Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7834, del 22-07-2016 (2016/5246)

RESOLUCIÓ de 27 de juny de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 139/15-AIA Vilanova d'Alcolea.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7834

Data del DOGV
:   22-07-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/5246


Data del document
:   27-06-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 27 de juny de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 139/15-AIA Vilanova d'Alcolea. [2016/5246]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 139/15-AIA Vilanova d'Alcolea.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 139-2015-AIA.  
Títol: explotació porcina d'engreix.  
Promotor: Javier Rambla Villalonga.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Vilanova d'Alcolea.  
Localització: parcel·la 672 del polígon 9.  
  
Descripció del projecte  
La finalitat del projecte és la instal·lació d'una explotació porcina d'engreix amb una capacitat de 2.450 animals a la parcel·la 672 del polígon 9 de Vilanova d'Alcolea.  
L'explotació ha de guardar una distància de 1.400 metres amb el nucli urbà de la Torre d'en Doménec i de 2.500 metres respecte al nucli urbà de Vilanova d'Alcolea, en sòl qualificat com a no urbanitzable comú.  
Es té prevista la construcció de dos mòduls ramaders adaptats a l'engreix de bestiar porcí amb unes dimensions de 66 x 14 metres (924 m²) i 120 x 9 metres (1.080 m²) i també un local tècnic de 6 x 14 metres (84 m²).  
La parcel·la tindrà un lleuger pendent per a evitar entollades. Al voltant de les naus es construirà vorera perimetral i les teulades de les naus disposaran de canaletes a fi de proporcionar una adequada evacuació de les aigües pluvials.  
L'activitat consisteix en l'engreix de bestiar porcí amb una duració de quatre a seis mesos cada cicle. Després de cada cicle es realitza un buit sanitari durant un mes.  
El cicle de cria s'inicia amb l'arribada dels gorrins a l'explotació amb un pes de 12 a 18 kg. L'eixida de la granja es produeix escalonadament quan arriben al pes d'uns 100 kg.  
Es preveu un consum anual de pinso d'1.721.125 kg i un consum d'aigua anual de 4.315,05 m³.  
Com a subproductes i residus generats en l'explotació es destaca el volum de purins produït que s'estima en 5.279,75 m³ anuals. Aquest volum inclou l'aigua de neteja utilitzada.  
El sistema triat per a l'eliminació dels purins és l'arrossegament de les dejeccions per mitjà d'aigua fins als canals de dejeccions per al posterior tractament i utilització com a adob orgànic en les finques agrícoles de la zona.  
La capacitat total d'emmagatzematge de l'explotació és de 1.375,34 m³, d'acord amb el Reial Decret 324/2000, pel qual s'estableixen normes bàsiques de les explotacions porcines i en el qual s'indica que els sistemes d'emmagatzematge de purins hauran de permetre emmagatzemar-lo durant un període no inferior a tres mesos.  
Considerant la producció anual de purins de 5.294,75 m³ anuals, la capacitat d'emmagatzematge compleix el que indica aquest decret.  
  
El sistema de gestió passa per les fases següents:  
- Arreplegada de dejeccions: el sòl de les quadres on estan els animals ha de disposar d'una reixeta que permeta el pas de les dejeccions als canals d'arreplega. Els canals estan construïts mitjançant formigó en massa estancs.  
Per a millorar la qualitat dels purins i el seu maneig s'emprarà un sistema de tractament biològic dels purins que disminuirà les males olors, els sòlids en suspensió, la demanda química d'oxigen, la presència d'elements patògens i l'equilibri del pH.  
Una vegada finalitzat el cicle d'engreix es procedirà al buidatge dels canals que contenen els purins i la seua distribució als camps.  
L'explotació produirà anualment 17.765,5 kg de nitrogen. Per a gestionar aquest nitrogen, s'aporten 168,21 ha de les quals 105,61 ha seran d'ametlers que s'adobaran a raó de 100 kg/ha i any en dos aplicacions, 37,1 ha d'oliverar de secà a raó de 100 kg/N/ha i any en dos aplicacions anuals, i 25,5 ha de cereal a raó de 170 kg/N/ha/any en una sola aplicació.  
La superfície aportada amb les dosis assenyalades permet gestionar 18.610 kg de nitrogen a l'any.  
L'explotació disposarà d'un llibre de registre actualitzat que identificarà les parcel·les fertilitzades i els volums aplicats.  
Els residus de productes farmacèutics emprats en l'explotació es gestionaran a través de gestor autoritzat. S'emmagatzemaran en depòsit que es retirarà semestralment.  
Els animals morts es portaran fins al punt d'arreplega establit per l'empresa contractada per a la seua retirada.  
  
Tramitació administrativa  
El 14 de desembre de 2015 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'expedient procedent de l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea a l'efecte d'iniciar la tramitació ambiental de l'expedient.  
  
La tramitació substantiva és l'obtenció de la llicència ambiental segons el que estableix la Llei 6/2014, de Prevenció, Qualitat Ambiental i Control d'Activitats a la Comunitat Valenciana.  
El 20 de gener de 2016, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, en compliment de l'article 21 de la Llei 6/2014, emet un informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental en què s'arrepleguen entre altres la necessitat de realitzar un pla de gestió de purins.  
  
Per mitjà de trameses de l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea de 21 de gener de 2016 i 31 de març de 2016, es remet documentació de l'expedient.  
L'expedient conté:  
- Tràmit d'informació pública: la informació pública es va produir mitjançant la publicació en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló del 25 de febrer de 2016.  
- Certificat del 5 d'abril de 2016 de l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea sobre absència d'al·legacions.  
- Còpia del certificat favorable de compatibilitat urbanística de 12 de febrer de 2015.  
- Còpia de l'informe favorable del 20 de febrer de 2015, de la direcció territorial de Castelló, en relació amb la Llei 5/2014, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge.  
- Còpia del compromís escrit per a la retirada de residus sanitaris.  
  
- Compromís d'inscripció en l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví.  
- Còpia de sol·licitud de prospecció arqueològica adreçada a la Direcció Territorial de Castelló.  
- Còpia d'informe de 18 de novembre de 2015, de l'empresa subministradora d'aigua, on indica que 2atenent la demanda de cabal sol·licitada i atenent la capacitat tècnica actual de les instal·lacions generals de subministrament, podem estimar que hi ha recursos en quantitat suficient per a atendre la demanda generada [...]».  
  
Afeccions legals  
L'explotació no afecta espais naturals protegits per la Llei d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Els espais protegits més pròxims es troben a 2,3 km (ZEPA Serra de Cabrera) i 2,7 km (LIC Serra d'en Galceran).  
Les parcel·les de l'explotació poden estar afectades per la via pecuària assagador del Pas Real de 37,3 metres.  
Com a elements significatius del paisatge se cita els contraforts de la Serra d'en Galceran i la presència de barrancs com el de les Passeres declarat reserva de fauna per la presència de tortuga d'aigua europea.  
  
  
  
Consideracions ambientals  
Es destaca l'estudi d'impacte ambiental següent:  
L'explotació s'ubicarà en la zona nord-oest del terme municipal de Vilanova d'Alcolea, en una zona plana corresponent al corredor prelitoral de Borriol-Sant Mateu, a uns 320 metres sobre el nivell del mar en una zona agrícola.  
En la unitat hidrogràfica no s'ha detectat la presència de l'ió nitrat en quantitats superiors a 50 mg/l, per la qual cosa en principi aquesta zona no es troba contaminada per aquest ió.  
En les proximitats de l'explotació es troben els barrancs de la Carrasqueta, del Doronyó i tributaris situats a més de 150 metres de l'explotació.  
La parcel·la es troba dedicada actualment al cultiu d'oliverar i fruiters de secà.  
Limita amb la parcel·la objecte de l'activitat per la qual discorre la via pecuària assagador del Pas Real per tant, des de l'eix del camí que forma la via pecuària, haurà de respectar-se una distància mínima de 18,75 metres a cada costat.  
1. Identificació i valoració d'impactes  
Durant la fase de construcció es preveu que les accions generadores d'impactes seran l'aclarida i desbrossament del terreny, l'anivellament, les excavacions, la pavimentació i la construcció de la nau.  
Durant la fase de funcionament, la producció d'olors, l'evacuació de residus, les operacions de neteja i els sorolls seran les accions que generaran impactes.  
Durant la fase de construcció de la granja els impactes que es generen i la seua valoració és la següent:  
- Augment de la contaminació atmosfèrica per l'emissió de gasos procedents de la maquinària d'obres i augment del nivell de pols. L'impacte es considera temporal i reversible.  
- Augment de la contaminació acústica: impacte temporal, localitzat i reversible.  
Durant la fase de funcionament s'esperen els següents:  
- Contaminació de les aigües per filtració de purins: ateses les mesures correctores que s'aplicaran l'impacte es considera localitzat i compatible.  
- Vegetació: només s'afectarà als cultius de secà existents, per tant, l'impacte es valora com escàs i localitzat.  
- Paisatge: l'impacte es valora com a moderat a causa del grau d'artificialització que suposa la presència de les estructures en el paisatge agrícola.  
- Atmosfera:  
Sorolls: es preveu que els animals durant el dia puguen emetre sons que arriben als 75 dB i durant la nit 65 dB. Els elements mecànics de la granja generaran nivells de 50-45 dB en horari diürn. Les operacions de neteja de la nau poden generar nivells de 90 dB. A causa de la llunyania dels nuclis de població l'impacte acústic serà d'escassa rellevància, temporal i reversible.  
Emissió de gasos d'efecte d'hivernacle: les principals substàncies emeses procedeixen de les dejeccions dels animals i serà amoníac (NH3) i òxid nitrós (N2O). Amb l'aplicació de mesures correctores es preveu que l'impacte siga moderat i reversible.  
Olors: la generació d'olors és inherent a l'activitat però pot ser minimitzat per pràctiques adequades, per tant l'impacte es valora com a moderat i reversible.  
- Medi socioeconòmic: l'activitat afavorirà la consolidació del teixit agroidustrial de la comarca, per tant és positiu.  
- Patrimoni cultural: una vegada realitzat el projecte de prospecció arqueològica, en l'estudi dels elements coneguts del patrimoni cultural valencià, no s'han detectat elements que puguen estar afectats per l'activitat.  
- Paisatge: l'impacte es considera lleu ja que no es produeixen efectes significatius sobre la qualitat visual del paisatge.  
2. Establiment de mesures protectores i correctores.  
Es basaran en els punts següents:  
- Bones pràctiques ambientals: control dels consums d'aigua, energia i pinso, establiment de protocols de neteja i desinfecció, seguiment de la gestió de residus.  
- Aplicació de tècniques nutricionals: l'objectiu és aconseguir una disminució de la concentració de nitrogen i fòsfor en el fem i de les emissions d'amoníac per mitjà d'una adequada formulació dels pinsos que es proporcionen al ramat. Amb aquesta mesura es redueix el nitrogen produït al voltant d'un 12 %.  
- Disseny de les instal·lacions: l'aïllament tèrmic de les instal·lacions pot reduir les emissions de metà i diòxid de carboni entre un 30 i un 40 %.  
- Ús sostenible de l'aigua: el correcte disseny de les instal·lacions per a subministrar l'aigua als animals, i la neteja de les instal·lacions amb aigua a pressió pot comportar una reducció de l'aigua emprada d'un 25 a un 40 % i una disminució de líquid en la fossa de purins d'un 2-9 %.  
- Paisatge: les parets de les naus estaran lluïdes, les sitges i els depòsits seran de tons semblants als colors de l'entorn i s'elegiran de color verd, la coberta de les naus serà de color argila o verd.  
- Aplicació dels purins: es disposarà d'un pla de gestió basat en el codi de bones pràctiques agràries, adaptat a les característiques dels purins produïts, ajustat als cultius existents, adaptat al cicle vegetatiu dels cultius, ajustat a la capacitat d'emmagatzematge, amb un sistema de registre que permeta conéixer la destinació, la dosi i el moment d'aplicació dels purins.  
En l'aplicació dels purins en els camps, aquests s'han d'escampar evitant la formació de bassals i, tot seguit, s'han de soterrar. Les aplicacions seran preferentment a la primavera sota condicions que afavoreixen el pas de compostos orgànics a compostos assimilables per a les plantes.  
S'evitarà l'aplicació dels purins en zones pròximes a conduccions d'aigua, cursos d'aigua, aigües subterrànies i llocs habitats.  
3. Programa de vigilància ambiental  
L'objectiu del programa de vigilància ambiental és controlar l'eficàcia de les mesures de protecció. El seguiment haurà de ser continu durant tot el procés productiu. Una vegada finalitzat aquest, s'han de revisar els paràmetres, com ara la quantitat d'aigua i pinso consumits a fi de detectar possibles avaries en els equips, i s'ha d'anotar en el llibre d'explotació qualsevol incidència mediambiental que puga produir-se.  
En el transcurs de les obres, si es detecta l'aparició de restes arqueològiques, etnològics o paleontològiques s'ha de notificar a la Direcció General de Patrimoni la qual actuarà segons el que preveu la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
Els aspectes més significatius del projecte i que motiven els condicionants de la declaració d'impacte ambiental són els següents:  
- Ubicació: la distància als nuclis de població més pròxims (més d'1 km) fa preveure l'absència d'impactes significatius sobre la població quant a sorolls i olors de l'explotació.  
Hi ha una possible afecció del projecte a la via pecuària assagador del Pas Real. Les vies pecuàries han de ser considerades des d'un punt de vista legal com a béns de domini públic de la Generalitat (Llei 3/2014, de Vies Pecuàries de la Comunitat Valenciana) i des d'un punt de vista ambiental (corredors ecològics).  
En aquesta declaració d'impacte ambiental s'establiran els límits per a preservar l'assagador del Pas Real des del punt de vista legal i ambiental.  
- Gestió de purins: es realitzarà en parcel·les agràries dels municipis de les Coves de Vinromà i Vilanova d'Alcolea.  
Una vegada realitzat un mostreig de les parcel·les aportades, es constata que s'han comptabilitzat únicament aquelles subparcel·les que estan cultivades, complint així les orientacions de l'informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental.  
No obstant això, s'ha detectat que algunes parcel·les estan pròximes a barrancs. Els barrancs són cursos d'aigua en què ha de respectar-se la distància de 50 metres en què no han d'aplicar-se adobs orgànics, distància establida en el codi valencià de bones pràctiques agràries (CVBPA) aprovat per l'Ordre 7/2010, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Per tant, en l'aplicació dels purins als camps haurà de respectar-se aquesta distància, així com la resta de distàncies de protecció establides en aquest codi.  
En aquest mateix sentit, una gestió inadequada dels purins als voltants del barranc de les Passeres podria tindre conseqüències sobre la reserva de fauna del mateix nom. Per aquest motiu s'han d'evitar les pràctiques que, d'acord amb l'Ordre 1/2014, de 5 de febrer, de la Conselleria d'Infraestructura, Territori i Medi Ambient, per la qual es va declarar reserva de fauna el barranc de les Passeres, puguen afectar la reserva que són (entre altres):  
- Qualsevol actuació que puga comportar un menyscabament quantitatiu o qualitatiu dels ambients aquàtics i de ribera.  
- Els abocaments sòlids o líquids de qualsevol material orgànic o inorgànic en les riberes i llit del riu.  
Per tant, s'haurà de tindre especial atenció en l'aplicació dels purins en parcel·les pròximes al barranc de les Passeres, respectar la distància de 50 metres establida en el CVBPA i procurar que cap resta del depòsit ni dels purins aplicats sobrepasse aquest marge de protecció. Haurà de tindre's especial atenció en les parcel·les dels polígons 9, 10, 3 i 8 pròximes a cursos d'aigua i, en particular, les parcel·les 8, 674 i 675 de l'esmentat municipi.  
Respecte a les quantitats de nitrogen a aplicar als cultius, l'esmentat CVBPA recomana que quan s'apliquen fertilitzants orgànics al sòl no se supere la quantitat de 170 kg/N/ha i any i es podrà completar aqueixa quantitat amb nitrogen mineral si així ho demana el cultiu.  
No obstant això, per a garantir una elevada protecció del medi ambient i tenint en compte que els purins presenten elevades taxes de mineralització anuals (al voltant del 75%), el comportament del qual és més pròxim a un adob mineral que a una esmena orgànica, ha de prendre's la quantitat de 170 kg/ha/any com una xifra que ha de corregir-se segons les necessitats reals dels distints cultius.  
A aquest efecte, s'ha considerat una dosi de 100 en ametler i olivera i 170 en cereal. Aquestes quantitats hauran de corregir-se en funció del pla d'adob que realitze al propietari de la parcel·la que reba els purins.  
  
Si cal, el promotor ha d'ampliar les superfícies aportades o adaptar la capacitat de producció a la capacitat de gestió dels purins.  
  
- Emissions a l'atmosfera: les explotacions ramaderes són altament productores de metà (entre altres), gas d'efecte d'hivernacle. En la documentació tècnica aportada s'han previst les emissions previstes, així com les tècniques per a reduir aquestes emissions, per tant, en principi, es considera que l'efecte sobre el canvi climàtic s'ha considerat de manera suficient.  
No obstant això, haurà de ser l'òrgan competent el que, si escau, fixe els límits d'emissió.  
- En relació amb els impactes sobre el patrimoni cultural, si bé no s'esperen impactes en aquest sentit, en compliment de la legislació vigent, haurà d'obtindre's l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels casos en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental i l'annex I.h del Decret 162/1990, i l'annex I, grup 1.3 de la Llei 21/2013.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'Avaluació Ambiental i les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot l'anterior, es resol:  
  
Resolució  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació porcina d'engreix a la parcel·la 672 del polígon 9 de Vilanova d'Alcolea sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'ha de respectar la via pecuària assagador del Pas Real. Qualsevol element de l'explotació, inclosa la tanca, haurà de guardar una distància de 18,75 metres a l'eix de la via pecuària, considerant aquest eix com a l'eix del camí que limita amb la parcel·la afectada per l'explotació.  
2. S'ha d'obtindre l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià.  
3. Utilització agrícola dels purins:  
a) En l'aplicació dels purins als camps s'han de guardar les distàncies que marca el codi valencià de bones pràctiques agràries respecte a corrents naturals d'aigua, entenent-se que en aquest epígraf s'inclouen els barrancs.  
b) Hauran d'establir-se les degudes precaucions en l'aplicació dels purins en les parcel·les pròximes al barranc de les Passeres i evitar que en el marge de protecció de 50 metres en les proximitats de cursos d'aigua on s'estableix la recomanació de no aplicar purins en el CVBPA, es produïsquen abocaments dels depòsits que transporten els purins o escorriments. Cal tindre especial atenció en les parcel·les dels polígons 9, 10, 3 i 8 pròximes a cursos d'aigua i, en particular, les parcel·les 8, 674 i 675 de l'esmentat municipi.  
En qualsevol cas, s'estableix l'obligatorietat de no aplicar purins a menys de 50 metres de corrents d'aigua contínues o discontínues, conduccions i depòsits d'aigua potable. Tampoc s'han d'aplicar purins a menys de 200 metres de brolladors d'aigua potable.  
c) Una vegada iniciada la utilització de purins en els camps aportats, haurà d'ajustar-se la dosi que s'ha d'aplicar, i també l'època d'aplicació en funció dels rendiments dels distints cultius, de la resposta a l'adob i del pla d'adobament de cada explotació particular.  
En qualsevol cas, ha d'existir un equilibri entre la superfície on s'han d'aplicar els purins, la producció i la capacitat d'emmagatzematge. Per a això, el promotor del projecte ha de realitzar totes les actuacions que siguen necessàries (augment de la capacitat d'emmagatzematge, augment del nombre de parcel·les, gestió per mitjà de gestor autoritzat, etc.) per a garantir aquest equilibri.  
Per això, en el cas que es detecte algun desequilibri en aquest sentit, s'han d'aportar més parcel·les per a la gestió dels purins, s'ha d'augmentar la capacitat d'emmagatzematge i, en qualsevol cas, s'ha d'adaptar la capacitat de producció a la capacitat de gestió dels purins produïts.  
  
d) Qualsevol variació en parcel·les, dosi d'aplicació o modificació de la capacitat d'emmagatzematge, haurà de ser comunicada a l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea i al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de manera reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental.  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 24 de maig de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 27 de juny de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.