Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8478, del 04-02-2019 (2019/841)

RESOLUCIÓ de 21 de gener de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 66/16-AIA Vilanova d'Alcolea.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8478

Data del DOGV
:   04-02-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/841


Data del document
:   21-01-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Vilanova d'Alcolea
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 21 de gener de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 66/16-AIA Vilanova d'Alcolea. [2019/841]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 66/16-AIA Vilanova d'Alcolea.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 66/16-AIA.  
Títol: Ampliació de l'explotació porcina d'engreix amb capacitat total per a 3.460 animals.  
Promotora: Argelia Barreda Martínez.  
Autoritat substantiva: Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació. Exp. 050/16 IPPC/FMH.  
  
Localització: parcel·les 193 i 230, del polígon 2, del terme municipal de Vilanova d'Alcolea (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El peticionari vol obtindre l'autorització ambiental integrada d'una activitat existent, consistent en una explotació porcina d'engreix per a 2.100 places, que es pretén ampliar en 1.360 places, i quedarà una explotació de 3.460 places per a engreix de bestiar porcí, amb compliment de les disposicions reglamentàries i amb l'adopció de les mesures de seguretat i higiene preceptives. L'ampliació sol·licitada per a bestiar porcí es realitzarà adaptant una antiga nau avícola que hi ha a la parcel·la 230 i que disposa de llicència per a bestiar avícola.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada  
Localització  
L'explotació porcina d'engreix està situada al terme municipal de Vilanova d'Alcolea, a les parcel·les 193 i 230 del polígon 2, amb superfície de 27.897 m², en sòl classificat com a no urbanitzable comú, a excepció d'una franja situada al sud-oest de la parcel·la 230 que està sobre sòl no urbanitzable de protecció del domini públic hidràulic. Sobre la base de la documentació presentada no se situa cap construcció en la franja afectada, per la qual cosa l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea certifica, amb data 25 d'abril de 2018, que l'activitat a implantar és compatible amb el planejament urbanístic municipal.  
  
L'activitat està situada a 1.470 m del municipi més pròxim que és la Torre d'en Doménec. En una parcel·la confrontant, polígon 2, parcel·la 195, i inscrita en el mateix llibre d'explotació ramadera, el titular disposa d'una explotació caprina de carn, amb capacitat per a 100 places.  
  
La distància a altres explotacions ramaderes de la mateixa espècie és superior a 1.000 m. Segons l'informe previ de la Direcció Territorial de la Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca i Alimentació, de data 27 de març de 2015, s'emet informe favorable per a la seua ampliació i modificació, tot complint amb el que s'estableix en la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, i en el Reial decret 324/2000, sobre ordenació d'explotacions porcines.  
Accés  
Des de la Torre d'en Doménec es pren la carretera local direcció nord a la CV-10 durant uns 750 metres, fins a la incorporació a la CV-10. Seguint per la CV-10, en direcció nord, a uns 900 metres, s'ha de prendre un desviament a la dreta i a 100 metres està l'explotació porcina.  
Classificació de l'activitat i procés productiu  
Es tracta d'una explotació porcina intensiva en règim integrat dedicada a la producció de carn de porc per al consum, que albergarà 3.460 places. Es classifica zootècnicament en explotació d'engreix segons el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. La càrrega ramadera és de 415,20 URM. El número d'explotació ramadera és ES170768201578.  
L'explotació funciona en règim integrat, els garrins entren en la granja amb 18-20 kg i s'engreixen fins als 90-100 kg de pes. El cicle dura uns 4 mesos i es realitzen 2,5 cicles anuals. Entre els cicles es realitza el necessari buit sanitari, on es netegen a fons les naus i parcs, i es posen a punt totes les instal·lacions de l'explotació. Periòdicament es buiden les fosses de dejeccions i els corredors es netegen diàriament.  
  
L'administració de medicació, vacunes i antiparàsits, sempre dictaminats per un tècnic competent, seran incorporats al pinso o a l'aigua de beguda, o aplicats en forma injectable.  
Les dejeccions es recolliran mitjançant fosses impermeabilitzades situades sota els animals amb una certa pendent (aproximadament de l'1 %). Després del seu emmagatzematge en depòsits enterrats, els purins són retirats per gestor autoritzat i inscrit en el registre SANDACH.  
La gestió de cadàvers, decomisos i subproductes pecuaris de l'explotació la realitzarà el propietari a través d'un contracte d'assegurança de recollida per part d'una empresa autoritzada segons la legislació vigent.  
Descripció de les construccions  
L'explotació disposa de tres naus de producció i un llatzaret:  
a) Nau 1 (llatzaret): situada a la parcel·la 193. Edificació d'una planta i forma rectangular de 25,00 m x 7,85 m, amb una superfície construïda de 196,25 m². La nau és a dos vessants amb altura 4,00 m en el carener i 2,50 m en cornisa. Disposa de 2 portes abatibles de xapa d'acer galvanitzat per a l'accés des de l'exterior de 2,00 m x 0,90 m. En les parets laterals es disposa d'un total de 10 finestres de 2,00 m x 1,00 m, 5 per cada lateral, i 1 finestra de les mateixes dimensions en el frontal est. La nau disposa d'un corredor central de 0,95 m per a l'accés i dues files de departaments per a ventrades d'engreix. Davall d'aquests departaments hi ha dues canalitzacions internes per a la recollida de les dejeccions, amb una capacitat d'emmagatzematge total de 50 m³. També existeix un depòsit de purins enterrat amb una capacitat de 30 m³.  
  
b) Nau 2: situada a la parcel·la 193. Edificació d'una planta i forma rectangular de 95,00 m x 7,00 m, amb una superfície construïda de 665,00 m². La nau és a dos vessants amb altura 4,00 m en el carener i 2,50 m en cornisa. Disposa d'1 porta abatible de xapa d'acer galvanitzat per a l'accés des de l'exterior de 2,00 m x 0,90 m. En les parets laterals es disposa d'un total de 38 finestres de 2,00 m x 0,90 m, 19 per cada lateral. La nau disposa d'un corredor central de 0,92 m per a l'accés i dues files de departaments per a ventrades d'engreix. Davall d'aquests departaments hi ha dues canalitzacions internes per a la recollida de les dejeccions, amb una capacitat d'emmagatzematge total de 190 m³. També hi ha un depòsit de purins enterrat amb una capacitat de 45,5 m³.  
  
Entre la nau 1 i la nau 2 hi ha un magatzem de 64 m² de superfície.  
c) Nau 3: situada a la parcel·la 230. Edificació d'una planta i forma rectangular de 100,00 m x 12,00 m, amb una superfície construïda de 1.236,20 m². La nau és a dos vessants amb altura 4,00 m en el carener i 2,50 m en cornisa. Disposa de dues portes abatibles de xapa d'acer galvanitzat per a l'accés des de l'exterior de 2,00 m x 0,90 m. En les parets laterals es disposa d'un total de 42 finestres de 2,00 m x 0,90 m, 21 finestres per cada lateral. La nau disposa de dos corredors centrals de 0,96 m per a l'accés i quatre files de departaments per a ventrades d'engreix. Davall d'aquests departaments hi ha dues canalitzacions internes per a la recollida de les dejeccions, amb una capacitat d'emmagatzematge total de 400 m³. També hi ha un depòsit de purins enterrat amb una capacitat de 163,40 m³. Al costat d'aquesta nau es construirà un nou depòsit de purins enterrat amb una capacitat de 270 m³.  
  
d) Nau 4: situada a la parcel·la 230. Edificació d'una planta i forma rectangular de 110,20 m x 11,60 m, amb una superfície construïda de 1.278,32 m². La nau és a dos vessants amb alçària de 4,00 m, en el carener i 2,50 m, en cornisa. Disposa de dues portes abatibles de xapa d'acer galvanitzat per a l'accés des de l'exterior de 2,00 m x 0,90 m. En les parets laterals es disposa d'un 44 finestres de 2,00 m x 0,90 m, 22 finestres per cada lateral. La nau disposa de dos corredors centrals de 0,90 m per a l'accés i quatre files de departaments per a ventrades d'engreix. Davall dels departaments dels animals es projecta construir nou canalitzacions internes per a la recollida de les dejeccions amb una capacitat d'emmagatzematge total de 526,52 m³. Al costat d'aquesta nau es construirà un nou depòsit de purins enterrat amb una capacitat de 225 m³.  
Entre la nau ramadera 3 i la nau ramadera 4 hi ha un magatzem de 36,66 m² de superfície.  
Les característiques següents són comunes a totes les naus:  
- Es disposa d'un sistema de fosses per a l'emmagatzematge dels purins dels animals. Per tant, hi ha una zona de solera de formigó i una altra amb slats (prefabricats de formigó amb escletxes per a deixar passar i emmagatzemar els purins dels animals en les fosses).  
- La pavimentació està realitzada mitjançant solera de formigó HA-25/B-20/IIa de 15 cm de grossària, armat amb una malla electrosoldada d'acer.  
- Els tancaments de la nau són de bloc de formigó de 40 x 20 x 20 cm, assentat amb morter de ciment, i els pilars són de doble capa de fàbrica de bloc de formigó reblit de formigó i armat. Els tancaments estan arrebossats per les dues cares.  
Descripció de les instal·lacions  
- Instal·lacions sanitàries i de seguretat:  
Es disposa de mitjans per a l'observació i segrest d'animals malalts o sospitosos d'estar-ho. Aquests animals se situaran en gàbies separades i independents per al tractament sanitari que calga.  
  
Es disposa de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient tal com s'indica en l'apartat corresponent. Els animals morts en l'explotació seran transportats fins al punt de recollida municipal i posteriorment recollits i gestionats per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
Les construccions i els equips no són perjudicials per als animals i sobre aquests es pot realitzar una neteja eficaç, desinfecció, desinsectació i desratització. El disseny compleix el que s'estableix en el Reial decret 348/2000, relatiu a la protecció d'animals en les explotacions ramaderes. Les instal·lacions disposen de materials de fàcil neteja i desinfecció d'acord amb l'article 55.b de la Llei 6/2003, de 4 març, de la Generalitat Valenciana, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
  
Es disposa de tanca perimetral de l'explotació, composta per piquetes de ferro i malla de ferro galvanitzat de simple torsió d'1,50 m d'alçària.  
S'assegurarà la correcta desinfecció de vehicles i calçat de persones, a l'entrada i a l'eixida de l'explotació, mitjançant una motxilla fumigadora manual, amb la utilització del tipus de desinfectant indicat per l'empresa integradora.  
Hi ha paviment en totes les naus i magatzems a base de formigó en massa hidròfob per a evitar possibles filtracions de líquids al subsòl.  
  
Totes les finestres disposen de tela metàl·lica per a evitar possibles entrades de vectors transmissors de malaltia com ara ocells o uns altres.  
S'instal·laran pediluvis desinfectants en les entrades de les naus per a evitar la proliferació de possibles malalties o contaminació.  
  
- Subministrament elèctric: l'explotació ja disposa de subministrament elèctric a través d'una escomesa a la xarxa de distribució general d'energia elèctrica.  
- Il·luminació: la il·luminació és suficient durant les hores de sol, període en què normalment es fan les tasques en l'explotació. Les naus estan dotades d'il·luminació mitjançant tubs fluorescents, protegits adequadament i distribuïts uniformement amb l'objectiu que l'operari tinga la quantitat de llum adequada per a fer treballs en els moments en què la llum solar no siga la suficient.  
- Alimentació: l'alimentació es basa en racions equilibrades de pinso compost sec granulat adaptat a la fase de creixement en què està l'animal. El pinso s'emmagatzema en sitges de xapa d'acer galvanitzat (1 sitja de 8.000 kg en la nau 1; 1 sitja de 10.000 kg en la nau 2; 1 sitja de 15.000 kg i 1 sitja de 10.000 kg en la nau 3, i 2 sitges de 15.000 kg en la nau 4). El repartiment de l'alimentació es realitza automàticament mitjançant dues línies de menjadores, en les naus 3 i 4, i amb una línia en les naus 1 i 2, amb el sistema de caragol sense fi, situat en un tub de PVC suspés amb tubs baixants i tremuja holandesa.  
- Distribució d'aigua: l'aigua utilitzada en l'explotació procedeix ja clorada del subministrament municipal de la població de la Torre d'en Doménec, segons el certificat corresponent de l'empresa FACSA a través de canonada enterrada de diàmetre suficient. A la parcel·la, l'aigua s'emmagatzemarà en un depòsit subterrani, realitzat in situ mitjançant formigó armat, amb una capacitat màxima de 70 m³. Es disposa de dos depòsits de fibra de polièster de 10.000 litres cadascun situats en un magatzem existent, per a la medicació dels animals. La capacitat d'emmagatzematge total de l'explotació és de 90 m³. L'aigua per al consum dels animals es distribueix a través d'una xarxa de tubs de polietilé mitjançant línies generals i derivacions que arriben als abeuradors. Per a la distribució de l'aigua de beure es disposa de quatre línies longitudinals, en les naus 3 i 4, i dues línies longitudinals en les naus 1 i 2, al llarg de cada nau amb abeuradors de tetina.  
- Ventilació: a les naus, la ventilació es realitzarà a través de finestrals i obertures zenitals existents en les edificacions. Els motoreductors que manen l'obertura o tancament de les finestres seran accionats pel sistema de regulació segons la relació entre la temperatura de l'aire interior-exterior detectada per sondes i la humitat.  
- Descripció del sistema d'emmagatzematge de purins  
Les dejeccions produïdes en l'explotació ramadera es gestionaran a través del sistema de fosses individuals i dels depòsits enterrats exteriors. El sistema de canalitzacions internes són fosses construïdes a l'interior de les naus sobre la solera degudament impermeabilitzada amb pintura asfàltica o a base d'epòxids amb un pendent aproximat de l'1 % perquè els purins fluïsquen cap als punts d'evacuació a través dels quals serà extret de l'explotació, i cap al sistema de canonades que condueixen els purins als depòsits de magatzematge d'aquest. Finalment, els purins produïts en l'explotació seran retirats per gestor autoritzat.  
  
El volum total d'emmagatzematge de purins de l'explotació és de 1.900,42 m³.  
Gestió dels purins  
S'estima una producció de 7.439 m³ de purins anuals, la qual cosa equival a 25.085 kg de N/any. Inicialment es pensava valorar aquests purins mitjançant la seua aplicació a camps de cultiu com a fertilitzant orgànic. No obstant això, posteriorment es va optar per la seua retirada per gestor autoritzat. A aquest efecte, s'aporta contracte de gestió amb empresa autoritzada i inscrita en el registre SANDACH.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 25 de maig de 2016, el Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació sol·licita el pronunciament sobre la suficiència i idoneïtat de la següent documentació aportada: projecte bàsic per a l'autorització ambiental integrada i resum no tècnic d'aquest, estudi d'impacte ambiental i document de síntesi d'aquest.  
Amb data 13 de juny de 2016, es realitza un requeriment al promotor a través de l'òrgan substantiu.  
Amb data 19 de setembre de 2016, el Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació remet document amb la llista de parcel·les per a l'aplicació dels purins com a fertilitzant orgànic en resposta a la resolució de l'alcaldia de Vilanova d'Alcolea.  
Amb data 10 de febrer de 2017, el Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació remet documentació, en resposta al requeriment realitzat pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Amb data 23 de maig de 2017, el Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació remet documentació complementària aportada pel promotor.  
Amb data 20 de setembre de 2017, el Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació remet el resultat de la informació pública practicada a l'expedient, i informa que durant aquesta, realitzada entre el 20 de juny i el 31 de juliol de 2017, mitjançant publicació en el DOGV núm. 8065, de data 19 de juny de 2017, no es van presentar al·legacions.  
L'11 de gener de 2018, el Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació remet documentació complementària aportada pel promotor.  
El 14 de maig de 2018, el Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació remet certificat i informe de compatibilitat urbanística aportada per l'ajuntament.  
  
Consideracions ambientals  
Ubicació  
L'explotació es localitza en una zona agrícola dedicada a cultius llenyosos de secà (vinya, ametler i olivera). D'acord amb el visor de la Generalitat, la parcel·la 193, del polígon 2, està situada sobre sòl no urbanitzable comú, mentre que la parcel·la 230, del mateix polígon, està situada sobre sòl no urbanitzable protegit per afecció a domini públic. Segons el certificat de compatibilitat urbanística, emés amb data 25 d'abril de 2018, tan sols una franja de la parcel·la 230 estaria sobre sòl no urbanitzable protegit, i no se situa cap construcció en la franja afectada, per la qual cosa l'activitat objecte d'avaluació és compatible amb el planejament urbanístic municipal.  
  
Respecte a les distàncies sanitàries, d'acord amb l'informe d'Agricultura de data 27 de març de 2015, la distància a explotació porcina més pròxima i a nucli urbà és superior a 1.000 metres, per la qual cosa es compleixen els requisits quant a distàncies mínimes establits en el Reial decret 324/2000, sobre ordenació d'explotacions porcines.  
  
El municipi de Vilanova d'Alcolea no està designat com a zona vulnerable a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
La localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Tampoc afecta terreny forestal ni camins ramaders.  
Una xicoteta franja del sud-oest de la parcel·la 230 està afectada per perillositat d'inundació, nivell 6. Segons la documentació aportada en aquesta franja no se situa ni es projecta realitzar cap construcció, per la qual cosa no es preveu cap afecció.  
D'acord amb la base de dades de biodiversitat, en l'àmbit de l'explotació podria estar present l'espècie prioritària Aquila fasciata. Segons indica l'informe emés pel Servei de Vida Silvestre, amb data 14 d'octubre de 2016, aquesta espècie es troba molt allunyada de la instal·lació avaluada, per la qual cosa no es preveu cap afecció a aquesta. No obstant això, segons s'indica en aquest informe: «(?) molt prop de la ubicació de la granja està la reserva de fauna barranc de les Passeres, sobre el riu de Vilanova. Aquesta reserva (declarada per l'Ordre 1/2014, de 5 de febrer, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient) allotja poblacions d'espècies amenaçades lligades al medi aquàtic com ara la tortuga europea (Emys orbicularis) i la llúdria (Lutra lutra). Aquestes espècies estenen la seua presència aigües avall de la reserva, incloent-hi la zona immediata a la granja proposada. Atés que aquestes espècies són dependents del medi aquàtic i de la quantitat i qualitat de les seues aigües, l'eventual autorització de la granja proposada ha d'especificar que no es pot extraure cabals del riu pròxim i ha de contindre les condicions necessàries per a garantir que no es produirà, fins i tot de forma accidental, cap abocament a aquest.»  
Impactes potencials a causa de l'activitat descrits en l'EIA i mesures protectores i correctores proposades.  
- Emissió de sorolls i vibracions: els sorolls produïts pels animals es consideren menyspreables a causa del caràcter aïllat de les instal·lacions, com també pel seu baix volum.  
Els equips i la maquinària existent en l'explotació utilitzats pel titular no produeixen vibracions de tipus mà-braç ni de cos sencer, per tant, el titular de l'activitat no està exposat a riscos derivats de vibracions mecàniques com a conseqüència del seu treball ni tampoc s'emeten vibracions a l'exterior a partir de les instal·lacions de l'explotació.  
  
La Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, indica el següent respecte a les instal·lacions ramaderes en relació amb les obligacions establides en matèria de contaminació acústica: «A causa de les característiques especials d'aquestes instal·lacions, s'exclou de l'obligació d'efectuar l'estudi acústic i d'auditoria recollit en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat, de protecció contra la contaminació acústica i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, que la desenvolupa parcialment, o normes que les substituïsquen.»  
- Emissió de contaminants a l'atmosfera: les fonts d'emissió a l'atmosfera són els gasos emesos a causa de la fermentació entèrica i la gestió del fem. La producció global de metà i òxid nitrós contribueixen aproximadament en un 20 % a aquest efecte hivernacle. La reducció d'aquestes emissions es durà a terme mitjançant les mesures preventives següents:  
- Vigilància i control de les condicions de desenvolupament i maneig de l'explotació, en funció de les condicions higienicosanitàries, i modificar en la mesura que siga possible, segons l'assessorament de veterinari i la pròpia experiència, aquells factors que condicionen l'augment en la producció i, per tant, obtindre una major rendibilitat de l'explotació.  
- S'ha de dur a terme el programa de manteniment, revisió i reparacions dels equips per a evitar l'efecte negatiu de les emissions gasoses.  
  
- Contaminació de sòl i aigües: en informe emés amb data 17 de juny de 2016 i ratificat amb data 28 de setembre de 2017 per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, s'estableixen una sèrie de condicionants a fi d'eliminar el risc de contaminació de les aigües que podria produir-se per una incorrecta gestió dels residus que es generen en l'explotació i que són els següents:  
1. Respecte al tractament dels fems generats pels animals, cal ajustar-se al que es disposa en la normativa sectorial.  
2. El certificat d'impermeabilitat i estanquitat de les fosses i bassa existent en la instal·lació o de futura construcció, hauran de constar en l'expedient de CAMACD. El titular de l'activitat està obligat a portar l'adequat manteniment de les basses o depòsits d'acumulació de les aigües residuals de manera que quede assegurada la seua impermeabilitat i estanquitat al llarg del temps.  
3. En qualsevol cas es recorda al titular de l'activitat que té terminantment prohibit efectuar abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, incloent-hi les aigües pluvials que hagen pogut entrar en contacte amb el fem.  
  
4. Les instal·lacions s'han de mantindre netes, lliures de qualsevol tipus de residus, en particular de restes de greixos i olis, i sense apilaments a la intempèrie, de manera que no es puga produir la contaminació de les aigües pluvials, les quals seran recollides i eliminades per sistemes que asseguren la no-alteració de les seues característiques qualitatives i la innocuïtat del seu abocament al domini públic hidràulic, si escau.  
Se adjunta certificat, signat per tècnic competent, que fa constar que les canalitzacions i basses de dejeccions existents en l'explotació compleixen els requisits mínims per a garantir la seua impermeabilitat i estanquitat.  
- Impacte sobre el patrimoni cultural i arqueològic: la Direcció General de Cultura i Patrimoni, amb data 15 de març de 2017, emet informe favorable al projecte de legalització de les quatre naus que componen l'explotació ramadera, a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, amb subjecció a la condició següent: «Tenint en compte la proximitat de la Via Augusta, qualsevol ampliació o remodelació que implique remoció de terra haurà de sotmetre's al previ i preceptiu informe d'aquesta direcció general en compliment de la limitació legal continguda en l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.»  
- Olors: es produiran olors com a conseqüència dels processos de fermentació que tenen lloc en el sistema digestiu dels animals, les excrecions i la putrefacció de les dejeccions. Les emissions difuses a l'atmosfera estimades anualment per al conjunt de l'explotació són les següents: emissió de metà de 32.494,13 kg anuals, emissió d'òxid nitrós de 150,58 kg anuals i emissió d'amoníac de 18.904,40 kg. Les olors generades per l'activitat no seran d'importància atés el caràcter aïllat de l'explotació i el seu impacte es limitarà a l'entorn pròxim a la nau. Com a mesures preventives, es proposen les següents:  
  
- Vigilància i control de les condicions de desenvolupament i maneig de l'explotació, en funció de les condicions higienicosanitàries, i modificar en la mesura que siga possible segons l'assessorament de veterinari i la pròpia experiència aquells factors que condicionen l'augment en la producció, que comporten una major rendibilitat de l'explotació.  
- Mantindre la densitat establida com a mesura del control de contaminants ambientals.  
- Correcte manteniment, amb parets llises, sense forats o clivelles on es puguen acumular restes orgàniques.  
- Manteniment d'unes condicions higienicosanitàries adequades; evitar al màxim la producció d'olors, i mantindre una vigilància exhaustiva quant a la gestió d'animals morts o malalts.  
  
- Neteja: s'han de realitzar desinfeccions periòdiques de les instal·lacions, una vegada retirats els animals, amb productes adequats que garanteixen l'eficàcia en la desinfecció i que són el més innocus possibles per al medi ambient. Els envasos dels productes utilitzats per a la higiene de les instal·lacions i equips com els desinfectants i productes de neteja són emmagatzemats en un contenidor homologat situat al magatzem 1 i posteriorment retirat i gestionat per empresa autoritzada.  
  
- Consum d'aigua: s'estima un consum anual d'aigua de 17.680 m³. L'aigua utilitzada en l'explotació procedirà, ja clorada, del subministrament municipal de la població de la Torre d'en Doménec segons certificat corresponent de l'empresa FACSA a través de canonada enterrada de diàmetre suficient. L'organisme de conca informa favorablement la transformació de l'explotació ramadera i l'augment de la demanda d'aigua generada per aquesta actuació en informe emés amb data 25 de setembre de 2015.  
- Gestió de cadàvers: els cadàvers són transportats fins al punt de recollida situat a la caseta de les Coves de Vinromà i a posteriori destruïts convenientment per empresa gestora de la retirada i destrucció, autoritzada per l'autoritat competent. S'aporta còpia de la declaració de l'assegurança per a la retirada de cadàvers per a la capacitat actual de la granja. Aquesta assegurança haurà d'ampliar-se a la capacitat total de la granja després de l'ampliació.  
- Gestió de residus zoosanitaris: els residus zoosanitaris derivats de possibles tractaments, siguen del tipus tallants i punxants o biologicoinfecciosos (LER 180202) o químics (LER 180205), seran emmagatzemats en contenidor homologat situat en el magatzem 1 i retirats per un gestor autoritzat amb el qual s'ha de disposar del contracte corresponent. S'aporta el document d'acceptació de l'empresa Acriporte per a la retirada dels residus zoosanitaris.  
  
Pla de vigilància ambiental  
El pla de vigilància ambiental aportat s'ha de completar amb els punts següents:  
- S'ha de comprovar periòdicament l'estanquitat dels canals de dejeccions i de les basses exteriors. Després de cada buidatge i neteja s'ha de comprovar de forma visual l'existència de possibles fissures i, si escau, reparar-les.  
- S'ha de comprovar periòdicament que no hi ha fugues en la canonada de connexió de les fosses interiors amb els depòsits d'emmagatzematge de purins.  
- S'ha d'emetre un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc.  
- S'ha de presentar anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, epígraf 1.h, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels casos fàctics en els quals és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 158/2015, d'18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'ampliació d'explotació porcina d'engreix, amb capacitat per a 3.460 animals, a situar a les parcel·les 193 i 230, del polígon 2, del terme municipal de Vilanova d'Alcolea (Castelló), promogut per Argelia Barreda Martínez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
  
1. A fi de protegir les poblacions d'espècies amenaçades lligades al medi aquàtic com ara la tortuga europea (Emys orbicularis) i la llúdria (Lutra lutra), presents en la zona immediata a la granja proposada, no es pot, en cap cas, extraure cabals del riu pròxim i s'han d'adoptar les mesures pertinents per a garantir que no es produirà, fins i tot de forma accidental, cap abocament a aquest.  
2. Tenint en compte la proximitat de la Via Augusta, qualsevol ampliació o remodelació que implique remoció de terra s'haurà de sotmetre a l'informe previ i preceptiu de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en compliment de la limitació legal continguda en l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
3. L'assegurança per a la retirada de cadàvers ha d'ampliar-se a la capacitat total de la granja després de l'ampliació.  
4. El certificat d'impermeabilitat i estanquitat de les fosses i depòsits existents en la instal·lació o de futura construcció, han de constar en l'expedient de la CAMACD. El titular de l'activitat està obligat a portar l'adequat manteniment de les basses o depòsits d'acumulació de les aigües residuals de manera que quede assegurada la seua impermeabilitat i estanquitat al llarg del temps.  
5. Els materials d'excavació, que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra, s'han de gestionar d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar.  
  
6. Quant a la gestió de purins, s'ha de portar al dia un llibre d'explotació en el qual estiguen registrades les dates i les quantitats de purins retirats pel gestor autoritzat.  
7. Durant cada buit sanitari, s'ha de realitzar una escrupolosa neteja i desinfecció del local i de les instal·lacions, de manera que no queden restes la descomposició de les quals puga originar males olors.  
8. El pla de vigilància ambiental s'ha de completar amb els punts següents:  
- S'ha de comprovar periòdicament l'estanquitat dels canals de dejeccions i dels depòsits d'emmagatzematge de purins exteriors. Després de cada buit i neteja d'aquests, s'ha de comprovar de forma visual l'existència de possibles fissures i procedir, si escau, a reparar-les.  
  
- S'ha de comprovar periòdicament que no hi ha fugues en la canonada de connexió de les fosses interiors amb els depòsits d'emmagatzematge de purins.  
- S'ha d'emetre un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc.  
- S'ha de presentar anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, en particular la variació en la destinació dels purins, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, ha de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord al que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013.  
  
València, 11 de juny de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 21 de gener de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.