Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9912, del 09-08-2024 (2024/7626)

RESOLUCIÓ de 28 de juny de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Rafelcofer. Expedient 10/6114-WDB.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9912

Data del DOGV
:   09-08-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/7626

CVE
:   HTKW-W-4703-4120

Data del document
:   28-06-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Rafelcofer
    * impacte ambiental

D’acord amb l’article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  de l’informe ambiental i territorial estratègic,

RESOLC

Publicar en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  l’informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l’expedient 10/6269-NZA Rafelcofer (València).

«Informe ambiental i territorial estratègic

> > Objecte: Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Rafelcofer

Tràmit: Avaluació Ambiental Estratègica del Pla

Promotor: Ajuntament de Rafelcofer

Autoritat substantiva: Ajuntament de Rafelcofer

Ubicació: Rafelcofer (València)

Nº expedient: 010/2817-CGW

La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 31 de març de 2022, va adoptar el següent acord:

Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Rafelcofer, en els termes següents:

A. Fonaments per els quals es sotmet el Pla a l'avaluació ambiental estratègica

l'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establert en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora a la legislació nacional espanyola mitjançant el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).

La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les seues modificacions, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica d'acord amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.

D'acord amb el que estableix l'article 46.3 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha d'estar sotmès a una avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els casos previstos en el mateix i tenint en compte els criteris establerts en l'annex VIII del Decret legislatiu, tot això després de consultar a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de tramitació previstes en l'article 50 del TRLOTUP.

En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica s'aplica als plans de mobilitat.

B. Document inicial estratègic

B.1. Documentació aportada

En data 15 de febrer de 2021 es va rebre, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la sol·licitud de l’Ajuntament de Rafelcofer per tal d’iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Rafelcofer, acompanyat del seu corresponent document inicial estratègic (DIE).

Com que la documentació aportada era insuficient com per a iniciar el procediment, segons informe del Servei de Mobilitat, prèvia consulta sobre el contingut realitzada per l’Ajuntament, el mateix Ajuntament va remetre Provisió d'alcaldia de data 26 d'abril de 2021 en la qual se sol·licita deixar sense efecte durant dos mesos la sol·licitud d'inici remesa, a fi de completar la documentació tècnica que ha de ser avaluada.

El Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica comunica a l’òrgan promotor l’apertura de l’expedient (expediente 010/7335-YRE) el 28 d’abril de 2021, atenent la sol·licitud de l’ajuntament de suspendre temporalment la tramitació fins que remetera la documentació d’esmena.

La nova versió del PMUS va tindre entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica el 28 de juny de 2021 i és conforme amb el que estableix l'article 52 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).

La documentació queda constituïda pels següents documents:

1. Document inicial estratègic (DIE)

2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible, amb els següents apartats:

– Introducció

– Anàlisi i diagnòstic

– Pla d’acció

– Pla de comunicació i participació ciutadana

B.2. Informació territorial

El municipi de Rafelcofer es troba a la comarca de la Safor, ocupa una superfície total de 2,03 km² i compta amb 1.365 habitants (INE, 2021), amb un relleu gairebé pla, a una altitud d’entre 25 i 166 m s. n. m. al centre de la planura que forma el curs baix del riu Serpis. Limita al nord amb Bellreguard i Almoines, a l'est amb l'Alqueria de la Comtessa, al sud amb la Font d'en Carròs i a l'oest amb Beniarjó i Beniflà.

El terme municipal està travessat pel Barranc de Beniteixir que circula al nord dels casc urbà de sudoest a est, es troba ben comunicat amb els pobles veïns, se situa enmig de dos vies de comunicació importants; la N-332 i l'autopista AP-7.

Pel que fa al transport públic, l’oferta és molt limitada; l’estació de tren més propera es troba a Gandia, a 6 km, on s’arriba només en cotxe particular, sense altre mode d’accés. A més hi ha una línia d’autobús interurbà amb dos parades al casc urbà, que comunica amb Gandia i un servei de taxi.

L'àmbit d'aplicació del Pla de mobilitat urbana sostenible es desenvolupa en el casc urbà de Rafelcofer, amb actuacions previstes sobretot a sòl urbà o urbanitzable, excepte l’actuació 1, Millorar el número de places d’estacionament, que preveu l’adequació d’un solar ubicat en sòl no urbanitzable comú i la proposta de ruta ciclista per l’avinguda Camí de Xàtiva, per SNU Protecció Xarxa Viària.

B.3. Planificació vigent

Rafelcofer disposa des de 1998 d’unes normes subsidiàries aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en gener de 1999, amb dues modificacions posteriors. La distribució classificació del sòl és la següent:

• Sòl urbà

• Sòl urbanitzable

• Sòl no urbanitzable

– SNU comú

– SNU protegit (agrícola, hidràulic, forestal, viari i inundable)

El document no avalua la incidència d’altres instruments de planificació territorial i sectorial i fa només una menció genèrica a que les incidències previsibles sobre altres plans seran les corresponents a la coordinació i subordinació.

B.4. Objecte de la proposta del PMUS

Diagnòstic previ

El PMUS de Rafelcofer analitza la situació actual del municipi, tant en matèria socioeconòmica com, sobretot, pel que fa a l’oferta i demanda de mobilitat.

El principal potencial d'atracció al municipi és la carretera que travessa la població, perquè és una via que connecta amb el sud de la comarca de la Safor i destinacions turístiques com Dénia, Xàbia i diferents localitzacions d'Alacant, i els usuaris la utilitzen per a arribar a les platges o zones costaneres. Aquest problema es dóna principalment en caps de setmana, dies festius i mesos de temporada estival.

Un altre punt que podria tenir potencial d'atracció, sobretot dels pobles veïns és el col·legi públic Ausiàs March, però més del 95% de l'alumnat és de Rafelcofer, només un reduït grup de xiquets arriba de la Font d'en Carros i Bellreguard.

L’índex de motorització és un dels índexs socioeconòmics amb una major correlació amb la mobilitat d'un determinat àmbit, definint-se aquest com el nombre de vehicles per habitant. Per poder conèixer aquest índex cal per tant conèixer el parc de vehicles i la població, xifres obtingudes a nivell municipal de les estadístiques de la Direcció General de Trànsit (DGT) en el primer cas i de l'Institut Nacional d'Estadística (INE) en el segon.

El que més ha crescut en nombre en els últims 10 anys són els turismes. El canviant món laboral que cada vegada ens fa desplaçar-nos més lluny de casa per treballar, el preu dels mateixos vehicles, i la mobilitat de la societat fan que haja augmentat l'adquisició de vehicles per part de les famílies.

També veiem que les motocicletes també han experimentat un augment; permeten una millor mobilitat i un gran avantatge a l'hora d'estacionar el vehicle, també milloren les emissions, ja que aquests vehicles contaminen menys si els comparem amb una persona que es desplace sola a qualsevol lloc amb un turisme. Les furgonetes i camions han tingut un descens més esglaonat i han passat de 183 vehicles l'any 2010 als 159 el 2020.

A Rafelcofer no consta encara cap vehicle elèctric. Sí que podem dir que els vehicles en aquests últims anys han millorat quant a eficiència en consum de combustible i han reduït les seves emissions considerablement, però el cotxe elèctric encara no és significatiu.

Segons les últimes dades de l'INE i DGT de 2019 el nombre de turismes per cada 100 habitants a Rafelcofer és de 61,78.

Quant al repartiment modal, el 80% dels desplaçaments es realitzen en turisme i furgoneta, seguit per un 12% a peu. En bicicleta o autobús només es registra un 3% i 2% respectivament.

Pel que fa a la qualitat de l’atmosfera, el DIE fa un recull de les mesures d’emissions incloses al visor de la Generalitat i altres fonts i conclou que la contaminació a Rafelcofer és baixa, amb bona qualitat de l’aire i molt baixos nivells de materials en suspensió PM10 i PM2.

Objectius del PMUS

Segons indica el DIE, l'objectiu principal d'aquest Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Rafelcofer és millorar l'accessibilitat de les zones urbanes i oferir una mobilitat i transport d'alta qualitat i sostenible, a través i dins de l'àrea urbana i la seua zona d'influència tenint en compte les necessitats de la població de Rafelcofer, així com la seua idiosincràsia particular.

L'estratègia d'avançar cap a mobilitat sostenible es basa en els principis següents:

• Necessitat d'una clara voluntat política d'avançar cap a una mobilitat sostenible.

• Realització d'actuacions coordinades que incidisquen en diversos aspectes: mobilitat per a vianants, disseny de viari, estacionament, bicicleta, transport públic, automòbil, etc.

• Comptant amb la participació ciutadana que: conega, opine, i aprove per endavant, sempre atenent els criteris tècnics, legals i econòmics les mesures proposades.

• És imprescindible una contínua acció d'informació, participació, etc. que aconseguisca el màxim consens social possible, però sense deixar per això d'actuar.

• És imprescindible una clara voluntat de control i vigilància de les mesures que s'adopten i sancionar aquells casos en què s'incomplisca la normativa.

• Les campanyes d'informació, on es consciencie a tota la població són molt necessàries, sobretot per als xiquets de Rafelcofer, tot i que el seu efecte es veja a mitjà i llarg termini.

Amb aquests principis s' han analitzat i proposat les diferents actuacions que es recullen en el PMUS de Rafelcofer.

El diagnòstic previ dut a terme permet disposar d'una visió general sobre la mobilitat del municipi de Rafelcofer i, en conseqüència, plantejar propostes de millora que es materialitzen en mesures d'actuació concretes.

Destaca l'aposta municipal per potenciar la mobilitat per als vianants i ciclistes, així com la consciència d'utilitzar el vehicle compartit i transport públic per als trasllats fora del municipi.

L'objectiu final serà actuar sobre el repartiment modal amb la finalitat de millorar l'impacte social, econòmic i medi ambiental del sistema de mobilitat.

En resum, els principals objectius són:

• Potenciar els desplaçaments no motoritzats, mitjançant la fidelització i potenciació dels actuals Itineraris per a vianants i la potenciació de la bicicleta.

• Potenciar de forma important els serveis de transport públic i col·lectiu Interurbans, mitjançant la consciència de la utilització del vehicle compartit o transport públic per realitzar desplaçament habituals, com desplaçar-se al treball o d'oci a les poblacions més properes.

• Fomentar l'ús de la bicicleta, per al seu ús recreatiu i desplaçament per anar al polígon industrial.

B.5. Estudi d'alternatives

Alternativa 0: tot i que el DIE no contempla explícitament un estudi d’alternatives, es pot considerar una alternativa de no actuació, mantenint l’escenari tendencial, sense planificació de la mobilitat sostenible. En aquest cas, es mantindrà la tendència a l'alça en l'ús del vehicle privat, la qual cosa suposa una alta dependència de les fonts d'energia no renovables, que generen altes emissions de CO2, i contribueixen significativament a l'escalfament global i un augment de la contaminació acústica, que només es poden frenar amb la incorporació de vehicles més eficients.

Alternativa 1: desenvolupament del PMUS. Una vegada realitzades totes les actuacions proposades al PMUS es pretén fomentar el canvi modal dels desplaçaments capa a modes més sostenibles.

B.6. Propostes del PMUS

El Pla de mobilitat urbana sostenible de Rafelcofer proposa les següents actuacions:

1. Millorar el número de places d’estacionament.

2. Adequació d’accessibilitat.

3. Posar arbrat.

4. Col·locació de radar didàctic.

5. Col·locació espill convex.

6. Punt de recàrrega de cotxe elèctric.

7. Col·locació d’estacionaments per a bicicletes.

8. Campanyes de conscienciació.

9. Flota municipal de vehicles elèctrics.

10. A peu a l’escola.

11. Millora de la senyalització vertical i horitzontal.

12. Millora del pas des de c/ Constitució a c/ Alcudiola.

Per a cadascuna de les actuacions s'inclou la descripció de l’acció, els objectius, la prioritat i terminis, els agents implicats i el pressupost estimat.

Cal ressaltar que la major part de les propostes tenen lloc a sòl urbà o urbanitzable, a excepció feta de la actuació 1. Millorar el número de places d’estacionament, que preveu l’adequació d’un solar ubicat en sòl no urbanitzable comú. La proposta de ruta ciclista per l’avinguda Camí de Xàtiva no figura a la llista de les actuacions previstes, però queda plantejada com a resultat de les enquestes efectuades i també afecta en part a sòl no urbanitzable.

B.7. Indicadors de seguiment

El PMUS inclou uns indicadors de seguiment de la implementació del Pla, tot i que només d’una manera qualitativa.

C. Possibles efectes sobre el medi ambient

L'apartat e) del DIE mostra els potencials impactes sobre el medi ambient i en particular, considerant el canvi climàtic:

Atesa la naturalesa del PMUS i la formulació dels seus objectius, així com la naturalesa de les línies estratègiques indicades en ell i les mesures derivades d'aquestes últimes, l'impacte ambiental derivat de la seva aplicació serà, per pròpia vocació, positiu.

De manera majoritària, els impactes del PMUS van a provenir de la reducció de l'ús del vehicle privat, normalment a favor del transport públic col·lectiu, vehicle compartit o de l'ús mitjans de transport no motoritzats: a peu, bicicleta, així com la forta acollida que està tenint entre les noves generacions els vehicles elèctrics, els patinets i bicicletes elèctriques.

La posada en marxa d'actuacions encaminades a reduir l'ús de vehicles privats suposarà una reducció de la contaminació atmosfèrica, no només a nivell d'emissions sinó de soroll, ja que el transport és considerat un dels principals focus de contaminació acústica a les zones urbanes.

D'altra banda, l'estalvi en el consum de combustibles fòssils i la seva substitució per altres modalitats de transport (a peu, bicicleta, patinets i vehicles elèctrics.) permetran reduir l'impacte negatiu que suposa l'ús d'aquest recurs no renovable. De manera global, tots aquests impactes positius repercuteixen en la qualitat de vida de la població, no només per la millora de la qualitat atmosfèrica, si no pel foment d'hàbits de vida més saludables entre la població, com és caminar o anar en bicicleta. Tot plegat suposarà una millora tant del benestar com de la salut de les persones, la qual cosa repercutirà en la salut i l'economia global de tota la societat.

Després de les mesures dutes a terme en el PMUS s'estima una reducció d' emissions contaminants respecte a estat actual; tenint en compte el parc de vehicles de Rafelcofer s'estima una reducció del 20% en les emissions de CO2, de les 1.840,32 t el 2020 a les 1.472,25 t/any previstes per al 2030.

D. Consultes realitzades

Per part de la direcció general amb competència en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 53.1 del TRLOTUP, s'ha sotmès a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades a:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Administració consultada* | *Consulta* | *Informe* |
| Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  Direcció General d‘Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  Subdirecció General de Mobilitat  Servei de Mobilitat Urbana | 06.10.2021 | 23.03.2022 |
| Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  Direcció General d‘Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  Subdirecció General de Mobilitat  Servei de Planificació | 06.10.2021 | – |
| Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  Direcció General de Política Territorial i Paisatge  Servei de Gestió Territorial  Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge | 06.10.2021 | 17.01.2022  03.11.2021 |
| Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  Subdirecció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental  Servei de Protecció de l'Atmosfera | 06.10.2021 | 08.10.2021 |
| Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  Subdirecció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental  Servei de Coordinació de Polítiques de Canvi Climàtic | 06.10.2021 | 17.01.2022 |
| Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental  Subdirecció General del Medi Natural  Servei d‘Ordenació i Gestió Forestal (Vías Pecuarias) | 06.10.2021 | 29.03.2022 |

  

Nota: els informes rebuts es publicaran, juntament amb l’informe ambiental i territorial estratègic, al web <https://agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica>

(apartat 'Seguiment d’Expedients d'Avaluació Ambiental Estratègica', selecció de província, municipi i el pla corresponent).

(S'accedeix a l'enllaç indicat en la pàgina web conselleria amb competències en matèria mediambiental; en l'Àrea: Avaluació Ambiental - Tramitació telemàtica i seguiment d'expedients de plans i projectes, opció 'Seguiment d'expedients d'avaluació ambiental estratègica).

E. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient

Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible són l'instrument adequat per donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'entorn urbà i reduir l'impacte negatiu del sistema de transport en l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible també ha de tindre com a objectiu l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població a béns, serveis i llocs de treball.

La consecució d'aquests objectius generals es du a terme, fonamentalment, en dos àmbits:

• Un nou equilibri de modes de transport, apostant, fonamentalment, per aquells amb major eficiència ambiental i social: transport públic versus transport privat i modes de transport no motoritzats. L'assoliment d'aquest objectiu requereix tant mesures d'incentiu cap a noves modalitats de transport com mesures dissuasives. Per a això, s'ha d'actuar en aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia d'edificació, relació espai públic/privat, normes d'estacionament per a diferents modalitats de transport).

• Planificació urbana i model de ciutat, reduint la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en durada dels desplaçaments.

Des del punt de vista mediambiental, el PMUS ha de contribuir a un ús racional del sòl per satisfer les demandes de mobilitat, al canvi modal prioritzant les modalitats més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que afavorisca l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i moure's en bicicleta) que contribuïsca, a l’hora, a la reducció d'emissions originades pel sector del transport com són les referides a les emissions de gasos d'efecte hivernacle (CO2) les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, carboni, diòxid de sofre SO2, partícules PM) i emissions acústiques del trànsit.

En aquest sentit, s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan s'indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s’acompanyarà dels indicadors que s’estimen pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l’espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, i es particularitzaran les d’efecte hivernacle. L’evolució d’estos últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d’acord amb els ritmes i els límits que reglamentàriament s’establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals.»

El PMUS de Rafelcofer atén el que, en matèria de competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011 de Mobilitat de la Comunitat Valenciana, de manera que l'avaluació ambiental estratègica es durà a terme sobre aquelles propostes que siguen de competència municipal.

Dels informes rebuts s'observen les següents consideracions tant legals com ambientals que passem a descriure:

Mobilitat urbana

El Servei de Mobilitat Urbana emet informe el 23 de març de 2022 al qual indica que el document no reuneix la qualitat tècnica suficient com per a emetre un informe definitiu.

Per tal d’obtindre el preceptiu informe de mobilitat, abans cal corregir i ampliar el PMUS segons les consideracions expressades, entre les quals es destaquen, en resum:

– El document ha d’estar signat amb el nom i titulació dels/s autor/s.

– Detallar el desviament de la CV-679.

– Aportar més dades sobre la peatonalització del centre.

– Identificar millor els centres atractors de mobilitat.

– Detallar la campanya de recollida de dades de repartiment modal.

– Aportar la matriu de desplaçaments.

– Aportar els plànols de l’estructura viària.

– Ordenar les propostes de resolució de problemes a la fase II.

– Extraure alguna conclusió sobre els aforaments de les carreteres de la Diputació.

– Recollir els projectes de transport públic per la CV-114 La Safor Sud.

– Definir trajecte i mesures de l’apartat «Rutes segures al col·legi».

– Incloure referències a la Xarxa d’Itineraris No Motoritzats (XINM).

– Aportar informació gràfica i més detall sobre les propostes del pla d’acció.

– Incloure indicadors concrets i quantificables.

Risc d’Inundació (PATRICOVA.

L’informe de 17 de gener de 2022 del Servei de Gestió Territorial de la Direcció General d’Ordenació del Territori i Paisatge de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat indica que el Pla de mobilitat urbana sostenible de Rafelcofer es troba afectat per perillositat d'inundació, tot i que la cartografia oferida no localitza en detall les actuacions concretes. No obstant això, és compatible, sempre que es complisquen les condicions exposades, segons les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de risc d'inundació de la Comunitat Valenciana.

1. Hauran de ser concretades en els projectes que el PMUS desenvolupe les actuacions que comporten l'alteració de la rasant i les seues afectacions, així com, en el cas que procedisca les mesures que es preveuen per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el Pla de mobilitat serà compatible amb la normativa del PATRICOVA, sempre que s'incorpore en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21 d’aquesta normativa.

2. Les actuacions previstes en el Pla de mobilitat, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la Infraestructura Verda i de reduït impacte, no es preveu que genere un increment significatiu del risc d'inundació.

3. El criteri que, en matèria de risc d'inundació, han de ser considerats en el Pla de mobilitat urbana sostenible afectat per perillositat d'inundació és, que els projectes d'execució derivats d’aquest hauran de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA i obtindre l’informe preceptiu del departament competent en matèria d’inundacions.

Infraestructura verda i paisatge

L’informe de 3 de novembre de 2021 del Servei d’Infraestructura Verda i Paisatge recorda que a l’àmbit del PMUS de Rafelcofer està inclòs en l'àmbit del Pla d'acció territorial de les comarques centrals, el qual està actualment en tramitació, podent veure's el present PMUS afectat per les seues determinacions en el moment de la seua aprovació.

L’informe indica que cal incorporar al PMUS d'un capítol dedicat a la infraestructura verda, que incloga:

– Una anàlisi de la infraestructura verda que permeta analitzar i valorar els efectes de les propostes i que estudie les implicacions.

– Indicació d’espais i recorreguts d'actuació adequats per a la incorporació a la infraestructura verda municipal, tant per al manteniment de la estructura i funcionalitat, com per servir de connexió i integració paisatgística dels espais urbans amb els elements de la infraestructura verda situats en l'exterior del teixit urbà.

– Mesures per a corregir els efectes negatius generats per les propostes plantejades. S'haurà de garantir que les propostes i alternatives complisquen les determinacions establides en l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), en concret en la seua Directriu 118, que estableix els principis directors en matèria d'infraestructures de mobilitat.

– Control dels elements amb incidència en la qualitat del paisatge urbà, garantint amb el disseny dels espais públics i el viari la funcionalitat de la infraestructura verda.

– S'incorporarà tanta documentació gràfica i escrita com es considere oportuna.

Canvi climàtic

L’informe de 17 de gener de 2021 del Servei de Coordinació de Polítiques de Canvi Climàtic considera que el PMUS de Rafelcofer tindrà un efecte positiu sobre el medi ambient en relació amb el canvi climàtic, sempre que es tinguen en compte les següents consideracions:

• La proposta número 1. Millorar el nombre de places d'estacionament, no s'ajusta a les mesures de l'EVCCE 2030 atès que des del punt de vista de la mitigació de les emissions de gasos d'efecte hivernacle (GEI) s'ha de promoure la reducció del nombre de places d'aparcament en centres urbans, per la qual cosa la reorganització dels estacionaments no hauria de suposar un increment dels mateixos.

• Es desconeix la metodologia emprada per al càlcul de les emissions de CO2  i les hipòtesis per a l'estimació de les emissions el 2030. Caldria precisar la metodologia i indicar els càlculs realitzats.

• S'hauria de concretar el valor inicial dels indicadors de seguiment, fixar els valors objectiu, i la periodicitat per al càlcul. En el cas de la petjada de carboni, també s'hauria d'establir la metodologia de càlcul.

Atmosfera

L’informe el 8 d’octubre de 2021 del Servei de Protecció de l’Atmosfera, indica que de la implementació del PMUS no es deriven efectes significatius sobre la qualitat de l’aire i la contaminació acústica.

No obstant això, el PMUS proposa el seguiment d’indicadors de sostenibilitat ambiental per a cada actuació, però, en cas d'advertir desviacions significatives, es reformularán els objectius inicials.

Forestal i vies pecuàries

Les propostes del PMUS no afecten a cap sòl forestal. El Servei de Gestió i Ordenació Forestal emet informe favorable el 29 de març de 2022, als efectes de la seua possible afecció a la Colada de Alquibla.

Espais Naturals i Xarxa Natura 2000

El PMUS no afecta a cap espai natural protegit ni a cap espai de la Xarxa Natura 2000.

F. Valoració ambiental d’acord amb els criteris de l’annex VIII del TRLOTUP

D'acord amb el que estableix l'article 46.3 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, la submissió al procediment ordinari o simplificat d'avaluació ambiental i territorial, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques a què es refereixen els articles 48.d) i 53 del TRLOTUP.

Cal destacar que la major part de les propostes es plantejen en zones de sòl urbà o urbanitzable excepte l’actuació 1. Millorar el número de places d’estacionament, que preveu l’adequació d’un solar ubicat en sòl no urbanitzable comú i la proposta de ruta ciclista per l’avinguda Camí de Xàtiva, per SNU Protecció Xarxa Viària.

F.1. Per les característiques del pla

El Pla de Mobilitat Urbana Sostenible, d'acord amb la definició establerta en els articles 9 i 10 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de Mobilitat de la Comunitat Valenciana, així com els articles 14 i següents del TRLOTUP, no podem considerar-lo com a un instrument urbanístic propi de la planificació territorial o urbanística i, per tant, no presenta cap incidència sobre el model territorial ja aprovat.

En l'àmbit territorial del PMUS analitzat, es preveu desenvolupar altres plans supramunicipals, per la qual cosa s'ha d'aconseguir la coordinació i integració entre carrils bici dels municipis veïns i per a la seua integració en la xarxa ciclista comarcal. El PMUS no fa referència directa a cap instrument de planificació territorial o sectorial que tenen incidència en la mobilitat del municipi de Rafelcofer, com ara el Pla d’Acció Territorial de les Comarques Centrals, que planteja l’elaboració d’un pla de mobilitat comarcal, el Pla d’Acció Territorial de Caràcter Sectorial de la Xarxa d’Itineraris No Motoritzats de la Comunitat Valenciana (XINM), amb trams ja establerts i altres plans i disposicions relacionades, com la Llei 6/2011, de 1 d’abril, de la Generalitat, de Mobilitat de la Comunitat Valenciana, l’Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) o l’Estratègia Valenciana davant el Canvi Climàtic (EVCC).

No obstant això, tenint en compte les característiques del PMUS, no s’espera que tinga efectes negatius sobre els plans sectorials i territorials, sempre que integre els principals objectius de les estratègies de planificació en l'àmbit de la mobilitat sostenible que estan vigents o en fase d'aprovació.

F.2. Per les característiques dels efectes i de l’àrea probablement afectada

No s'esperen efectes sobre la cobertura forestal, les àrees protegides o els llocs de la Xarxa Natura 2000.

Tal com s'expressa en l'article 10.2 de la Llei de mobilitat, els plans incorporaran no només els indicadors en relació amb el volum total de desplaçaments, la seva distribució modal o ocupació de l'espai públic, sinó també els nivells associats al consum energètic, el soroll i les emissions atmosfèriques (en particular les de l'efecte d’hivernacle) amb els ritmes i límits que estableix la normativa en el desenvolupament de polítiques energètiques i ambientals.

En general, per a tots els indicadors s'ha d'especificar el valor inicial (quantitativament, no merament qualitativa) i quantificar l'objectiu a assolir. Per tant, hauran de concretar-se tant el valor inicial com el valor objectiu a assolir, així com la metodologia de càlcul proposada, tant per als indicadors de seguiment incorporats al PMUS com almenys per als següents indicadors ambientals:

– Ús de vehicles menys contaminants (Avaluació de GEH CO2/any Mt).

– Consum energètic total per part del sector del transport (tones de petroli equivalents)

– Disminució del nivell acústic assolit en dB (que avalua el nivell sonor de recepció externa (dB) produït pel trànsit en diferents ubicacions municipals que són representatives del model de mobilitat proposat.

– Qualsevol altre indicador que per a cada proposta avalue un valor adequat per al compliment efectiu que no se supere el límit en funció de l'estalvi energètic, la reducció d'emissions de GEH, la reducció de contaminants o la reducció de soroll.

Tenint en compte tot l'anterior i analitzat les propostes del PMUS de Rafelcofer, s’entén que en el seu conjunt, aquestes propostes:

1. Contribueixen a un millor ús racional de l'espai públic i a les necessitats socials i econòmiques del municipi.

2. Promouen el canvi modal cap als modes de transport més sostenibles: Caminar i anar en bicicleta, amb la consegüent reducció del consum energètic.

3. Desaconsella l'ús del vehicle privat a favor del públic i/o col·lectiu.

4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als modes motoritzats: emissions contaminants, gasos d'efecte hivernacle i emissions acústiques.

5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.

A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP), es considera que el Pla de mobilitat urbana sostenible de Rafelcofer no afecta zones protegides o forestals i les seues propostes es limiten en general a sòl urbà i urbanitzable.

No queden avaluades al present informe ambiental i territorial els nous traçats sobre sòl no urbanitzable que hagen de ser objecte d'avaluació ambiental de projecte si es troben dins dels supòsits previstos en la legislació vigent d'avaluació ambiental (Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, Llei 2/89 d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana i Decret 162/90 d'ordenació del desenvolupament de la Llei 2/89).

En el cas de propostes d’execució en sòl no urbanitzable que suposen reclassificació de sòl o que suposen un ús no permès, aquestes no seran objecte d’avaluació en aquest PMUS donat que l’ajuntament no és competent en aprovar modificacions en sòl no urbanitzable. És el cas de la Proposta nº 1, Millorar el número de places d’estacionament planteja l’ampliació d’un aparcament ubicat en sòl no urbanitzable comú.

Així, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte al Pla de mobilitat urbana sostenible de Rafelcofer, que el procediment d'avaluació simplificat és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.

G. Proposta d'acord

Atenent al que s’estableix en l'article 53.2 b) del TRLOTUP, d’acord amb el que s’ha exposat, es resol:

Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Rafelcofer d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP, per no tindre efectes negatius significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que es descriu en la documentació presentada, així com al que disposa la legislació vigent i els informes emesos respecte dels quals es tindran en compte les següents consideracions:

1. La present avaluació ambiental realitzada del PMUS exclou la Proposta nº 1, Millorar el número de places d’estacionament que planteja l’ampliació d’un aparcament ubicat en sòl no urbanitzable comú.

2. El PMUS haurà de completar-se amb les determinacions que indica l’informe del Servei de Mobilitat de 23 de març de 2022, i se li sol·licitarà informe prèviament a l’aprovació definitiva municipal, incorporant les determinacions que s’hi indiquen.

3. El PMUS haurà d’incloure referències als plans territorials existents, i considerar les directrius incloses, en especial al Pla d’acció territorial de les comarques centrals, que planteja l’elaboració d’un pla de mobilitat comarcal i al Pla d’Acció Territorial de Caràcter Sectorial de la Xarxa d’Itineraris No Motoritzats de la Comunitat Valenciana (XINM).

4. S’atendran les consideracions de l’informe de 17 de gener de 2021 del Servei de Coordinació de Polítiques de Canvi Climàtic.

5. Es consideraran les determinacions incorporades en l’informe el 8 d’octubre de 2021 del Servei de Protecció de l’Atmosfera.

6. El PMUS ha de contindre un capítol sobre infraestructura verda amb els continguts descrits en l'informe de 3 de novembre de 2021 del Servei d’Infraestructura Verda i Paisatge del Servei d’Infraestructura Verda i Paisatge.

7. Segons indica l’informe de 17 de gener de 2022 del Servei de Gestió Territorial, el PMUS inclourà que els projectes d'execució derivats del Pla compliran les condicions establides en l'article 21, condicions generals d'adaptació de les infraestructures, de la normativa del Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s’aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció de riscos d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).

Segons estableix l’article 53.7 del TRLOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua validesa i cessarà en la producció dels efectes que siguen propis si, una vegada publicat en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s'haja procedit a l’aprovació del «Pla de mobilitat urbana sostenible de Rafelcofer» en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor deurà tornar a iniciar novament el procediment d’avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.

Òrgan competent

La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 53.2.b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l’efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).

Per tant, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Rafelcofer, amb el compliment de les determinacions que s’inclouen en l'esmentat informe.

Notificar als interessats que,contra aquesta resolució, al no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.

La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.

La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l’acta corresponent i a reserva dels termes exactes que se'n deriven, de conformitat amb el que disposa l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.

València, 8 d'abril de 2022.- El secretari de la Comisió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas»

  

València, 28 de juny de 2024

Miguel Angel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental