Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8267, del 05-04-2018 (2018/2422)

RESOLUCIÓ de 21 de febrer de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 45/17-EAE Picassent i 52/17-EAE Benafigos.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8267

Data del DOGV
:   05-04-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/2422


Data del document
:   21-02-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Benafigos
    * Picassent
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 21 de febrer de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 45/17-EAE Picassent i 52/17-EAE Benafigos. [2018/2422]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 45/17-EAE Picassent i 52/17-EAE Benafigos.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: modificació puntual estructural núm. 18 del Pla General. Delimitació de Pla de Reforma Interior al costat del Barranc de Picassent  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació del Pla  
  
Promotor: Ajuntament de Picassent  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme  
Localització: Picassent (València)  
Núm. d'expedient: 045/6424-KNA  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 25 de gener de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual estructural núm. 18 del Pla General. Delimitació de Pla de Reforma Interior al costat del Barranc de Picassent, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la qual s'estableix (article 46) que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, i també les seues modificacions, que adopte o aprove una administració pública i l'elaboració i aprovació de la qual estiga exigida per una disposició legal o reglamentària o per acord del Consell.  
  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (article 46) que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, i també les seues modificacions, que adopte i aprove una administració pública i l'elaboració i aprovació de la qual estiga exigida per una disposició legal o reglamentària o acord del Consell, amb compliment dels supòsits de l'apartat 1 de l'article esmentat.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els casos hi previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
Amb data 23 de juny de 2016, l'Ajuntament de Picassent va remetre al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la Modificació Puntual Estructural núm. 18 del Pla General. Delimitació de Pla de Reforma Interior al costat del Barranc de Picassent, motivada per la necessitat de resoldre la problemàtica següent, a l'efecte que es produïsca un pronunciament per part de l'òrgan ambiental:  
- Reordenació del vessant est del nucli urbà, que dóna al barranc de Picassent, a fi de millorar la imatge del nucli en aquesta part de la població. L'actuació complementa l'acordada per l'Ajuntament al juliol de 2008, en la qual es va delimitar i posteriorment desenvolupar a nivell de planejament de l'illa 89048, zona d'eixamplament.  
  
Una vegada remesa la documentació, la subdirectora d'Avaluació Ambiental sol·licita al Servei Territorial d'Urbanisme, el 21 de juliol de 2016, un pronunciament sobre si la modificació plantejada:  
- Constitueix objecte d'ordenació detallada, en aquest cas i ja que seria d'aprovació municipal, comunique a l'Ajuntament de Picassent que, basant-se en la nova redacció de l'article 48.c de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, l'òrgan ambiental i territorial seria l'Ajuntament.  
- O si al contrari es considera que integra l'ordenació estructural, i en aquest cas, i ja que seria d'aprovació autonòmica, es requereix STU perquè emeta un informe en l'àmbit de les seues competències i també, juntament amb aquest, que adjunte la documentació original enviada, per a l'obertura de l'expedient d'avaluació ambiental estratègica.  
De la mateixa manera, en no disposar dels serveis urbans efectivament implantats, correspon l'avaluació ambiental a l'òrgan autonòmic.  
  
El Servei Territorial d'Urbanisme de València contesta amb un escrit, de data 12 de juliol de 2017, que adjunta un informe tècnic on s'indica, entre altres consideracions que s'assenyalaran més endavant en aquest informe, que l'instrument de planejament afecta determinacions de l'ordenació estructural, per la qual cosa requeriria aprovació autonòmica.  
El 31 de juliol de 2017 es comunica l'obertura de l'expedient a l'Ajuntament de Picassent (41/0311-JUQ), si bé per a continuar amb aquest, es va requerir:  
- Documentació presentada en format digital.  
Finalment es rep la documentació sol·licitada el 18 d'agost de 2017.  
  
  
B.2 Informació territorial  
El municipi de Picassent, situat a la comarca de l'Horta Sud a la província de València, té una població de 20.427 habitants (segons l'IVE a 01.01.2015). La superfície del terme municipal és de 85,79 km². Se situa a 47 msnm i a una distància de 17,3 km de València.  
  
Limita amb els termes municipals d'Alcàsser, Silla i Almussafes, a l'est; Torrent, al nord; Montserrat, a l'oest, i Llombai, Alfarp i Benifaió, al sud.  
El municipi està en un lloc de transició entre la plana litoral de l'Albufera i les serres interiors de l'oest (de Perenxisa, de Dos Aguas, etc.). Les muntanyes tenen un perfil suavitzat, on s'alternen les planes amb els tossals que mai arriben a sobrepassar els 300 metres d'altura.  
  
Als tossals pròxims a la vila s'han alçat en les últimes dècades diverses urbanitzacions residencials; la Creueta, la Cañada del Císcar, l'Alter, etc.  
El clima és el corresponent a la zona mediterrània, per tant és temperat i humit a causa de la proximitat del mar. Picassent es troba en una zona de temperatures mitjanes anuals que oscil·len entre els 16 i els 18 graus centígrads.  
  
B.3. Planejament vigent.  
El planejament vigent el constitueix un Pla General d'Ordenació Urbana aprovat en la Comissió Territorial d'Urbanisme (a excepció del polígon industrial al costat de l'autovia N-340) el 29 de setembre de 1998 i publicat en el DOGV el 5 de març de 1999.  
Aquest Pla General d'Ordenació Urbana va ser avaluat ambientalment per mitjà de declaració d'impacte ambiental de data 3 de juliol de 1998 (exp. 470/97-AIA).  
L'àmbit de la modificació ocupa sòl urbà definit en les NU del pla general.  
L'Ajuntament de Picassent es planteja en la modificació la reordenació del vessant est de la població que dóna al barranc, a fi de millorar la imatge d'aquesta part del nucli urbà que ofereix en l'actualitat una panoràmica degradada, configurada per les parts posteriors de les edificacions amb façana al carrer de la Séquia, la qual cosa desvirtua la vista de la població i el paisatge urbà.  
Aquesta reordenació comprén el front del barranc de dos illes, una la que se situa entre el pont d'accés a la població i el carrer de la Penya i una altra la compresa entre els carrers de la Penya i Santa Teresa. La primera illa correspon a Zona de Centre Històric (ZCH) i la segona a la Zona d'Eixamplament (ZEC).  
Ja amb anterioritat, l'Ajuntament va delimitar, amb data de juliol de 2008, i posteriorment va desenvolupar a nivell de planejament derivat, l'illa 89124, corresponent a la Zona d'Eixamplament (ZEC), contornejada pels carrers Séquia, Santa Teresa, futur carrer Barranc i avinguda del Sud. Si bé el planejament derivat, Pla de Reforma Interior, el Projecte d'Urbanització i el Projecte de Reparcel·lació, integrats en un Programa d'Actuació Integrada gestionat directament per l'Ajuntament van ser aprovats, la urbanització de l'entorn es va deixar en suspens a causa de la situació econòmica, ja que l'Ajuntament va entendre, a sol·licitud dels propietaris que en aquesta època i en les esmentades circumstàncies no podien afrontar, en aquell moment, costejar les càrregues de la urbanització.  
Aquesta actuació completa l'anteriorment mencionada, de manera que es tracta de regularitzar la situació d'un àmbit que comprendria globalment la façana de la població respecte del barranc, des de l'entrada a la població pel pont de l'antiga carretera de Silla a Alborache fins al pont recentment construït en la prolongació de l'avinguda del Sud. A continuació s'exposa l'àmbit de l'illa 89861.  
  
B.4. Objecte de la proposta de la modificació  
L'àmbit que es delimita, objecte del desenvolupament posterior del Pla de Reforma Interior, comprén sòl classificat com a urbà i qualificat parcialment com a Xarxa Primària d'Espai Lliure (XPEL), vial corresponent al futur carrer Barranc amb una amplària de 10 metres, que discorre linealment al costat d'aquest, i residencial corresponent a part de les illes, una (illa 1) la que se situa entre el pont d'accés a la població i el carrer de la Penya, i una altra, (illa 2) la compresa entre els carrers de la Penya i Santa Teresa. La primera illa correspon a la Zona de Centre Històric (ZCH) i la segona a la Zona d'Eixamplament (ZEC).  
  
La descripció física i jurídica de les mencionades parcel·les s'efectuarà en el programa que es tramitarà després de l'aprovació del Pla Especial.  
En la part que dóna al barranc s'ha seguit el criteri del Pla de Reforma Interior de l'illa 89972, pel que fa al front de les dues illes, incloent-hi una banda de sòl de 3 m d'amplària, qualificada com a Xarxa Primària d'Espais Lliures (XPEL-3) que s'incorpora al vial, ja que amplia la vorera i configura un passeig o albereda que discorre al llarg del barranc, i que constituirà un banda delimitadora entre el vial de caràcter de vianants amb accés per a residents i activitats de càrrega i descàrrega i les zones verdes escalonades que es projectaran al costat del barranc, qualificades com a Xarxa Primària d'Espais Lliures.  
  
Pel que fa a la resta de la delimitació per a cada una de les dues illes, cal tindre en consideració les característiques diferenciades de cada una d'aquestes.  
  
- Illa 1.  
Illa contornejada per la Carretera VP-3065 d'accés a la població a través del pont sobre el barranc, carrer de la Séquia, carrer de la Penya i futur carrer del Barranc.  
· En la via d'accés a la població, la delimitació la constitueix la línia de façana per estar totalment urbanitzada la via.  
· Aquesta illa disposa de profunditat edificable a 20 metres de façana. La línia divisòria entre parcel·les que donen al carrer de la Séquia i al futur carrer Barranc coincideix aproximadament amb aquesta línia de profunditat, però s'ha separat convenientment la línia de delimitació perquè no coincidisquen ambdues línies i evitar problemes de servitud de vistes de les parts posteriors de les edificacions que es construïsquen que donen al carrer Barranc respecte del pati d'illa de cases.  
  
· Els extrems de la delimitació d'aquesta illa configuren espais irregulars juntament amb els xamfrans, si bé s'ha evitat incidir en edificacions contigües consolidades en ús i funcionament, i s'ha comprovat que els espais residuals dels extrems són suficients per a garantir el disseny de dependències que complisquen la normativa d'habitabilitat d'habitatges de la Comunitat Valenciana.  
  
  
  
- Illa 2.  
Illa contornejada pel carrer de la Penya, carrer de la Séquia, carrer de Santa Teresa i futur carrer Barranc.  
· Al carrer de Santa Teresa, la delimitació s'ajusta a l'eix del carrer.  
  
· Aquesta illa no disposa de profunditat edificable a diferència de l'anterior. La línia de delimitació s'ha fet coincidir amb la divisòria de les parcel·les que donen al carrer de la Séquia i al futur carrer Barranc, per a evitar problemes de propietat.  
· Els extrems de la delimitació d'aquesta illa configuren espais irregulars juntament amb els xamfrans, si bé s'ha evitat incidir en edificacions consolidades en ús i funcionament, i s'ha comprovat que els espais residuals dels extrems són suficients per a garantir el disseny de dependències que complisquen la normativa d'habitabilitat d'habitatges de la Comunitat Valenciana.  
S'ha considerat que els criteris exposats són els més raonables i apropiats de cara a l'agilitat en el desenvolupament del programa d'actuació integrada que es redacte a aquest efecte.  
  
  
  
  
B.5. Justificació de la proposta de la modificació  
L'actuació al marge de minimitzar l'impacte territorial generat per les illes planificades al costat del Barranc té per objecte complir una seré d'objectius que s'indiquen a continuació. Cadascun d'aquests és raó suficient que justifica la redacció d'un Pla de Reforma Interior.  
  
- Com ja s'ha indicat anteriorment, l'objectiu principal que es planteja consisteix en la reordenació del vessant est de la població que dóna al barranc, a fi de millorar la imatge d'aquesta part del nucli urbà que ofereix en l'actualitat una panoràmica degradada, configurada per les parts posteriors de les edificacions amb façana al carrer de la Séquia, la qual cosa desvirtua la vista de la població i el paisatge urbà.  
  
- Cal fer constar, que l'Ajuntament està condicionant el sòl qualificat com a Xarxa Primària d'Espais Lliures (XPEL-4), situat en l'altre costat del barranc al costat del polígon industrial, on s'han ubicat, recentment, zones d'arbratge i recreació, circuit docent de senyalització viària per a instruir els xiquets, rutes de vianants amb àrees dotades d'elements per a l'exercici físic i recinte tancat per a gossos i d'altres.  
  
- L'àrea que ens ocupa conformaria juntament amb el desenvolupament i la urbanització del sòl qualificat com a Xarxa Primària d'Espais Lliures (XPEL-3), constituït per plataformes escalonades que s'hauran d'enjardinar, el vial del futur carrer Barranc i l'àrea anteriorment descrita, el conjunt integral del barranc, que quedarà habilitat per a gaudi en ambdós costats, i es millorarà, al seu torn, la imatge visual del front d'aquesta part del nucli urbà.  
- En conseqüència, abans es requereix, per a possibilitar les futures actuacions, la preparació a nivell de planejament de la zona a desenvolupar, perquè les esmentades actuacions que es pretenen fer siguen viables.  
- Això implicarà la inclusió d'una normativa urbanística que tinga com a finalitat principalment homogeneïtzar el tractament en la composició de façanes, cobertes, buits, volades i materials.  
- Regularització d'usos en plantes baixes per mitjà de normativa adequada. Aquests hauran d'estar d'acord amb el desenvolupament d'una zona de passeig, recreació i expansió.  
- Regularització de l'estructura parcel·lària. De la simple observació del pla parcel·lari es dedueix la impossibilitat d'atorgament de llicències, pel fet que les propietats estan distorsionades respecte de l'estructura viària. Hi ha parts de parcel·les incloses en la delimitació de les illes que disposen de formes irregulars, triangulars i trapezoïdals. I moltes parcel·les la superfície de les quals ocupen majoritàriament sòl qualificat per a vial i xarxa primària d'espais lliures impedeixen que d'altres parcel·les disposen de façana al futur carrer Barranc, les quals queden a l'interior de l'illa.  
- L'àmbit que es pretén delimitar està en estat rural, camps amb cultius o degradats al costat del barranc, sense cap tipus d'urbanització i, per tant, correspon «assenyalar rasants, obrir nous carrers o definir noves alineacions en el seu àmbit i concretar el règim d'usos aplicable que no contradiga el dominant de l'àrea d'ordenança corresponent», tal com s'indica en l'article 3.21, apartat 1, de la normativa del Pla General referent a «particularitats dels plans de reforma interior».  
  
- En aquest cas, d'acord amb el que preveu la LOTUP, s'elaborarà un programa d'actuació integrada per gestió directa que desenvolupe el pla de reforma interior i que establirà l'ordenació detallada de l'àrea d'actuació.  
  
B.6. Selecció d'alternatives proposades  
L'abast de l'actuació que es proposa és local, la qual correspon a un àmbit total de 11.366,56 m² de superfície. Es tracta en definitiva de delimitar una àrea en sòl urbà, no consolidat i pendent d'urbanització, en la qual es definiran les vores i la integració de les dotacions de Xarxa Primària previstes en el Pla General, la qual cosa permetrà escometre la urbanització i la consolidació de l'edificació, i aplicar els criteris adequats per a minimitzar els impactes de tipus territorial i ambiental.  
  
Com ja s'ha indicat, es tracta d'una actuació condicionada per l'existència de restes de xicotetes edificacions auxiliars de ferramentes, existents en les parts posteriors de les parcel·les que donen al carrer de la Séquia, que pretén homogeneïtzar el front d'aquestes illes amb vista al barranc, i millorar la imatge urbana de la població.  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
Atés que la modificació es realitza sobre sòl urbà i ja va ser avaluada ambientalment, els únics possibles efectes considerats (i per als quals se sol·licita l'informe corresponent de l'òrgan sectorial) són les afeccions al paisatge i les produïdes pel risc d'inundació atés que l'àmbit d'actuació és limítrof amb el barranc de Picassent.  
D. Consultes realitzades  
La direcció general competent, com a òrgan ambiental, ha sotmés a consultes el document inicial estratègic, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les següents administracions perquè, si ho consideren oportú, hi formulen suggeriments:  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
21/07/16 15/06/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei d'Urbanisme. Direcció Territorial de València.  
01/08/17 26/12/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SDG d'Ordenació del Territori i Paisatge. Servei Infraestructura Verda i Paisatge  
01/08/17 11/10/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SDG d'Ordenació del Territori i Paisatge. PATRICOVA  
01/08/17 Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Comissaria d'Aigües.  
01/08/17 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
DT València. Unitat d'Inspecció del Patrimoni Historicoartístic.  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en el web http://www.agroambient.gva.es/eae juntament amb el pronunciament ambiental que siga procedent.  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
S'analitzen el document inicial estratègic i els informes rebuts i s'efectua la valoració dels possibles efectes d'aquesta Modificació Puntual Estructural núm. 18 del Pla General. Delimitació de Pla de Reforma Interior al costat del Barranc de Picassent, seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, amb aquesta es pretén la reordenació del vessant est del nucli urbà, que dóna al barranc de Picassent, i configurar la delimitació el Pla de Reforma Interior que afecta un àmbit de sòl classificat com a urbà, a fi de millorar aquesta part del nucli urbà. Es redacta, ja que el Pla General no la va delimitar, l'àrea o unitat d'execució a aquest efecte i l'àmbit està en estat rural, sense cap tipus d'urbanització. S'inclourà la normativa que faça uniforme el tractament de façanes, cobertes, buits, volades i materials, i també regularitze l'ús de les plantes baixes, que hauran d'estar d'acord amb el desenvolupament de la zona de passeig, recreació i expansió contigu. Així mateix, es pretén regularitzar l'estructura parcel·lària actual. La superfície total de l'àmbit és de 6.260,83 m², amb una edificabilitat total de 22.485,26 m²sostre. S'inclou una xicoteta franja de zona verda de la Xarxa Primària XPEL-3.  
  
Així, dels informes rebuts s'observen les consideracions següents tant de tipus legal com ambiental que descriurem:  
  
  
- Infraestructura Verda i Paisatge  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa el 26 de desembre de 2017 que des del punt de vista de les seues competències es tindran en consideració les qüestions següents:  
- A tots els efectes, l'ordenació d'un àmbit, amb independència del seu caràcter estructural o detallat, té incidència en el paisatge, ja que les seues determinacions, com serien la definició de la infraestructura verda municipal i urbana i de la xarxa de dotacions, la delimitació i regulació de zones i subzones, la fixació d'alineacions i rasants o les condicions d'urbanització, de parcel·lació i d'edificació, són rellevants per a la configuració d'un determinat paisatge urbà. En aquest sentit, la LOTUP estableix com a preceptiva, la presa en consideració de l'instrument de paisatge que acompanye al pla per a la regulació de les determinacions pròpies d'ambdós ordenacions.  
- Tenint en compte l'objecte i l'abast de la modificació, aquesta tindrà incidència en el paisatge del municipi i, en concret, en la configuració del seu paisatge urbà, ja que l'ordenació proposada incideix en aspectes i paràmetres rellevants per a la configuració d'aquest i afecta elements de la infraestructura verda, com són el barranc de Picassent, element que estructura la infraestructura verda a escala supramunicipal, i la seqüència de zones verdes i espais que delimiten l'entorn.  
  
· Per això, és necessària l'elaboració d'un instrument de paisatge que, en el cas d'aquest instrument de planejament, serà un estudi d'integració paisatgística, de conformitat amb l'article 6.4 de la LOTUP, amb el contingut regulat en l'annex II d'aquesta.  
· L'estudi haurà de valorar la incidència en la conformació del paisatge de l'àmbit de les determinacions pròpies de l'ordenació que s'adopten, reflectides tant en la normativa com en els plans d'ordenació, i adoptar les oportunes mesures d'integració, enfocades principalment a l'adequada configuració de la vora urbana, tant a nivell d'urbanització com d'edificació.  
· En tot cas, les mesures d'integració paisatgística que es deriven de l'estudi d'integració s'hauran d'incloure com a determinacions del pla, a fi de garantir la seua implementació en el desenvolupament de l'àmbit.  
  
- Quant a la infraestructura verda, i d'acord amb els articles 4.3 i 5.3 de la LOTUP, es delimitarà, si escau, la infraestructura verda de l'àmbit, i s'integrarà en l'existent, i es garantirà el respecte i adequació a aquesta.  
· En tot cas, la infraestructura verda de l'àmbit quedarà incorporada al Pla General amb l'aprovació de l'instrument de planejament que es tramita.  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme  
L'informe de 12 de juliol de 2017, del Servei d'Urbanisme de la Direcció Territorial de València, remet un informe sobre la consulta realitzada per la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de 27 de juliol de 2016, en la qual es demandava pronunciament sobre si la modificació proposada s'integrava en l'ordenació estructural, i en aquest cas emetre un informe respecte d'això.  
D'acord amb l'anàlisi realitzat pel servei territorial, una vegada revisada la documentació, s'emet un informe per a la seua incorporació en fases posteriors del procediment, en els termes següents:  
- L'instrument de planejament proposat afecta determinacions de l'ordenació estructural, ja que la delimitació d'àmbits de planejament urbanístic diferenciat i els criteris generals per a la determinació de les àrees de repartiment i per a l'establiment de l'aprofitament tipus constitueixen determinacions de l'ordenació estructural d'acord amb l'article 21 de la LOTUP.  
- Quant a l'òrgan ambiental i territorial, serà l'autonòmic ja que d'acord amb l'article 48.c punt 3, no pot ser-ho el municipal ja que, si bé la modificació afecta l'ordenació estructural de sòl urbà, en aquest cas no disposa de serveis urbanístics efectivament implantats.  
  
- S'haurà de justificar que no es varia l'edificabilitat proposada des del Pla General.  
· En tot cas, quant a aprofitament tipus i l'Índex d'Edificabilitat Bruta resultant, se supera el metre quadrat edificable per metre quadrat de sòl i, per tant, d'acord amb l'article 36 de la LOTUP (punts 3 i 4), s'haurà de justificar l'edificabilitat mitjana preexistent en la subzona d'ordenació detallada que ja supera el metre quadrat de sostre per metre quadrat de sòl, i que el nou planejament no augmenta l'edificació aplicable a cada parcel·la respecte a les previsions del planejament anterior ni arriba a la mitjana preexistent.  
- Si s'incrementa l'edificabilitat respecte al planejament vigent, se suplementarà la dotació de parc públic de xarxa primària (d'acord amb el punt III.8 de l'annex IV de la LOTUP).  
- Quant a la delimitació de l'àmbit, no queda justificada l'exclusió de la parcel·la XPEL 3-, a la qual el sector enfronta. Haurà de justificar-se si aquests terrenys són ja de propietat municipal, i incloure'ls en el PRI si no ho són, per a obtenir-los a càrrec de l'actuació.  
- Els plànols P-05 i P-06 separen l'àmbit en dues illes. En la sol·licitud d'inici d'avaluació ambiental i territorial estratègica s'indica que l'àmbit és susceptible de subdivisió en dues fases, i en aquest cas es desenvoluparien independentment sengles plans de reforma interior.  
  
· D'acord amb el servei territorial, el sector que es propose i la seua àrea de repartiment hauria de ser únic, per a millor ordenació de la zona, amb independència que puga subdividir-se en dues unitats d'execució.  
  
· En aquest cas, s'haurà de realitzar una anàlisi de l'àrea urbana homogènia on s'inserisquen les unitats d'execució per a justificar que (segons l'article 75.3 de la LOTUP) l'aprofitament en cada UE té un valor semblant, sense que existisca una diferència en més o en menys del 15 %, respecte a l'aprofitament urbanístic mitjà de l'àrea urbana homogènia en què estan inclosos.  
- S'haurà de justificar si la delimitació de la zona d'ordenació ZCH està considerada com a Bé de Rellevància Local, i se sol·licitarà informe la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural valencià.  
  
- De conformitat amb l'article 40.3 de la LOTUP, s'haurà d'aportar la documentació que s'indica, en particular, l'estudi de viabilitat econòmica i la memòria de sostenibilitat econòmica.  
  
En tot cas, l'informe indica que es tracta d'un Sòl Urbà ja previst pel Pla General, i amb la justificació prèvia de les observacions realitzades, es considera que de les modificacions proposades no es derivaran efectes significatius sobre el medi ambient des de la visió de les competències urbanístiques del servei.  
  
- Risc d'inundació (PATRICOVA)  
L'11 d'octubre de 2017 es rep l'informe del Servei d'Ordenació del Territori relatiu al risc d'inundació de nivell 6 i al compliment de les directrius del PATRICOVA en el qual es realitza la valoració següent:  
  
- D'acord amb l'informe, part de l'àmbit de la modificació està afectat per perillositat d'inundació i, fins i tot, per la zona de flux preferent del barranc de Picassent.  
- No obstant això, atés que el plantejament de la proposta de modificació és diferir l'ordenació detallada a l'aprovació d'un Pla de Reforma Interior, no es pot determinar, en aquest moment, la incidència de la perillositat d'inundació sobre l'ordenació d'usos que es propose.  
  
· Per tant, la modificació haurà d'incloure com una de les condicions de desenvolupament (recollida en les condicions d'ordenació de la fitxa de gestió per al desenvolupament del PRI), que es realitze una anàlisi de la inundabilitat i que s'adapte l'ordenació detallada a la incidència de la perillositat d'inundació, a fi de complir els articles 17.3 i 20 de la normativa de PATRICOVA.  
  
Per tant, conclou que la modificació està parcialment afectada per risc d'inundació i és COMPATIBLE amb les determinacions normatives del PATRICOVA, sempre que s'incloga el condicionant del fet que el PRI analitze el risc d'inundació.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Segons el que estableix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què fa referència l'article 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol,d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) considera:  
Que la modificació puntual estructural núm. 18 del Pla General. Delimitació de Pla de Reforma Interior al costat del Barranc de Picassent suposa una modificació menor sobre un sòl urbà pendent d'urbanitzar, però dins d'un entorn perfectament consolidat, i també a causa de la seua reduïda extensió, sempre que en el cas d'ajustar-se al compliment de les mesures que s'establiran en les determinacions finals per a la minimització dels possibles efectes significatius sobre el medi ambient que podrien produir-se per:  
- Risc d'inundabilitat en l'àmbit, ja que està al costat del barranc de Picassent, i també la seua possible afecció a la zona de flux preferent.  
  
- Possible afecció paisatgística, en tindre l'ordenació proposada incidència en els aspectes i paràmetres rellevants per a la configuració del paisatge urbà, i també la seua afecció a elements de la infraestructura verda que han de ser considerats.  
- Compatibilitat de la modificació proposada amb la consideració de la zona d'ordenació ZCH com a Bé de Rellevància Local.  
Per tant, en la mesura que limiten aquests efectes, la modificació proposada no afecta el model territorial ni representa efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
Per tant, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos i revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte de la Modificació Puntual Estructural núm. 18 del Pla General. Delimitació de Pla de Reforma Interior al costat del Barranc de Picassent, que el procediment d'avaluació simplificada i les obligades determinacions que se'n deriven són suficients per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius addicionals sobre el medi ambient.  
  
G. Proposta d'acord  
D'acord amb el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb el que s'ha exposat es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual estructural núm. 18 del Pla General. Delimitació de Pla de Reforma Interior al costat del Barranc de Picassent, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste a allò que s'ha descrit en la documentació presentada i també amb el que estableix la legislació vigent i els informes emesos respecte d'això, i es complisquen preceptivament les determinacions següents:  
1. S'haurà d'incloure en les condicions d'ordenació de les fitxes de gestió de desenvolupament dels futurs plans de reforma interior, com a condició de desenvolupament, l'obligatorietat de realitzar una anàlisi de la inundabilitat, i adaptar, d'acord amb el resultat, l'ordenació detallada a la incidència de perillositat, i obtindre un informe favorable de l'òrgan autonòmic competent en matèria de risc d'inundació.  
  
2. Abans de l'aprovació definitiva de la modificació del pla, s'haurà de delimitar i integrar adequadament en el Pla General la infraestructura verda afectada i s'haurà d'elaborar un estudi d'integració paisatgística, que ha de tindre el pronunciament de l'òrgan competent, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, i incorporar-hi les determinacions que, si escau, s'indiquen.  
3. Finalment, se sol·licitarà un informe previ a l'aprovació definitiva de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural valencià, respecte a la consideració per part del planejament de la zona ZCH com a Bé de Rellevància Local i la seua possible afecció.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera aprovat la modificació puntual estructural núm. 18 del Pla General. Delimitació de Pla de Reforma Interior al costat del Barranc de Picassent en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic al qual fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Per tant, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la Modificació Puntual Estructural núm. 18 del Pla General. Delimitació de Pla de Reforma Interior al costat del Barranc de Picassent, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, d'acord amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 30 de gener de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental de la modificació puntual 1/2017 de les Normes Subsidiàries.  
Promotor: Ajuntament de Benafigos.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
  
Localització: Municipi de Benafigos (Castelló).  
Expedient: 052-17-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 25 de gener de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual 1/2017 de les Normes Subsidiàries de Benafigos, en els termes següents:  
  
Amb data 30 d'agost de 2017 es rep de l'Ajuntament de Benafigos, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual 1/2017 de les Normes Subsidiàries.  
  
Documentació aportada  
El 30 d'agost 2017 es rep de l'Ajuntament de Benafigos, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, la següent documentació en format paper i digital: document inicial estratègic i document de planejament de la modificació, juntament amb l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
  
Planejament vigent  
El municipi de Benafigos disposa, com a document de planejament urbanístic, normes subsidiàries de planejament aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló el 31 de gener de 1989.  
  
En el vigent planejament s'estableix el següent:  
«Capítol II - Normes per al sòl no urbanitzable de protecció de vistes.  
Article 70. No es permetrà cap tipus d'edificació, ni tan sols les que s'anomenen en l'apartat 2 de l'article 85 del text refós de la Llei del sòl i en l'article 69 de les presents Normes Urbanístiques  
  
Article 71. Podran realitzar-se transformacions agràries amb murs de maçoneria o terraplens naturals. Es prohibeixen els murs de formigó vista, rajola o blocs  
Les edificacions que exercien una activitat agropecuària amb anterioritat a l'aprovació de les Normes Subsidiàries podran legalitzar la seua situació, i establir mesures correctores tendents a suavitzar l'impacte visual que pogueren produir, com ara: implantació d'arbratge en el perímetre i contornada de l'edificació (és aconsellable el 50 % de la superfície de la parcel·la), tanques per mitjà de murs de maçoneria i vegetació, etc.  
Article 72. Queden expressament prohibides en aquest tipus de sòl:  
1. L'explotació de pedreres  
2. Les instal·lacions industrials o de serveis que fins i tot no implicant construccions suposen, per la necessitat de grans superfícies pavimentades, pals, torres i altres motius, la degradació del paisatge de l'àrea.»  
  
Imatge I - Plànol de qualificació del planejament vigent. SNUPV: ratllat taronja, sòl no urbanitzable de protecció de vistes. Situació dels disseminats en SNUPV.  
  
En la memòria justificativa del vigent planejament s'indica que el SNU-PV és aquell que ha de romandre lliure de l'edificació i de modificacions del terreny perquè no s'altere la percepció de la imatge del poble dominant el paisatge des del cim de la muntanya que li serveix d'assentament.  
  
Objecte de la modificació  
La modificació té per objecte modificar la regulació d'usos en el sòl no urbanitzable de protecció de vistes, situat entorn del sòl urbà, nucli principal, per a permetre l'ús d'allotjament per a turisme rural en edificacions legalment existents amb anterioritat a l'aprovació de les Normes Subsidiàries. Per a això es modifica la redacció de l'article 71 que quedarà com segueix:  
«Article 71. Podran realitzar-se transformacions agràries amb murs de maçoneria o terraplens naturals. Es prohibeixen els murs de formigó vista, rajola o blocs.  
Les edificacions que exercien una activitat agropecuària amb anterioritat a l'aprovació de les Normes Subsidiàries, podran legalitzar la seua situació, i establir mesures correctores tendents a suavitzar l'impacte visual que pogueren produir, com ara: implantació d'arbratge en el perímetre i contornada de l'edificació (és aconsellable el 50 % de la superfície de la parcel·la), tanques per mitjà de murs de maçoneria i vegetació, etc.  
Així mateix, es permetrà l'allotjament per a turisme rural en les edificacions legalment existents amb anterioritat a l'aprovació d'aquestes Normes Subsidiàries.»  
La modificació consisteix a afegir a l'article 71 l'últim paràgraf abans indicat.  
  
Justificació de la modificació  
D'acord amb la documentació, en el sòl no urbanitzable de protecció de vistes, SNU-PV, estan enclavats en la seua totalitat tres nuclis disseminats, que són: Serradeta, Mas de la Portera i Mas dels Albis, i una part d'un quart nucli disseminat, el Maset del Pla del Pou.  
En aquests nuclis disseminats hi ha habitatges habitats permanentment i altres que són utilitzats com a habitatge de segona residència. Les normes urbanístiques per a aquesta zona de protecció de vistes no recullen expressament l'ús d'allotjament turístic rural, per aquesta raó es pretén modificar la regulació del SNU-PV, en el sentit de poder desenvolupar aquest tipus d'activitat en les edificacions existents legalment.  
La modificació pretén la utilització i posada en valor dels habitatges existents, de tal manera que es possibilite evitar el deteriorament que pateixen alguns d'aquests ja que estan en estat de semiabandó i afavorir així la recuperació del patrimoni històric tradicional, procurar una major dinamització de la zona i millorar la qualitat de vida de la població.  
  
  
Consultes realitzades  
Per part d'aquesta direcció general, la documentació inicial remesa s'ha sotmés a consultes, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII de l'esmentada llei.  
  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulta a les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
26/09/17 24.01.2018 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
26/09/17 23/01/18 Subdirecció General de Medi Natural: Servei de Vida Silvestre.  
26/09/17 Subdirecció General de Medi Natural: Servei d'Ordenació i Gestió Forestal.  
26/09/17 06/10/17 Subdirecció General d'Emergències; Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències.  
26/09/17 24/10/17 Agència Valenciana de Turisme  
 30/08/17 Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló  
  
  
Els informes rebuts juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la pàgina següent web: www.agroambient.gva.es/eae  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló (30.08.2017): s'indica que la modificació proposada afecta l'ordenació estructural, per això l'aprovació definitiva serà autonòmica, i l'òrgan ambiental serà la Comissió d'Avaluació Ambiental.  
S'indica que el servei no té cap objecció a efectuar.  
- Subdirecció General d'Emergències; Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències (06.10.2017), d'aquest es destaca el següent:  
  
· El risc de lliscament baix afecta parcialment el sòl no urbanitzable de protecció de vistes (SNU-PV), no obstant això, aquest risc no afecta els habitatges inclosos en l'àmbit de la modificació puntual.  
· La totalitat dels nuclis disseminats afectats per la modificació limiten o estan en les proximitats de sòl forestal, però la modificació no pretén ampliar les zones urbanitzades sinó únicament el manteniment de les edificacions existents i la possible implantació de murs perimetrals, per tant, caldrà considerar, quant al risc d'incendis, el següent:  
  
- Execució d'obres i treballs en zones forestals o voltants: totes les actuacions que es realitzen en zones forestals, i també en els seus voltants, hauran de complir el que indica el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
- Agència Valenciana de Turisme (30.08.2017): emet informe favorable  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge (24.01.2018): s'indica que la incidència en el paisatge no serà significativa sempre que es preserven les característiques morfològiques i tipològiques que contribueixen a la configuració del paisatge de la zona.  
Amb la finalitat de garantir la preservació del caràcter i les condicions de percepció del paisatge d'elevat valor afectat (d'acord amb la seua qualificació urbanística i la seua pertinença a l'àmbit d'un paisatge de rellevància regional) i contribuir a la millora del paisatge urbà dels nuclis disseminats existents en l'àmbit de la modificació, s'haurà de tindre en compte la condició següent, de conformitat amb l'article 6.3 de la LOTUP: En les preceptives autoritzacions o llicències que es tramiten per a la implantació dels usos permesos, haurà d'estudiar-se la integració paisatgística i visual de les actuacions que es realitzen amb incidència paisatgística, com ara el cas de les rehabilitacions que afecten la configuració exterior de les edificacions, les possibles ampliacions i les construccions o instal·lacions auxiliars necessàries per a l'exercici de l'activitat (piscines, zones d'aparcament, espais lliures, tanques, etc.).  
  
- Servei de Vida Silvestre (23.01.2018): es remet la resolució del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental de valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, en la qual s'indica que no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i no s'ha de sotmetre a avaluació detallada.  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
Imatge II- Ortofoto de l'àmbit de la modificació. Cercle roig.  
El nucli de població principal, sòl urbà, ocupa el cim d'un relleu muntanyós de 950 metres d'altitud. Entorn d'aquest s'ubica el SNU-PV, i en les zones de menor pendent s'ubiquen diferents disseminats o masies en què es concentren diverses edificacions i construccions. Es tracta de materials calcaris i margosos, fonamentalment cretacis, en relleus amb terrasses (murs de pedra seca), per al cultiu de cereals i de fruiters de secà (ametler, avellaner). La vegetació natural està constituïda per pastius i matolls mesosupramediterranis continentals, i s'observen en algunes zones exemplars de carrasques (Quercus rotundifolia).  
  
Part de l'àmbit està inclòs en l'espai Xarxa Natura 2000, ZEPA Penyagolosa.  
L'àmbit de la modificació està considerat d'acord amb el SIG d'aquesta Conselleria parcialment com a terreny forestal, i part d'aquest estratègic. Part d'aquestes zones considerades com a terreny forestal són zones abancalades cultivades i part està ocupada per vegetació natural. Alguna de les edificacions i construccions està en zona considerada en el SIG com a terreny forestal.  
L'àmbit està solcat per diversos camins ramaders que discorren juntament amb edificacions.  
No hi ha afecció per risc d'inundació.  
En relació amb les característiques de la modificació, aquesta no comporta un canvi en el model territorial, no influeix decisivament en altres plans o programes de superior jerarquia i no es produeixen problemes ambientals significatius relacionats amb el possible desenvolupament de la zona a modificar.  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
La modificació consisteix a permetre un nou ús, allotjament turístic rural, en una zona situada entorn del nucli urbà principal en edificacions legalment existents amb anterioritat a l'aprovació del vigent planejament.  
Per les característiques del nou ús en edificacions existents no es preveuen afeccions negatives significatives en espècies, hàbitats i espais naturals d'interés. No es modificarà tampoc la topografia.  
Algunes edificacions estan en terrenys forestals, i si foren objecte d'aquest ús no és previsible tampoc afeccions negatives significatives a aquest factor sense perjudici que haurà de complir-se el que establisca la legislació sectorial respecte a l'obtenció de llicències i autoritzacions (capítol II, articles 28 i següents del Decret 58/2013, de 3 de maig, que aprova el PATFOR), i també la resta de legislació sectorial forestal (camins ramaders, etc.).  
Des d'un punt de vista paisatgístic, ja que es tracta d'usar edificacions existents i recuperar-les o rehabilitar-les, no són previsibles afeccions negatives significatives sempre que en la rehabilitació se seguisquen criteris de manteniment del paisatge, ús de materials, colors i formes d'acord amb la tipologia de les edificacions de la zona, i també que es complisca la condició establida en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
Des del punt de vista del patrimoni cultural, es tracta d'una zona on hi ha masies i corrals que poden tindre un cert interés des del punt de vista cultural, no obstant això, l'objecte de la modificació és la recuperació del patrimoni cultural tradicional, per tant, en principi, no han de produir-se afeccions negatives significatives. Es considera necessari, no obstant això, que s'establisca alguna mesura preventiva respecte d'això. En aquells casos en què s'intervinga en la recuperació d'edificacions amb arquitectura tradicional i es pretenga dur a terme intervencions que se separen de les formes, materials i tipologia tradicional en la zona, s'haurà d'efectuar una consulta prèvia a la Conselleria de Cultura.  
No es considera, respecte al consum de recursos (aigua) i generació de residus (aigües residuals i residus sòlids), que es generen afeccions significatives quant al pla, sense perjudici que quant al projecte en la concessió de llicències hauran d'adoptar-se les mesures correctores i preventives necessàries (depuració d'aigües residuals, recollida de residus, etc.).  
Tenint en compte el que s'ha indicat, no es considera que es produïsquen efectes negatius significatius sobre el medi ambient a nivell de pla sempre que s'adopten les mesures correctores indicades.  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable, segons el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació amb la modificació puntual 1/2017 de les Normes Subsidiàries del municipi de Benafigos (Castelló), i d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei el projecte no té incidència en el model territorial, no produeix un increment significatiu en el consum de recursos, no afecta negativament el patrimoni ambiental i cultural, per tant, tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que aquesta modificació no té efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
1. Abans de l'aprovació definitiva s'hauran d'introduir els condicionants en la normativa de la modificació següents:  
1.1. En les actuacions de rehabilitació o recuperació de les edificacions amb destinació a ús d'allotjament per a turisme rural:  
a) S'haurà de complir la condició establida en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 24 de gener de 2018, i seguir els criteris de manteniment del paisatge tant de les edificacions com del seu entorn: ús de materials, colors i formes concordes amb la tipologia de les edificacions de la zona, i de les normes específiques per a aqueixa qualificació en les normes subsidiàries.  
b) En aquells casos en què s'intervinga en la recuperació d'edificacions amb arquitectura tradicional i es pretenguen dur a terme intervencions que se separen de les formes, materials i tipologia tradicional en la zona, s'haurà d'efectuar consulta prèvia a la Conselleria de Cultura.  
  
1.2. S'haurà de complir el que establisca la legislació sectorial forestal respecte a l'obtenció de llicències i autoritzacions (capítol II, articles 28 i següents del Decret 58/2013, de 3 de maig, que aprova el PATFOR), i també la resta de legislació sectorial forestal (camins ramaders, etc.).  
En especial, totes les actuacions que es realitzen en zones forestals, i també en els seus voltants, hauran de complir el que indica el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera aprovat la modificació en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic al qual fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Per tot el que s'ha dit, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica a la Modificació Puntual 1/2017 de les Normes Subsidiàries del municipi de Benafigos, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, d'acord amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 31 de gener de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 21 de febrer de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.