Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9133, del 22-07-2021 (2021/7258)

RESOLUCIÓ de 23 de juny de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 133/17-AIA les Useres.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9133

Data del DOGV
:   22-07-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/7258


Data del document
:   23-06-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Useres, les
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 23 de juny de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 133/17-AIA les Useres. [2021/7258]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 133/17-AIA les Useres.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 133-2017-AIA.  
Títol: Explotació avícola de carn.  
Promotor: Hermanos Mateu Pitarch, CB.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de les Useres.  
Localització: parcel·les 193, 196 del polígon 13 de les Useres (Castelló).  
  
1. Descripció del projecte  
Es pretén dur a terme una activitat d'engreixament de pollastres en les parcel·les 193 i 196 del polígon 13 de les Useres (Castelló) amb una capacitat de 84.501 animals.  
La superfície de les parcel·les adscrites a l'explotació és de 75.699 m². El desenvolupament de l'activitat ocuparà una superfície de 8.488,23 m², que és inferior al 50 % d'ocupació màxima establida en la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
Per dur a terme l'activitat productiva es construiran dues naus de 2.280 m² cadascuna, a les quals s'annexaran sengles cambres de control de 15 m². Les instal·lacions es completaran amb la construcció d'una nau magatzem de 79,12 m² on se situaran els lavabos i els vestidors, depòsit d'aigua de 350 m³, sitges aèries per a pinso, depòsit de GLP per a la calefacció de les naus i clos.  
Les naus es construiran amb panells tipus sandvitx i cobertes de dos vessants. La ventilació serà forçada i es realitzarà mitjançant l'accionament d'extractors i trapes de ventilació. La instal·lació de panells coolinng-system en permetrà la refrigeració. La conjunció dels elements descrits permetrà el control de temperatura a l'interior de les naus, la humitat i la concentració d'NH3 i CO2.  
La gallinassa serà retirada directament de les naus per un transportista i es conduirà fins a una empresa gestora. Tant l'empresa encarregada del transport de la gallinassa com el gestor compten amb les oportunes autoritzacions (gestors SANDACH). Com a mesura preventiva es construirà un femer al sud de les naus de forma rectangular de 12 x 5,5 m i tancament d'obra de fàbrica de 4 m d'alt i coberta de xapa. La solera es construirà amb formigó armat al qual s'afegirà additiu hidròfug per garantir-ne la impermeabilitat. Comptarà amb pendent cap a una basseta de recollida de lixiviats i podrà contindre, en cas necessari, 165 m³ de gallinassa (80.000 kg). Aquest femer s'utilitzarà per a emmagatzemar la gallinassa que s'utilitzarà en camps propis, així com per a cobrir qualsevol eventualitat en la seua retirada.  
Els pollastres es criaran sobre la solera de les naus damunt de la qual s'estendrà un llit a base de borumballa de fusta o similar, a la qual s'afegirà superfosfat de calç, que exercirà una acció absorbent i desodoritzant alhora que evita la fermentació de la gallinassa. Està prevista la realització de cinc cicles o períodes de criança a l'any. Cada cicle durarà aproximadament de 40-45 dies. En el moment de la finalització de cada cicle es realitza la retirada del jaç, la desinfecció i la neteja de les instal·lacions.  
En l'explotació es realitzaran els consums següents:  
- Aigua: es preveu que els pollastres consumiran 6.338 m³ d'aigua a l'any. Es preveu un consum d'aigua per a neteja de les naus de 362 m³. L'aigua consumida en els serveis sanitaris serà de 60 m³. Per tant, el consum total de l'explotació serà de 6.760 m³/any. L'aigua per al funcionament de l'explotació s'obtindrà de pou propi. El promotor disposa de concessió d'aigües subterrània per a ús ramader i de reg de fruiters, amb un volum màxim de 12.699 m³ /any.  
- Pinso: atesa la duració del cicle productiu, es calcula que es consumiran anualment 1.394.267 kg de pinso.  
- Energia: s'utilitzarà energia elèctrica per al funcionament del sistema de ventilació i enllumenat, després de la connexió prèvia a la xarxa en alta tensió. Per a la calefacció de les naus, s'utilitzarà gas propà GLP. S'han previst un consum elèctric de 16.452 kWh i un consum d'energia tèrmica de 38.025 kWh.  
Consta en l'expedient tramitació de la connexió elèctrica (expedient ATLINE/2015/66/12) referent a línia aèria subterrània a 20 kV per a subministrament elèctric a granja avícola.  
Pel que fa als subproductes produïts i altres residus, es preveu que es produiran:  
- 845,01 t de fem/any que serà recollit per una empresa autoritzada una vegada finalitzat el cicle d'engreixament. El promotor aporta document d'acceptació de fem per un gestor autoritzat.  
- Cadàvers d'animals: els animals morts es retiraran de les naus i s'emmagatzemaran en un local destinat a aquests, des d'on seran retirats per un gestor. El promotor aporta el compromís d'inscripció en l'Associació d'Usuaris de Casetes de Cadàvers de Bestiar no Boví.  
- Residus procedents de la fossa sèptica: els lavabos que s'instal·laran evacuaran a una fossa sèptica, el contingut de la qual es gestionarà a través d'EDAR.  
- Residus procedents de tractaments veterinaris: l'explotació comptarà amb un veterinari que s'encarregarà d'aplicar els tractaments necessaris i complir el programa sanitari establit. Les restes dels tractaments veterinaris es depositaran en un contenidor subministrat pel gestor de residus amb el qual se signarà un contracte.  
  
2. Afeccions legals  
- Segons certificat de compatibilitat urbanística de 28 de novembre de 2014, el planejament municipal està subjecte a les NNSS de les Useres, segons les quals l'explotació se situarà en sòl no urbanitzable no protegit i no estan previstes modificacions en el planejament que puguen afectar-lo.  
En la memòria presentada, les instal·lacions compleixen els requisits de no-ocupació de més del 50 % de superfície i respecta la reculada de 5 m amb els límits de les parcel·les, i les edificacions projectades hauran de respectar el límit de la via pecuària que va al costat de les parcel·les.  
- La parcel·la 193 limita amb la via pecuària Carrerada de la Ramblella, de 20 a 37 m d'amplària.  
  
3. Tramitació administrativa  
Els dies 3 i 9 de novembre de 2017, es rep en el Registre de la llavors Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi d'integració paisatgística i la documentació administrativa del projecte d'activitat ramadera en les parcel·les 190, 191, 193 i 196 del polígon 13 de les Useres a l'efecte de l'inici de la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Amb data de registre d'eixida de 23 de gener de 2018, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental (d'ara en avant SEIA) remet un informe a l'Ajuntament de les Useres en què indica que, segons l'article 33 de la Llei 21/2013, la informació pública realitzada no és vàlida per haver transcorregut més d'un any des de la seua realització sense haver iniciat procediment d'avaluació d'impacte ambiental. S'adjunta a l'informe un annex en què s'indiquen els punts que ha d'esmenar el promotor respecte a la documentació aportada.  
Com a resposta a l'informe remés, el 30 de juliol de 2019 té entrada en el SEIA nova informació pública i nova documentació amb projecte tècnic modificat (reducció de naus de 3 a 2 i modificació de les parcel·les integrants del projecte), la descripció i la valoració del qual és la realitzada en aquesta resolució.  
En la documentació aportada s'incorpora:  
- Còpia de la resolució de concessió d'aigües subterrànies de 18 de gener de 2016 en la partida Bassa de Saera, de 3.317 m³/any, amb destinació a reg d'11,058 ha d'ametlers i 9.381,60 m³/any, amb destinació a 84.500 pollastres d'engreixament (2.699 m³ en total). El pou d'extracció està situat en la parcel·la 193 del polígon 13.  
- Còpia de la sol·licitud davant la Conselleria de Cultura de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
- Còpia de la resolució d'estimació del recurs de reposició presentat per Hermanos Mateu Pitarch contra la resolució de restauració de la legalitat urbanística, en relació amb l'esplanació de les parcel·les 190, 191, 193, 196 del polígon 13 de les Useres, que modifica l'estructura parcel·lària unint dues o més parcel·les, amb la consegüent destrucció dels tradicionals ribassos construïts en pedra seca, i compactació del terreny en la parcel·la 190 i part de les parcel·les 193 i 196 del Servei de Règim Jurídic i Inspecció Territorial d'acord amb la presentació de llicència per a la legalització dels treballs d'anivellament i condicionament de terrenys rústics en les parcel·les esmentades.  
- Còpia d'acceptació de residus (fem) per un gestor autoritzat.  
- Compromís d'inscripció en l'Associació de Recollida de Cadàvers de Bestiar no Boví.  
- Certificat de compatibilitat urbanística favorable de 28 de novembre de 2014, en el qual s'indica que les naus es construiran en sòl no urbanitzable no protegit segons les NNSS del municipi i s'haurà d'evitar que les edificacions projectades ocupen l'ample de la via pecuària que va al costat de les parcel·les objecte del projecte.  
- Informe de la Direcció Territorial de Castelló de 17 de desembre de 2014, en referència a la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge. Indica l'informe que les naus es construiran a més de 500 m d'altres naus de la mateixa espècie per complir el Reial decret 1084/2005, sobre ordenació d'avicultura de carn, i conclou que els «usos, activitats i aprofitaments per als quals se sol·licita l'informe estan vinculats amb l'activitat agrària de l'explotació, són adequats i precisos per a l'activitat i, segons l'informe de l'Ajuntament estan situats en sòl no urbanitzable».  
L'informe finalitza recordant que l'explotació «ha de complir les condicions d'ubicació establides en l'article 4 de l'apartat c del Reial decret 1084/2005, sobre ordenació d'avicultura de carn, respecte d'altres explotacions avícoles de carn o altres ubicacions que compten amb autorització per a explotació avícola de carn».  
Informació pública: la informació pública es va realitzar mitjançant la inserció d'anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló de 17 de gener de 2019 i l'exposició d'anunci en la seu electrònica del municipi.  
Durant el tràmit d'informació pública i consultes, es van rebre informes i al·legacions el contingut de les quals es resumeix a continuació:  
Informes sectorials  
Segons les afeccions ambientals s'han rebut els informes sectorials següents:  
- Informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló de 28 de gener de 2019, en el qual s'aporta ortofoto que assenyala el traçat de la via pecuària Carrerada de la Ramblella.  
L'informe indica: «Vista la documentació aportada en l'expedient i comprovada la ubicació del projecte en el visor cartogràfic de la Generalitat, en què s'observa el parcel·lari del cadastre, la capa de sòl forestal del PATFOR, les forests gestionades, les finques patrimonials i la xarxa de vies pecuàries classificades, s'informa que les dues naus i el depòsit de GLP objecte del projecte no suposen afeccions a forests gestionades, finques patrimonials ni vies pecuàries».  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 31 de juliol de 2019 en què s'informa: en l'entorn d'actuació se situa el Barranc de la Rambleta. «D'acord amb la documentació presentada, l'àmbit d'actuació previst ocupa parcialment la zona de policia del Barranc de la Rambleta. No obstant això, les edificacions i instal·lacions proposades se situen fora de la seua zona de policia, per la qual cosa no hi haurà afecció a cap llit públic ni a les seues zones de servitud i policia».  
  
L'informe assenyala que els llits es troben protegits per una zona de servitud de 5 m que ha de quedar expedita per a ús públic i una zona de policia de 100 m on queda supeditada la realització de qualsevol activitat compresa en l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic a l'autorització prèvia de l'organisme de conca.  
  
Pel que fa als residus generats en els lavabos, recorda la prohibició d'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes que puguen contaminar les aigües, excepte amb l'autorització administrativa prèvia.  
D'altra banda «la utilització com a fertilitzant agrícola de les dejeccions generades pels animals, quan s'utilitzen en el marc de les explotacions agràries, no estarà subjecta a l'aplicació de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats i no tindrà la consideració d'abocament als efectes establits en l'article 100 del text refós de la Llei d'aigües (...)».  
Afig que en qualsevol cas les instal·lacions ramaderes hauran de comptar amb femers o fosses de purins estancs i impermeables, amb capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans del seu aprofitament o tractament posterior.  
Pel que fa a les pluvials, en cas de realitzar abocament al DPH, haurà d'explicar-se amb autorització de l'òrgan de conca.  
Quant a l'afecció al règim de corrents, «els terrenys en els quals es pretenen situar les instal·lacions i edificacions previstes es troben aproximadament a una distància superior als 150 m al marge més pròxim del llit i amb una diferència de cota al voltant de 15 m respecte al seu llit, per la qual cosa s'estima que no es troben afectats per la zona de flux preferent del llit S/N tributari del Barranc de la Rambleta i, per tant, no hi haurà afecció al règim de corrents».  
  
En tot cas, es recorda que d'acord amb el que es disposa en l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic, Reial decret 849/1986, en la zona de flux preferent dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables enfront de les avingudes ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desaigüe de l'esmentada zona de flux preferent».  
Pel que fa a l'ús de recursos hídrics i atés que el promotor té un aprofitament inscrit en el Registre d'aigües, l'increment d'aigua previst pot ser atés des de l'origen proposat.  
A legacions: es resumeix el contingut de les al·legacions presentades:  
- Informació pública que difereix respecte al projecte inicialment aprovat i en el qual s'han mesclat dades d'ambdós projectes.  
- L'exposició en la pàgina web no ha sigut realitzada de manera contínua i això pot haver dificultat el dret a la informació.  
- Manifesta la preocupació per l'ús incorrecte de la via pecuària Carrerada de la Ramblella i la seua possible desaparició, ja que es tracta de l'única via d'accés a la futura granja i que es resultarà afectada pel futur pas de camions. Aquest ús pot posar en perill la connectivitat entre espais protegits de la Xarxa Natura 2000.  
- L'extracció d'aigua afectarà el pou del Coixo i la població confrontant, el proveïment de la qual està afectat per contínues sequeres. Podrà produir-se contaminació de l'aigua subterrània.  
- El càlcul del consum d'aigua és esbiaixat i tendenciós.  
- No s'han tingut en compte les espècies protegides que puguen estar presents en l'àmbit d'actuació.  
- En l'àmbit del projecte se situa el jaciment arqueològic del Cagaferro al pou del Coixo i al Camí dels Pelegrins, catalogat com a paisatge protegit i monument natural, i la Bassa d'En Saera, la presència de la qual no ha sigut tinguda en compte pel promotor del projecte.  
- S'oposen a la instal·lació aèria d'un depòsit de GLP pels riscos que comporta.  
- Hi ha expedient de restauració de la legalitat urbanística per eliminació d'oliveres i garroferes centenàries i destrucció de ribassos les determinacions del qual no han sigut complides.  
- Hi ha un nucli zoològic a menys de 400 m, per la qual cosa s'incompleix el Reial decret 1054/2005, d'ordenació de l'avicultura de carn.  
  
- L'explotació alliberarà contaminants atmosfèrics produïts per la descomposició de fems i purins i es produirà, així mateix, un increment de la contaminació acústica.  
- Es produirà un augment de vectors com ara mosques i el mosquit portador de la febre del Nil.  
- En el projecte s'omet la distància a habitatges habitats i negocis de turisme rural que poden resultar greument afectats per la instal·lació de l'explotació. L'afecció serà ambiental i econòmica.  
- La ploma d'olor pot arribar als 2.400 m.  
- Al·lega contra el mètode d'integració en la cria d'animals de granja (utilització de pinsos amb anabolitzants, utilització d'hormones).  
  
- Omissió deliberada de la referència a la distància d'habitatges habitats i negocis de turisme rural que resultaran greument afectats per l'actuació.  
- Necessitat de tramitar una autorització ambiental integrada en lloc d'una llicència ambiental. No s'ha justificat en projecte la capacitat de la granja.  
- El promotor va començar a executar les obres sense comptar amb un estudi d'impacte ambiental, va realitzar l'esplanació de les parcel·les sense llicència mediambiental i s'ha incomplit la restauració dictaminada en la Resolució DU-97/15, atés que l'Ajuntament va concedir llicència d'obres. Allò desitjable seria aplicar l'article 7 de la Llei 2/1989, d'avaluació ambiental de la Comunitat Valenciana, i suprimir el projecte tal com indica aquesta disposició.  
- L'estudi acústic no té present el soroll causat per l'activitat des de l'exterior (camions, vehicles [?]).  
- Incompleix les distàncies establides en el RAMIP i en la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
- Desacord per la valoració d'impactes ambientals realitzada en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Les normes subsidiàries del planejament de les Useres presenten un buit legal quant a distàncies a cases existents que perjudica els habitants de la zona. Hi ha un habitatge a menys de 80 m i en perjudica molts altres situats entre 50 i 100 m. Aquest buit legal és utilitzat pel promotor per a justificar la ubicació de la granja.  
- Es justifica l'alternativa indicant que el promotor no disposa d'altres terrenys, que no obstant això sí que utilitzaran per a la gestió de fems i purins.  
- L'estudi d'impacte ambiental no informa sobre els efectes del projecte sobre el canvi climàtic ni estudia els efectes acumulatius.  
- Les necessitats de la granja comportaran la necessitat d'instal·lació de torres elèctriques i transformadors que impactaran negativament en el paisatge.  
- La concessió d'aigua de què disposa el promotor només garanteix el manteniment d'una de les naus. El subministrament per l'empresa FACSA en la zona és precari.  
- Desacord amb l'informe de compatibilitat urbanística. El pla general d'ordenació urbana vigent a les Useres estableix una distància mínima de 56 m a les edificacions existents. No es respecten en aquest cas les distàncies a les masies situades en les parcel·les 124, 123, 126 i 187.  
- Possible deterioració del camí d'entrada a la granja a causa del trànsit de camions, camí que és utilitzat per a l'accés als habitatges circumdants.  
- La gran quantitat de fem produït en produirà de manera inevitable l'emmagatzematge. Durant aquest emmagatzematge es produiran gran quantitat de mosques i olors. Aquestes olors s'uneixen a les produïdes per l'ús del purí en els camps de la zona.  
- La granja manca de declaració d'interés comunitari, defecte de forma que invalida qualsevol actuació posterior.  
- No consta informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua establit en l'article 19 de la Llei 4/2004.  
- L'estudi d'impacte ambiental ha de recollir els continguts indicats en la Llei 21/2013.  
  
Resposta a les al·legacions:  
1. Mitjançant l'informe de 25 de juliol de 2019, l'Ajuntament de les Useres manifesta que el projecte presentat compleix la normativa d'aplicació en matèria urbanística (NNSS).  
Com a justificació de la sol·licitud d'informe a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, aporta còpia d'ofici remés a aquest organisme.  
2. El 4 de novembre de 2019, el SEIA remet diferents escrits dirigits a l'Ajuntament de les Useres i al promotor del projecte en què es comunica que el promotor ha de tindre en compte les al·legacions presentades i completar l'estudi d'impacte ambiental de manera que reculla els continguts de la Llei 21/2013 i aspectes com ara l'afecció a aigües subterrànies, espècies protegides, repercussió sobre habitatges pròxims, olors, alternatives d'ubicació, informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
Aquest requeriment va ser contestat mitjançant la remissió de documentació, que va tindre entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'11 de febrer de 2020. En la documentació, el promotor indica, respecte de l'expedient de restauració de la legalitat urbanística, que en l'any 2013 el promotor va procedir a la remodelació de les parcel·les de cultiu de la seua propietat i la plantació de nou arbrat (ametlers), amb nous marcs de plantació i deixant lliure de plantació la zona on estava prevista la construcció de la granja. Per a això, es va procedir a l'eliminació dels ribassos de pedra i murets de maçoneria. No es va sol·licitar llicència d'obres a l'Ajuntament. Posteriorment, es va sol·licitar aquesta llicència, per la qual cosa l'expedient de denúncia urbanística va ser arxivat.  
Quant a la resta d'aspectes ambientals continguts en les al·legacions, s'ha modificat l'estudi d'impacte ambiental. A continuació, es resumeixen els seus aspectes més rellevants:  
  
4. Consideracions ambientals  
Com a aspectes ambientals més rellevants en la zona d'ubicació de la granja destaca la prevalença de camps de cultiu, la presència a l'oest de la Rambla de la Ramblella on es localitzen zones amb vegetació natural de caràcter mediterrani amb espècies com ara coscolla, romer, ginebre, llentiscle.  
A uns 200 m al nord de la zona d'actuació, es localitza una zona forestal formada per pinedes i carrascals.  
L'àmbit d'actuació no presenta afecció a espais naturals protegits de caràcter autonòmic o estatal o europeu.  
Com a figura de protecció ambiental, cal destacar la via pecuària Carrerada de la Ramblella de 37 m d'amplària que circula coincidint amb el camí d'accés.  
Les alternatives previstes han sigut la no-realització del projecte, alternativa que es descarta i la realització del projecte evitant l'afecció a espais protegits, sòl forestal, sòl amb protecció urbanística, xarxa natura i paisatges de rellevància regional. S'ha tingut en compte, a més, la distància a altres explotacions pecuàries. La ubicació triada no afecta els espais o condicionants esmentats, per la qual cosa es considera adequada. Dins de les parcel·les s'han estudiat diferents ubicacions i s'ha considerat més adequada la ubicació en la proximitat de vials de comunicació.  
L'emplaçament de la granja es realitzarà, finalment, en sòl no urbanitzable no protegit i se situarà a 5,5 km del nucli urbà de les Useres.  
  
Identificació i valoració d'impactes. Mesures preventives i correctores.  
- Contaminació per la producció de residus i subproductes: la inadequada gestió dels residus i subproductes produïts pot provocar la contaminació de sòls i aigües superficials i subterrànies. En l'estudi d'impacte ambiental es considera el següent:  
En la fase de construcció es produiran terres procedents de l'excavació, restes metàl·liques, fustes i plàstic. En la fase de funcionament es produiran residus i subproductes derivats de l'activitat ramadera.  
  
Com a mesura preventiva a fi d'evitar excés de generació de materials excavats, les naus s'han alineat segons la topografia del terreny.  
  
Com a principal subproducte produït amb susceptibilitat de contaminar sòls i aigües cal esmentar el fem. Aquest fem es gestionarà a través d'un transportista autoritzat el qual el derivarà, al seu torn, a gestor autoritzat per a la seua utilització en camps de cultiu. Ambdós compten amb registre SANDACH. S'han subscrit els compromisos escrits de retirada de la gallinassa.  
Si bé està prevista la retirada directa del fem des de les naus, per la qual cosa no està prevista l'acumulació de gallinassa a l'exterior, com a mesura preventiva es construirà un femer al sud de les naus. Com a mesura correctora, el femer es construirà en direcció no favorable als vents dominants (E-O/O-E) per a evitar l'afecció per olors als habitatges pròxims.  
Un altre subproducte el constitueixen els cadàvers d'animals. Per evitar la contaminació de sòls i aigües i la dispersió d'olors, s'habilitarà un depòsit estanc homologat per a l'emmagatzematge previ a la seua retirada per un gestor, que serà realitzada a través de l'Associació d'Usuaris de Casetes per a la Recollida de Cadàvers d'Animals d'Espècie no Bovina per a la retirada i recollida dels animals morts.  
En l'explotació es produiran envasos de productes utilitzats en la desinfecció, desratització i desinsectació de les instal·lacions i de productes veterinaris.  
Les restes de medicaments i altres residus zoosanitaris es gestionaran a través d'un gestor autoritzat amb el qual s'ha subscrit compromís d'acceptació de residus.  
Pot produir-se contaminació d'aigües subterrànies a causa dels lixiviats procedents de les naus d'engreixament. Com a mesura correctora, en cadascuna de les dues naus s'executarà una solera realitzada amb formigó HA-25/P/20, amb additiu hidròfug, de 10 cm de grossària, després de l'estesa prèvia de làmina de polietilé. Sobre aquesta solera es construirà un muret de formigó armat hidrofugat de 50 cm d'altura i 25 cm de grossària, que evitarà possibles filtracions laterals.  
En l'exterior de les naus s'instal·larà una reixeta xafable per mitjà de la qual es recolliran les aigües sobrants de la neteja de les naus i les conduiran a depòsit de 700 l. Aqueixes aigües seran aprofitades per al reg.  
L'altre punt de contaminació són les aigües negres. Per evitar contaminacions, s'emmagatzemaran en fossa sèptica des d'on seran retirades per una empresa autoritzada.  
Les aigües pluvials evacuaran sobre el terreny i es dirigiran als camps de cultiu del promotor, per la qual cosa no és previsible que puguen contaminar-se.  
- Emissió de contaminants a l'atmosfera: es calcula que a l'interior de les naus s'emetran 29.288 kg d'NH3 i 403 kg d'N2O. La gestió del fem produirà 8.393 kg de CH4. Aquests gasos, a més de contribuir al canvi climàtic, produeixen olors que poden causar molèsties a la població. El promotor considera que l'emissió de gasos és inherent al desenvolupament de l'activitat.  
Respecte a l'emissió d'olors, la documentació ambiental indica el següent: l'olor pot provindre dels allotjaments dels animals, on s'allotgen els pollastres i on es recullen les dejeccions entremesclades amb el jaç. El femer pot ser, així mateix, font d'emissió d'olors (en el cas que s'utilitze).  
Les aplicacions de gallinassa en camp poden generar emissions. No obstant això, la gallinassa és retirada per un gestor i traslladada a altres comunitats autònomes, per la qual cosa no hi hauria afecció directa a l'entorn del projecte.  
Els gasos productors d'olors generades per l'activitat són fonamentalment amoníac, òxid nitrós i metà. Aquest últim es produeix en el procés de fermentació de la gallinassa a l'interior de les naus, procés fermentatiu que pot resultar augmentat en cas d'emmagatzematge prolongat de la gallinassa o inadequades condicions ambientals a l'interior de les naus. La ventilació de les naus evita la fermentació de la gallinassa a l'interior de les naus i l'emissió de metà.  
  
L'impacte per generació de males olors depén de la ubicació, grandària i tipus d'instal·lacions de l'explotació, així com dels procediments utilitzats per a la distribució del fem.  
Pel que fa a les al·legacions presentades, s'indica que l'explotació avícola se situarà allunyada dels diferents nuclis urbans de l'entorn, i el més pròxim és la població de les Useres, a més de 5,20 km. Quant a les masies antigues i cases de segona residència construïdes en els últims anys podrien ser afectades per olors. No obstant això, la grandària de l'explotació és considerada mitjana, les característiques tècniques dels elements de ventilació de les naus permeten una ventilació forçada que provoca un escombratge de l'aire a l'interior de les naus que canalitza la seua extracció cap a un únic punt i evita una elevada concentració d'olors en el seu interior i, per això, en l'exterior, quan se'ls dona eixida. Les condicions de temperatura i humitat en les naus són controlades per sondes. El control per mitjà d'un sistema informatitzat optimitza les condicions ambientals de les naus de manera que, igual que en altres instal·lacions similars, la percepció de l'olor no sol sobrepassar els 5 m.  
  
L'únic moment on poden generar-se olors és en la retirada de la gallinassa que es produeix al final de cada cicle d'engreixament. La retirada del jaç es realitza en un dia i es preveu que aquesta operació es realitze cinc dies a l'any.  
Com a conclusió, l'estudi assenyala respecte als dos habitatges existents al costat sud-est de les naus, la masia al nord, a uns 90-100 m, i l'habitatge de turisme rural situat a 350 m de distància, que hi ha tota una zona amb ametlers, que ja compten amb cinc anys i que en cinc anys més crearan un mantell arbori que dissiparà l'aire extret de les dues naus i, per tant, s'eliminarà la possible olor.  
- Emissions acústiques: si bé les granges estan exemptes de la realització d'un estudi acústic, la documentació incorpora un estudi acústic en el qual s'estima el nivell sonor existent en l'exterior de 50 dB. Els elements o accions generadors de soroll seran els ventiladors de les naus (69 dB), els emesos en les operacions de neteja (88 dB) i repartiment de pinso (30 dB). L'estudi ha considerat mesuraments reals en instal·lacions similars i el valor de la pressió sonora obtingut és de 70,2 dB.  
  
L'aïllament acústic de les parets (aïllament amb poliuretà) impedirà l'eixida de soroll a l'exterior. Els extractors produeixen baixes emissions de soroll. Els impactes en el nucli urbà seran nuls. Per als habitatges més pròxims, segons resultats obtinguts, la percepció del so serà d'uns 35 dB(A).  
- Sobreexplotació d'aqüífers: la captació d'aigua no se situa sobre aqüífers sobreexplotats. D'altra banda, la quantitat d'aigua fixada en la concessió obtinguda es basa en els coeficients aplicats per l'òrgan de conca qui ha determinat atorgar 9.381,60 m³/any per a ús ramader del total de 12.699 concedits amb un consum previst de 6.760 m³/any, per la qual cosa es garanteix la suficiència de recursos hídrics. L'informe favorable de l'Oficina de Planificació Hidrològica garanteix que no es realitzarà un ús insostenible de les masses d'aigua.  
En relació amb les al·legacions presentades sobre l'afecció al Pou del Coixo, l'estudi d'impacte ambiental indica que es troba a 120 m de distància de la captació d'aigües. Es tracta d'un pou artesià usat en la masia i que des de fa anys està sec. No obstant això, s'assenyala que a causa de les cotes on se situa el pou i la captació no són previsibles afeccions.  
- Consum de recursos: el pinso serà dispensat per sistemes automatitzats que prevenen les pèrdues de pinso. Per reduir el consum d'aigua, s'utilitzaran sistemes de tetina i recuperador. Els abeuradors permetran la dosificació segons necessitats dels animals sense pèrdues. La menor despesa d'aigua es tradueix en una menor humitat de la gallinassa.  
  
- Patrimoni cultural: en l'entorn de la parcel·la on es realitzarà l'actuació, es localitzen diversos jaciments arqueològics. El més pròxim (500 m) és el del Cagaferro. No s'ha localitzat cap altre element d'interés cultural en la zona d'afecció. S'ha realitzat prospecció arqueològica i, elaborada la memòria d'impacte patrimonial, s'ha sol·licitat l'informe preceptiu regulat en la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
  
- Espècies protegides: en la zona es detecta, segons el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana, la presència de l'espècie «àguila marcenca». Aquest ocell emigra el mes de setembre i es localitza en l'àrea des del mes abril. L'àrea de nidificació es localitza en zones boscoses mentre l'àrea de campeig es localitza en àrees amb heterogeneïtat ambiental i terrenys esclarissats on es pot realitzar la caça.  
  
No és predictible que el funcionament de les naus puga provocar algun tipus d'impacte sobre l'espècie. No se situa en zona pròxima que poguera constituir un entorn òptim per a la nidificació ni afectarà les àrees de caça.  
- Socioeconomia, ús del territori: segons al·legacions produïdes l'activitat pot generar impactes als establiments de turisme rural existents i als habitatges i masies existents.  
Pel que fa a l'afecció de les cases rurals, s'argumenta que van ser construïdes amb posterioritat a la sol·licitud de llicència de la granja, que l'hotel que hi havia al nord de l'actuació està tancat i argumenta que la granja és pròpia de l'entorn rural on se situa (entre altres), i assenyala que les masies que hi ha en els voltants actualment són utilitzades com a segones residències. Assenyala que la més pròxima està a uns 100 m i respecte als habitatges en sòl no urbanitzable assenyala que el seu emplaçament en sòl rural implica conéixer els seus inconvenients.  
Per completar-ne l'estudi i la valoració i tenint en compte que hi ha habitatges i masies molt pròximes a la futura granja, el 30 de juny de 2020 la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental requereix a l'Ajuntament de les Useres l'ampliació de l'informe de compatibilitat urbanística en el qual s'informe no sols sobre la compatibilitat dels usos proposats amb la normativa municipal sinó, a més, de la compatibilitat del projecte amb els usos establits actualment en l'entorn de l'actuació.  
  
El 25 de setembre de 2020, l'Ajuntament de les Useres remet un informe que és acceptat en Registre el 24 de novembre de 2020, el contingut del qual es transcriu a continuació:  
Es rep en data 1 de juliol de 2020 a l'Ajuntament, a petició de la subdirectora general d'Avaluació Ambiental, l?«ampliació de l'informe de compatibilitat urbanística del projecte respecte als usos establits actualment en l'entorn de la ubicació concreta proposada per a la ubicació de la granja».  
En data 20 de novembre de 2014, el tècnic municipal va redactar l'informe de compatibilitat urbanística favorable en el qual es va sol·licitar informe a les conselleries següents:  
- Serveis territorials d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua.  
- Serveis territorials d'Infraestructures, Territori, i Medi Ambient.  
  
Els informes sol·licitats van ser rebuts favorablement:  
- En data 27 de febrer de 2015 va ser rebut l'informe dels serveis territorials d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua.  
- En data 16 de març de 2015 va ser rebut l'informe dels serveis territorials d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
- En dates posteriors van ser resoltes també les al·legacions presentades després de l'exposició pública dels projectes, que van resultar favorables a la instal·lació de la granja.  
Quant a les competències municipals respecte dels usos a què fa referència l'escrit (?), el planejament municipal no determina distància mínima respecte a habitatge de les construccions destinades a granges de qualsevol tipus, ja siguen habitatges d'ús privatiu o destinades a lloguer de turisme rural (exceptuant-ne la distància mínima d'1 km a nucli urbà).  
El procediment que s'ha dut a terme per a la tramitació de l'activitat és el que estableix la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
Per tot l'anteriorment exposat, ateses les competències municipals i sobre la base de les NNSS vigents, l'activitat és compatible amb els usos establits en la zona, destacant que la resta d'informes sectorials sol·licitats també van ser favorables.  
- Paisatge: la zona on se situarà la granja no es troba en l'àmbit de cap paisatge de rellevància regional. Els recursos paisatgístics i elements del paisatge existents en l'àrea d'actuació no resultaran afectats. Les vistes resultaran parcialment afectades. A causa de la pèrdua de qualitat del paisatge per la presència d'infraestructures i altres construccions, l'impacte no es considera rellevant. La visibilitat de la zona de construcció de les naus és baixa amb pocs observadors potencials i curt espai de temps de visibilitat ateses les vies de comunicació des de les quals és visible la zona afectada.  
Per a aconseguir una adequada integració en el paisatge, s'aplicaran les mesures correctores següents: plantació d'arbratge en les parcel·les afectades, restauració de les zones afectades per les obres, utilització de colors i textures en acabats exteriors que siguen compatibles amb el caràcter de l'entorn.  
Les mesures concretes són: pintada de naus en color verd, pintada de sitges de pinso, depòsits d'aigua, depòsit de GLP, en tons verds o ocres.  
- Figures de protecció ambiental/dominis públics: al N i NO de les futures naus discorre la via pecuària Carrerada de la Ramblella de 37 m. Segons informe sectorial, emés per la Secció Forestal de Castelló, no hi haurà afecció.  
Coincidint en part amb el traçat d'aquesta via pecuària discorre el Barranc de la Rambleta, les àrees de protecció i domini del qual no seran afectades per les construccions.  
- Riscos: el principal risc identificat que pot generar efectes ambientals significatius és el risc d'inundació. Les parcel·les objecte del projecte no estan afectades per risc d'inundació segons la cartografia del pla d'acció territorial per a la prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana. L'informe de l'òrgan de conca determina, així mateix, que les construccions no afectaran la zona de flux preferents ni alteraran el règim de corrents del barranc annex.  
  
Programa de vigilància ambiental: l'objectiu és el seguiment i control de les mesures correctores previstes: emissió de pols en l'execució de les obres, control de les emissions de soroll, assegurar a adequada gestió dels residus, i les mesures d'integració paisatgístiques.  
5. Consideracions de l'òrgan ambiental  
En aquest apartat es procurarà realitzar una síntesi d'anàlisi tècnica de l'expedient i explicaran els aspectes fonamentals dels condicionants ambientals d'aquesta declaració d'impacte ambiental a l'efecte de motivar la solució adoptada i afavorir la correcta interpretació dels condicionants ambientals.  
Es realitzen les consideracions següents:  
1. La ubicació de l'activitat ramadera és pròpia d'un sòl no urbanitzable. Les parcel·les triades no tenen elements ambientals de suficient rellevància per a considerar que poden existir impactes significatius.  
  
El domini públic de la via pecuària Carrerada de la Ramblella, element de pas lligat a l'ús ramader queda garantit, a falta de la delimitació, per la reculada de tots els elements de la granja, inclosos closos, fora de la seua zona de domini.  
Quant al Barranc de la Rambleta, les construccions de la granja no interfereixen en el règim de corrents, no afecten el seu domini ni les seues zones de protecció, per la qual cosa no es preveuen impactes sobre aquest tema.  
La ubicació de la granja no afecta cap figura de protecció ambiental i no són esperables efectes ambientals sobre espècies protegides pel fet que la ubicació triada i les característiques de l'activitat no afectaran negativament l'hàbitat de les espècies presents en la zona. No obstant això per a evitar possibles molèsties per sorolls les fases més sorolloses de les obres hauran de produir-se fora del període de permanència de l'espècie àguila marcenca en la zona.  
La granja se situarà en un sòl rural i apte per a la implantació d'aquest tipus d'activitats. La valoració conjunta dels aspectes esmentats units als usos atribuïts al territori on se situa, no pot més que determinar que la ubicació triada no generarà efectes ambientals significatius sobre els factors ambientals esmentats.  
Per tant, la ubicació de les naus, des del punt de vista d'afecció a valors del medi natural, és adequada.  
2. L'aspecte fonamental i que ha de ser objecte de valoració ambiental més detallada és la generació de molèsties a la població per olors i sorolls.  
La principal mesura correctora per a assegurar que no es generaran efectes ambientals significatius sobre la població és una adequada atribució d'usos en el planejament municipal, aspecte que no preveu per al sòl no urbanitzable, les actuals NNSS del municipi de les Useres.  
  
No és objecte de l'avaluació d'impacte ambiental de projectes decidir sobre la preponderància d'uns usos sobre uns altres en el territori, encara que el vessant social haja de preveure's en la valoració ambiental dels projectes.  
No obstant això i encara que la compatibilitat d'usos autoritzats en la zona és competència municipal, la valoració ambiental ha de tindre en compte, per als usos legalment implantats, les molèsties per olors i sorolls que podria causar l'activitat en cas d'autoritzar-se.  
Tant la població afectada com la freqüència en què podran patir els efectes esmentats, entra dins de la indeterminació, si bé hi ha un elevat nombre de masies i habitatges en alguns casos amb activitats econòmiques (turisme rural) en l'àmbit pròxim a la futura granja.  
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, les olors no eixiran de l'àmbit de les parcel·les de la granja. No obstant això, segons la «guia tècnica per a la gestió de les emissions odoríferes generades per les explotacions ramaderes intensives» en general i en granges avícoles, i amb independència de la seua grandària, les olors deixen de percebre's a 400-450 m des de la font d'emissió.  
Atés que hi ha ús residencial i econòmic en el perímetre de 400-450 m, no es pot més que concloure que han d'augmentar-se les mesures preventives proposades quant a la generació d'olors i sorolls i, a més, tot això haurà de ser objecte de seguiment ambiental.  
  
Quant a la resta de continguts de les al·legacions, el compliment de la normativa en matèria de ramaderia o altres derivades de les diferents legislacions vigents en diferents àmbits, no entren dins de la valoració ambiental, ja que la normativa ha de complir-se en tot cas, per la qual cosa hauran de ser tingudes en compte en l'autorització del projecte.  
  
Finalment, cal indicar que han d'establir-se condicionants per a assegurar que es realitzen o finalitzen els procediments legals d'aplicació i preveure aspectes no inclosos en l'estudi d'impacte ambiental o altres als quals el projecte fa escàs esment.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018 i annex I.1.h del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació avícola de carn en les parcel·les 193 i 196 del polígon 13 de les Useres (Castelló), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, la documentació que es troba en l'expedient i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Serà l'òrgan municipal competent el que determine, en vista dels usos legalment implantats en els voltants de la futura explotació, qui determine l'oportunitat i conveniència d'autoritzar el projecte de granja avícola.  
En el cas que es considere autoritzable:  
2. Abans de l'aprovació del projecte, el promotor haurà d'haver presentat davant l'Ajuntament de les Useres una còpia de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
  
3. Cap element constructiu de l'explotació, inclosos els closos, hauran d'ocupar l'ample de la via pecuària Carrerada de la Ramblella.  
  
4. Es modificarà el projecte per a introduir com a mesura correctora contra l'emissió d'olors la instal·lació de biofiltres.  
5. El projecte constructiu ha de determinar de manera específica els materials amb els quals es construiran les soleres de les naus, de manera que quede garantida la seua impermeabilitat.  
6. Fase d'execució de les obres:  
a) Es compliran les mesures preventives del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als seus voltants.  
b) S'evitarà la generació excessiva de pols en la fase d'obres regant la zona si fora necessari. Es recollirà immediatament qualsevol abocament procedent de la maquinària, i s'haurà de disposar dels elements necessaris per a poder realitzar de manera adequada la seua gestió.  
c) La terra vegetal s'emmagatzemarà en degudes condicions i s'utilitzarà per a la restauració del terreny una vegada que hagen finalitzat les obres.  
d) La fase d'obres es realitzarà fora del període reproductiu de l'espècie àguila marcenca. En cas de dubte sobre aquest període, se sol·licitarà orientació al Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló.  
7. Fase de funcionament:  
a) S'amplia el programa de vigilància ambiental en relació amb l'emissió d'olors. Es prendrà per a això com a base la Guia tècnica per a la gestió de les emissions odoríferes generades per les explotacions ramaderes intensives de la GVA.  
Una vegada que la granja es trobe en funcionament es prendran mesuraments de l'olor. S'estableix un límit de molèstia de 5 OUE/m per a un percentil 98 de les mitjanes horàries durant un any (C72-18 IJA/m).  
En el cas que se supere aquest límit en els voltants d'habitatges o activitats turístiques hauran d'establir-se noves mesures correctores a proposta del promotor.  
b) Maneig de la gallinassa i cadàvers: la retirada de la gallinassa de les naus s'efectuarà preferentment en dies de poc vent i en condicions de calor no extremes.  
La seua retirada, així com la retirada dels cadàvers, es realitzarà d'acord amb el que disposen les ordenances municipals i, en qualsevol cas, fora de cap de setmana o festius.  
8. Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
  
9. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, aplicant el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau corresponguen en la via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018.  
  
Quart  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013, modificada per la Llei 9/2018.  
  
València, 17 de febrer de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
València, 23 de juny de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.