Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5219, del 15-03-2006 (2006/2890)

Resolució de 28 de febrer de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. expedients 395/01-AIA Onda, 501/01-AIA Albalat dels Tarongers, 090/01-AIA Xert, 458/01-AIA Llíber, 256/04-AIA Crevillent, 289/04-AIA Benicarló i 298/04-AIA Riba-roja de Túria.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5219

Data del DOGV
:   15-03-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/2890


Data del document
:   28-02-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Albalat dels Tarongers
    * Xert
    * Onda
    * Benicarló
    * Crevillent
    * Llíber
    * Riba-roja de Túria
    * impacte ambiental

Resolució de 28 de febrer de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. expedients 395/01-AIA Onda, 501/01-AIA Albalat dels Tarongers, 090/01-AIA Xert, 458/01-AIA Llíber, 256/04-AIA Crevillent, 289/04-AIA Benicarló i 298/04-AIA Riba-roja de Túria. [2006/F2890]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 395/01-AIA Onda, 501/01-AIA Albalat dels Tarongers, 090/01-AIA Xert, 458/01-AIA Llíber, 256/04-AIA Crevillent, 289/04-AIA Benicarló i 298/04-AIA Riba-roja de Túria, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 hi ha l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 28 de febrer de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 395/0960-SFH  
Títol: Modificació puntual del PGOU, sector U-11 (nucli autònom d'Artesa)  
Promotor: Ajuntament d'Onda  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT  
Localització: Al nucli autònom d'Artesa, pedania d'Onda, pròxima a l'església, en la vessant oest d'aquesta, i recau actualment al carrer que enllaça aquest nucli amb la carretera comarcal C-223 Onda . Tales (Castelló), la referència cadastral de la qual és polígon 29, parcel·les 154 i 164.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Modificar la situació urbanística de dues parcel·les cadastrals annexes al nucli urbà d'Artesa, passant de sòl no urbanitzable comú a sòl urbà del sector U-11.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. La totalitat de la superfície que s'ha de reclassificar, resultant de la suma d'ambdues parcel·les cadastrals és de 1.530 m². D'ells, 685 m² es destinaran a sòl dotacional públic viari i la resta a nou sòl urbà.  
II. L'esmentada superfície compleix amb els requisits per a ser considerat solar, d'acord amb l'article 6 de la LRAU, en disposar dels serveis d'accés rodat per via pavimentada i oberta a l'ús públic, subministrament d'aigua potable i energia elèctrica, evacuació d'aigües residuals a la xarxa de clavegueram, accés de vianants, col·locació de la vorada de les voreres i enllumenat públic en tot el front de la parcel·la.  
3. Alternatives  
No s'han presentat alternatives de localització del projecte estudiat. No obstant això, s'ha procedit a l'ampliació natural del sòl urbà enfront de la possibilitat de reclassificació de sòl de manera aïllada, opció que per regla general s'entén molt més adequada des d'un punt de vista ambiental.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
En data 21 de setembre de 2001 l'Ajuntament d'Onda va remetre dues còpies del projecte tècnic referit a l'esmentat expedient, incloent els certificats d'aprovació provisional i d'exposició al públic.  
Així, la documentació es va exposar al públic segons anuncis publicats en el diari Levante de Castelló, de data 11 d'abril de 2001 i en el DOGV núm. 4003, de 21 de maig de 2001, i no s'hi ha presentat cap al·legació.  
Atés que en la documentació remesa, per error, no figurava l'estudi d'impacte ambiental, aquest va ser sol·licitat a la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló en data 23 de novembre de 2001.  
En dates 23 i 28 de novembre de 2001, el Servei Territorial de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial va remetre sengles còpies del projecte, inclòs l'estudi d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
1. El nucli urbà d'Artesa es troba, igual que la totalitat de la superfície del terme d'Onda, dins de l'àrea d'influència antròpica del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà. No obstant això, no s'observen raons per les quals la proposta no resulte compatible amb els criteris de protecció d'aquest planejament.  
2. Al sud de la parcel·la objecte del projecte, i a una distància indeterminada segons la documentació presentada, discorre el llit del riu Sec de Betxí, per la qual cosa resultarà necessari acreditar la no-afecció a la seua zona de policia, de 100 metres mesurats des de l'aresta superior del llit segons la vigent legislació sectorial respecte d'això.  
Consideracions ambientals  
1. El nucli urbà d'Artesa es troba a cavall entre els materials quaternaris procedents dels depòsits al·luvials del riu Sec de Betxí, principalment conglomerats, i el keuper del triàsic present en les elevacions localitzades al nord d'aquest. Aquest últim, unit a l'encostrament dels primers, atorguen característiques impermeables al terreny de manera que el principal risc de contaminació de les aigües per abocaments accidentals recauria en les superficials, atesa la relativa proximitat del riu.  
2. La vegetació present en la parcel·la d'estudi no es caracteritza per la presència d'espècies de gran rellevància ambiental. Dominen, al contrari, els exemplars arvenses i ruderals propis de terrenys nitrificats, amb algun signe d'abandó, com ocorre amb les vores dels camins.  
3. Els terrenys afectats per la proposta de modificació gaudeixen de totes les infraestructures necessàries per a poder considerar un sòl com a urbà, i es troba quasi la meitat de la superfície d'aquests preparada com a element de la xarxa viària. Al seu torn, el mínim increment de la demanda dels serveis necessaris no comporta un factor determinant en la reclassificació del sòl sempre que les esmentades infraestructures es troben en correcte estat de funcionament.  
4. No obstant l'anterior, els aspectes que major alteració ambiental podrien arribar a produir serien els corresponents a la producció de residus d'obra i a l'impacte paisatgístic, atesa la significativa diferència de cota respecte de la vorera que recorre la parcel·la que s'ha de reclassificar i el terreny d'aquesta pròpiament dit.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
1. S'estima acceptable a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte sobre la modificació puntual del Pla general d'ordenació urbana del municipi d'Onda (Castelló) en l'àmbit del sector U-11, nucli urbà d'Artesa, promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
I. Els residus d'obra, considerats com a inerts, hauran de traslladar-se a un abocador autoritzat, resultant necessaris els documents d'acceptació d'aquests residus com a part de les llicències d'obra que hagen de concedir-se. No es permetrà l'emmagatzemament de cap tipus de residu en la plataforma al·luvial de menor cota.  
II. Les construccions que s'han de realitzar hauran de preveure, en el projecte tècnic d'aquestes, solucions dignes sobre els acabats d'aquestes en les cotes inferiors de la parcel·la, procedint a la revegetació de talussos en cas de realitzar-ne, o bé comprometent-se a mantenir la neteja de l'àrea on recolze l'estructura.  
III. Atesa la falta de concreció respecte de les distàncies existents respecte del riu Sec de Betxí, i concretament respecte de l'aresta superior del seu llit, s'haurà de comprovar que la parcel·la es troba a més de 100 metres d'aquest punt, i s'ha de sol·licitar, en cas contrari, pronunciament favorable respecte de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió Del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 501/7469-XSH  
Títol: Homologació i modificació del Pla de reforma interior els Tarongers  
Promotor: Ajuntament d'Albalat dels Tarongers   
Autoritat substantiva: COPUT  
Localització: La zona objecte de l'actuació afronta al nord amb sòl rústic i el camí Pla de l'Aljub, al sud limita amb un vial i la resta del polígon els Tarongers, a l'est amb Pedro i José Navarro Julián, i a l'oest amb els hereus de Juan Garrigo Cabo.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'homologació i modificació del Pla de reforma interior els Tarongers al municipi d'Albalat dels Tarongers, que disposa de normes subsidiàries de planejament aprovades amb data 27 de juliol de 1992, i per la qual cosa es reclassifica sòl no urbanitzable comú.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. El projecte pretén reclassificar una superfície de sòl no urbanitzable comú i incorporar-la a la superfície àmbit de l'actuació integrada proposada, per al seu desenvolupament. La parcel·la que es reclassifica quedarà ocupada per una residència de la tercera edat, un equipament, zona de jocs i un vial d'accés. La resta de les parcel·les resultants es destinaran a ús residencial.  
II. Superfície inicial afectada per l'actuació integrada: 40.489,16 m²   
Superfície de sòl no urbanitzable: 9.051,15 m²  
Superfície total: 49.540,31 m²  
Superfície de sòl residencial: 32.893,88 m²  
Superfície de sòl dotacional privat: 6.237,82 m²  
III. La llista d'usos permesos és:  
. Ús residencial, dotacional privat, zona verda i equipament, i viari  
IV. La situació actual de la zona presenta uns camps destinats al cultiu de garroferes, entre els quals es troben exemplars en estat d'abandó. La densitat dels cultius és baixa. També hi ha alguns exemplars de pins i ametlers. L'estudi d'impacte ambiental proposa la conservació d'algunes de les garroferes existents. Els bancals estan formats per murs de maçoneria units amb morter de ciment. La zona d'actuació se situa en la vessant d'un xicotet tossal, per la qual cosa hi ha pendent descendent amb sentit est.  
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental presentat no planteja alternatives al projecte.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 10 de desembre de 2001 la Secció de planejament dels Serveis Territorials d'Urbanisme de València va remetre projecte, expedient administratiu i estudi d'impacte ambiental relatiu a l'homologació i modificació del Pla de reforma interior del sector els Tarongers, al municipi d'Albalat dels Tarongers, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias, de data 4 de juny de 2001, i en el DOGV núm. 4017, de 8 de juny de 2001.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament d'Albalat dels Tarongers.  
Afeccions legals  
1. La cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport determina que no hi ha afecció del projecte proposat a la xarxa de camins ramaders, llits i barrancs, i carreteres i ferrocarrils. De la mateixa manera, tampoc hi ha risc d'inundació a la zona.  
Consideracions ambientals  
1. La documentació presentada determina les característiques de la xarxa de subministrament d'aigua potable. La xarxa general discorre pel camí del costat nord i pel vial intermedi que separa la zona residencial de l'ocupada per la residència de la tercera edat. A partir d'aquesta xarxa part una conducció per la zona de vianants entre parcel·les residencials que dóna servei a cada una d'elles, com també a la zona verda intermèdia. La resta de parcel·les escometen directament a la xarxa general. No s'ha aportat estudi sobre l'increment del consum d'aigua potable que el desenvolupament de la proposta suposarà, on es justifique l'existència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients.  
2. La xarxa de clavegueram es destina únicament a l'evacuació d'aigües residuals. Es projecta un sistema de col·lectors que connecten amb la xarxa general municipal, situada en el col·legi públic i sítia al camí del Calvari. Els residus líquids generats per l'activitat seran únicament els procedents dels sanitaris, es tracta d'una aigua residual urbana sense presència de contaminants. L'estudi d'impacte ambiental prohibeix l'abocament d'aigües residuals al subsòl davant de l'alta vulnerabilitat de les aigües subterrànies. Les aigües pluvials es condueixen per escorriment, ja que el carrer disposa de pendent suficient i la xarxa de clavegueram no podria suportar més càrrega. Respecte de l'evacuació d'aigües pluvials cal tenir en compte que, com el carrer disposa de pendent suficient, actualment les aigües pluvials evacuen directament als camps confrontants des de la part inferior d'aquesta. Quan les parcel·les per on desaigua l'aigua siguen construïdes, aquesta veurà tallada la seua eixida cap a les zones de camp i, en conseqüència, es poden formar rabejos d'aigua en les zones de cota més baixa, si no es facilita l'eixida de l'aigua en punts determinats. Aquesta consideració és extensiva als carrers vinents a la zona d'actuació. No es defineix el sistema de depuració actual per a les aigües residuals. El certificat d'aprovació provisional recull la necessitat de completar la documentació presentada amb els plànols del col·lector d'enllaç de la unitat d'execució amb la xarxa de clavegueram municipal, i també el pressupost i el document complementari del conveni urbanístic proposat, en el qual es reflectisca el compromís i els terminis d'execució de l'esmentada obra i la quantia d'aquesta. En la visita de camp realitzada s'observa la inexistència d'una xarxa de clavegueram al polígon actual.   
3. L'estudi d'impacte ambiental prohibeix l'abocament de residus en tot l'àmbit de l'àrea d'actuació i, en general, en qualsevol punt del territori municipal excepte els destinats a aquest efecte. Els residus sòlids urbans que es generen hauran de ser retirats pel servei municipal de fems, amb periodicitat diària. Alguns carrers de la zona disposen de contenidors per a la recollida de fems. També cita l'obligatorietat de realitzar el transport de les terres extretes a un abocador.  
4. Respecte de la contaminació atmosfèrica i acústica, l'estudi d'impacte ambiental defineix la necessitat de prendre les mesures oportunes per a no emetre pols en la fase d'excavació i moviment de terres. De la mateixa manera, durant la fase d'execució limita els nivells de soroll a 60 dbA entre les 8:00 h i les 22:00 h, prohibint qualsevol activitat constructiva fora d'aqueix horari. Respecte de la contaminació lumínica, s'exigeix la il·luminació indirecta i que en cap cas es produïsquen interaccions amb el trànsit rodat o els camps de cultiu confrontants.  
5. L'estudi d'impacte ambiental determina que no estan catalogats jaciments o restes arqueològiques en l'àrea d'actuació. Si durant l'eliminació del substrat apareix alguna resta es paralitzaran els treballs en el punt concret i s'hi establirà un perímetre de protecció.  
6. Respecte de la integració en el paisatge, l'estudi d'impacte ambiental proposa la realització dels acabaments dels edificis, com també la tipologia edificatòria, d'acord amb la naturalesa rural de l'espai en què se situen. Queda prohibida la instal·lació d'elements metal·litzats o l'ús de colors cridaners. L'estudi d'impacte ambiental prohibeix la utilització d'espècies vegetals amb sistemes radiculars agressius en les zones pròximes a les àrees agrícoles, xarxes subterrànies de clavegueram o vials, per a evitar fenòmens d'alteració, ruptures, desnivells, etc. Les espècies que s'han d'utilitzar han de correspondre a vegetació autòctona, o al·lòctona amb un ampli període de presència en la zona. En les zones verdes s'haurà d'optar per models ornamentals que incloguen arbratge de gran port.  
7. Respecte dels impactes produïts sobre el sòl durant la fase de construcció, davant de la vulnerabilitat de les aigües subterrànies, l'estudi d'impacte ambiental defineix com a mesures correctores la prohibició de l'emmagatzemament de materials o substàncies sobre el terreny sense l'adopció de les necessàries mesures d'aïllament i protecció.  
8. El programa de vigilància ambiental desenvolupat en l'estudi d'impacte ambiental determina una sèrie de controls que s'han d'efectuar, tant en la fase de construcció com en la de funcionament, a fi de fer valdre les mesures correctores proposades. No queda identificada l'entitat competent encarregada d'efectuar els controls, ni s'hi estableix un nombre i periodicitat d'aquests.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i modificació del Pla de reforma interior els Tarongers, del municipi d'Albalat dels Tarongers, promoguda per l'Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:  
I. Entés un proveïment d'aigua potable des de la xarxa municipal, l'entitat gestora responsable d'aquesta ha de certificar recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients sense que es produïsca una minva en el proveïment a altres usos que compartisquen la mateixa xarxa de subministrament.  
II. Respecte de la xarxa d'evacuació i depuració de les aigües residuals, cal exigir el compliment de diversos aspectes. Simultàniament a l'execució de l'actuació proposada s'ha de dur a terme la construcció del col·lector citat en el certificat de la secretaria de l'Ajuntament, que connecte els col·lectors de l'ordenació proposada amb la xarxa municipal de clavegueram, i que es trobe en servei en el moment d'iniciar-se la fase de funcionament en la zona proposada. D'altra banda, segons s'ha consultat, la xarxa d'aigües residuals d'Albalat dels Tarongers està connectada a l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) de Sagunt. L'estudi d'impacte ambiental determina el caràcter separatiu de la xarxa de clavegueram basant-se en el fet que l'EDAR es troba en el límit de la seua capacitat i que el carrer té prou pendent per a evacuar l'aigua de pluja per vessament natural. En aquest sentit, s'haurà d'obtenir un certificat d'autorització d'abocament emés per l'entitat gestora de l'EDAR, on es garantisca la capacitat d'aquesta infraestructura per a suportar les noves càrregues generades amb el desenvolupament de la zona proposada, i s'establisquen les possibles restriccions a l'abocament, si és el cas.  
III. Respecte dels residus sòlids urbans i residus inerts generats, s'hauran de recollir les determinacions establides en la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.  
IV. S'haurà de complir el que estableix la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per a reduir les emissions atmosfèriques i acústiques durant les obres d'urbanització, s'hauran de dur a terme regs periòdics per a evitar la formació de núvols de pols, s'hauran de fixar les condicions de manteniment de la maquinària, com també el compliment de la normativa de sorolls i emissions de la maquinària.  
V. En cas de detectar restes d'un possible jaciment durant l'execució de les obres, s'exigirà la paralització d'aquestes i es notificarà per escrit a la Direcció General de Patrimoni, i s'adoptaran les mesures necessàries per a la conservació d'aquestes fins que aquesta Direcció General emeta un informe respecte d'això.  
VI. Respecte de la integració en el paisatge i l'execució de les zones verdes previstes, s'haurà de conservar el nombre més gran de garroferes i pins possible, com indica l'estudi d'impacte ambiental, es reutilitzarà la cobertura vegetal en les zones enjardinades, i es procedirà a una adequada transformació o eliminació de l'arbratge afectat.  
VII. El programa de vigilància ambiental ha d'identificar l'entitat competent responsable d'efectuar els controls prevists, com també establir el nombre i periodicitat d'aquests. Els controls han de fer-se extensius a totes les mesures correctores desenvolupades en aquest apartat.  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 90/01-AIA  
Títol: Explotació bovina d'engreixament  
Promotor: Rafael Carbó Jovaní  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Xert (Castelló)  
Objecte del projecte: Legalització d'explotació bovina d'engreixament  
Localització: Partida Planes, polígon 8, parcel·la 24 i 61, terme municipal de Xert (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El projecte consisteix en la construcció de dos estables amb capacitat total per a 360 vedells, 180 en transició i 180 en engreixament.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental:  
Els vedells es criaran en semiestabulació, disposant de dos estables, un de transició i un altre d'engreixament, coberts per a la protecció dels animals on se situaran els menjadors i els abeuradors, i sengles patis exteriors. Es disposarà d'una caseta per als productes d'ús sanitari, dos llatzarets i un depòsit d'aigua potable.  
La duració de l'engreixament serà de sis mesos.  
Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació i tanca perimetral.  
Les baixes animals que es produïsquen en l'explotació es depositaran en una caseta municipal de recollida de cadàvers.  
S'utilitzarà llit a base de palla a la qual s'aplicarà periòdicament superfosfat de calç, amb propietats absorbents i desodoritzants.  
El fem que es genere en l'explotació serà retirat per la mercantil Agro-Beltrán, SL, que el destinarà a adobar finques agrícoles. No es construirà femer, justificant que l'estable estarà totalment pavimentat amb formigó amb un tancament perimetral de dues fileres de bloc de morter de ciment (40 cm) que impedirà l'eixida de dejeccions líquides a l'exterior.  
L'explotació se situa en una zona agrícola de secà, amb presència d'explotacions agropecuàries disperses.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i la còpia de l'expedient municipal van ser remesos per la Comissió de Qualificació d'Activitats de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, 23 de febrer de 2001.  
L'expedient ha sigut sotmés a informació pública en l'Ajuntament de Xert, com també en el Butlletí Oficial de la Província núm. 143, de 25 de novembre de 2000, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
Se sol·licita ampliació a l'estudi d'impacte ambiental el 6 d'abril de 2001, en què es requereix autorització prèvia de la COPUT, com també contracte de retirada de la gallinassa, documentació que es rep el 7 d'agost de 2001.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
. Informe desfavorable de l'inspector sanitari de la zona fundat en la falta d'informació de la retirada i destinació dels cadàvers, entre altres.  
. Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
. Informe favorable de l'alcaldia.  
. Informació pública sense presentació d'al·legacions.  
. Autorització prèvia de la COPUT. Segons l'informe de la Conselleria de Medi Ambient, el projecte no afecta camins ramaders del terme municipal de Xert i el projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en l'àmbit provincial o de Comunitat Valenciana. El projecte no afecta el domini públic hidràulic.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat com a elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte: sòl, atmosfera, hidrologia, geologia, vegetació, fauna, medi socioeconòmic.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una anàlisi dels impactes que es consideren més rellevants sobre els elements del medi identificats com a més fràgils.  
L'impacte produït per l'emissió d'olors s'ha considerat moderat, mitigat per l'orientació dels estables est-oest, disposant la cara diàfana cap al sud en sentit longitudinal. A més l'explotació està distanciada 900 m del nucli urbà més pròxim.  
L'impacte associat a la generació de residus orgànics en l'explotació es considera nul, ja que no es presumeix que afecten llits d'aigua, ni desenvolupen processos de contaminació de sòls, ja que la superfície dels estables estarà impermeabilitzada i el fem serà retirat de l'explotació per la mercantil Agro-Beltrán, SL, que el destinarà a adobar les finques agrícoles.  
L'impacte sobre el paisatge s'ha considerat mínim i compatible, ja que l'existència d'explotacions ramaderes disseminades per la zona fa que s'integre en el paisatge.  
Es realitza visita de camp el 14 de febrer de 2002, i es constata que hi ha una altra explotació de vaquí d'engreixament del mateix promotor a menys de 500 m, per la qual cosa, malgrat no existir impactes rellevants associats a l'activitat, hauran d'extremar-se les mesures higienicosanitàries en l'explotació, disposant de gual sanitari, tanca de l'explotació, entre altres, segons Decret 76/1995, pel qual s'aprova la llista d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental inclouen les següents:  
. Sobre el llit de palla s'aplicarà superfosfat de calç, que exercirà una acció absorbent i desodoritzant.  
. La solera dels estables serà de formigó, i quedarà impermeabilitzada.  
. Els cadàvers seran retirats al centre municipal de recollida de cadàvers, des d'on són retirats periòdicament per una empresa autoritzada.  
. L'explotació es tancarà perimetralment.  
. Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é, de la Llei d'impacte ambiental i l'annex I apartat 1, h d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de granja bovina d'engreixament, situada al terme municipal de Xert (Castelló), promogut per Rafael Carbó Jovaní, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits en l'apartat segon:  
. La solera dels estables haurà d'estar impermeabilitzada, a base de solera de formigó.  
. Per a evitar que quede el fem acumulat en l'explotació de forma incontrolada fora dels estables, s'haurà de construir un femer de superfície impermeable amb lleugera pendent cap a cubeta, també impermeable, de recollida de lixiviats. El femer s'aïllarà dels agents atmosfèrics.  
. L'explotació haurà de disposar de tanca perimetral, gual sanitari i la resta de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.  
. Els cadàvers seran retirats a un centre municipal de recollida de cadàvers.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 458/6477-CSG  
Títol: Pla parcial de millora Fincas Rústicas  
Promotor: Ajuntament de Llíber  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT  
Localització: Al costat del límit est del terme municipal de Llíber (Alacant), entre les carreteres CV-745 Llíber . Senija i CV-750 Xaló . Benissa.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
La reclassificació d'un sòl considerat com a no urbanitzable comú segons el vigent instrument de planejament de manera que es permeta el desenvolupament d'una urbanització de baixa densitat allunyada del nucli urbà sota les millors condicions de connexió que presenta el municipi de Llíber amb la costa.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. La superfície global del sector objecte del pla parcial de millora és de 384.354,22 m², sent el seu ús predominant el residencial amb tipologies d'habitatge unifamiliar aïllat o adossat, amb una edificabilitat bruta de 0'15 m²/m².  
II. El sector limita al nord i al sud amb sengles carreteres, la CV-745 Llíber . Senija en el primer cas i la CV-750 Xaló . Benissa en el segon. A l'est queda el límit amb el municipi de Benissa, i a l'oest la urbanització coneguda com el Collado, flanquejada per una línia de mitjana tensió.  
III. Creuant la CV-750, al sud de la proposada, hi ha un altre sòl urbanitzable no desenvolupat conegut com a Medina Llíber, per la qual cosa es configura una àrea residencial de superfície i capacitat realment significatives en relació amb el nucli urbà.  
IV. El desenvolupament del sector comprendrà l'execució de la major part de les infraestructures necessàries, si bé en matèria de depuració d'aigües residuals es procedirà a connectar amb la depuradora municipal.  
V. Els habitatges prevists posseeixen característiques singulars pel que fa als seus materials i acabats, buscant la integració tipològica i estètica en les tradicions constructives de la zona.  
VI. Les característiques morfològiques del sector, localitzat en una zona amb algun pendent, han condicionat l'ordenació proposada que tracta de respondre amb un viari i unes rasants adequades al terreny, minimitzant les despeses d'urbanització i l'impacte resultant.  
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental presentat no planteja alternatives respecte de la localització del projecte al terme municipal de Llíber.  
No obstant això, i basant-se en el document de concert previ del Pla general d'ordenació urbana actualment en fase de redacció, es tracta de justificar la proposta indicant l'absència de sòl urbanitzable amb destinació residencial atés que es preveu la desclassificació d'una elevada superfície de sòl urbanitzable situada al sud-oest del projecte presentat, en les zones de major relleu del terme municipal.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 18 de juliol de 2001, l'Ajuntament de Llíber va remetre documentació relativa al Pla parcial de millora Fincas Rústicas consistent en el projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, i l'expedient municipal.  
En aquest expedient figura el certificat d'aprovació provisional, on s'indica que la referida documentació es va exposar al públic segons anuncis publicats en el diari Información d'Alacant i en el DOGV núm. 3944, de 21 de febrer de 2001.  
Durant aquest període es van presentar vuit al·legacions, i resultaren totes elles desestimades en el document d'aprovació provisional.  
2. Resum de les al·legacions  
De les vuit al·legacions, cinc fan referència a l'aspecte ambiental del projecte, i d'elles, quatre són idèntiques entre elles.  
Així, la societat civil de la zona del Collado de Llíber, Andree Marie Jean Vermeire, Jan Olav Roth, Allan Frey i José Agut Martí indiquen, entre altres aspectes, que:  
. La població actual de Llíber resulta de 504 habitants, i és la previsió del sector augmentar aquesta en 1200 habitants més sense que existisquen les infraestructures adequades amb aquest fi.  
. La topografia és accidentada, amb forts pendents, i la vegetació actual és el matoll de bosc baix amb l'excepció d'una pinada localitzada al nord-oest del sector.  
. L'estudi d'impacte ambiental cita una sèrie de possibles impactes negatius, d'entre els quals destaca la demanda d'aigua potable, indicant alhora que hi ha sòl per desenvolupar en el municipi.  
. Se afecta el paisatge a causa de la localització de la proposta i a l'elevada edificabilitat.  
Per la seua banda, José Argudo Martí cita els possibles problemes respecte del proveïment d'aigua potable, l'eliminació de residus i la depuració de les aigües residuals.  
1. Peticions d'informació o documentació complementària  
Atés que el vigent instrument de planejament del municipi de Llíber es correspon amb les normes subsidiàries de 1984, document no homologat a la Llei 6/1994, de 15 de novembre, en data 8 d'octubre de 2001 es va sol·licitar a l'Ajuntament l'aclariment sobre el document d'homologació, no present com a tal en la documentació remesa en primera instància. Al mateix temps es va aprofitar per a sol·licitar l'estudi d'alternatives de localització al municipi, com també un informe sobre la realitat existent de cara als sòls urbanitzables.  
En data 29 d'octubre de 2001 es va rebre ampliació per part de l'Ajuntament on s'indicava que els continguts del document d'homologació es trobaven recollits en el projecte inicialment presentat. Igualment, s'informava sobre la situació real dels sòls urbanitzables així com les intencions de cara al document de concert previ, on es desclassificava una gran superfície no desenvolupada al sud-oest del Pla parcial de millora Fincas Rústicas.  
Afeccions legals  
1. No s'ha trobat cap afecció legal directa respecte de la localització proposada per al desenvolupament del Pla parcial de millora Fincas Rústicas al municipi de Llíber. No obstant això, cal citar la proximitat d'un espai que posseeix un rellevant valor ambiental en relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000. En aquest sentit s'ha designat el lloc d'interés comunitari o LIC denominat Riu Gorgos, coincident amb el seu llit. De la mateixa manera, tal com reconeix l'estudi d'impacte ambiental, els jaciments arqueològics inventariats se situen fora de l'àmbit de la proposta. Malgrat això, es proposa el control sobre la zona durant la fase de construcció per a controlar l'aparició de possibles restes d'interés.  
Consideracions ambientals  
1. De litologia plenament calcària, la zona afectada pel projecte presentat es caracteritza a més per un grau d'erosió actual i potencial no quantificable, és a dir, s'entén en fase lítica. Si bé això és així en un àmbit més general, en la pràctica la zona presenta escassos però alguns exemplars de vegetació pròpia de bosc baix que segons sembla ha anat ocupant terrenys d'antic cultiu de secà si es jutja per la potent estructura de bancals que configura l'àmbit del pla parcial. Només en la part nord-occidental es poden apreciar exemplars de major port i rellevància ambiental.  
Així, la capacitat agrària potencial del sòl és molt baixa, amb factors limitants com el pendent i la grossària efectiva, de moderada a alta en el primer dels casos i realment escàs en el segon, la qual cosa es tradueix en un escàs potencial de regeneració natural de la vegetació pròpia de la zona. És precisament el pendent el que ha propiciat la localització en les parcel·les situades al nord del sector dels elements dotacionals i zones verdes, atés el baix aprofitament constructiu d'aquestes.  
2. Si bé en aquest tipus de materials litològics són freqüents els problemes de vulnerabilitat de les aigües subterrànies per fenòmens càrstics, les condicions particulars de la zona semblen contenir aquest tipus de risc, minimitzant els possibles impactes respecte d'això. Tampoc són rellevants els possibles efectes sísmics segons les dades recollides en la vigent legislació sectorial, encara que resultarà necessari considerar les condicions d'aplicació de la normativa.  
3. Malgrat que en principi les característiques ambientals de la zona no resulten completament adequades per al desenvolupament urbanístic, i tenint en compte les necessitats expressades en la documentació aprovada provisionalment per l'Ajuntament de Llíber quant al sòl urbanitzable residencial es refereix, és important considerar que la presència d'un assentament urbà com és El Collado, la colimitació amb el Pla parcial Medina Llíber i la traça de les carreteres CV-745 i CV-750 es constitueixen com a factors que resten qualitat a les zones afectades, propiciant-ne així l'ocupació en el supòsit de resultar necessari i salvaguardant altres àrees d'interés en el municipi.  
4. Ara bé, l'esmentada ocupació ha de quedar emparada per l'existència, en condicions tècniques adequades, d'infraestructures que asseguren el menor impacte ambiental possible.  
En aquest sentit, cal considerar que el municipi de Llíber, amb un règim de precipitacions més prompte escàs i irregular que respon generalment a fenòmens torrencials estacionals, és susceptible de presentar un proveïment d'aigua potable deficient a la població, màximament quan es preveu un significatiu augment de la població (quasi 1.200 persones) que, segons dades oficials, arribava als 550 habitants en l'exercici de 2000, sense que s'hi haja certificat l'existència de recursos en quantitat i qualitat suficient per a donar resposta a una demanda de 347,47 m³/dia (comptabilitzant les necessitats de reg de la zona verda)  
D'altra banda, es projecta una xarxa de sanejament separativa el col·lector de fecals de la qual connectarà amb l'estació depuradora d'aigües residuals mancomunada, localitzada en una parcel·la pròxima al riu Gorgos. En aquest sentit, tampoc s'analitza l'estat i capacitat de l'esmentada depuradora, condició indispensable per al desenvolupament urbanístic del sector.  
Un altre aspecte important és el de la gestió dels residus sòlids, tant inerts, propis de la fase de construcció i de possibles reformes, com a urbans, producte de l'activitat residencial prevista, resultant necessari estudiar la viabilitat del sistema municipal de cara a donar resposta als nous requeriments.  
Pel que fa a infraestructures interiors, el pla parcial sembla resoldre satisfactòriament els requeriments mitjançant la instal·lació d'un depòsit d'aigua potable de 500 m³, un depòsit de gas, una antena col·lectiva i la transformació d'energia elèctrica aprofitant que pel afrontament amb la urbanització el Collado discorre una línia de mitjana tensió, considerant a més que el traçat per l'interior del sector d'aquesta infraestructura serà soterrat.  
5. Una alteració pròpia dels desenvolupaments urbanístics resulta ser l'impacte paisatgístic d'aquests. A fi de resoldre o minimitzar aquesta problemàtica, la normativa d'aquest pla parcial de millora inclou condicions d'integració en el medi que passen per la utilització de tipologies constructives i materials propis de la zona (pedra natural, fusteries de fusta, teula vella o envellida, forja, etc.) Sobre la localització dels terrenys, a priori s'entén que no presenten un grau de visibilitat important des d'altres parts del terme municipal, excepte en les zones elevades del sud del terme.  
6. Les mesures correctores plantejades per a reduir el possible impacte ambiental de l'actuació regulen aspectes relacionats amb els jaciments arqueològics, la reutilització del sòl fèrtil, la utilització d'espècies autòctones i l'ocupació d'enllumenat públic de baix consum i escassa contaminació lumínica. En relació amb la gestió de residus, el proveïment d'aigua potable i la depuració d'aigües residuals les esmentades mesures es consideren ben orientades però faltes de les exigències i comprovacions necessàries per a assegurar-ne l'aplicació.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre el Pla parcial de millora Fincas Rústicas, del municipi de Llíber (Alacant), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
I. Amb la intenció de salvaguardar les espècies vegetals forestals de port significatiu localitzades en el límit nord-oest del sector, que limita amb la urbanització el Collado, es considerarà la relocalització de les zones verdes sobre la parcel·la 15 i part de la 14, tal com s'adjunta en el plànol de la zona, modificat per l'equip redactor del projecte. Al mateix temps, es tindrà com a condició d'execució del projecte la integració dels camins i sendes de vianants en aquesta zona mitjançant l'ocupació de materials naturals i traçats que s'adeqüen a la vegetació existent, evitant en tot moment l'eliminació dels exemplars arboris.  
II. S'haurà de presentar certificat emés per l'empresa encarregada del subministrament d'aigua potable en el municipi de Llíber sobre l'existència, en quantitat i qualitat suficient, de l'esmentat recurs per a una demanda prevista de, aproximadament, 350 m³/dia.  
III. De la mateixa manera, es s'haurà de presentar certificat de l'empresa encarregada de la gestió de l'estació depuradora d'aigües residuals sobre el seu estat i capacitat de depuració per a fer front a un increment de la demanda de, aproximadament, 1.200 habitants. En el cas que l'esmentada infraestructura no resultara prou el desenvolupament del sector haurà de posposar-se fins al moment en què es produïsca una ampliació efectiva d'aquesta o bé es procedisca a la construcció d'una estació depuradora pròpia del sector. Com a condició afegida, i atesa la seua importància pel que fa a termini d'execució, longitud i inversió, s'haurà d'executar el col·lector d'aigües fecals que connecta la futura urbanització amb l'EDAR amb caràcter previ a la construcció d'habitatges, és a dir, com a màxim, alhora que les tasques d'urbanització del sector.  
IV. En relació amb l'anterior, i si es dóna el cas de no existir, l'Ajuntament haurà de redactar una ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram que siga d'aplicació en l'àmbit del sector proposat.  
V. L'Ajuntament, com a encarregat del servei de recollida municipal de residus, haurà d'acreditar la suficiència del servei segons l'increment de volum previst, com també que la gestió dels residus sòlids urbans es realitza en les condicions adequades i en un abocador autoritzat.  
VI. Respecte dels residus inerts, l'empresa encarregada de la urbanització del sector haurà de presentar els documents necessaris que acrediten el contracte amb una empresa especialitzada i autoritzada en la gestió de residus inerts o bé directament amb un abocador autoritzat.  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de febrer de 2001.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 256/04-AIA  
Títol: Obertura d'un desballestament de vehicles fora d'ús  
Promotor: Francisco Javier Candela Pallarés  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Polígon industrial I-8, parcel·la A-1B. Illa núm. 4. Crevillent. Alacant.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un desballestament de vehicles fora d'ús.  
L'activitat consisteix en la compra de vehicles avariats o accidentats, per a procedir a desballestar-los i vendre'n les peces en bon estat. Els automòbils ja desballestats s'emmagatzemaran per a la posterior venda d'aquests com a ferralla. Les parts dels vehicles potencialment contaminants com bateries, pneumàtics i olis lubricants, seran recollides per empreses especialitzades.  
L'activitat se situarà en una parcel·la de sòl industrial de 1.081 m² de superfície, dins de la qual es construirà una nau industrial de 640 m² destinats a la descontaminació i magatzem de residus.  
Tramitació administrativa  
En data 13 d'octubre de 2004, la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, junt amb l'informe favorable sobre la implantació de l'activitat, per part de l'Ajuntament de Crevillent.  
L'estudi d'impacte ambiental, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 95 de data 27 d'abril de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions.  
Afeccions legals  
La indústria haurà d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
Durant el seu funcionament normal, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
La parcel·la on se situa l'activitat es troba rodejada per naus industrials, on la vegetació ha sigut reduïda a algunes espècies nitròfiles banals típiques de zones degradades. Respecte a la fauna, les espècies presents estan associades a ambients antròpics com són xicotets rosegadores, panderoles i altres insectes comuns.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'únic impacte apreciable serà sobre les aigües subterrànies i el sòl, sobre el qual es pot produir un abocament incontrolat de residus perillosos, i per la infiltració de lixiviats d'aquests residus per l'arrossegament de l'aigua de pluja, però a causa de la impermeabilització del sòl fa que l'impacte provocat per algun vessament estiga controlat.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst entre altres les següents mesures correctores, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista.  
. Per a evitar la possible contaminació de les aigües subterrànies o superficials, dels possibles vessaments que pogueren originar-se, la zona on es depositen els vehicles recollits, disposarà d'un paviment impermeable i un sistema de recollida de vessaments (pendent cap a arqueta estanca); un sistema de recollida d'aigües de pluja (dispositius de decantació); un tractament d'aigües, inclosa la de pluja (separador d'olis i greixos).  
. La zona d'emmagatzemament de residus perillosos disposarà de contenidors independents i estancs per a emmagatzemar bateries i filtres d'oli usats. Així mateix disposarà de dipòsits independents i estancs per a emmagatzemar els fluids dels vehicles fora d'ús, com ara: olis usats, combustibles, anticongelants, líquids refrigerants i líquids de frens.  
Pel que fa al Programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
. Es realitzarà una inspecció visual periòdica de l'estat del paviment impermeabilitzant.  
. Es revisarà periòdicament l'estat dels recipients d'emmagatzemament de residus perillosos, comprovant que no hi ha defectes estructurals ni fuites.  
. Es realitzarà un manteniment periòdic adequat de les xarxes de drenatge i els sistemes de recollida i tractament d'aigües pluvials i vessaments (dispositius de decantació i separació de greixos).  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'obertura d'un desballestament de vehicles fora d'ús, promogut per Francisco Javier Candela Pallarés, sempre que el mateix es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:  
1. Els residus gestionats, per la indústria durant el funcionament normal aquesta, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Açò inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
2. Haurà d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials, executant la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials, cuidant que els pendents no conduïsquen les aigües de vessament cap a les zones d'emmagatzemament de residus.  
3. Dins del Programa de vigilància ambiental, es constatarà, mitjançant anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, açò és, l'Ajuntament de Crevillent.  
4. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose l'augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió. Les instal·lacions es dissenyaran i executaran d'acord amb la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzemament de líquids inflamables.  
5. S'hauran d'emmagatzemar els vehicles a arran de sòl, de manera que no superen les dues alçàries i la incidència visual des de la carretera quede minimitzada. Al mateix temps, es col·locaran pantalles visuals vegetals, de fulla persistent, que obstaculitzen la visió del parc mòbil emmagatzemat.  
6. Periòdica vigilància de les instal·lacions en general per a, si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.  
7. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
9. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de gener de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 289/04-AIA  
Títol: Obertura d'un desballestament de vehicles fora d'ús  
Promotor: José María Castellano, Desguaces  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Polígon industrial El Collet, parcel·la 512. Benicarló. Castelló.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un desballestament de vehicles fora d'ús.  
L'activitat consisteix en la compra de vehicles avariats o accidentats, per a procedir a desballestar-los i vendre'n les peces en bon estat. Els automòbils ja desballestats s'emmagatzemaran per a la posterior venda d'aquests com a ferralla. Les parts dels vehicles potencialment contaminants com bateries, pneumàtics i olis lubricants, seran recollides per empreses especialitzades.  
L'activitat ocuparà una superfície total de 814,94 m² dels quals 491,56 corresponen a una nau i la resta és descobert.  
Tramitació administrativa  
En data 4 de novembre de 2004, l'Ajuntament de Benicarló va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, junt amb l'informe favorable sobre la implantació de l'activitat, per part de l'Ajuntament de Benicarló.  
L'estudi d'impacte ambiental, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm.112 de data 16 de setembre de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions.  
Afeccions legals  
La indústria haurà d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
Durant el seu funcionament normal, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
La parcel·la on se situa l'activitat pertany al polígon industrial El Collet, on la vegetació i la fauna han sigut reduïdes a algunes espècies nitròfiles banals típiques de zones degradades.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'únic impacte apreciable serà sobre les aigües subterrànies i el sòl, sobre el qual es pot produir un abocament incontrolat de residus perillosos, i per la infiltració de lixiviats d'aquests residus per l'arrossegament de l'aigua de pluja, però a causa de la impermeabilització del sòl fa que l'impacte provocat per algun vessament estiga controlat.   
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst entre altres les següents mesures correctores, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista.  
. Per a evitar la possible contaminació de les aigües subterrànies o superficials, dels possibles vessaments que pogueren originar-se, la zona on es depositen els vehicles recollits, disposarà d'un paviment impermeable i un sistema de recollida de vessaments (pendent cap a arqueta estanca); un sistema de recollida d'aigües de pluja (dispositius de decantació); un tractament d'aigües, inclosa la de pluja (separador d'olis i greixos).  
. La zona d'emmagatzemament de residus perillosos disposarà de contenidors independents i estancs per a emmagatzemar bateries i filtres d'oli usats. Així mateix disposarà de depòsits independents i estancs per a emmagatzemar els fluids dels vehicles fora d'ús, com ara: olis usats, combustibles, anticongelants, líquids refrigerants i líquids de frens.  
. En cap cas se superaran els 65 dB(A) transmesos a locals confrontants, ni els 40 dB(A) de soroll interior, entre les 8 i les 22 hores, ni els 60 dB(A) i 35 dB(A) respectivament, entre les 22 i les 8 hores, d'aquesta manera es compleixen les exigències imposades en l'annex 1 de l'ordenança municipal sobre soroll de l'Ajuntament de Benicarló.  
Pel que fa al Programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
. Es realitzarà una inspecció visual periòdica de l'estat del paviment impermeabilitzant.  
. Es revisarà periòdicament l'estat dels recipients d'emmagatzemament de residus perillosos, i es comprovarà que no hi ha defectes estructurals ni fuites.  
. Es realitzarà un manteniment periòdic adequat de les xarxes de drenatge i els sistemes de recollida i tractament d'aigües pluvials i vessaments (dispositius de decantació i separació de greixos).  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'obertura d'un desballestament de vehicles fora d'ús, promogut per José María Castellano, Desguaces SL, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Els residus gestionats, per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Açò inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
2. Haurà d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials, executant la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials, i cuidar que els pendents no conduïsquen les aigües de vessament cap a les zones d'emmagatzemament de residus.  
3. Dins del Programa de vigilància ambiental, es constatarà, mitjançant anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, açò és, l'Ajuntament de Benicarló.  
4. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose un augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió. Les instal·lacions es dissenyaran i executaran d'acord amb la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzemament de líquids inflamables.  
5. S'hauran d'emmagatzemar els vehicles a arran de sòl, de manera que no superen les dues alçàries i la incidència visual des de la carretera quede minimitzada. Al mateix temps, es col·locaran pantalles visuals vegetals, de fulla persistent, que obstaculitzen la visió del parc mòbil emmagatzemat.  
6. Periòdica vigilància de les instal·lacions en general per a, si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.  
7. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
9. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de gener de 2005. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 298/04.AIA   
Títol: Variant de Riba-roja de Túria  
Promotor: Diputació Provincial de València  
Autoritat substantiva: Diputació Provincial de València  
Objecte: Eliminació de la travessia actualment existent.  
Localització: Municipi de Riba-roja de Túria  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
La variant que s'ha d'executar discorre pel sud-oest del nucli urbà de Riba-roja, entre dos punts de les carreteres que transcorren, des de Riba-roja, a Loriguilla i a Vilamarxant. Ambdós punts es localitzen molt pròxims a l'esmentat nucli urbà, i sobre aquests s'han projectat sengles glorietes, i ja s'ha executat aquella d'elles que s'enllaça amb una fase posterior de la variant. Així mateix, s'ha projectat una tercera glorieta aproximadament en el punt mitjà del traçat, el qual, amb una longitud aproximada de 2 quilòmetres, es pot assimilar a una única alineació corba que transcorre entre els punts abans referits. Cal dir que aquest traçat discorre, majorment, sobre sòl destinat a reserva viària pel planejament urbanístic vigent en el municipi de Riba-roja de Túria.   
No obstant l'anterior, es vol puntualitzar que el fet que la traça proposada no s'haja ajustat rigorosament a la reserva viària comentada, ha comportat la necessitat de sotmetre el projecte al procediment de declaració d'impacte ambiental, en compte de fer-ho al d'estimació de l'impacte ambiental.  
La secció tipus de la via està composta per dos carrils de 3,5 metres d'amplària cada un; la capa de rodament és no permeable i l'esplanada E-2.  
El traçat s'adapta en gran manera a l'orografia sobre la qual discorre, la qual cosa no originarà grans desmuntes ni terraplens.  
La carretera, en el seu nou traçat, interfereix amb el barranc de Porxinos, el qual és contributiu del riu Túria, el llit principal del qual es troba molt pròxim.  
S'ha previst enllumenat en dos de les glorietes projectades, així com en els accessos a aquestes. Aquesta il·luminació consisteix en la disposició de lluminàries sobre columna de 10 metres, proveïdes amb llums de vapor de sodi d'alta pressió.   
2. Alternatives  
Com es comenta en l'anterior apartat, el traçat s'ha ajustat majorment a la reserva viària que li atorgava el planejament urbanístic vigent. Sobre aquest s'ha procedit, d'acord amb l'EIA, a una optimització del mateix en alçament, de manera que els desmuntes i terraplens quedaren minimitzats.  
No obstant això, l'enllaç de la variant amb la carretera a Vilamarxant ha sigut objecte d'una exhaustiva anàlisi, atés que en aquest punt es té, entre altres condicionants, afecció al llit del barranc de Porxinos i a la via de ferrocarril de Riba-roja de Túria a Llíria. Així, es van plantejar una intersecció en I, que suposava que la variant discorreguera sobre la línia de ferrocarril, amb l'important impacte paisatgístic derivat, la disposició d'una glorieta amb ramal previ amb pas superior sobre la via de ferrocarril, i l'execució d'una glorieta a nivell.  
Finalment, la disposició d'una glorieta a nivell, per la seua menor ocupació de sòl, menor impacte paisatgístic i menor cost, encara a pesar de l'afecció directa a la via de ferrocarril mencionada, la qual es troba en desús, s'ha entés, per part de l'Estudi, com la millor de les opcions plantejades.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 29 de juliol de 2004 la Diputació Provincial de València va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte: Variant de Riba-roja de Túria.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic, Variant de Riba-roja de Túria, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província, núm. 304 de data 23 de desembre de 2003, i no s'hi ha presentat cap al·legació.   
Afeccions legals  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental i altres consultes, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:  
D'acord a la Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, se afecta el domini públic hidràulic del barranc de Porxinos.  
Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, com s'ha comentat en anteriors apartats d'aquesta declaració, la major part del traçat proposat discorre sobre la reserva de sòl realitzada en el planejament urbanístic actualment vigent a Riba-roja de Túria. No obstant això, el referit traçat abandona puntualment aquesta per a ocupar sòl no urbanitzable, comú i agrícola, així com sòl urbanitzable programat. Igualment, com ja s'ha apuntat abans, fruit de la intercepció del barranc de Porxinos per la traça, es té l'afecció a sòl no urbanitzable rigueres.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
. Geologia i edafologia  
Des del punt de vista de la geomorfologia, el relleu és estés i suau, si bé es torna més pronunciat en les proximitats.  
La geologia s'ha caracteritzat molt vagament, com es desprén de la informació cartogràfica aportada. No obstant això, atés que, en tant de valor ambiental, no resultarà granment afectada, s'entén que pot ser descrita de forma succinta, de manera que cal puntualitzar que el traçat discorre, majorment, sobre terrenys rocosos de naturalesa calcària, d'edat mesozoica i triàsica, excepte en la zona confrontant al llit travessat, on, com és obvi, predomina el quaternari.   
El sòl, des del punt de vista edafològic, ha sigut caracteritzat d'acord amb la classificació FAO, de manera que s'ha advertit l'existència de litosoles, entisoles i inceptisoles. En tot cas, resulta d'interés, a nivell territorial, conéixer la millor o pitjor aptitud agrològica d'aquests sòls per al qual s'ha procedit a consultar la cartografia temàtica editada per la COPUT. D'això ha resultat que el tram de traçat més nord-occidental discorre sobre sòls de capacitat elevada, mentres que per a la resta tal capacitat és moderada.  
. Règim hidrològic i hidrogeològic  
El traçat afecta el llit del barranc de Porxinos, contributiu del riu Túria, en un punt pròxim a la rotonda més occidental de les tres proposades.  
D'altra banda, és destacable que la vulnerabilitat dels recursos hídrics subterranis és alta en la part final del traçat, açò és, en el punt en què la variant entroncarà amb la carretera a Vilamarxant.  
. Vegetació  
La vegetació potencial de la zona es correspon amb la sèrie termomediterrània xativí I valencià-tarragoní seca del llentiscle (Pistacia lentiscus), o Querco cocciferae-Pistaceito lentiscis. Així, assenyala l'EIA que la vegetació potencial de la zona estaria composta, fonamentalment, per un estrat arbori de Pinus halepensis, i estaria l'arbustiu conformat per coscoll (Quercus coccifera), llentiscle (Pistacia lentiscus), savines (Juniperus sp.), romer (Rosmarinus officinalis) i olivarda (Rhamnus lycioides).  
No obstant això, la vegetació actual és, en general, producte de processos d'antropització que, en funció de l'aptitud dels sòls, han portat a la implantació de cultius de regadiu, com ara cítrics, o secà, ja siguen oliveres o garroferes. Això no obstant, en el tram de traçat comprés entre els PK 0+300 i 0+500, hi ha una màquia, no molt densa, que permet el desenvolupament de pins i altres espècies resinoses.  
. Fauna  
L'EIA ha distingit tres biòtops, com han sigut el de tarongerar, secà i nucli urbà. En els tres, la caracterització realitzada s'ha centrat en l'avifauna, sense que d'aquesta es troba destacada cap de les espècies enumerades.   
. Paisatge  
El paisatge de la zona d'estudi té un important grau d'alteració humà. S'han descrit dues unitats paisatgístiques, correspon una a la zona de secà, poblada de camps de garroferes i oliveres alhora que jalonada per intercalacions de terreny arbustiu, i la restant a la zona de cítrics, on el paisatge és més homogeni, sense que, en conjunt, s'haja aprofundit majorment sobre el context més ampli que s'emmarca la via.  
. Camins ramaders  
D'acord amb allò que s'ha assenyalat en l'estudi, al voltant del PK 0+000 podrà existir afecció al cordell de Castella, atés que la rotonda allí disposada intersecta amb el traçat projectat.   
. Patrimoni cultural  
L'estudi s'ha referit a l'existència d'un jaciment arqueològic en les proximitats del barranc de Porxinos. Es tracta de l'aqüeducte de Porxinos, el qual se situa molt pròxim al traçat, precisament en la zona en què es produeix una major fuita de la traça respecte al sòl objecte de reserva.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.  
Els impactes que es derivaran de l'execució de l'obra en el corredor establit s'han considerat, en tots els casos, com a compatibles. Encara així, l'estudi ha disposat mesures correctores per a la major part d'aquests, si bé la majoria d'aquestes, com es veurà després, són de caràcter estàndard per a la tipologia de projectes en què s'inclou l'ara avaluat.   
El barranc de Porxinos és afectat mentre queda interceptat pel traçat en el PK 1+700, sent un barranc subjecte a importants avingudes, d'acord amb l'estudi d'impacte.  
És important referir-se a la presumible afecció que podrà existir al Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera, atés que el municipi de Riba-roja de Túria queda inclòs en el punt 4.1 del citat PORN.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquest tipus d'infraestructures viàries, com ara, per exemple, la recuperació i abassegament de terres vegetals, descompactació de superfícies afectades, etc., i s'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.  
A continuació, doncs, només es farà referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, entrant, així mateix, a comentar només aquelles més significatives.  
Així, és destacable la mesura que es refereix a la transplantament de garroferes i oliveres de major port, atesa la massiva presència d'aquestes espècies en la primera mitat del traçat. Igualment, s'ubicaran certes pantalles visuals, mitjançant xiprers, i es fixarà una franja, de dos metres d'amplària a cada costat de la via, a fi de minimitzar el risc d'incendis.  
Respecte a l'impacte acústic, l'estudi de soroll realitzat conclou que podran superar-se els valors llindar, per als períodes nocturn i diürn, en distàncies menors a 10 metres en l'entorn més immediat al vial. No obstant això, s'assenyala la no-existència d'habitatges en la franja així delimitada, per la qual cosa no cap afecció al medi.   
Ha de dir-se, no obstant això, que la legislació autonòmica en matèria de soroll es refereix a altres usos del territori sensibles a l'impacte acústic, més enllà del residencial que, s'entén, és al qual s'ha limitat l'anàlisi realitzada per l'EIA, en tant es refereix a l'existència pròxima d'habitatges a la traça.   
El barranc de Porxinos serà salvat mitjançant un marc de dimensions 10m x 5m.  
L'aqüeducte de Porxinos es troba pròxim a la zona d'actuació, si bé s'indica en l'estudi que no es veurà afectat. No obstant això, aquell ha indicat que, abans de dur a terme les obres, s'haurà de comunicar a la Conselleria de Cultura el termini d'inici de les obres perquè duga a terme les prospeccions que considere oportunes, així com el seguiment dels treballs d'excavació. En aquest sentit ha de dir-se que no s'entén correcte aquest plantejament sobre el control de l'afecció al patrimoni cultural, per la qual cosa serà necessari disposar posteriors condicionants.  
En relació amb el moviment de terres que s'ha d'efectuar per l'execució de les obres, és possible recollir, en el projecte de construcció, la localització de possibles zones d'extracció de materials i d'abocadors per a la destinació final dels materials sobrants, incloent runes i la resta de deixalles d'obra. Amb aquest fi es pot recórrer a explotacions ja existents en les proximitats (pedreres i abocadors legalitzats i en funcionament). Si no és així, i si es projecta l'obertura de noves instal·lacions, es recorda que aquestes hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental. Pot resultar d'interés ressaltar que, en el cas d'obertura de noves instal·lacions, atés que aquestes no podran utilitzar-se sense haver conclòs el tràmit d'avaluació i amb l'objecte d'evitar retards innecessaris, seria desitjable que l'esmentat tràmit començara com més prompte millor.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3-b) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte, Variant de Riba-roja de Túria, promogut per la Diputació Provincial de València, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
El projecte de construcció haurà de disposar d'un estudi de localització de les zones auxiliars en funció de les qualitats del territori recollides en l'inventari ambiental. Així, hauran de fixar-se, especialment, els extrems que s'apunten a continuació:  
. Ubicació definitiva de les plantes mòbils d'insistència d'àrids, producció de mescles bituminoses o altres.  
. Previsió de tractament posterior realitzat a l'aigua de llavada d'àrids, forma d'abocament i ubicació d'aquest.  
Els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser correctament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos. En el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no preparada a aquest efecte, aquesta haurà d'anar proveïda d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles efluents accidentals a cunetes o canalitzacions, proveïdes de dispositius de retenció (per exemple arquetes separadores de greixos), o qualssevol altres solucions que eviten la contaminació del sòl o els recursos hídrics subterranis.  
Les àrees o instal·lacions auxiliars de què es parla, en cap cas se situaran en les proximitats del barranc de Porxinos, i hauran de quedar allunyades en distància superior a 500 metres del llit d'aquest. Igualment, no podran localitzar-se sobre sòl no urbanitzable, ja siga comú o agrícola, de manera que es preferiran aquells possibles emplaçaments que es donen sobre sòl urbanitzable.  
. El Programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, incorporarà campanyes de mesuraments amb l'objectiu de disposar mesures correctores conduents a minimitzar l'impacte acústic, si fóra finalment el cas, en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els valors llindar disposats per la legislació vigent en aquesta matèria.   
. Les mesures correctores, així com els condicionants ara disposats, hauran de ser correctament traduïdes al pressupost i al plec de prescripcions tècniques particulars, si més no, del projecte de construcció. Així, per exemple, d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la seua posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts hauran d'abassegar-se al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de quedar definida, entre altres característiques, en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de manera que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests.  
. Prèviament a la licitació de les obres, haurà d'obtindre's informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la Conselleria de Territori i Habitatge, el qual podrà estimar la conveniència que s'establisquen mesures addicionals per raó de la possible afecció al PORN de l'Albufera.  
. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Si durant l'execució de les obres es trobara presència de restes arqueològiques, el fet s'informarà a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de gener de 2005. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín