quals ens podem trobar s'originen en l'organització que vol implantar l' EDI.   
D'altra banda, avui en dia hi ha una gran quantitat d'empreses capaces d'abordar qualsevol projecte EDI que es plantege, fins i tot estableixen una interconnexió dels sistemes de transmissió de les distintes empreses ofertants, amb la qual cosa el client només s' ha de connectar amb un proveïdor d'accés per a fer EDI amb «partners» distints.  
Així, la implementació d'un sistema EDI requereix d'un replantejament dels diversos aspectes del funcionament intern (cal revisar els fluxos d'informació, crear-ne de nous, adaptar els sistemes interns, involucrar els empleats, etc.).  
De qualsevol manera, els beneficis que ens pot aportar EDI com a sistema de transmissió de documents, a curt i llarg termini, són tan nombrosos que convé fer tots els plantejaments interns abans esmentats per tal d'aconseguir una transmissió completament electrònica dels documents, amb els corresponents estalvis (de paper i de temps) que suposa i amb la seguretat que comporta. Cal esmentar també els beneficis funcionals que es poden obtenir amb la integració automàtica d'aquests documents en els propis sistemes d'informació.   
Objectius  
L'objectiu d'aquest projecte (EDI Generalitat) és la creació i posada en marxa d'una plataforma general de desenvolupament d'aplicacions d'Intercanvi Electrònic de Documents (EDI), que permeta l'aplicació posterior en la Generalitat Valenciana (i en les entitats de l'administració que s'estime convenient) als procediments administratius que incloguen l'intercanvi de documents.  
Aquesta plataforma servirà per a crear un diccionari de missatges, segments i elements de dades propi de documents administratius.  
Pel que fa a la implementació real, s'han identificat una sèrie de projectes pilots en els quals cal aplicar el desenvolupament d'una solució EDI en l'àmbit de la Generalitat Valenciana. Uns estan enfocats cap a EDI entre la Generalitat i els organismes externs i els altres cap a EDI entre els organismes interns:   
Generalitat-organismes externs:  
1. Conselleria d'Economia i hisenda amb la banca: es tractaria d'automatitzar les trameses produïdes quan els ciutadans de la comunitat paguen els impostos propis de la Generalitat. Atès que la Conselleria d'Economia i Hisenda disposa d'una instal·lació d'EDITRANS, es facilitaria en gran mesura aquest projecte pilot.  
2. Central de compres del Servei Valencià de Salut. Avui hi ha un gran tràfec de paper (comandes, confirmacions, albarans ...), entre la central de compres del SVS i els diversos subministradors. Seria molt interessant un sistema EDI que automatitzés aquest tràfec de documents i la posterior integració en els sistemes d'informació del Servei Valencià de Salut.  
3. Formació ocupacional i contínua. Actualment, la Conselleria de Treball i Afers Socials adjudica cursos de formació ocupacional i de formació contínua a distintes empreses, les quals els imparteixen als alumnes. Entre l'esmentada conselleria i els centres docents hi ha una gran quantitat de tràfec d'informació, en forma de paper, que arriba fins i tot a requerir el desplaçament del personal, en un sentit o en l'altre, per a dur aquesta informació. Per tant, és òbvia la necessitat d'un sistema que automatitze tot aquest tràfec de paper.  
Entre organismes interns de la Generalitat:   
1. Conselleria de Cultura, Educació i Ciència amb els centres docents. Entre els centres docents (tant d'ensenyament primari com secundari) i la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència hi ha una tramesa massiva d'informació, en forma de disquets, que seria desitjable que es produís d'una manera més automàtica (EDI).  
2. Protecció Civil. Quan ocorre una incidència dins l'àmbit de Protecció Civil (avís d'incendi, inundacions, bolcat de camions, ...), s'actua d'acord amb un protocol establert, el qual inclou la tramesa d'una sèrie de formularis (inici d'incidència, seguiment d'incidència, fi d'incidència, ...), que actualment es fa via fax. També hi ha una tramesa periòdica d'informació meteorològica entre Protecció Civil i l'Institut Meteorològic Nacional, també realitzada per fax. Per tant, seria molt interessant posar en marxa un projecte EDI en aquest àmbit.  
Tot això només són exemples dels possibles projectes pilots per a posar en marxa sistemes EDI. D'entre aquests poden seleccionar-se, un o diversos projectes, com a experiència pilot de la Generalitat en el món de l'EDI.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
La implantació dels sistemes EDI a la Generalitat Valenciana (EDI Generalitat) s'ha de basar en els elements següents:  
- Anàlisi dels sistemes procedimentals de la Generalitat susceptibles de ser desenvolupats amb sistemes EDI i elecció dels projectes pilot (en l'apartat anterior s'ha donat una petita guia d'aquests projectes).  
- Contactes amb els organismes centralitzadors de la normalització de documents entre les administracions (MAP) per a abordar els projectes comuns basats en EDI.  
- Normalització general dels documents i procediments en la Generalitat Valenciana i l'administració local i, en concret, en les aplicacions elegides com a pilot.  
- Desenvolupament del diccionari EDIFACT per a la Generalitat Valenciana.  
- Desenvolupament EDI de la/les aplicació/ns pilot elegides.  
- En funció del resultat, caldria «exportar» les aplicacions pilots a la resta de sistemes identificats.   
Projecte: DOGV. Confecció electrònica del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Raons i oportunitat  
El DOGV es nodreix principalment de documents procedents de la Generalitat, de l'administració de justícia i dels ajuntaments de la comunitat.  
La confecció del DOGV és complexa, no tant per la dificultat tècnica de les tasques realitzades, sinó per les diverses procedències dels documents, i la inexistència d'un procediment comú i electrònic de comunicació amb els dos departaments de la Generalitat que participen en la confecció: el Servei de Publicacions (Presidència), i la Secretaria Administrativa del Govern Valencià (Conselleria d'Administració Pública).  
El procediment actual es basa en la utilització del paper com a procediment bàsic de comunicació, acompanyat, en els millors dels casos, d'un disquet que continga el text mecanografiat en tractaments de textos diversos (o en distintes versions d'un tractament de text).  
Aquest procediment provoca l'acumulació de textos per a publicar, amb els consegüents retards, i també errades en la confecció del DOGV ja que alguns textos s'han de teclejar més d'una vegada.   
No obstant això, les infrastructures tecnològiques de la Generalitat han canviat. Avui hi ha ordinadors personals en els departaments de la Generalitat que envien textos per a publicar en el DOGV, també hi ha una xarxa corporativa de telecomunicacions que uneix els principals departaments de la Generalitat, la qual creixerà espectacularment en els pròxims anys i, a més a més, hi ha una aplicació de correu electrònic que possibilita la comunicació fàcil de documents entre els departaments.  
Objectius  
L'objectiu bàsic del projecte és el disseny i el desenvolupament d'una aplicació informàtica que, amb la utilització de les tècniques ofimàtiques, i també de les infrastructures de telecomunicacions de la Generalitat, elabore de forma electrònica el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Aquesta aplicació s'ocuparà del transport electrònic dels textos, i també disposarà dels mecanismes necessaris pel al control de la gestió de l'elaboració del DOGV.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
El desenvolupament de l'aplicació objecte d'aquest projecte es va començar en 1994 i, actualment, està acabada, a falta només que siga implantada en els distints departaments que subministren textos per a publicar.  
Les accions que cal realitzar són les següents:  
- Elaboració d'un procediment normatiu que regule l'elaboració del DOGV.  
- Implantació de l'aplicació en la Generalitat Valenciana.  
- Implantació de l'aplicació en l'administració de justícia.  
- Implantació de l'aplicació en els ajuntaments de la Comunitat Valenciana que generen un nombre major de documents.  
Projecte: SANITAT. Gestió administrativa descentralitzada en la sanitat pública valenciana.  
Raons i oportunitat  
Durant 1993, la Generalitat Valenciana va realitzar un Pla de Telecomunicacions en l'àmbit sanitari, destinat a dotar la totalitat dels centres sanitaris i administratius, dependents de la Conselleria de Sanitat i Consum, de la infrastructura de telecomunicacions que possibilite l'adequat funcionament de les aplicacions de gestió administrativa i mèdica que afecten l'àmbit sanitari.  
Aquest pla complementa el Pla Global de Telecomunicacions de la Generalitat, el desenvolupament del qual és la constitució i desplegament posterior de la Xarxa Corporativa de la Generalitat Valenciana (projecte XARXA), de manera que l'àmbit sanitari s'integre perfectament en la Xarxa Corporativa.  
Podem afirmar que a finals de 1996, els centres dependents de la Conselleria de Sanitat i Consum que estaran dotats dels elements de comunicació necessaris, seran:  
- Centres sanitaris:  
. Centres de salut : 63 (sobre els 166 existents)  
. Centres de salut pública : 17 (sobre 17)  
. Centres d'especialitat : 25 (sobre 25)  
. Hospitals: 27 (sobre 27)  
. Unitats de prevenció de càncer de mama : 5 (sobre 9)  
. Centres de transfusions : 3 (sobre 3)  
- Centres administratius:  
. Serveis centrals : 2 (sobre 2)  
. Direccions territorials : 3 (sobre 3)  
. Direccions d'Atenció Primària: 11 (sobre 11)  
. Gerència de l'àrea d'Alcoi  
. Unitat d'afiliació i validació : 4 (sobre 4)  
- Centres operatius:  
. Centre informàtic de sanitat  
. Centre de gestió de la xarxa  
. Centre d'accés a Internet  
El pla dotarà el sistema sanitari públic valencià «d'autopistes» (de telecomunicacions), per on circularan «vehicles» (aplicacions informàtiques) que ens duran al nostre objectiu. També és important posar de relleu que les autopistes sense vehicles no tenen sentit.  
Cal remarcar el paper vertebrador del «network públic» que constitueix l'administració de la Generalitat, inclòs l'àmbit sanitari i les universitats valencianes, del qual es beneficia el sector privat, el dimensionat del qual no és suficientment gran, a nivell individual, com per a justificar consums elevats. Per tant, cap «carrier» teòric cablejaria amb fibra ubicacions llunyanes de la xarxa corporativa de la Generalitat.  
La gestió administrativa en el món sanitari és molt elevada, tant la que es refereix a la gestió dels recursos humans i econòmics, que mou la Generalitat, com aquella que afecta, encara que en menor volum, directament el ciutadà.  
Per tant, i atès la quantitat de recursos que s'usen, millorar la gestió administrativa de la sanitat afecta directament i, de forma molt important, en els recursos de la Generalitat i en els ciutadans de la Comunitat Valenciana, on tots són «clients» del sistema.  
Objectius  
L'objectiu bàsic del projecte és aconseguir millorar la gestió administrativa del sistema sanitari públic, mitjançant la utilització de la informàtica i les telecomunicacions, d'acord amb les premisses següents:  
. Descentralització de la gestió, des de les unitats operatives ja descentralitzades.  
. Un millor aprofitament dels recursos humans de la Generalitat.  
. Un millor aprofitament dels recursos econòmics.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
- Identificar aquelles aplicacions ja desplegades i orientades a resoldre la gestió administrativa de la Generalitat Valenciana, i adaptar-les a un funcionament descentralitzat que millore la gestió i optimitze els recursos humans i econòmics que mou la sanitat.  
- Identificar aquelles gestions administratives que no tenen encara un tractament informàtic i informatitzar-les amb els criteris de millora i descentralització de la gestió, abans esmentats.  
Projecte: HEALTH. Gestió mèdica coordinada en la sanitat pública valenciana.  
Raons i oportunitat  
Com ens hem referit en el projecte SANITAT, el sistema sanitari de la Comunitat Valenciana disposarà, a curt termini, d'una xarxa de telecomunicacions que connectarà la totalitat dels centres sanitaris i administratius de la Conselleria de Sanitat i Consum.  
Aquesta xarxa proporcionarà les infrastructures de telecomunicacions necessàries per tal que, mitjançant la xarxa, funcionen les aplicacions de gestió administrativa de sanitat (SANITAT).  
Això no obstant, el ventall de possibilitats d'aquesta xarxa fa que ens plantegem no limitar l'ús a les aplicacions de gestió administrativa, sinó que permet endinsar-nos en un món, a hores d'ara, poc representatiu en la informatització de l'àmbit sanitari: la gestió mèdica, és a dir, les activitats relacionades no amb el maneig dels recursos humans i econòmics, sinó amb la gestió assistencial al ciutadà.  
L'eficient gestió de les activitats mèdiques té, per tant, una projecció immediata en les relacions administració-ciutadà.  
Dins d'aquestes aplicacions distingirem dos nivells de gestió, relacionats amb el nivell tecnològic de les eines que utilitza:  
- Gestió mèdica bàsica: aquella que utilitza les eines informàtiques usuals (bases de dades relacionals, etc.). Resol assumptes com els expedients mèdics de pacients, les analítiques, etc.  
- Gestió mèdica avançada: on la incorporació de tecnologies d'emmagatzenatge i transmissió d'imatges, obri unes vies d'actuació d'una gran importància mèdica.  
Objectius  
L'objectiu bàsic del projecte és: aconseguir la millora de l'assistència sanitària prestada als ciutadans, per l'aplicació de les tecnologies avançades d'informàtica i telecomunicacions a les gestions relacionades amb els aspectes purament mèdics.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
- Identificar aquelles aplicacions ja desplegades i orientades a resoldre la gestió mèdica de la Generalitat, i adaptar-les a un funcionament coordinat, a través de la xarxa de telecomunicacions sanitària.  
- Identificar i desplegar noves aplicacions de la gestió mèdica sobre la xarxa.  
Projecte: VALNET. Xarxa informàtica administració-ciutadà.  
Raons i oportunitat  
Un aspecte que reitera la Llei 30/1992, de 26 de novembre, és la relació entre els òrgans de les administracions públiques i les persones interessades. Així, l'article 45.2 especifica: «Quan siga compatible amb els mitjans tècnics que disposen les administracions públiques, els ciutadans podran relacionar-se amb aquestes per a exercir els seus drets a través de tècniques i mitjans electrònics, informàtics o telemàtics, amb respecte a les garanties i requisits previstos en cada procediment».  
Com es pot apreciar, el text especifica que els mitjans han de ser «compatibles», salvaguarda lògica per a les administracions.  
Igualment, l'article 59.1 indica les garanties que han de tenir les notificacions i especifica que «les notificacions seran practicades per qualsevol mitjà que permeta tenir constància de la recepció per la persona interessada o el seu representant, així com de la data, la identitat i el contingut de l'acte notificat».  
Finalment, cal destacar que l'article 37.1 indica que els ciutadans podran accedir als procediments amb els quals estan relacionats, i diu que «els ciutadans tenen dret a accedir als registres i als documents que, formant part d'un expedient, obren als arxius administratius, qualsevol que siga la forma d'expressió, gràfica, sonora o en imatge o el tipus de suport de material en què figuren ...»  
És a dir, la llei obri la possibilitat de la comunicació informàtica entre els ciutadans i les empreses amb la administració, tant des del punt de vista d'obtenció d'informació com de gestió.   
Independentment dels aspectes establerts en la legislació, la Generalitat, com a administració al servei dels ciutadans, té com una de les seues missions facilitar l'accés dels ciutadans a la informació generada per aquesta i, per tant, ha d'actuar per a facilitar aquests tipus de serveis a la menuda i mitjana empresa.   
Aquesta comunicació, que fa uns anys podia ser considerada com a utòpica, cada dia ho és menys. La proliferació d'ordinadors personals, en empreses i en domicilis particulars, fa que els potencials «telecomunicadors» amb l'administració augmenten de forma exponencial. Així mateix, en paral·lel a l'anterior, la cultura d'utilització de les noves tecnologies està canviant, tant en les empreses i els ciutadans com en la mateixa administració.  
A més, les experiències realitzades d'utilització de terminals d'autoservei (familiarment anomenats «quioscs» o «caixers») s'han manifestat com operacions de maquillatge, i funcionen únicament en aquells pocs casos en què duen associada la gestió i no únicament proporcionen alguna informació.  
D'altra banda, el teixit empresarial de la Comunitat Valenciana està integrat principalment per PYMES. La PYME, pels recursos que utilitza, difícilment pot accedir a certs mitjans de tecnologies avançades (ex.: Internet), que requereixen una inversió quantiosa i, a més, disposar de personal especialitzat.  
Per tant, difícilment la menuda i mitjana empresa valenciana podrà accedir als serveis que faciliten la seua activitat.  
Cal destacar que Telefónica de EspaÑa, SA, va posar en funcionament el 19 de desembre de 1995 el servei d'informació anomenat Infovia, que permet a qualsevol ciutadà o empresa que disposa d'un ordinador personal i d'un modem telefònic, accedir als diversos servidors d'informació inclosos en aquest servei a un preu reduït (cost d'una telefonada urbana). La Generalitat és l'únic govern autònom que distribueix la seua informació per INFOVIA des de l'engegament del servei.  
Objectius  
Els objectius bàsics del projecte són:  
- Possibilitar que el ciutadà de la Comunitat Valenciana accedesca a serveis que apropen, de manera efectiva i real, l'administració a casa: correu electrònic, discussió de temes de interès, informacions d'interès, accés als expedients administratius, etc.  
- Proporcionar a la PYME valenciana la possibilitat d'accedir a serveis telemàtics als quals difícilment podria accedir, ateses les limitacions que imposa el seu volum d'empresa.  
- Servir de nexe d'unió («server») entre la societat de la informació i la PYME. És a dir, proporcionar al teixit empresarial via d'accés a les «autopistes de la informació».  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
- Anàlisi dels serveis que l'administració valenciana pot proporcionar, de forma telemàtica, als ciutadans i les empreses.  
- Anàlisi dels serveis d'alta tecnologia que la Generalitat pot proporcionar a la petita i mitjana empresa valenciana.  
- Implantació d'aquests serveis.  
- Desplegament de projectes singulars com el servidor Infovia de la Generalitat i el projecte INFOVILLE.  
Pel que fa a Infovia, es pretén potenciar aquest servei com a mitjà de cost reduït d'accés dels ciutadans i les empreses a la informació de la Generalitat.  
Respecte al projecte INFOVILLE, la idea bàsica és avançar la societat de la informació del segle XXI a una localitat de la Comunitat Valenciana i dotar-la dels elements informàtics, de telecomunicacions i de teleserveis que permeten mesurar els efectes produïts i després estendre aquest projecte a unes altres localitats.  
Projecte: PLANTEL . Pla director de telecomunicacions.  
Raons i oportunitat  
En el moment actual, sembla indiscutible la importància que tenen les telecomunicacions en les tasques de modernització i de dinamització de la societat.  
Els avanços tecnològics i els canvis produïts en el marc reglamentari de l'explotació dels serveis de telecomunicació donen com a conseqüència un increment del nombre i del tipus d'opcions que poden ser adoptades en el procés d'actualització dels mitjans de telecomunicacions d'empreses i institucions.  
Cal tenir present en les nostres actuacions en aquesta matèria que l'1 de gener de 1998 es produirà la liberalització total dels serveis de telecomunicació a Espanya i, per tant, les nostres actuacions han d'anar encaminades a estar en aqueixa data en el millor posicionament estratègic possible.   
No podem oblidar tampoc el paper dinamitzador que ha de jugar la Generalitat respecte a l'ús dels serveis avançats de telecomunicació per la societat valenciana, i el paper de vigia que també ha de jugar, vetllant perquè els ciutadans de la Comunitat puguen accedir a les telecomunicacions bàsiques i a les avançades.  
La Generalitat disposa en aquest moment d'un projecte en marxa (RED) que tracta el problema de les telecomunicacions internes, però s'ha de tractar també les telecomunicacions externes, és a dir, aquelles que tindran influència directa en el ciutadà i en les empreses de la comunitat.  
Objectius  
L'objectiu bàsic del projecte és realitzar i desenvolupar, posteriorment, el Pla Director de Telecomunicacions de la Generalitat Valenciana, el qual definirà quin és el paper que ha d'exercir la Generalitat Valenciana en aquesta matèria.  
El pla es concretarà en un pla operatiu per a fixar les actuacions a realitzar per la Generalitat des d'una triple perspectiva:  
- Com a usuària de les telecomunicacions. No cal oblidar que les administracions valencianes, i la Generalitat en particular, són les primeres usuàries de les telecomunicacions a la Comunitat Valenciana. Per tant, la Generalitat ha d'impulsar el desenvolupament de les telecomunicacions i estendre les noves tecnologies a la resta d'administracions valencianes, en constituir el «network públic» de la Comunitat Valenciana. Per a la qual cosa utilitzarà la tecnologia RDSI i possibilitarà la comunicació entre les administracions públiques valencianes.  
- Com a promotora dels serveis de telecomunicacions en la pròpia administració i en la resta d'empreses, institucions i ciutadans que integren la societat valenciana.  
- Com a «autoritat» en matèria de telecomunicacions a la Comunitat Valenciana, garanteix el dret de la societat valenciana a l'accés de les tecnologies de la informació tant a nivells bàsics com avançats.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar són les següents :   
- Elaboració del pla director durant el primer semestre de 1996, que reculla els objectius abans indicats.  
- Desenvolupament del pla director en els anys successius.  
Projecte: RED. Optimització xarxa corporativa telecomunicacions.  
Raons i oportunitat  
Recentment la Generalitat va realitzar un estudi exhaustiu per a poder traçar un pla en el qual es recullen, de forma concreta, les accions i els projectes que la Generalitat Valenciana hauria de prendre i reprendre per a situar-se en la millor posició possible dins del nou escenari creat per a les telecomunicacions. L'estudi es va denominar Pla Global de Telecomunicacions de la Generalitat Valenciana.  
Amb les conclusions i les dades del pla es va arribar a un acord amb Telefónica de EspaÑa, SA., per a la constitució d'una xarxa corporativa privada per a la Generalitat Valenciana, acord que es va firmar en 1995.  
Amb la infraestructura de comunicacions prevista en la xarxa, la Generalitat Valenciana disposarà en un curt espai de temps dels mitjans físics i de transmissió tecnològicament avançats i adequats per a la interconnexió de tot el sistema de centrals digitals i de les xarxes d'àrea local instal·lades als seus edificis.  
L'àmbit de la nova xarxa corporativa de la Generalitat Valenciana cobrirà la totalitat dels edificis que formen part de la seua organització administrativa, i inclourà a més l'àmbit sanitari, llevat dels centres d'ensenyament.  
Les quatre universitats valencianes s'incorporaren a l'acord (només per a les dades) posteriorment, i constituïren la xarxa administrativa i acadèmica de l'Estat espanyol més important.  
Actualment, hom procedeix a integrar en la xarxa els òrgans de justícia.  
Aquesta nova infraestructura permet que ens puguem plantejar tota una sèrie de projectes que necessiten d'aquest suport per poder funcionar correctament. Per exemple:  
- Xarxa privada de sales de videoconferència. La Generalitat disposa de cinc sales de videoconferència al llarg de la comunitat. Amb aquest projecte, és possible interconnectar totes les sales i utilitzar els circuits de 2 Mbps dins la xarxa per a deixar una única eixida o un accés comú al servei de videoconferències.  
- Administració i gestió per part de la Generalitat de les seues comunicacions. Dins l'administració i la gestió de la xarxa corporativa s'inclourà, no solament la dels circuits dels anells de fibra òptica, sinó la de tots aquells equips de comunicacions que utilitzen la xarxa corporativa com a suport.   
Abans de la instal·lació de la nova xarxa solament es gestionaven i controlaven les centrals digitals que estaven interconnectades mitjançant els enllaços d'Ibercom. En instal·lar la nova xarxa corporativa, no solament augmenta el camp d'aplicacions a cobrir, sinó que augmenta també, de forma notable, el nombre d'usuaris que s'integren. Tot açò implica la necessitat de crear un sistema de gestió comú dels equips de comunicacions i de les aplicacions corporatives que es connecten a la xarxa.  
- Aplicacions multimèdia. Aplicacions que requereixen una gran banda àmplia que fins ara no estava disponible.  
- Centre servidor INTERNET. Actualment l'accés a INTERNET es realitza amb dificultats en molts departaments. El funcionament ple de la xarxa corporativa farà que la xarxa INTERNET siga assequible a tota la Generalitat.  
Cal remarcar que un antecedent (encara en funcionament) en la xarxa corporativa va ser la implantació de la xarxa de dades de la Generalitat (XICA), que va utilitzar la infrastructura Ibercom com a suport físic i una sèrie d'equips de commutació per a aconseguir una xarxa «privada» (cost fix independent del temps d'utilització i de la quantitat d'informació transmesa), la qual serveix de suport de totes les aplicacions de transmissió d'informació de la Generalitat: correu electrònic, accés a INTERNET, projecte SITAG, accés a la Base de Dades Legislativa, etc., i que, com a conseqüència de l'acord amb Telefònica, en disposar d'un ampli de banda molt superior, sense increment de cost, haurà de ser actualitzada amb equips de comunicacions més potents per a poder millorar les aplicacions ja existents i implantar les aplicacions amb ús de veu, imatge, vídeo, etc.  
Aquest projecte s'ha de considerar d'una gran importància per dos factors principals:  
\* Les telecomunicacions i la informàtica són les infrastructures bàsiques per a escometre qualsevol projecte de modernització.  
\* A més a més de la importància estratègica, les telecomunicacions mouen en la Generalitat uns 3.000 milions de pessetes anuals, amb una tendència clara al creixement segons s'avance en el pla de millora de l'administració i, per tant, augmente l'ús de les tècniques informàtiques i de telecomunicacions.  
Cal remarcar que aquest projecte s'integrarà en el conjunt d'accions que el Pla Director de Telecomunicacions (PLANTEL) desenvoluparà.  
Objectius  
Desenvolupar la xarxa corporativa de la Generalitat Valenciana, segons l'acord amb Telefònica, per dotar la Generalitat de la infrastructura de comunicacions necessària com a suport de tots els serveis de transmissió de dades, veu, imatge i dels serveis basats en les noves tecnologies de la informació que funcionen dins de l'organització, o que s'hi incorporen.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar són les següents:  
\* Estudiar la incorporació dels centres del sistema educatiu valencià.  
\* Elaborar i implementar posteriorment el pla d'actuació per als pròxims anys dins de la xarxa. Els aspectes que es tractaran seran:  
- Fixar les condicions econòmiques d'ús de les telecomunicacions.  
- Elaborar el pla de numeració únic.  
- Implantació de RDSI (Xarxa Digital de Serveis Integrats) en la Generalitat.  
- Coordinar les actuacions en les comunicacions veu i dades.  
- Connectar els distints departaments de la Generalitat als anells de fibra òptica previstos en l'acord.  
Projecte: FARO. Optimització dels centres de coordinació d'emergències de la Generalitat Valenciana.  
Raons i oportunitat  
La Generalitat Valenciana disposa del Centre de Coordinació d'Emergències situat a l'Eliana (Valencia), que alhora té delegacions a Nules (Castelló) i a Alacant.  
Aquests centres s'ocupen de la coordinació dels mitjans humans i materials que participen en les emergències ocorregudes a la comunitat.  
Tecnològicament i, des del punt de vista de telecomunicacions, la Comunitat Valenciana disposa al seu territori d'una xarxa trencall de telecomunicacions, coordinada des dels centres de Coordinació d'Emergències, amb cobertura radioelèctrica pràcticament total, que és utilitzada per a les comunicacions de veu entre les altres persones que intervenen en les distintes emergències. Aquesta xarxa no s'utilitza per a comunicacions de dades, ni per altres serveis fora de l'àmbit de les emergències.  
Els centres de coordinació disposen de certes aplicacions informàtiques que resolen de forma parcial els problemes relacionats amb el maneig dels recursos humans i materials.  
òbviament la Comunitat Valenciana té una problemàtica especial en el tractament de les emergències (incendis forestals, inundacions, etc), la qual cosa aconsella que tinguen un tractament prioritari en la resolució de situacions greus.  
Objectius  
L'objectiu del projecte és optimitzar la gestió dels centres de coordinació d'emergències, per això cal utilitzar les possibilitats que les tecnologies informàtiques i de telecomunicacions proporcionen en l'actualitat.  
Igualment, és un objectiu del projecte identificar les aplicacions d'alta tecnologia que siguen d'aplicació a la problemàtica d'emergències de la comunitat i estudiar la viabilitat de les aplicacions.   
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar són les següents:  
- Anàlisi de la situació actual dels sistemes informàtics i de telecomunicacions existents.  
- Estudi de les solucions tecnològiques d'alt nivell operatives en el mercat (teledetecció d'incendis, etc.).  
- Estudi de les aplicacions informàtiques ja existents aplicables a la Comunitat Valenciana.  
- Realització d'un pla d'instal·lació de les aplicacions d'interès.  
Projecte: VILLE. Coordinació de les accions de cooperació amb l'administració local.  
Raons i oportunitat  
És difícil conèixer amb exactitud les actuacions que la Generalitat Valenciana desplega en l'àmbit de la administració local.  
Preguntes com: quin nivell de cooperació s'ha establert amb l'ajuntament de XX, durant els últims tres anys?, o, quines actuacions ha realitzat la Generalitat en la comarca YY, en l'últim any? no tenen resposta en l'actualitat, o si la tenen és després d'un ardu treball d'investigació entre tots els departaments de la Generalitat.  
És difícil que el nivell polític de la Generalitat tinga una visió clara del nivell d'intervenció d'aquesta al llarg de la Comunitat Valenciana i, per tant, difícilment pot prendre decisions sobre la conveniència o no d'establir acords de cooperació o intervenir en certs projectes.  
Així mateix, el desconeixement de la situació provoca que la concessió de una part de les ajudes de la Generalitat Valenciana estiguen influenciades per la «capacitat de persuasió» dels responsables municipals, els quals les sol·liciten contínuament.  
Objectius  
L'objectiu bàsic del projecte és dotar la Generalitat de les eines necessàries per a conèixer, amb exactitud, les actuacions que realitza arreu del territori, amb capacitat de desdoblament municipal, comarcal, etc.  
Una concreció important d'aquest objectiu és el control de la cooperació establerta per la Generalitat amb els distints ajuntaments de la comunitat.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar són les següents:  
- Anàlisi de les actuacions que desplega la Generalitat amb els distints ajuntaments.  
- Recollida d'informació sobre els programes de cooperació concedits o en tràmit.  
- Creació d'un procediment de realimentació del sistema per a futures actuacions de la Generalitat.  
- Creació d'una base de dades, amb la informació abans obtinguda, i el desplegament de l'aplicació informàtica per a l'explotació i el manteniment de la informació.   
- Manteniment de la informació .  
Administració descentralitzada  
Projecte: ASIA . Assistència organitzativa i informàtica municipal.  
Raons i oportunitat  
L'any 1987, el grau d'informatització dels ajuntaments de la Comunitat Valenciana era pràcticament inexistent. Per això, es va iniciar, de forma modesta (45 milions de pessetes en 1987), el programa ASIA d'assistència informàtica als ajuntaments.   
El programa cresqué en importància i durant el període 1987-95 la Generalitat ha invertit 1.207.389.140 pessetes en equips, programes i assistència tècnica als ajuntaments. També ha subvencionat la informatització dels ajuntaments de forma directa per valor de 6.652.296.026 de pessetes. Aquest programa es desplega en col·laboració amb les tres diputacions provincials.  
En el programa ASIA s'aborden las necessitats bàsiques de gestió administrativa dels ajuntaments: la comptabilitat, els tributs, la recaptació, les actes, els expedients, el padró d'habitants, les nòmines, etc. També s'inclouen en aquest programa els projectes específics de gran importància, com ara els sistemes d'informació geogràfica, la gestió de la policia local, la concessió de llicències urbanístiques, etc.  
Per als pròxims anys és convenient la continuació (fins i tot la potenciació) del programa pels motius següents:  
\* Si volem aconseguir una Administració local més eficaç i pròxima al ciutadà cal dotar-la dels elements tecnològics necessaris. Els ajuntaments no disposen de recursos econòmics i humans suficients per a abordar la informatització.   
\* El projecte anomenat pacte local quedaria reforçat pels sistemes de gestió moderns.  
\* La problemàtica de tots els ajuntaments és mot semblant. Cosa que permet abordar projectes globals i aconseguir, per tant, estalvis econòmics importants.  
\* Cal veure l'administració com una cosa única; amb aqueixa finalitat, l'estandardització d'equips i programes que propicia aquest programa permetrà una comunicació fluïda entre les administracions.  
\* Els ajuntaments poden ser, en alguns aspectes, una extensió de la pròpia Generalitat (per exemple en la tramitació «a distància»). La coordinació de la tecnologia a utilitzar és, aleshores, imprescindible.  
No obstant això, ASIA no pot ser només un simple instrument per a ajudar els ajuntaments a «pagar» la seua informàtica. Ni encara que, a més a més, de la col·laboració econòmica, es done una assistència tècnica important. La informàtica i els seus costos han de quedar integrats en la gestió municipal quotidiana, igual com la despesa del telèfon. Els governs municipals han d'assumir el creixement vegetatiu i la renovació dels sistemes d'informació igual que les despeses corrents que se'n deriven. ASIA s'ha de reservar per als canvis de paradigma, de model bàsic. En realitat, en allò que la Generalitat ha d'ajudar és en els processos d'autèntica modernització, no en l'adquisició de «més de la mateixa cosa», o de més «velocitat de gestió».   
Per això, ASIA ha de fixar-se nous objectius que facen coherent la continuació dels que ha tingut fins ara. L'assistència als ajuntaments ha de ser més ambiciosa, de manera que siguen considerats com un sistema global, els subsistemes dels quals estiguen intercomunicats i, que, en conjunt, no poden funcionar millor que el subsistema que funcione pitjor. Les cadenes no són més fortes que les seues baules. ASIA s'ha d'estendre a la prestació d'ajuda en el disseny d'estructures municipals òptimes, en organitzacions de màxima eficàcia i cost mínim, en procediments el més eficients possibles i en el disseny dels llocs de treball amb una òptica moderna i al dia. Tot això estrictament dins els límits de la legalitat, però en els límits del coneixement i la capacitat.   
Objectius  
L'objectiu del projecte és continuar amb la política d'ajuda als ajuntaments de la Comunitat, per tal d'informatitzar els processos municipals i fixar les estructures organitzatives.  
La tasca fonamental d'aquest programa no és solament ajudar amb l'assistència tècnica i econòmica, sinó la de concienciar els responsables dels ajuntaments de la importància de l'ús de les noves tecnologies, i del paper i l'esforç que ha de realitzar l'ajuntament en l'aplicació de les noves tecnologies.  
Tindran especial preferència aquells projectes que representen innovació tecnològica o de gestió sobre la simple reposició per obsolescència o per creixement vegetatiu.  
Anàlogament, seran valorats els projectes de racionalització de l'organització municipal.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
Les accions que cal realitzar són les següents :  
\* Coordinació informàtica general amb els ajuntaments.  
\* Assistència tècnica en labors d'organització.  
\* Assistència tècnica permanent per a l'elaboració dels plans d'actuació, plecs de condicions tècniques, etc.  
\* Continuació dels projectes ja existents, fetes les excepcions abans esmentades.  
\* Identificació i desplegament d'aplicacions d'interès general per a l'administració local.  
\* Valoració de les propostes de reforma organitzativa.  
\* Coordinació amb les diputacions provincials.  
Projecte: PROP. La Generalitat des de casa.  
Raons i oportunitat  
D'acord amb les directrius marcades per la publicació de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i en el mateix sentit que el projecte HELP, es pretén escometre la millora de les possibilitats de comunicació prenent com a punt de referència la comunicació presencial per transformar, progressivament, el concepte d'informació i assessorament pel de gestió dels serveis que el ciutadà demanda de l'administració.  
Objectius  
Ampliar la presència de la Generalitat Valenciana en tot el territori de la Comunitat i augmentar les possibilitats de gestió descentralitzada dels serveis finalistes el destinatari dels quals és el ciutadà.  
Millorar la comunicació dels ciutadans amb la Generalitat Valenciana de manera que puguen percebre un canvi substancial en les seues relacions amb l'administració.  
Es pretén ampliar l'esquema d'apropament territorial plantejat fins ara, basat fonamentalment a atendre les tres capitals de província, fent-lo més extensiu i acostant els serveis al ciutadà per a facilitar l'inici de tots els expedients i la tramitació dels que progressivament estiguen operatius.  
Es pretén aconseguir que l'administració de la Generalitat siga un element vertebrador del territori.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
La iniciativa consisteix a crear oficines de gestió descentralitzades en tot el territori de la Comunitat Valenciana que permeten el ciutadà realitzar diverses operacions:   
- Rebre de forma personalitzada la informació i l'assessorament sobre els serveis de la Generalitat Valenciana, com ara, ajudes, subvencions, llicències, autoritzacions etc. Subministrar la informació i l'assessorament relacionat amb cada expedient (documentació necessària, terminis de presentació, descripció dels tràmits, termini de resolució, recursos que poden interposar-se contra la resolució, etc.)  
- Iniciar l'expedient administratiu amb la recepció de la documentació corresponent i el lliurament del comprovant.   
- Seguiment de l'expedient de forma progressiva i gradual.  
- Resoldre alguns expedients administratius que afecten un gran nombre de ciutadans. Progressivament s'incrementaran el nombre d'expedients operatius i s'implementaràn en la xarxa d'oficines de gestió.  
Per tal d'aconseguir aquests objectius s'hauran d'escometre accions com:  
1. Elaboració d'un pla estratègic que aïlle la incertesa sobre els temes següents:   
1.1 Identificació dels possibles socis col·laboradors amb aquesta iniciativa, ja siguen del sector públic com del privat.  
1.2 Disseny final de la implantació territorial.  
1.3 Disseny del model conceptual de l'oficina i de les seues relacions amb la resta de l'organització.  
1.4 Concepció modular de l'oficina i planificació de la implantació en el territori.  
1.5 Classificació dels serveis segons la incidència exterior, la importància i la complexitat de resolució.  
.6. Pla d'acció associat a la classificació dels serveis, identificació, segmentació i valoració dels subprojectes que s'emprenguen i s'incorporen a la vessant de gestió.  
2. Pla de «màrqueting» per a fer conèixer el projecte PROP.  
Projecte: HELP. Informació i comunicació de la Generalitat Valenciana.  
Raons i oportunitat  
La publicació de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú ha canviat el concepte de les relacions entre les administracions i els ciutadans, exhortant-nos a realitzar un esforç d'apropament i de clarificació.  
La complexitat de la nostra organització fa necessària una política definida de canalització de la informació i de la regulació dels accessos a la Generalitat. L'accés telefònic és un dels més rellevants, per tant, s'ha d'escometre una reestructuració que millore el servei donat als ciutadans.  
La millora en les infrastructures de comunicacions, practicada els anys anteriors, fa possible abordar un projecte globalitzador que ens permeta gestionar de una forma integral la Generalitat, en el sentit de recepció i canalització dels «inputs» rebuts des de l'exterior, i deixar la complexitat de la nostra organització com una part del nostre treball quotidià, sense traslladar-la al ciutadà en forma de dificultats en la seua relació amb l'administració.  
Atès el context econòmic actual i la pressió social, cal introduir innovacions en les organitzacions i, alhora, progressar en l'optimització dels recursos humans i materials destinats al desplegament de cada funció.  
Objectius  
Els objectius del projecte són els següents :  
- Aconseguir que el ciutadà quan accedesca telefònicament a la Generalitat Valenciana reba un tracte amable i professional i obtinga una informació completa, fiable i actualitzada.  
- Augmentar el temps de cobertura del servei telefònic de la Generalitat en la relació amb el públic.  
- Millorar la imatge corporativa de la Generalitat Valenciana.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
A fi d'aconseguir els objectius definits anteriorment, cal iniciar les accions següents:  
1. Dissenyar un «pool» d'operadors/informadors de la Generalitat, amb tres únics números (un per província).  
2. Introduir modificacions en les funcions, dependència orgànica i classificació dels llocs d'operadora.  
3. Crear un centre de documentació, on es dissenyen les eines de suport de la informació.  
4. Crear equips de manteniment de la informació que actualitzen i adeqüen la informació continguda en les eines.  
5. Dotar les operadores dels recursos materials que calen per a realitzar la seua funció amb una perspectiva global.  
6. Planificar les accions de formació encaminades a què els «operadors» assumesquen progressivament el paper «d'informadors».  
7. Planificar les accions de formació, per aconseguir que els equips de manteniment de la informació local coneguen les eines, acomplesquen les comeses de suport del manteniment de la informació continguda en les eines i resolguen les anomalies que els deriven les operadores.  
Projecte: LOCAL. Pacte local.  
Raons i oportunitat  
Des que la Constitució de 1978 va dissenyar una distribució del poder entorn a entitats territorials dotades d'autonomia administrativa i política, encara no s'ha realitzat una autèntica reorganització competencial i una classificació de les funcions a desplegar per cada administració. El principi descentralitzador, basat quasi en exclusiva en transferències des de l'Estat a les comunitats autònomes, ha d'avançar en el pla municipal com l'àmbit més pròxim al ciutadà.  
A més de la Constitució, l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana (títol IV, articles 44 i 45.2) contempla una descentralització de funcions cap als ens locals. Tanmateix, aquest mandat estatutari a penes s'ha complit, per la qual cosa ha de ser objecte de correcció. En sentit anàleg, caldria el desplegament pràctic de les previsions contingudes en l'article 7.3 de la Llei Reguladora de les Bases del Règim Local i en la Carta Europea de l'Autonomia Local, ratificada per Espanya en 1988.  
Amb independència dels imperatius legals, la realitat quotidiana dels ajuntaments és creixentment problemàtica per la pressió social dels ciutadans que els reclamen la solució d'assumptes, la competència dels quals no els correspon, en principi ni per a la resolució dels quals disposen dels mitjans adequats. Davant d'aquesta situació, els municipis han assumit, per la via dels fets, funcions que excedeixen el seu àmbit legal en assumptes molt diversos, com ara, seguretat ciutadana, assistència social, policia judicial, educació, etc.  
En aquests i altres temes, les funcions dels ens locals són merament de col·laboració i suport, però el cert és que han assumit unes competències no delegades expressament, el cost de les quals repercuteix sobre unes hisendes municipals que han de destinar-se, de manera especial, a obres, inversions, sanejaments, etc.  
Objectius  
Els fonaments del projecte són: evitar duplicitats, aclarir responsabilitats de prestació de serveis davant els ciutadans, reduir les despeses i assegurar un exercici de les funcions per personal capacitat.   
Per tal d'aconseguir aquests objectius, caldrà que s'establesquen els consegüents acords de col·laboració, acompanyats dels mitjans i els recursos necessaris per a un exercici responsable, amb un replantejament seriós, racional i integral del grau d'intervenció en les matèries concorrents, tot establint criteris d'ordenament i coordinació dels ens públics.  
L'esmentada proximitat dels municipis als ciutadans ha de tenir reflex en una sèrie de matèries sobre les quals ha d'operar la descentralització: esports, educació, ocupació, joventut, dona, serveis socials, urbanisme, etc.  
Tot això exigeix l'atribució de competències, bé per via de transferències, bé per delegació, acompanyades, tal i com ordena la Llei 7/1985, de 2 d'abril, dels recursos i els mitjans necessaris per a l'exercici.  
En suma, els objectius concrets del pacte local, en la doble vessant política i territorial, podrien ser resumits en les metes següents:  
- Autonomia en la gestió pròpia.  
- Subsidiarietat o actuació preferent dels municipis en les matèries més pròximes als ciutadans.  
- Descentralització o apropament de la gestió.  
- Eficàcia en l'exercici de la funció i eficiència en l'ús dels mitjans.  
- Eliminació de les duplicitats.  
- Cooperació i coordinació efectives.  
Tot el que hem dit ha de conduir a un model global d'administracions públiques valencianes que, tot respectant el marc competencial de cadascuna i l'autonomia real, possibilite la vertebració d'un sistema multilateral de cooperació.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
- Anàlisi municipal de la Comunitat Valenciana. Estratificació geogràfica, financera, de prestació de serveis, mancomunació, rendes de situació, antecedents històrico-culturals, etc. Diagnòstic.  
- Models municipals. Grups homogenis. Capacitat d'oferta de serveis, present i futura.  
- Identificació dels serveis assumits «de fet» i dels serveis de prestació natural municipal. Anàlisi financera. Valoració de les transferències requerides.  
- Nivells de transferència: plena o parcial.  
- Normativa legal.  
- Transferència dels serveis i dels mecanismes d'avaluació.  
Projecte: AGORA . Factors de sensibilitat social.  
Raons i oportunitat  
El Govern Valencià té una missió clara que acomplir: la Generalitat ha de respondre millor als desigs dels ciutadans. Aquesta missió ha de ser maximitzada en quatre anys, cosa que exigeix polsar, amb una gran sensibilitat, les noves exigències dels valencians en la avantsala del pròxim mil·lenni. Cal donar un major poder al ciutadà, governar amb ell, complementar els processos electorals amb els de decisió quotidiana de béns i serveis finançats amb els diners públics, conèixer, finalment, les preferències i sensibilitats dels quatre milions de valencians. Es tracta, en definitiva, de possibilitar una «democràcia interactiva» en la qual el ciutadà puga expressar les seues preferències, inquietuds, crítiques, etc. en un procés normalitzat d'interacció amb la seua administració.  
Tot el que hem dit anteriorment requereix que es faciliten les vies de participació ciutadana com a mitjà d'apropament de l'acció de govern amb les quals es pretén servir. Aquest projecte permetrà d'analitzar la satisfacció dels ciutadans amb els béns i serveis públics que rep, amb els programes públics del Govern Valencià adreçats a empreses i particulars, i facilitarà el detectar peticions socials indegudament ateses, tot possibilitant que els problemes siguen acotats i solucionats abans que assolesquen dimensions més difícils de solucionar.  
La recerca de la complicitat en les accions de govern no és signe ni de feblesa de programa, ni d'idees. Suposa, ni més ni menys, que els valencians puguen percebre la seua influència en les decisions que la Generalitat pren, quotidianament, en benefici de tots; a fi que puguen sentir-se partícips de la codecisió, com a mecanisme democràtic modern i com a espill que es reflecteix en el DOGV.  
Objectius  
AGORA pretén facilitar les consultes als diferents estaments de la societat valenciana.  
Els valencians volem saber com seran d'habitables les nostres ciutats i pobles en el segle XXI, quin grau de competitivitat tindrà la nostra economia i quins esforços hem d'afrontar, quines professions demanarà el mercat perquè els nostres fills es preparen adequadament, quin és el nostre crèdit ecològic, com finançarem el benestar futur, etc.  
En definitiva, pretén d'oferir democràcia anticipativa, no democràcia en retrospecció; pretén impulsar el Govern Valencià sobre les avingudes polítiques proactives, no reactives. Els ciutadans exigeixen aclarir els escenaris futurs, reclamen que les sensacions esdevinguen informació per a poder opinar a temps. Ningú no pot usurpar aquest dret cívic amb incorrectes interpretacions de la voluntat popular.  
Descripció de les accions que s'han de realitzar  
- Identificació dels temes a comunicar, debatre i concloure.  
- Nominació d'experts, usuaris, afectats, etc., de forma individual o col·lectiva.   
- Establiment de grups de treball («task forces »), taules rodones, trobades, visites, seminaris, etc. per a poder estudiar els temes amb la profunditat requerida.  
- Anàlisi de les conclusions i presentació de propostes concretes d'actuació al Govern Valencià.  
- Avaluació política pel Govern Valencià de l'aplicació de les recomanacions, del seu ajornament o de la modificació.  
- Resposta del Govern Valencià al grup de treball que origina la proposta.  
III. Pressupost d'inversions i subvencions dels projectes inclosos en el PEMAV  
El PEMAV és un pla estratègic a curt, mitjà i llarg termini i, per tant, les previsions econòmiques han sigut calculades per a quatre anys, és a dir, coincidint amb la legislatura actual.  
El desplegament del PEMAV per al període 1996-99 està calculat en 9.595 milions de pessetes, dels qual 8.694 milions corresponen a inversions (capítol VI) i 901 milions a subvencions de capital (capítol VII).  
La distribució anual d'aquest pressupost és la següent:  
- Any 1996: 1.270,5 milions de pessetes, dels quals corresponen 969,5 milions al capítol VI i 301 milions al capítol VII.   
- Any 1997: 4.550 milions de pessetes, dels quals corresponen 4.300 milions al capítol VI i 250 milions al capítol VII.   
- Any 1998: 2.300 milions de pessetes, dels quals corresponen 2.100 milions al capítol VI i 200 milions al capítol VII.   
- Any 1999: 1.474,5 milions de pessetes, dels quals corresponen 1324,5 milions al capítol VI i 150 milions al capítol VII.   
València, 5 de febrer de 1996.  
El conseller secretari del Govern Valencià,  
JOSÉ JOAQUíN RIPOLL SERRANO