Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8537, del 29-04-2019 (2019/3503)

RESOLUCIÓ d'1 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 91/12-EAE Beneixama.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8537

Data del DOGV
:   29-04-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/3503


Data del document
:   01-04-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Beneixama
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'1 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 91/12-EAE Beneixama. [2019/3503]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana i de conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, que estableixen la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 91/12-EAE Beneixama.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Tràmit: avaluació ambiental de pla.  
Promotor: Ajuntament de Beneixama.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
Localització: terme municipal de Beneixama (Alacant)  
Expedient: 091 € 2012 € EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 24 de gener de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general de Beneixama, en els termes següents:  
A la vista de la data d'informació pública (que més endavant es detalla) i conforme al que s'estableix en la disposició transitòria primera, punt 2, de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) a aquest Pla li és aplicable la Llei 21/2013, de 9 de desembre d'avaluació ambiental, desenvolupada a la Comunitat Valenciana per l'esmentada LOTUP.  
No obstant això, a l'instrument urbanístic no li és aplicable aquesta llei, ja que va ser informat al públic amb anterioritat, en virtut del que s'estableix en la disposició transitòria primera, punt 1, de la Llei 5/2014. Aquest ha sigut elaborat amb la LRAU, la Llei 10/2004 de sòl no urbanitzable (LSNU) i la Llei 4/2004 d'ordenació del territori i protecció del paisatge (LOTPP).  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària conforme a la LOTUP. Per a això verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establirà, si escau, les condicions finals que s'hagen d'incorporar-hi prèviament a la seua aprovació.  
L'1 d'agost de 201 8 el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant remet la proposta del Pla general i el seu expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. Després de comprovar la documentació remesa es va observar que estava incompleta i es va realitzar un requeriment d'esmena. El 17 de desembre de 2018 s'entrega la documentació completa que consta de:  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic.  
- Document de participació pública (relació de les consultes realitzades a les administracions afectades, persones interessades i empreses subministradores, reunions explicatives?)  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades.  
- Al·legacions presentades durant el termini legalment establit.  
- Resultats del pla de participació pública.  
- Document de participació pública en el qual se sintetitzen els seus resultats i es justifica com s'han pres en consideració en la proposta de pla o programa.  
- Descripció de com s'han integrat en el pla o programa els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document d'abast i l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es derivaran de l'aplicació del pla.  
- Certificat d'aprovació de la Proposta de pla.  
  
Proposta de pla (febrer 2018):  
- Memòria informativa  
- Memòria justificativa  
- Plans d'informació  
- Plans d'ordenació  
- Normes urbanístiques  
- Directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i ocupació del terreny  
- Fitxes de planejament i gestió  
- Catàleg de proteccions  
  
Estudis complementaris:  
- Estudi d'inundabilitat  
- Estudi de paisatge  
- Estudi acústic  
- Estudi de trànsit i accessibilitat de les rotondes d'accés a Beneixama  
A) Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
El 21 de març de 2006 es va remetre còpia del Pla juntament amb un estudi d'impacte ambiental per a la seua avaluació i es va obrir l'expedient 93/9071 PCM. Després de diversos requeriments l'Ajuntament finalment va elaborar un nou text refós del Pla i va remetre la documentació completa el 5 de juliol de 2011.  
  
Primera informació pública del Pla i de l'estudi d'impacte ambiental, durant 1 mes. Data de publicació en el DOGV: 22/03/05  
Segona exposició pública del Pla general durant 1 mes, Data DOGV 15/06/10  
Presentació de la sol·licitud d'inici (Documentació completa) 05/07/11  
Emissió del document de referència.  
(Equival al document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic). 18/01/13  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i resta de documentació exigible, durant un període mínim de 45 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 15/02/17  
Ple municipal d'aprovació de la proposta de Pla. 31/05/18  
Sol·licitud d'emissió de DATE (amb deficiències) 01/08/18  
Esmena deficiències per a emissió DATE 17/12/18  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.0) Antecedents. Resum del document de referència.  
B.0.1) Informació territorial:  
El terme municipal de Beneixama, amb una superfície de 3.459 hectàrees i 1.712 habitants (VYY 8315), pertany a la comarca de l'Alt Vinalopó. Limita al nord amb el terme de Fontanars dels Alforins, a l'est amb Banyeres de Mariola, al sud amb Biar, i a l'oest amb el terme del Camp de Mirra.  
La meitat nord del terme és muntanyenca dominada per la serra de la Solana en la qual destaquen diversos pics com Sarseta (955 m), Carrascalet (998 m), Tres Pinets (1.010 m), o Rabosa (1.005). En aquesta zona se situa la microreserva Barranc del Toll i el LIC Els Alforins.  
La meitat sud està formada per la vall del riu Vinalopó el qual discorre pel límit sud del terme. Al costat d'aquest es troben els terrenys agrícoles de major capacitat. Respecte als cultius, predominen les oliveres, fruiters, vinyes, ametlers i cereals. Des de la serra fins al riu discorren diversos barrancs entre els quals es poden destacar el de les Coves, el de Cloquet o el de les Mules.  
El nucli urbà es localitza al sud, al costat de la principal via de comunicació, la CV-81. Disposa d'un segon nucli de xicotetes dimensions denominat el Salse. Des del nucli, en direcció nord, cap a Fontanars discorre la CV-657. A l'oest del nucli hi ha una zona de caràcter industrial (polígons el Forseguer i la Casilla).  
B.0.2) Planejament vigent:  
(nota: les dades aportades per la proposta de Pla s'han completat amb la informació existent en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i en el Servei de Coordinació Urbanística i Territorial)  
  
El planejament municipal vigent són unes normes subsidiàries, aprovades per la CTU el 19 febrer 1993, amb la declaració prèvia d'impacte ambiental (Exp. 166/92-AIA) subscrita en data 12 de gener de 1993. Anteriorment es disposava d'unes altres NS que van ser aprovades el 29 de març de 1984.  
S'han aprovat 4 modificacions puntuals. Les modificacions 2, 3 i 5 es referien a xicotetes ampliacions del sòl urbà (1.400, 2.775 i 3.388 m² respectivament) que van obtindre DIA favorable el 16 de juny de 1997 (exp. 122/97 AIA). La modificació núm. 6 versava sobre la creació d'un nou article de les NU, el 103 bis, que establia els paràmetres edificatoris de les activitats terciàries en el SNU (exp. 2/13 EAE). El 15 de febrer de 2013 la Comissió d'Avaluació Ambiental va considerar que no tenia efectes en el medi ambient.  
El planejament classifica el sòl en urbà, apte per a urbanitzar i no urbanitzable.  
El sòl urbà es distribueix en tres àmbits, dos residencials i un d'ús industrial. D'ús residencial es disposa del nucli tradicional i d'una pedania denominada el Salse situada a l'est del primer. Per a completar la urbanització i edificació es preveien 6 unitats d'execució que sumaven 135.195 m², no s'especifica la seua possible execució.  
  
El sòl urbà industrial es localitza a l'oest del nucli principal, separat d'aquest, al costat de la variant de la CV-81 i el límit de terme del Camp de Mirra.  
Es classifica un únic sector de sòl apte per a urbanitzar (o urbanitzable) d'ús industrial, que es disposa entre el sòl urbà residencial i l'industrial. Aquest sector es va desenvolupar mitjançant el Pla parcial el Forseguer que va ser aprovat el 30 de gener de 1998 (no va ser objecte d'avaluació ambiental). Es troba urbanitzat i parcialment ocupat per l'edificació.  
Aqueix mateix any es va aprovar un altre Pla parcial que reclassificava sòl no urbanitzable per a destinar-lo a ús industrial. Amb la seua classificació es van connectar les dues bosses de sòl industrial existents, la del sòl urbà i la del sòl apte per a urbanitzar. Aquest Pla parcial es va anomenar la Casilla i va ser aprovat el 2 d'octubre de 1998; va ser sotmés a avaluació ambiental (exp. 260/98 AIA) i va obtindre DIA el 17 de juliol de 1998. Es troba urbanitzat i parcialment ocupat per l'edificació.  
El sòl no urbanitzable es qualificava en comú i de protecció forestal, situat aquest últim en les zones muntanyenques del nord.  
Com a dotacions en el sòl no urbanitzable destaquen una zona verda de 73.625 m² (GEL-1 La Solana) situada en la zona de protecció forestal i el poliesportiu al sud del nucli urbà.  
En el SNU destaca la presència d'una subestació elèctrica (ST Beneixama) en el límit est del terme, amb les seues corresponents línies d'alta tensió, i un parc solar (Beneixama Solar I) amb dues ampliacions avaluades però no executades. Entre l'antiga carretera CC-3316 i el llit del riu Vinalopó es localitzen diversos habitatges unifamiliars i activitats terciàries (saló de banquets)  
El municipi es troba dins de la Zona Eòlica13 si bé les cotes altes de la serra la Solana es troba en zona no apta. La declaració d'impacte ambiental, favorable amb condicionants, del Pla especial que desenvolupava la zona va ser emesa el 16 d'abril de 2008 (exp. 35/02 AIA); fins hui no s'han executat els corresponents parcs.  
  
  
S. urbà residencial S. urbà industrial  
Nucli tradicional 460.609 Polígon inicial 79.545  
Mod 2, 3 i 5 7.563 El Forseguer 55.000  
El Salse 14.415 La Casilla 100.000  
Total 482.587 Total 234.545  
Total sòl urbà 717.132  
Sòl no urbanitzable  
Comú 62.304.126   
Protegit 90.529.602   
Total SNU 80.798.467  
Total terme municipal 12.862.617  
  
  
(nota: quadre d'elaboració pròpia obtingut a partir de les normes subsidiàries. En la proposta de Pla s'indica que el Forseguer té 53.331 m² i la Casilla 100.502 m²)  
  
B.0.3) Alternativa proposada en el document consultiu.  
El 21 de març de 2006 es va sol·licitar l'emissió de la declaració d'impacte ambiental del Pla general (exp. 93/1872 YPU) conforme a la Llei 2/1989 d'impacte ambiental. Després de diverses vicissituds administratives i canvis legislatius experimentats, que es descriuen en el document de referència, finalment es va decidir tramitar el Pla conforme a la Llei 9/2006 i es va presentar una nova versió del Pla general com a document consultiu.  
En aquesta versió es plantegen com a nous desenvolupaments, a més de l'ampliació del sòl urbà residencial, tres sectors residencials i un d'ús industrial.  
Així el nucli de població principal creix en tres direccions:  
- Cap al nord, fins a arribar a la CV-81 ampliant el sòl urbà i amb el sector 2.  
- Cap a l'est amb el sector 1 i una zona de parc públic PQL.  
- Cap al sud, amb el sector 5 i dues ampliacions del sòl urbà.  
En el sòl urbà es delimiten 5 unitats d'execució (UE1, UE2, UE3, UE 6 i UE7) que comprenen 44.385 m² de superfície.  
D'ús industrial es planteja l'ampliació del polígon industrial amb el sector 4 situant-lo al nord de la CV-81.  
Així mateix, es proposa actualitzar la cartografia per a incloure-hi els nous enllaços en la CV-81 i les modificacions de planejament aprovades.  
El sòl no urbanitzable protegit s'amplia incloent-hi les afeccions existents de carreteres, hidràuliques i patrimonials. Les qualificacions del SNU comú també s'amplien i es crea l'agrícola tipus 1, l'agrícola tipus 2 i el d'energies renovables.  
  
S. urbà S. urbanitzable  
Nucli principal 460.609 Sector 1 res. 55.046  
El Salse 14.062 Sector 2 res. 31.298  
Polígon industrial 214.441 Sector 5 res. 18.868  
Total urbà 820.833 Sector 4 ind. 355.657  
 Parc públic 40.742  
 Total urbanitzable 501.613  
Sòl no urbanitzable  
Comú Sense desglossar   
Protegit Sense desglossar   
Total SNU 39.854.595  
Total terme municipal 04.330.529  
  
  
B.0.4) Resum de determinacions assenyalades a tindre en consideració en el document d'abast.  
- Respecte al sòl urbanitzable, s'ha de justificar el creixement proposat. La seua localització és adequada però han d'ajustar la seua superfície al que s'estableix en l'ETCV.  
- El sector 1 ocupa el barranc de Franco per la qual cosa s'ha de tornar a delimitar.  
- Igualment el sector 4 industrial haurà de respectar el barranc de la Dreta. Disposarà una zona verda al seu costat.  
- S'haurà de justificar el grau d'urbanització i consolidació de l'edificació a l'efecte d'adequar els nous desenvolupaments a la demanda i justificar si compleixen els requisits per a considerar-se urbà, i en cas contrari classificar-los com a urbanitzables o no urbanitzables.  
- Respecte al sòl no urbanitzable, cal:  
· Zonificar.  
· Detallar les característiques que diferencien el SNU comú agrícola tipus 1 del tipus 2.  
· Considerar la possibilitat de delimitar un SNU de protecció agrícola.  
· Reflectir els pous de subministrament d'aigua i el seu perímetre d'afecció.  
· Incloure les vies pecuàries com a sòl protegit.  
- S'hauran de realitzar estudis acústics, d'inundabilitat, de paisatge i de mobilitat.  
- Justificar si cal ampliar el cementeri.  
B.1) Continguts concordes amb el document d'abast  
En la introducció de la memòria justificativa s'indiquen els canvis introduïts per a adequar-se al document d'abast.  
- S'han reajustat els creixements adaptant-se a l'ETCV: respecte a l'ús residencial s'ha eliminat el sector 5 i s'ha reduït el sector 1 separant-se del barranc; i en relació a l'ús industrial s'ha eliminat el sector 4 per l'afecció paisatgística i s'ha optat per culminar la consolidació del sòl urbà industrial.  
- No s'ha aportat el grau d'urbanització i consolidació de l'edificació a l'efecte d'adequar els nous desenvolupaments a la demanda i justificar si compleixen els requisits per a considerar-se urbà.  
- Respecte al sòl no urbanitzable:  
· S'ha zonificat el sòl no urbanitzable comú amb tres zones, l'agrícola, assentaments històrics i la d'energies renovables. Aquestes zones no concorden amb les assenyalades en l'art. 18 LSNU.  
· No es distingeixen diferenciacions en el sòl agrícola.  
· Si inclou la zona de protecció, amb un radi de 300 metres, del pou de subministrament d'aigua situat a l'est del Salse que afecta el sòl no urbanitzable.  
· Les vies pecuàries s'han classificat com SNU protegit.  
S'ha justificat que no cal preveure noves parcel·les per a ampliar el cementeri. En l'actualitat el cementeri ja disposa d'una zona barrada amb sòl vacant per a la seua utilització en cas de necessitat.  
B.2) Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP  
L'EATE presentat conté tots els epígrafs i continguts assenyalats en l'annex VII de la LOTUP, amb el mateix ordre i amb la mateixa denominació de capítols.  
Com a annexos a l'EATE s'incorporen el resum no tècnic i la cartografia, entre els quals es troba el d'infraestructura verda.  
- Respecte a l'aigua potable, s'indica que existeix un dret d'aprofitament per als pous Cases de Sant Joan i Lloma de les Cabres amb un volum anual de 300.000 m³. S'ha estimat que, en funció del sostre poblacional previst, seran necessaris 345.000 m³ / any. Comparant totes dues quanties es pot concloure que no hi ha suficient recurs hídric per a tota la població del pla, si bé aquesta qüestió no s'ha analitzat en l'EATE.  
- Les aigües residuals són tractades en l'EDAR de Villena. La seua capacitat és de 8.000 m³/dia i l'efluent és de 7.000 m³ /dia. En l'actualitat s'està tramitant la seua ampliació (exp. 52/18-AIA)  
B.3) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
La documentació conté un estudi de 4 alternatives viables tècnicament, es passa a descriure la triada.  
B.3.1) Objectius  
Es descriuen en la memòria, EATE i en les DEUT. De manera resumida són:  
· Adequar-se a la política territorial de la Generalitat.  
· Preveure un creixement raonable del sòl residencial.  
· Millora de l'entorn urbà.  
· Incloure en el planejament les modificacions produïdes en la carretera i en els diferents instruments urbanístics.  
· Tindre en compte els riscos naturals en la planificació.  
· Protecció dels espais naturals d'interés i del patrimoni cultural.  
  
· Incorporar com a sòl protegit les afeccions territorials existents, com ara carreteres, vies pecuàries, llits, muntanyes i jaciments arqueològics.  
B.3.2) Infraestructura verda  
L'article 19 bis de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/2009, de 23 de desembre) va introduir en la normativa urbanística el concepte de la infraestructura verda i en el Decret 1/2011 de l'ETCV van ser concretats els seus elements.  
En l'EATE i en l'estudi de paisatge s'inclou un pla d'aquesta. En l'apartat 3.8 es descriuen els elements que la conformen. D'aquesta es pot destacar la zona d'ametlers al peu de muntanya i la zona agrícola al sud de la carretera.  
B.3.3) Principals modificacions introduïdes respecte al planejament vigent  
Com a sòl urbà industrial es consideren els anteriors sectors urbanitzables (el Forseguer i la Casilla) que canvien la seua classificació en haver-se urbanitzat.  
El sòl urbà residencial s'amplia en direcció nord cap a la carretera CV-81, cap al sud-oest pegat al camí del Camp de Mirra i cap al sud al costat de les noves escoles. En la zona est s'ha reduït un àmbit per a incloure'l dins d'un sector de sòl urbanitzable.  
Es preveuen 5 unitats d'execució, la UE1, UE2, UE3, UE6 i UE7.  
  
El nucli del Salse no varia el seu àmbit.  
Es creen dos sectors de sòl urbanitzable residencial, tots dos confrontants al nucli. El primer planteja un creixement cap a l'est i inclou part del sòl que en el planejament vigent es considerava urbà. El segon se situa al nord, confrontant amb la CV-81.  
Entre tots dos sectors es projecta una nova zona verda de la xarxa primària, PJL1, de 28.747 m² l'obtenció de la qual serà a càrrec dels dos sectors.  
  
Nom Superfície (m²) Edificabilitat Habitatges  
UE1 13.245,52 25.584,57   
UE2 3.729,90 5.002,02   
UE3 17.122,39 26.968,11   
UE6 4.653,54 4.028,10   
UE7 5.634,28 10.215,93   
Total 44.385,63 71.798,73   
Sector 1 31.718,36 20.616,93 116  
Sector 2 30.993,05 20.145,48 113  
Total 62.711,41 40.762,41   
  
  
Per al càlcul de la reserva de zona verda, en la memòria justificativa es realitza una estimació de la capacitat del pla. S'estima que la previsió de nous habitatges serà de 38 habitatges en el nucli històric, 641 en l'ampliació del nucli, 115 d'habitatges adossats, 14 habitatges unifamiliars i 229 en els sectors, que suposen un total de 1.037 habitatges. A aquests efectes urbanístics consideren 2,5 habitants per habitatge, que sumats a la població existent s'obtenen uns 4.305 habitants.  
  
En l'EATE s'indica que aquesta població requerirà 947,10 m³/dia d'aigua potable, generarà 757,68 m³ dia d'aigües residuals i 5.252,10 kg/dia de residus sòlids urbans.  
L'ordenació general del sòl no urbanitzable es manté en línies generals: al nord el SNU de protecció forestal i al sud el SNU comú. En aquests s'incorporen els sòls protegits de carreteres, SNU-PC, historicoartístic, SNU-PHA, hidràulic, SNU-PH, i les vies pecuàries, SNU-PVP.  
  
El SNU comú s'ha zonificat en tres: agrícola, energies renovables i assentaments rurals històrics. Els usos permesos, de manera resumida, en el SNU són els següents:  
SNU comú agrícola: agrícola, ramader, cinegètic, forestal, residencial unifamiliar aïllat o vinculat a activitat agrícola, recursos hidrològics, industrial, productiu, terciàries i de serveis. Les energies renovables en superfícies inferiors a 1 ha.  
SNU comú d'energies renovables: es permeten en la zona representada gràficament sense limitació superficial.  
SNU comú d'assentaments rurals: es defineixen tres localitzacions, les Cases de Sant Joan (a l'est del Salse), les Cases de Maestre i les Casetes del Verde (totes dues al sud de l'enllaç de la CV-81 amb la CV-657). Es permeten els mateixos usos que la zona agrícola.  
  
Superfícies (en ha) Alternativa 0 Alternativa dr Pla proposat Variació  
Sòl urbà Residencial 48,26 60,64 61,01 +12,75  
 Industrial 23,45 21,44 21,44 € 2,01  
 Terciari   
 Dotacional   
Total sòl urbà 71,71 82,08 82,46 +10,75  
  
Sòl urbanitzable Residencial 10,52 6,27 +6,27  
 Industrial 35,57   
 Dotacional 4,07 2,87 +2,87  
Total sòl urbanitzable 50,16 9,15 +9,15  
  
Sòl no urbanitzable Comú 1.925,75 1.649,01 1.621,50 € 304,256  
 Protegit 1.461,54 1.677,75 1.745,89 +284,35  
Total sòl no urbanitzable 3.387,29 3.326,76 3.367,40 € 19,89  
  
Total terme municipal 3.459,00 3.459,00 3.459,00 0  
  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic  
Durant el termini d'exposició al públic es van presentar 30 al·legacions de les quals 11 van ser estimades, 3 parcialment estimades i 16 desestimades.  
Resumidament es refereixen a la classificació de les seues propietats, a la unitat d'execució 1, al sector 5, a elements del patrimoni cultural, a la legislació aplicable, a l'excessiu creixement proposat o a la necessitat de protecció del riu Vinalopó.  
El 3 d'abril de 2017 es va realitzar una sessió explicativa oberta al públic en el saló de plens.  
C.2) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
L'Ajuntament durant la fase d'informació pública va sol·licitar consultes als 4 municipis confrontants, a 7 departaments de les diferents administracions, i a les empreses subministradores. D'aquestes es va rebre resposta dels departaments següents:  
  
Data Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
  
17/01/13  
03/05/17  
 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori:  
Servei d'Ordenació del Territori. (Inundabilitat)  
DG. Obres Públiques, Transport i Mobilitat. Servei de Planificació  
SubDG Projectes Urbans i Habitatge  
 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
 Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
 Ajuntaments confrontants (Banyeres de Mariola, Biar, el Camp de Mirra, Fontanars dels Alforins)  
  
  
- Respecte al risc d'inundació, el 17 de gener de 2013 es va emetre resolució aprovatòria de l'estudi d'inundabilitat en el qual s'assenyalen mesures a adoptar (cuneta de desviament, bassa de laminació) per a eliminar el risc.  
- La Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat emet informe favorable el 3 de maig de 2017 en matèria de planificació de carreteres (CV-81).  
C.3) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan ambiental  
Presentada la sol·licitud d'emissió de la DATE, aquest òrgan ambiental va realitzar consultes a aquelles administracions que van emetre informe desfavorable, o que van assenyalar que havia de completar-se el Pla o que bé no s'hi van pronunciar. Dels informes rebuts es poden destacar els aspectes següents:  
  
Consulta Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
06/08/18   
  
02/06/17  
25/05/17  
05/10/18 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
Servei Territorial Medi Ambient Alacant.   
(Acústica)  
Servei Territorial Medi Ambient Alacant. (Forestal, vies pecuàries).  
Servei Territorial Agricultura Alacant.  
Servei de Vida Silvestre  
06/08/18   
23/01/19  
23/01/19  
31/10/18  
17/10/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori:  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Servei d'Ordenació del Territori (ETCV)  
Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
DG. Obres Públiques, Transport i Mobilitat. Servei de Mobilitat  
06/08/18 14/11/18 EPSAR  
06/08/18   
  
 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
DG de Cultura i Patrimoni.  
Secretaria Autonòmica d'Educació i Investigació. Servei d'Infraestructures.  
06/08/18   
23/08/18 Presidència de la Generalitat.  
Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències.  
06/08/18 Conselleria de Sanitat Universal i Salut pública.  
DG Salut Pública  
06/08/18 07/09/18 Diputació d'Alacant. Àrea de Carreteres  
06/08/18 28/11/18 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
  
  
- El 5 d'octubre de 2018 s'emet resolució que el Pla no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 per la qual cosa no ha de sotmetre's a una avaluació detallada de repercussions sobre aquesta xarxa.  
- El 2 de juny de 2017 la Secció Forestal ha emés informe favorable en relació amb les forests d'utilitat pública, les vies pecuàries i la microreserva de flora.  
- El Servei d'Ordenació del Territori indica que la proposta és compatible amb la normativa del PATRICOVA. No obstant això, s'indica que les mesures correctores previstes en la resolució aprovatòria de l'estudi d'inundabilitat no estan arreplegades en el Pla i que és l'Ajuntament el responsable de garantir-ne l'execució.  
- L'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 28 de novembre de 2018 és en sentit favorable als efectes previstos en l'article 25.4 del TR de la Llei d'aigües. No obstant això, en el text de l'informe s'indiquen diferents aspectes, que han de ser tinguts en compte, relatius a l'afecció al règim de corrents i a la disponibilitat de recursos hídrics, i que s'analitzen en l'apartat següent.  
- El Servei d'Ordenació del Territori, en relació a l'ETCV, informa en sentit favorable, ja que per a ús residencial la quantia requerida és de 193.439 m² i la proposta del Pla és de 136.797 m² considerant els sectors urbanitzables, les unitats d'execució i el sòl urbà vacant.  
  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge en el seu informe de 23 de gener de 2019 estableix les determinacions finals que han d'incorporar-se a la proposta, que es resumeixen en l'apartat següent.  
- L'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències indica que l'Ajuntament ha d'elaborar un Pla d'actuació enfront del risc sísmic, ja que el municipi té una intensitat sísmica de 8.0 (EMS). Respecte al risc d'incendis, s'han d'adoptar les mesures de seguretat establides en el Decret 7/2004 quan executen obres en zona forestal.  
  
- En matèria d'agricultura el Servei Territorial ha remés informe sobre la possibilitat de preveure la instal·lació de magatzems agrícoles.  
- L'EPSAR ha emés informe en el qual assenyala que les aigües residuals són tractades en el sistema de sanejament de Villena, de titularitat municipal, que dona també servei al Camp de Mirra i la Canyada. Està dissenyat per a tractar 8.000 m³/dia i l'influent actual de 7.000 m³/dia. La proposta de planejament suposa un increment de 456,37 m³/dia respecte al cabal actual. En la planificació d'obres de sanejament i depuració està previst ampliar la capacitat fins a 10.000 m³/dia a més d'introduir-hi el tractament terciari.  
- En matèria de carreteres, la Diputació com a titular de la CV-657 ha emés informe desfavorable, ja que s'ha previst una zona de protecció de 18 metres en compte de 25 metres que exigeix la norma sectorial.  
- El Servei de Mobilitat, si bé indica que hauria d'haver-se estudiat la mobilitat per als vianants en el nucli urbà i la connectivitat de les vies ciclistes supramunicipals existents o projectades finalment emet informe favorable, atés que no s'introdueixen modificacions importants en relació a l'estructura de mobilitat actual.  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del Pla  
D.1) Respecte a la proposta de zonificació del sòl no urbanitzable convé realitzar una sèrie de puntualitzacions. En la memòria justificativa s'indica que el sòl no urbanitzable comú se zonifica en les categories següents: agrícola, energies renovables i assentaments rurals històrics.  
  
D.1.1) El sòl agrícola amb aproximadament 13 milions de m² ocupa la pràctica totalitat del SNU comú. En aquest es permet la implantació de la pràctica totalitat dels usos previstos per la Llei 10/2004 pel que no es correspon amb la zonificació prevista en l'article18.1 sinó que més aviat podria ser una zona mixta prevista en l'article 18.2.  
  
A més del fet que no s'ha aportat cap justificació sobre aquest tema per a establir una zona mixta tal com exigeix la llei, es proposen usos en el mateix àmbit que resulten incompatibles entre si. Per exemple, la ramaderia intensiva i algunes activitats industrials podrien resultar incompatibles si se situen juntament amb l'ús residencial o el turístic. Per això aquest àmbit s'ha d'estudiar amb més detall i subdividir-lo en altres zones en funció de la compatibilitat d'usos i de les característiques del terreny. (Vegeu apartats D.2 a D.7)  
D.1.2) Els assentaments rurals sí que s'han d'identificar en el Pla i podrien incloure's en la zona prevista en l'article 18.1.c referent a habitatge. No obstant això, en la proposta realitzada succeeix com en el cas anterior, ja que es permet la implantació de la pràctica totalitat d'usos i tornaria a ser una inadequada zona mixta mancada de justificació i amb usos incompatibles entre si.  
Aquests assentaments es regulen específicament en l'article 23 LSNU on s'indica que els usos permesos en aquests han de definir-se detalladament en funció de les seues característiques, ordenant l'ús d'habitatge i altres usos rústics compatibles amb la seua conservació. Per això no resulta comprensible que es permeten de manera general pràcticament tots els usos previstos en la Llei 10/2004.  
Aquest article, en el seu apartat segon, indica que els assentaments han de considerar-se béns de rellevància local, per això es considera que més que una zona de l'article 18 és més adequat que es qualifique de SNU protegit historicoartístic i s'estudie amb detall quins usos existeixen en l'actualitat en aquests assentaments i quins serien compatibles per a la seua conservació.  
D.1.3) L'àmbit per a les energies renovables no està previst específicament com una zona en l'article 18 LSNU. No obstant això, el seu apartat 1.e sí que preveu una zona en la qual s'exclou tot tipus d'edificacions o se subjecta a limitacions específiques; la proposta pot emmarcar-se dins d'aquest però no queda clar tal com s'han redactat les normes urbanístiques.  
L'article que regula els usos d'aquesta «zona» està restringint la implantació de les explotacions d'energies renovables superiors a 1 ha més que regular els usos propis de la zona assenyalada en plans.  
Sembla que el que es pretén és permetre tots els usos previstos en la zona agrícola i a més preveure l'explotació extensiva d'explotacions d'energies renovables, i resulta novament una zona mixta.  
Des d'un punt de vista ambiental la zona seleccionada, amb l'excepció del paràgraf següent, s'ha estimat acceptable per a la implantació d'energies renovables, ja que en l'actualitat ja existeix un parc fotovoltaic (exp. 113/06 AIA, DIA de 02.05.2006) i uns altres dos han sigut avaluats ambientalment de manera favorable (exp. 064/08 AIA amb DIA de 19.09.2008 i exp. 66/08 AIA amb DIA de 23.09.2008). També es localitza una subestació elèctrica i nombroses línies elèctriques aèries de distribució que facilitarien la connexió de les noves implantacions que es pretenguen dur a terme.  
La zona situada al sud de la carretera CV-81 s'ha inclòs dins de la infraestructura verda on aquests usos no estan permesos conformement s'assenyala en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
Si es pretén concentrar en aquesta zona les energies renovables, el més adequat és que en la resta del terme es limite la seua implantació a instal·lacions per a autoconsum o bé sobre cobertes de les edificacions. D'aquesta manera s'evitarà el creixement de zones d'energia renovable per tot el terme municipal, l'increment de les línies elèctriques de subministrament i es disminuirà l'afecció paisatgística.  
D'altra banda, no resulta convenient que es permeta la implantació de noves edificacions destinades a altres usos, excepte els agrícoles, perquè a la llarga dificultarien la implantació de l'energia renovable de manera intensiva.  
D.2) Els sòls situats entre la carretera CV-81 i el riu Vinalopó són els que majors valors agronòmics presenten (a la vista del visor cartogràfic de la Generalitat amb una capacitat elevada, les infraestructures de reg existents i de l'estructura parcel·lària) i on històricament s'ha desenvolupat l'activitat agrícola amb major rendiment.  
Per això en aquest àmbit resulta convenient establir una zona agrícola (article18.1a LSNU) on es puguen implantar construccions de suport a aquesta (magatzems, casetes de ferramentes) i, si escau, habitatges vinculats a l'explotació agrícola d'acord amb els paràmetres establits en la legislació urbanística.  
D.3) No s'han establit limitacions per a les activitats de ramaderia intensiva (article 18.1a LSNU), per això podrien implantar-se en l'entorn al nucli urbà, cosa que no és admissible per les incompatibilitats que genera amb l'ús residencial.  
Per a les granges porcines la distància de separació amb el sòl urbà i l'urbanitzable és de 1.000 metres segons l'article 5.2.4 del RD 324/2000, de 3 de març. Per a la resta d'espècies no existeix legislació que establisca aquesta, ja que l'article 53 de la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana s'ha derogat, si bé davant la falta d'estudis específics que ajuden a determinar com seria la distància, s'estima convenient adoptar la que establia aquest article 53, que per a la població estimada pel Pla per a aquest municipi seria de 1.000 metres.  
En resum, les edificacions de ramaderia intensiva han de construir-se a partir de 1.000 del sòl urbà i del sòl urbanitzable previst pel pla, tant en el nucli tradicional com en el Salse.  
Les granges no porcines existents, legalment establides i que estiguen situades a menys de 1.000 metres, que necessiten ampliar-se requeriran l'elaboració d'estudis olfatomètrics que analitzen la incidència i afeccions generades sobre els usos residencials.  
D.4) L'ús residencial en el sòl no urbanitzable (article 18.1.c LSNU) resulta incompatible amb la ramaderia intensiva i amb l'industrial, per això han de localitzar-se en una altra zona. A la vista de l'apartat anterior, l'habitatge unifamiliar es pot permetre a menys de 1.000 metres dels sòls urbans i urbanitzables.  
D.5) Les condiciones d'implantació de les activitats terciàries en el sòl no urbanitzable (article 18.1.d LSNU) no són idèntiques per a totes les previstes en la llei sinó que algunes d'elles han de complir alguns condicionants.  
Així els establiments de restauració, hotelers i assimilats han de situar-se a més de 5 quilòmetres de sòl vacant classificat com a urbà o urbanitzable. Com s'han delimitat nous sectors on es permet aquest ús, s'haurà de complir aquesta distància que es localitza fora dels límits del terme municipal. Per això, s'ha de concloure que aquests tipus d'usos terciaris no són admissibles en el municipi llevat que siguen d'interés per al desenvolupament turístic rural, amb un informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria de turisme, o bé puga escometre's mitjançant la recuperació del patrimoni arquitectònic ja existent.  
Els campaments de turisme presenten les mateixes incompatibilitats que l'ús residencial amb les granges i els usos industrials, per això només poden localitzar-se a menys de 1.000 metres dels sòls urbans i urbanitzables.  
Les plantes de tractament de residus, i similars, també resulta convenient allunyar-les dels usos residencials, per la qual cosa es podran implantar a més de 1.000 metres dels sòls urbans i urbanitzables.  
D.6) Les activitats industrials i productives que es poden implantar en el sòl no urbanitzable (article 18.1.d LSNU) són molt limitades i en general convé que estiguen allunyades de l'ús residencial, bé per perillositat o bé per la contaminació acústica o atmosfèrica que provoquen. Per això es podran implantar a més de 1.000 metres dels sòls urbans i urbanitzables.  
D.7) En la proposta realitzada l'ús extractiu no es preveu en cap àmbit (zona, article 18.1.b LSNU). No és que s'haja prohibit expressament sinó que més aviat no s'ha previst en cap zona. Per això, en virtut del que es disposa en l'article 122 de la Llei 22/1973 de mines, no es pot prohibir de manera genèrica l'ús extractiu, per la qual cosa s'haurà de justificar específicament. En aquest sentit s'ha de tindre en compte que conforme al Cadastre Miner no hi ha drets miners registrats que afecten Beneixama.  
D.8) Conforme a la disposició transitòria quarta, apartat 6, LSNU s'han de definir els nuclis d'habitatges que necessitaran minimitzar el seu impacte territorial amb la previsió de mesures necessàries per a dur-lo a terme. Igualment, s'haurà d'indicar si els assentaments rurals de les Cases de Sant Joan, les Cases de Maestre i les Casetes del Verde necessiten incloure's en aquest grup.  
D.9) En la redacció de les normes urbanístiques referents al sòl no urbanitzable s'ha observat una sèrie de deficiències que convé solucionar:  
- Article 8.8.7.0.6. SNU comú agrícola. Aquest article s'ha de modificar completament, ja que la zona proposada inicialment s'ha desglossat en diverses conforme al que s'ha descrit en els apartats anteriors.  
- Article 5.4.5.7.4. SNU comuna d'energies renovables. L'apartat 1 regula la implantació d'energia renovable fora d'aquesta zona, per això ha de traslladar-se als articles que són propis de cada zona. Aquests usos només es permetran per a consum propi o bé situats sobre les cobertes de les edificacions existents.  
L'apartat 2 se substituirà per un que indique que en aquest àmbit es permet la implantació d'instal·lacions d'energia renovable i les condicions d'implantació. A més, es regularan els usos compatibles, que en aquest cas per a facilitar la implantació de l'energia renovable seran únicament l'ús agrícola i les seues construccions associades (magatzems, ferramentes, instal·lacions de reg?)  
- Article 7.0.2.6.2. Assentaments rurals històrics. Els usos permesos en l'apartat 3 incompleixen el que s'assenyala en l'article 23.3.3.d LSNU, ja que s'han de definir detalladament els usos compatibles amb l'assentament, no és vàlid detallat tots els usos previstos en la Llei. S'ha de modificar el títol de l'article, ja que deixa de ser una zona del SNU.  
  
- Article 8.7.0.1.9. Construccions i instal·lacions agrícoles. Conformement assenyala l'informe de la Direcció Territorial d'Agricultura, la dimensió de la parcel·la mínima podria reduir-se. Per això en l'apartat 1 s'indicarà:  
«Superfície mínima de la parcel·la: 5.000 m². Aquesta superfície es podrà reduir amb informe favorable de la conselleria competent en matèria d'agricultura sempre que la dimensió de l'explotació supere els 5.000 m².»  
- S'haurà d'elaborar un article per a regular les edificacions que queden fora d'ordenació.  
- Serà necessària l'elaboració d'estudis olfatomètrics perquè siga viable l'ampliació de granges no porcines, legalment implantades, situades a menys de 1.000 metres del sòl urbà/urbanitzable.  
D.10) Respecte a la proposta de segellament de sòl, s'ha de valorar positivament que les dimensions dels sectors de sòl urbanitzable s'hagen ajustat als límits establits per l'ETCV.  
D.11) La superfície del sòl urbà, respecte al planejament vigent, s'ha ampliat cap al nord i cap al sud-oest. No s'ha justificat si aquests terrenys compleixen les condicions per a considerar-se urbans, conforme a la legislació urbanística, ni s'ha descrit el grau d'urbanització que posseeixen. En el document de referència s'indicava que havien d'aportar-se aquestes dades.  
La zona nord és la més conflictiva, ja que s'intercalen usos residencials amb industrials, i nombroses parcel·les sense segellar amb una extensió d'aproximadament 2,5 hectàrees, algunes de les quals disposen d'abundant vegetació.  
D.12) En relació al paisatge, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge ha emés informe en el qual de manera resumida s'assenyala:  
· La infraestructura verda delimitada ocupa tot el terme municipal resultant incompatible amb la regulació d'usos efectuada. En aquestes zones no s'ha de permetre l'ús d'habitatge, industrial, plantes de residus i instal·lacions fotovoltaiques.  
· Limitar la intensitat dels usos en el sòl no urbanitzable inclòs en la infraestructura verda.  
· S'ha de completar el catàleg de béns amb les fitxes del catàleg del paisatge.  
· Els 3 programes de paisatge s'han d'incorporar en la part normativa del pla.  
· Completar les fitxes de zona i de gestió amb les normes d'integració paisatgística.  
D.13) La resolució que aprova l'estudi d'inundabilitat preveu l'execució d'una cuneta de desviament i una bassa de laminació en la zona verda PJL1 com a mesures correctores del risc. S'ha d'incloure en les fitxes dels sectors afectats per risc d'inundació que aquestes obres han d'estar executades prèviament o simultàniament al seu desenvolupament. L'Ajuntament ha de decidir si la seua execució correrà econòmicament a càrrec dels sectors o bé es financen d'una altra manera.  
D.14) En l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el 28 de novembre de 2018 s'indica que les unitats d'execució UE2, UE3, UE6, i UE7 «es troben afectades per zona de flux preferent, per això serà necessària una justificació de la no afecció al règim de corrents en l'instrument d'ordenació detallada que desenvolupe aquestes unitats d'execució».  
En l'article 20 del PATRICOVA s'indica que en el sòl urbà afectat per perillositat d'inundació s'han d'establir a mñes les condicions d'adequació de les futures edificacions, prenent com a referència les establides en l'annex I de la normativa del PATRICOVA. Això seria aplicable a les UE2, UE6 i UE7, ja que actualment són sòl urbà i no a la UE3.  
La UE3 en el planejament vigent és sòl no urbanitzable i en la proposta d'aquest Pla es procedeix a reclassificar-lo a sòl urbà que delimita aquesta unitat d'execució. Conforme l'article 18.1 del PATRICOVA el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no pot ser reclassificat com a sòl urbà o urbanitzable, per això l'àmbit de la UE3 ha de mantindre's com a sòl no urbanitzable, ja que conforme a la cartografia presentada l'àmbit està afectat per riscos 3, 4 i 6.  
  
Al sud-oest del nucli urbà ocorre una circumstància similar: Existeix un sòl no urbanitzable que es reclassifica a urbà en la proposta (si bé en aquesta ocasió no s'inclou dins d'una unitat d'execució) que es troba afectat per risc d'inundació i per això no és factible aquest canvi de classificació. (Vegeu imatge annexa)  
  
  
  
D.15) En el mateix informe de la Confederació s'indica, respecte a la disponibilitat de recurs hídric, que l'Ajuntament disposa d'un aprofitament d'aigües subterrànies per un volum de 300.000 m³/any, mentre que la demanda prevista pel nou planejament ascendirà a 345.691,5 m³/any. S'assenyala que en el cas que durant el desenvolupament del Pla no es dispose de recursos hídrics suficients s'haurà de sol·licitar la modificació de les característiques de la concessió o bé sol·licitar-ne una nova.  
  
La demanda prevista calculada en el Pla s'obté de la manera següent:  
a) 1.712 habitants actuals.  
b) 1.037 nous habitatges que amb una ocupació de 2,5 habitants per habitatge suposen 2.593 habitants. (38 habitatges en el nucli històric, 641 en l'ampliació del nucli, 115 d'habitatges adossats, 14 habitatges unifamiliars i 229 en els sectors urbanitzables)  
c) Sumant tots dos s'obté una població total de 4.305 habitants.  
d) Estimant un consum de 220 l per habitant i dia, i els 365 dies de l'any:  
4.305 x 220 x 365 = 542.413.477 l = 345.691,5 m³/any.  
  
No obstant això, aquesta quantia s'ha de recalcular a causa de les reduccions en el sòl residencial que s'han de dur a terme derivades de l'afecció d'inundabilitat esmentada en el punt anterior.  
La unitat d'execució UE3 (en la zona d'ampliació del nucli) té una edificabilitat de 26.968,11 m²t. Conforme als càlculs que es realitzen en l'apartat 1.10 de la memòria justificativa corresponen a ús residencial, 17.978,74 m²t, que a raó 160 m² per habitatge suposen 38 habitatges.  
  
La zona sud-oest afecta aproximadament les illes ADO5, ADO6 i meitat de l'ADO7 (d'habitatges adossats) que suposen una superfície aproximada de 9.120 m². L'edificabilitat neta és d'1,5, amb el que suposen 13.680 m²t que equivalen a uns 86 habitatges.  
Amb aquests habitatges que s'eliminen, 38 + 86 = 124, s'obté una disminució de les necessitats hídriques equivalents a 1242,5220365 = 24.893 m³/any.  
En resum s'observa que la demanda de recurs hídric estaria lleugerament por damunt de la disponibilitat ja existent, per això en un futur seria necessària l'ampliació de la concessió.  
  
D.16) S'ha presentat un estudi acústic en el qual s'analitza el soroll generat per la CV-81.  
En el mateix estudi es conclou que no es compleixen els nivells sonors establits en la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica, tant de dia com durant la nit per al sector 2 s'han d'adoptar mesures correctores. Se'n proposen 4:  
- Repavimentar la via de comunicació amb ferm porós. No és possible, ja que aquesta no és gestionada per l'Ajuntament i no s'hi pot actuar.  
- Col·locar pantalles acústiques. No s'ha indicat com serien aquestes pantalles, ni on es col·locarien i tampoc s'ha inclòs en les fitxes l'execució d'aquestes. No és convenient per l'afecció paisatgística que es genera.  
- Col·locar pantalla verda amb vegetació densa. No es concreten les seues dimensions ni s'estudia la seua efectivitat.  
- Augmentar la distància entre la font de soroll i els receptors, retardant la línia límit d'edificació. Segons aquest estudi s'hauria de localitzar a 61,5 metres de la CV-81. D'aquesta manera la zona edificable del sector es reduiria a la meitat.  
S'ha de tindre en compte que al voltant de la CV-81 es genera una franja d'afecció visual on s'han d'establir zones verdes. S'han d'aprofitar aquestes zones verdes per a la col·locació de pantalles executades amb elements naturals, com ara talussos de terra amb vegetació arbustiva o arbratge, o similar. Una altra alternativa serien pantalles mixtes, realitzades amb elements opacs però amagades amb vegetació.  
D.17) El Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCV) va entrar en vigor el 27 de juny de 2013, mitjançant l'aprovació del Decret 81/2013, de 21 de juny, del Consell, i té per objecte establir les disposicions necessàries per a l'ordenació material i territorial de les activitats de gestió de residus.  
En l'article 22 s'assenyala que els polígons industrials hauran de comptar amb un centre de transferència de residus perillosos i no perillosos. En els polígons existents aquesta reserva ha de realitzar-se en el moment de revisar el planejament general.  
Cal tindre en compte que en l'actualitat s'està redactant un nou PIR i podrien no resultar necessàries aquestes reserves en un futur.  
D.18) S'han observat xicotets errors de redacció, o manques, en el document que convé corregir:  
No quadren les superfícies desglossades del sòl no urbanitzable, en el quadre-resum de la memòria se n'indiquen unes i en el pla 0.1.1 unes altres.  
En la memòria la descripció de l'alternativa 0 és reduïda i no s'inclouen quadres superficials de les diferents qualificacions.  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En l'EATE s'han inclòs les mesures per al seguiment i adoptat una sèrie d'indicadors basats en els assenyalats pel document de referència. Sobre la base de 10 objectius s'han definit una sèrie d'indicadors:  
  
L'Ajuntament elaborarà un primer informe de seguiment en aprovar-se el pla, i posteriorment els realitzarà cada 4 anys.  
D'acord amb el que es disposa en l'article 22 de la LOTUP s'han definit els llindars per a la projecció de la població, l'ocupació del sòl i els recursos hídrics necessaris en tres escenaris temporals diferents, a 4, 10 i 20 anys.  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que es disposa en l'article 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es proposa considerar acceptable des del punt de vista ambiental la present declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general de Beneixama presentat per l'Ajuntament, sempre que s'hi incorporen, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
1. La zonificació del sòl no urbanitzable comú es realitzarà de la manera següent:  
1.1. Es considera adequada la zona per a situar amb major densitat les instal·lacions d'energia renovable, excepte la zona situada al sud de la CV-81 per estar inclosa en la infraestructura verda. En aquesta zona, a més de les energies renovables, únicament es permetran els usos i construccions agrícoles.  
1.2. Els assentaments rurals no constituiran una zona sinó que es classificaran com SNU protegit historicoartístic i s'inclouran en el catàleg, on s'establirà la seua regulació d'usos, com a béns de rellevància local (art.23 LSNU).  
1.3. En l'àrea situada al sud del nucli urbà i de la carretera CV-81 s'establirà una zona agrícola on únicament es permetran les construccions destinades a l'activitat agrícola, habitatges vinculats a aquesta, usos terciaris recuperant el patrimoni arquitectònic existent i la possible ampliació de l'equipament esportiu.  
Aquesta mateixa zona es delimitarà en la unitat paisatgística ametlers (pla 5 de l'estudi de paisatge), al sud del SNU protegit, per estar inclòs en la infraestructura verda.  
1.4. Al nord del nucli urbà i de la CV-81 s'establirà una zona mixta amb la següent regulació d'usos i tenint en compte la distància de 1.000 metres des del sòl urbà o urbanitzable (Beneixama i el Salse) i les especificitats assenyalades en la Llei 10/2004:  
  
Activitats de la Llei 10/2004 A menys de 1.000 metres A més de 1.000   
metres  
Art. 20 (excepte granges) Permés Permés  
Art. 20 (granges) Prohibit Permés  
Art. 21 (habitatge aïllat...) Permés Prohibit  
Art. 22 (habitatge vinculat...) Permés Permés  
Art. 24.1 (pedreres...) Prohibit Vegeu determinació 2  
Art. 24.2 (energia renovable) Vegeu determinació 3 Vegeu determinació 3  
Art. 26 (industrial...) Prohibit Permés  
Art. 27.2.a (hotelers...) Vegeu determinació 4 Vegeu determinació 4  
Art. 27.2.c (campaments...) Permés Prohibit  
Art. 27.2.e (residus...) Prohibit Permés  
Art. 27.2. (resta de terciaris) Permés Permés  
  
  
2. En virtut del que es disposa en l'article 122 de la Llei 22/1973, de mines, no es pot prohibir de manera genèrica l'ús extractiu. En el cas que no es vulga permetre, s'haurà de justificar específicament.  
3. Les instal·lacions generadores d'energia solar fotovoltaica, en el sòl no urbanitzable comú i fora de la zona designada específicament, només es permetran sobre les cobertes de les edificacions o si es destinen a l'autoconsum.  
4. Els establiments de restauració, hotelers i assimilats no tenen cabuda en el sòl no urbanitzable llevat que siguen d'interés per al desenvolupament turístic rural o bé puga escometre's mitjançant la recuperació del patrimoni arquitectònic ja existent, amb un informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria de turisme.  
5. S'han de definir els nuclis d'habitatges que necessitaran minimitzar el seu impacte territorial tal com s'assenyala en la disposició transitòria quarta, apartat 6, LSNU.  
6. S'ha de corregir la redacció de les normes urbanístiques en els termes assenyalats en l'apartat D.9.  
7. No és admissible reclassificar a sòl urbà l'àmbit de la unitat d'execució UE3 per trobar-se en zona inundable i incomplir-se l'article 18.1 del PATRICOVA.  
Pel mateix motiu, tampoc és admissible reclassificar el nou sòl urbà situat al sud-oest del nucli urbà (en la zona de la gasolinera, al nord de l'antic sector 5, conformement s'indica en l'apartat D.14)  
8. S'hauran d'atendre les determinacions assenyalades en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 23 de gener de 2019.  
9. Les zones verdes del sector 2 se situaran al costat de la CV-81 perquè actuen d'amortidor paisatgístic i acústic.  
En la fitxa del sector 2 s'inclourà com a condicionant la necessitat d'elaborar un estudi acústic perquè es concreten les mesures correctores necessàries. En cas d'implantar pantalles acústiques s'executaran amb elements naturals, com ara talussos de terra amb vegetació arbustiva o arbratge, o bé massisses amagades per la vegetació. Han de ser espècies frondoses i perennes de diferents estrats (arboris i arbustius) perquè esmorteïsquen el soroll, per la qual cosa pot ser que siguen necessàries instal·lacions de reg suplementàries.  
En el programa de vigilància s'inclourà el control periòdic dels nivells de soroll per a assegurar-se del seu correcte funcionament.  
10. En les fitxes dels sectors s'inclourà que les obres correctores (cuneta de desviament i bassa de laminació) del risc d'inundació han d'estar executades prèviament o simultàniament al desenvolupament d'aquests.  
11. No es disposa de disponibilitat jurídica de recurs hídric. Per al desenvolupament complet del Pla serà necessari ampliar la concessió existent o bé obtindre'n una nova per les vies reglamentàries davant l'organisme de conca.  
Es posarà com a condicionant en la fitxa dels sectors i de les unitats d'execució la necessitat de disposar de recurs hídric per al seu desenvolupament. S'establirà un indicador per al control i seguiment del recurs disponible i determinar quan és necessari ampliar la concessió.  
  
12. En les fitxes de les unitats d'execució UE2, UE6, i UE7 s'haurà d'incloure com a condicionant per al seu desenvolupament la necessitat de justificar la no afecció al règim de corrents i necessitarà l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica. Sobre la base de l'article 20 del PATRICOVA també s'han d'incloure les condicions que han de complir les edificacions per a adaptar-se al risc d'inundació que puga existir (vegeu l'apartat D.14)  
13. Correspon a l'òrgan substantiu valorar si les ampliacions proposades del sòl urbà residencial compleixen els requisits per a aquesta classificació o si bé han de considerar-se com a sòls urbanitzables (vegeu D.11).  
14. En el polígon industrial haurà de reservar-se un àmbit per a un centre de transferència de residus perillosos i no perillosos conformement assenyala l'article 22 del PIRCV. En el cas que el nou PIR en tramitació s'aprove i no establisca aquesta obligació perdrà validesa aquest condicionant.  
15. Haurà d'establir-se la zona de protecció de la CV-657 en 25 metres en compte de 18 metres tal com assenyala la Diputació Provincial d'Alacant.  
16. Hauran de corregir-se els errors materials observats en els termes indicats en l'apartat D.18.  
17. Prèviament a l'aprovació definitiva del Pla haurà d'obtindre's pronunciament definitiu del Departament de Carreteres de la Diputació, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni i del Servei d'Infraestructures Educatives de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport referents a la carretera CV-657, a l'afecció paisatgística, sobre el patrimoni cultural i reserves de sòl dotacional escolar, respectivament.  
  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via judicial contenciosa administrativa enfront de la disposició de caràcter general que ha aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que pertoquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si escau, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la seua pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria, i es traslladarà a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general de Beneixama, i s'hauran d'incorporar-hi les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que es notifica perquè en prenguen coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conformement ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 25 de gener de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 1 d'abril de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.