Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8266, del 04-04-2018 (2018/2293)

RESOLUCIÓ de 21 febrer de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 55/11-AIA Ayódar i Torralba del Pinar.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8266

Data del DOGV
:   04-04-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/2293


Data del document
:   21-02-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Ayódar
    * Torralba del Pinar
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 21 febrer de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 55/11-AIA Ayódar i Torralba del Pinar. [2018/2293]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 55/11-AIA Ayódar i Torralba del Pinar.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 055/11-AIA.  
Títol: Ampliació i millora de la carretera CV-203, des de la CV-205 a Torralba del Pinar.  
Promotor: Diputació de Castelló.  
Autoritat substantiva: Diputació de Castelló.  
Localització: terme municipal d'Ayódar i Torralba del Pinar.  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és el condicionament de la carretera CV-203, per mitjà de la millora del traçat, l'ampliació de la plataforma i l'execució de les obres de drenatge transversal i longitudinal.  
2. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
La CV-203 és la principal via d'accés al municipi de Torralba del Pinar des de Castelló de la Plana. Es tracta d'una carretera de muntanya, adaptada a l'orografia del terreny, que creua el barranc de La Huertica i el riu d'Ayódar.  
El tram següent de la CV-203, des del PK 5 + 468 fins al 9 + 000, ja va ser condicionat. En aquesta ocasió les obres s'ubiquen quasi totalment al terme municipal d'Ayódar.  
El condicionament actua en un eix de longitud de 5,5 km, i modifica el traçat en planta i alçat.  
El traçat en planta difereix de l'actual en l'encreuament amb el barranc de La Huertica (PK 0+725), en un tram en U (PK 2+100-2+450), en unes revoltes en zig-zag (PK 3+900 € 4+300), en un tram en V (PK 4+650 € 4+950) i en les proximitats de la intersecció amb la CV-205 (PK 5 + 400 fins a final). Això implica l'ampliació del pont sobre el riu d'Ayódar (PK 5+250).  
En el traçat en alçat s'han intentat complir els paràmetres mínims de visibilitat.  
La secció tipus proposada està formada per una calçada de 7,00 m i bermes de 0,25 metres.  
El drenatge transversal està previst per mitjà de 17 noves obres de drenatge, de diàmetre mínim 1.200 mm.  
Respecte de les actuals obres de drenatge transversal es proposa el manteniment d'aquelles que queden fora de la nova traça o la demolició d'aquelles que queden en la traça per a substituir-les.  
Per al drenatge longitudinal, s'ha triat la tipologia de cuneta triangular en les zones de desmunt. S'han plantejat diversos passos sota la calçada per a portar les aigües arreplegades d'un costat a un altre i salvacunetes per a salvar diversos camins.  
El termini d'execució de les obres és de 14 mesos i el de garantia d'un any. Durant l'execució de les obres es tancarà la carretera i es desviarà el trànsit per la xarxa de carreteres existent.  
L'IMD obtinguda al juliol de 2010 era de 28 vehicles/dia/calçada. S'espera una IMD l'any 2032 de 82 vehicles/dia/calçada.  
Està prevista la reposició de diversos serveis de mitjana tensió i telefonia, així com l'entrada d'un camí.  
El criteri d'expropiació que s'ha emprat consisteix en una franja de tres metres addicionals per al tronc principal i un metre per als camins i accessos.  
  
Tramitació administrativa  
1. Actuacions de l'avaluació d'impacte ambiental  
Amb data 1 de febrer de 2010 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació relativa al projecte «d'ampliació i millora de la carretera que va des de la CV-203 a Torralba del Pinar» juntament amb un escrit de l'empresa redactora del projecte, on se sol·licita informe sobre la necessitat o no de sotmetre el projecte al procediment d'avaluació d'impacte ambiental. Amb data 18 de febrer de 2010 es trasllada al redactor, i s'indica que el procediment que correspon és el de declaració d'impacte ambiental, tal com es preveia en les declaracions d'impacte ambiental dels trams pròxims (primer condicionant de la declaració d'impacte ambiental del projecte [expedient 486/5329-BRL] «conservació i millora de la carretera CV-203, entre el PK 5+468 i el 9+000» i primer condicionant de la declaració d'impacte ambiental del projecte [expedient 495/5427-WVP] «obres de millora de revoltes a la CV-203 entre PK 20+ 800 i el PK 22+700. Tram Caudiel-Higueras») i per trobar-se en l'annex II, grup 9.k, apartat 5, del Reial decret legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
La Diputació de Castelló va sotmetre el projecte constructiu, estudi d'impacte ambiental i estudi d'integració paisatgística de «l'ampliació i millora de la carretera CV-203, des de la CV-205 a Torralba del Pinar» a informació pública per mitjà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 6396, de data 12 de novembre de 2010, per un termini de 30 dies hàbils.  
Amb data 14 d'octubre de 2013, es rep el certificat del tràmit d'informació pública on s'indica que no s'han rebut al·legacions al projecte ni a l'estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 21 de maig de 2014, s'ha remés per correu electrònic una modificació de la traça entre els PK 0+000 i 1+100, que redueix notablement els efectes ambientals, ja que s'adapta més el nou eix a l'existent i plantejar un mur d'escullera en el PK 0+725 que disminueix el vessament del talús.  
2. Consultes  
S'han realitzat consultes a les administracions públiques afectades següents:  
- Servei de Paisatge, per la seua competència en paisatge.  
- Direcció General de Medi Natural, per la seua competència en la gestió de la Xarxa Natura 2000, el Parc Natural de la Serra d'Espadà i els hàbitats.  
- Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, per la seua competència en la contaminació acústica.  
A continuació es resumeixen els principals informes obtinguts com a resposta a les consultes realitzades.  
Informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric:  
S'ha rebut el 31 de maig de 2011, que informa sobre matèria de contaminació acústica, el següent:  
«[?]En la situació actual es compleixen els objectius de qualitat acústica en les zones més pròximes a la CV-203 amb ús residencial. [?] Després de les actuacions previstes s'observa que continuen complint-se els objectius de qualitat acústica, en les zones d'ús residencial [?]. Per a comprovar els nivells esperats [?] s'ha elaborat el següent pla de comprovació i manteniment, a la conclusió de les obres:  
- realització de mesuraments acústics en període diürn, de 08.23-15.29 h, en les proximitats del traçat sobre el qual s'actua.  
- s'hauran de realitzar 3 mesuraments per punt en 3 punts a triar a diferents distàncies de la carretera.  
- si s'obtenen nivells superiors [?] es prendran les accions oportunes i les mesures correctores necessàries per a assegurar la compatibilitat dels usos dominants amb els nivells de soroll obtinguts.  
- si es desenvolupen mesures correctores, s'hauran de realitzar mesuraments addicionals en les zones on aquestes seran instaurades per a comprovar la seua efectivitat.  
- El manteniment de les mesures correctores consistirà a comprovar i mantindre les propietats físiques d'aquestes en el moment en què es detecte la seua inefectivitat.  
[?]Encara que l'estudi acústic s'ha redactat tal com s'estableix en [?] l'annex VI del Decret 104/2006 [?] aquest estudi no ha sigut firmat pel tècnic que l'ha redactat. Per tant, s'hauria de tornar a presentar l'estudi acústic firmat pel tècnic competent que l'ha redactat».  
  
Informe del Servei de Paisatge.  
Rebut el 25 de juliol de 2011, que informa el següent:  
«[...] El contingut de l'Estudi d'Integració Paisatgística es considera suficient per a valorar la incidència de la infraestructura projectada [?].  
  
L'Estudi conté una sèrie de mesures d'integració que s'hauran d'aplicar durant l'execució del projecte. A més es realitzen les següents consideracions quant al disseny del projecte, a fi de reduir el possible impacte generat amb la millora de la carretera:  
- a fi de garantir la preservació i l'adequat tractament de la infraestructura verda supramunicipal, s'haurà d'assegurar la connexió del barranc de La Huertica, en l'entorn del PK 0 + 700, per mitjà del manteniment de la vegetació de la zona.  
- S'han de restaurar els trams de la carretera que queden fora de servei, de manera que es regeneren amb espècies forestals de l'entorn.  
[?]S'emet un informe favorable, condicionat a incorporar els canvis especificats en aquest informe abans de l'aprovació del projecte bàsic i les mesures d'integració [?]».  
Informe de la Direcció General de Medi Natural:  
Realitzat el 2 de desembre de 2011, que informa el següent:  
«[...] Valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000.  
[?]El projecte preveu tres solucions de millora de la carretera [?]. S'opta per la solució 2 per comportar un menor impacte que la solució 3, solució que és suficient per a millorar la seguretat viària de la infraestructura.  
L'actuació discorre dins del LIC i la ZEPA, en una àrea de distribució d'hàbitats d'interés comunitari, concretament d'hàbitats de codi 5330: matolls termomediterranis i preestèpics, 6220 (prioritari): zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea, 4030: bruguerars secs europeus i 5210: matoll arborescent amb Juniperus spp.  
  
Per tant, s'hauran de prendre les mesures correctores següents:  
- restaurar al seu estat original el traçat actual que quede fora de servei després de l'actuació.  
- restaurar les zones utilitzades com a aplec de materials o residus.  
  
- retirar els residus generats, no reutilitzats, a abocador controlat.  
  
- evitar els danys a la vegetació que no s'elimine en l'execució del nou traçat.  
- jalonar les zones amb presència d'hàbitats durant l'execució de les obres.  
- no aplegar materials sobre la vegetació que no serà eliminada.  
  
- en cas de realitzar sobreamples o xicotets accessos per a la maniobrabilitat de la maquinària durant l'execució de l'obra, aquestes zones hauran de ser restaurades al seu estat original una vegada finalitzada l'obra.  
[?]Aquest servei considera que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, sempre que es complisca el que indica [?]».  
«Gestió d'Espais Naturals:  
[?L'actuació s'ubica [?] dins [?] del Parc Natural de la Serra d'Espadà, aprovat per mitjà del Decret 161/1998, de 29 de setembre, del Govern Valencià, pel qual es declara Parc Natural de la Serra d'Espadà. [?] La zona d'actuació s'ubica en l'Àrea de Predomini Forestal. El Pla Rector d'Ús i Gestió [?] estableix, per a la zona per la qual discorre l'actual via que es projecta modificar, la categoria d'Àrea d'Actuació Preferent, zones de regeneració d'hàbitats naturals, i en particular de dues de les seues subcategories, [?] Regeneració de zones degradades amb predomini de pineda i [?] Regeneració de zones degradades amb predomini de matoll.  
[?]El PRUG [?] indica una sèrie de requisits que s'han de preveure en els projectes i durant l'execució d'aquests, que són els següents:  
a) Els traçats i el emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, evitant la creació d'obstacles en la lliure circulació de les aigües o rebliments en aquestes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.  
b) Durant la realització de les obres, s'hauran de prendre les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i a la terminació de les obres s'ha de restaurar el terreny i la coberta vegetal.  
  
[?]Amb poques paraules, prop del 80 % la nova planta discorrerà sobre la plataforma existent o aprofitant-la en gran part, i es faran canvis substancials en dues revoltes que en l'actualitat tenen un angle de gir molt baix i que resulten especialment perilloses per a la circulació.  
  
Després de la visita realitzada a la zona de projecte es posen de manifest diversos aspectes:  
- Excessiva concentració en el que seran els laterals de la nova via, de pins jóvens fruit de la regeneració dels hàbitats després d'un incendi forestal.  
- No hi ha servitud ni camins d'accés en les zones en les quals el nou traçat s'aparta de la plataforma actual.  
- Existència d'una gran zona d'aplec en el punt on finalitza la futura zona d'actuació, que coincideix al seu torn amb l'inici de la carretera en direcció a Torralba que, en l'actualitat, va ser adequada fa poc temps.  
  
L'estudi d'impacte ambiental incorpora una sèrie de mesures correctores encaminades a la minimització dels impactes derivats de les actuacions en la fase de construcció, són adequats però s'observen determinades carències, principalment, en la determinació de les zones d'abocament i aplec de materials i en la solució dels trams de la via que quedaran fora de servei.  
[?]Cal informar [?] favorablement el projecte [?] supeditat al compliment dels següents condicionants:  
a) S'haurà d'incorporar la necessitat d'eliminar la capa superficial, totalitat del material asfàltic, dels trams en els quals la modificació se separa de forma substancial de l'actual plataforma. En la visita es va observar la inexistència de servituds associades a aquesta com ara camps de cultiu, construccions, etc., a excepció del primer tram de l'actuació on es pretén la construcció d'un nou pont.  
b) A fi de minimitzar el risc d'incendi forestal, l'actuació haurà d'incorporar una aclarida de la vegetació forestal en la zona de policia del nou traçat de la via. Aquest servei queda a disposició de l'empresa adjudicatària per a l'elaboració del corresponent pla d'actuació, compromís que haurà de quedar reflectit en el plec de condicions d'adjudicació de l'actuació.  
c) S'hauran, una vegada finalitzada l'actuació, de restaurar les zones d'aplec de materials, tal com indica l'estudi d'impacte ambiental, també la que se situa al final del tram que serà remodelat de la CV-203, ocupada en l'actualitat amb pedres d'escullera i altres materials».  
  
«Biodiversitat:  
[?]El Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV) confirma que la porció terminal del traçat, en les proximitats del límit municipal amb Torralba del Pinar, estan incloses en l'espai vital d'un niu d'àguila de panxa blanca (Hieraetus fasciatus). Aquesta àrea està associada a un niu situat en aquest últim municipi, a més d'1 quilòmetre de la zona d'actuació. Per tant, no es considera probable que existisquen afeccions negatives associades amb el projecte.  
Quant als hàbitat, el visor cartogràfic mostra que la major part del traçat de la carretera discorre per una extensa àrea caracteritzada per la presència de matolls silicícoles d'Ericetum scopariae-arboreae [?] i sobretot, coscollars basòfils amb savina de moro de Rhamno lycioidis-Quercetum cocciferae [?]. No obstant això, tot l'àrea va ser afectada per l'incendi forestal de 1994 i la regeneració posterior ha donat lloc a extensos pinars de pi blanc (Pinus halepensis) que mostren una densitat excessiva, que impedeix el desenvolupament de les comunitats característiques de la vegetació potencial. Per això, seria convenient reduir la biomassa de les formacions vegetals alienes al traçat de la nova carretera, almenys en l'amplària corresponent a la servitud de la via. L'actuació hauria de centrar-se en la reducció significativa de la densitat d'exemplars de pi blanc per unitat de superfície. Aquesta actuació permetria una millora de la qualitat dels hàbitats potencials mencionats i, paral·lelament, una reducció del risc d'incendis.»  
  
Informe de la Direcció General de Cultura:  
Realitzat el 17 de gener de 2014, que informa el següent:  
«[?]El «Projecte d'ampliació i millora de la carretera entre la CV-203, des de la CV-205 a [?] Torralba del Pinar» analitzat no té afecció al Patrimoni Cultural en cap de les seues manifestacions.  
Així mateix, es recorda que:  
Qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica haurà de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que totes aquelles remocions de terres que puguen afectar possibles àrees amb restes arqueològiques o paleontològics han de tindre la deguda autorització d'aquesta direcció general.  
Aquest informe es contrau a la memòria d'impacte patrimonial presentada, amb l'expressa advertència que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produeixen variacions respecte a la proposta ara informada, haurà de sotmetre's aquesta de nou a l'informe.»  
Afeccions legals  
Es tracta d'una zona de muntanya de gran valor ambiental que destaca per la seua singularitat geològica, en constituir un enclavament silici en el conjunt majoritàriament calcari de les serres valencianes. Per aquesta raó, alberga la sureda més extensa de la Comunitat Valenciana, així com tot el seguici de formacions associades a aquest, en les quals es presenten diverses espècies endèmiques de gran interés. No obstant això, en 1994 la zona va patir un incendi i amb posterioritat s'ha regenerat principalment amb Pinus halepensis, i això limita l'hàbitat potencial.  
  
Inclou, a més, dos refugis importants per a rates penades, la Cova de l'Onder i la Cova de l'Ereta. Així mateix, s'ha detectat a la serra la major densitat d'àguila de panxa blanca de tot el territori valencià. Els hàbitats més destacats s'associen amb les suredes, incloent-hi, a més, formacions com els bruguerars secs europeus, matolls arborescents de Juniperus, matolls mediterranis, pendents rocosos silicis. També es presenten en la zona bons retalls de carrascar, així com hàbitats rocosos com les coves, els despreniments rocosos mediterranis, etc. Quant a les espècies, destaquen les rapaces com Circaetus gallicus, Hieraetus pennatus, Aquila chrysaetos, Falco peregrinus i, sobretot, Hieraetus fasciatus. A destacar també les espècies de quiròpters, entre les quals destaquen Rhinolophus euryale, Rhinolophus hipposideros, Myotis emarginatus o Miniopterus schreibersii. Alguns punts dels llits de la zona alberguen poblacions de Chondrostoma toxostoma i Austropotamobius pallipes, mentre que entre els vegetals importants poden mencionar-se espècies com a Centaurea saguntina, Centaurea paui, Minuartia valentina, Dianthus miltiaffinis, Jasiones mansanetiana o Erodium aguilellae. L'actuació es troba dins del parc natural, ZEPA i LIC de la Serra d'Espadà. El paisatge de la zona és principalment muntanyós, de gran qualitat.  
  
S'encreuen dos llits: el barranc de La Huertica i el riu d'Ayódar.  
Tota l'actuació està en sòl forestal segons l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana i terreny forestal segons el PATFOR (Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana).  
El traçat travessa sòl no urbanitzable protegit. No hi ha béns de naturalesa arqueològica, arquitectònica, etnològica i paleontològica en les proximitats.  
Està afectat el camí ramader assagador Paso Real de Ayódar, amb un ample legal de 50 m i l'Azagador de Majadal, amb un ample legal de 7 m, ambdós classificats en 1992.  
  
Consideracions ambientals  
Les alternatives que conté l'estudi d'impacte ambiental són l'alternativa 0 i l'alternativa 1, que es desenvolupa en tres possibles solucions.  
  
La solució 1 manté el traçat en planta i alçat però millora el ferm i amplia la secció transversal. Les solucions 2 i 3 modifiquen el traçat en planta i alçat, de manera que s'eliminen diverses revoltes tancades, es creen alguns trams en variant i s'eliminen els acords verticals.  
  
En la justificació es considera que la solució 1 comporta una millora limitada de la seguretat viària, davant de les solucions 2 i 3. D'altra banda, la solució 3 comporta una proposta més agressiva amb el medi ambient i un major impacte ambiental. Per això, es considera que la solució 2 és la més adequada.  
  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
  
Sota aquest epígraf es pretén remarcar en els principals efectes generats per l'actuació, que són durant la fase d'execució: l'ocupació del sòl i llits i l'eliminació de vegetació.  
El sòl és un dels principals factors que estan perjudicats perquè en tractar-se d'una zona muntanyosa, qualsevol ocupació de nova planta porta associat un volum de terres important. Així mateix, poden ser afectats els sòls adjunts a la traça, i compactar i disminuir la seua capacitat agrològica.  
Un altre impacte que es produirà serà l'eliminació de la cobertura vegetal, encara que vistes les espècies amb què s'ha revegetat, l'actuació pot suposar una oportunitat per a potenciar els hàbitats més interessants.  
S'encreuen dos llits: barranc de La Huertica i el riu d'Ayódar. Sobre el barranc de La Huertica existeix actualment un tub de diàmetre 60 cm que es canviarà per un tub de 1.800 mm de diàmetre. Sobre el riu Ayódar s'executarà una ampliació contigua a l'existent, aigües avall d'aquest. S'haurà de prestar especial atenció a l'execució de les obres sobre els llits, i procurar que l'impacte en el llit i en els seus marges siga el mínim possible.  
Durant la fase de funcionament els principals impactes són la modificació del paisatge i els atropellaments d'animals.  
2. Establiment de mesures correctores i/o protectores  
Durant l'execució de les obres, entre les mesures detallades per a reduir l'impacte d'ocupació del sòl, considerant l'escàs transit de la zona (28 vehicles/dia/calçada), les característiques d'aquest (fonamentalment vehicles agrícoles i turismes) i les característiques de la secció transversal del tram anterior ja preparat (imposades en el condicionant 2.1 de la declaració d'impacte ambiental de les obres de conservació i millora de la carretera CV-203, entre el PK 5+468 i el 9+000, i en el condicionant 7 de la declaració d'impacte ambiental de les obres de millora de revoltes a la CV-203 entre els PK 20+800 i 22+700, tram Caudiel-Higueras), no està justificada la secció transversal proposada per a la plataforma, atés que qualsevol sobredimensionament suposa majors moviments de terra i majors impactes ambientals no assimilables dins del Parc Natural. Així es considera suficient projectar una calçada de 6 metres en els trams en recta, amb dos carrils de 3 m, davant dels inicials de 3,5 m, i podrà mantindre l'ample de la berma proposat (condicionant 1.1 d'aquesta resolució). La secció transversal podrà mantindre's en els trams en revolta.  
  
La modificació realitzada sobre el projecte sotmés a informació pública i presentat de forma telemàtica al maig de 2014, respon a una optimització del traçat per a reduir el moviment de terres a realitzar entre els PK 0+000 i 1+100. Es considera que els majors impactes van a derivar-se de l'execució dels trams en variant previstos, atés el fort moviment de terres i la creació de grans talussos de difícil restauració. De manera anàloga, es requereix una optimització del traçat, quan es redacte el projecte constructiu (entre els PK 2+920 € 2+980; 3+280 € 3+340; 4+080 € 4+140; 4+220 € 4+260; 4+460 € 4+720; 5+120 fins al final), adaptant-se més al traçat existent (condicionant 1.2 d'aquesta resolució). En aquells trams en què siga inevitable eixir-se'n de la traça actual, es limitarà el desenvolupament dels talussos per mitjà de l'execució de murs de contenció de terraplens que permeten limitar el desenvolupament d'aquests. (Condicionant 1.3 d'aquesta resolució). Els materials d'aquests murs de contenció permetran la seua integració paisatgística.  
L'estudi d'impacte ambiental estableix la necessitat de delimitar les zones de maquinàries pesants, aplec de materials i càrrega-descàrrega i el seu jalonament. S'identifica en el plànol núm. 17 zones d'expropiació i ocupació temporal, una zona d'ocupació temporal per obra a l'inici de l'actuació. Es tracta de l'àrea identificada en l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals en què es van aplegar els materials emprats en el tram previ que va ser preparat amb anterioritat. L'estudi d'impacte ambiental preveu en aquesta zona d'ocupació temporal: la impermeabilització, l'ús de sistemes de recollida de residus i olis, basses de decantació i el tancament del perímetre.  
  
En el cas de realitzar sobreamples o xicotets accessos per a la maniobrabilitat de la maquinària durant l'execució de l'obra, aquestes zones hauran de ser restaurades al seu estat original una vegada finalitzada l'obra (condicionant 1.4 d'aquesta resolució).  
Es preveu la compensació del moviment de terres. Si cal importar material, s'obtindrà de préstecs i/o pedreres legalment establides. En cas de material sobrant, es restauraran els préstecs o s'empraran en zones de cultiu, sobre els quals s'abocarà una capa de terra vegetal d'aplec. No obstant això, es recorda que en aquest cas s'ha d'autoritzar la utilització de residus inerts adequats en la restauració de zones degradades, obres de condicionament o rebliment, entre altres, segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell, de la Generalitat Valenciana (condicionant 1.5 d'aquesta resolució).  
  
Com a mesura protectora de la vegetació es proposa afectar mínimament la vegetació existent per a la qual cosa es desbrossarà estrictament la superfície necessària. Caldrà abalisar els hàbitats (condicionant 1.6 d'aquesta resolució). Respecte a la protecció contra incendis, l'estudi d'impacte ambiental indica que es desenvoluparà un pla de prevenció i extinció d'incendis. Entre altres, es preveu eliminar les restes de vegetació, i evitar-ne la crema, i disposar d'un depòsit d'aigua transportable. A més, durant l'execució de les obres, per estar en un entorn forestal, s'haurà de complir estrictament el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals (condicionant 1.7 d'aquesta resolució). Haurà de sol·licitar-se la pertinent autorització de desbrossaments i tales en sòl forestal i caldrà ajustar-se a les limitacions temporals en les quals no s'han d'executar les obres que estiguen associades al nivell de risc d'incendi (condicionant 1.8 d'aquesta resolució).  
  
Per a reduir l'afecció sobre els llits d'aigua i reduir l'energia erosiva de les aigües d'escolament, s'instal·laran barreres de sediments per a contindre'ls. S'implantarà un sistema de depuració de l'aigua residual de llavada en la zona de les instal·lacions auxiliars. Els llits hauran d'abalisar-se (condicionant 1.9 d'aquesta resolució).  
Per a reduir la contaminació atmosfèrica s'han previst les mesures protectores més freqüents com són els regs periòdics, la coberta amb lones de vehicles per a transport de terres, àrides i runes, la reduïda velocitat de circulació de vehicles i les inspeccions tècniques de la maquinària emprada. Per a reduir els nivells de soroll, durant la fase d'execució de les obres s'exigirà el manteniment de la maquinària i l'ús de dispositius silenciadors.  
Està prevista la gestió dels residus que es generen en l'obra, per als quals l'estudi estableix que a l'inici de l'obra es redactarà un pla definitiu de gestió de residus. D'aquesta manera es retiraran tots els residus generats.  
Com a mesura correctora de l'impacte que puga generar-se al paisatge, durant la fase d'explotació, s'hi preveu la restauració. Per a això, l'estudi d'impacte ambiental preveu emprar la terra vegetal extreta durant el moviment de terres (s'han previst les operacions d'aplec i conservació de terra vegetal necessàries per a la seua conservació fins al moment d'ús), preparar el terreny a restaurar, reutilitzar la terra vegetal i plantar espècies. Per als terraplens es proposa Pinus halepensis, Rosmarinus officinalis, Pistacia lentiscus i Quercus coccifera. Per a la zona d'instal·lacions auxiliars, maquinària i aplec de materials es proposa les mateixes espècies i el trasplantament de Pinus halepensis que es considere d'interés forestal.  
Si bé sí que es considera adequada la restauració com a mesura correctora, cal matisar alguns aspectes (condicionant 1.10 d'aquesta resolució).  
Respecte de l'àmbit objecte de restauració: a pesar que l'estudi d'impacte ambiental considera que no es realitzarà una demolició de l'antic traçat, sí que és necessari restaurar al seu estat original el traçat actual que quede fora de servei després de l'actuació. Així mateix, hauran d'eliminar-se les obres de drenatge que queden abandonades. Per tant, l'àmbit d'aquest projecte de restauració seran els talussos, les parts del traçat original que queda fora d'ús i la zona d'ocupació temporal. Es vol remarcar la necessitat de restaurar la zona d'ocupació temporal, perquè aquesta necessitat ja estava recollida en el condicionant 9, en la declaració d'impacte ambiental del projecte «conservació i millora de la carretera CV-203, entre els PK 5+468 i 9+000».  
Respecte de les espècies que s'han d'emprar: el risc potencial d'incendi, l'abundància de Pinus halepensis en la zona i el valor ambiental de la zona, limiten la densitat i el tipus d'espècies a emprar. En aquest senti,t es considera necessari, tal com recull l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals, que es redacte un pla d'actuació en col·laboració amb els tècnics d'aquest servei en què d'una banda es concrete l'aclarida de vegetació forestal i d'altra banda la plantació en les noves zones. S'establirà en la zona d'aclarida quines espècies han d'eliminar-se i quina densitat ha de quedar, mentre que en la zona que s'ha de revegetar, s'indicaran quines espècies han d'ubicar-se i amb quina densitat.  
Per a l'adequada restauració paisatgística i a fi d'evitar qualsevol procés erosiu, es construiran bermes intermèdies cada 3 metres d'alçària en aquells talussos que superen els 5 metres de desnivell. Aquestes bermes s'han de construir a contrapendent, i han de tindre una amplària mínima d'1 m, i s'ha d'aportar sobre aquestes terra vegetal en capa de 15 cm de grossària com a mínim, abans de la implantació de les espècies que s'acorden d'acord amb l'epígraf anterior (condicionant 1.11 d'aquesta resolució).  
Els pendents que s'han d'adoptar en els talussos derivats de l'execució de les obres seran (condicionant 1.12 d'aquesta resolució):  
3H:2V per a talussos en terraplé i de desmunt en terres.  
1H:3V en desmunts en roca.  
No s'esperen molèsties causades pel soroll, atés el volum de trànsit que s'espera i l'absència d'usos residencials, industrials o terciaris que puguen veure's afectats. No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental inclou la realització de mesuraments acústics per a comprovar els nivells i detectar si hi ha situacions en què se superen els valors legals.  
  
Per a la protecció de la fauna, l'estudi preveu que la carretera tinga un alt grau de permeabilitat per mitjà de les obres de drenatge transversal, encara que les seues dimensions no són les adequades. Segons les «prescripcions tècniques per al disseny de passos de fauna i tanques perimetrals» publicades per el Ministeri de Medi Ambient, es considera necessari una densitat mínima d'un pas cada 500 m (per a permetre el pas de xicotets vertebrats en hàbitats forestals) i una dimensió mínima de 2 m. Per això, s'haurà d'augmentar el diàmetre d'algunes de les obres de drenatge transversal proposades de manera que complisquen els dos condicionants anteriors (condicionant 1.13 d'aquesta resolució). Cada 500 m haurà d'haver-hi com a mínim alguna obra de drenatge de diàmetre igual o superior a 2 m.  
S'hauran d'habilitar passos a nivell en els encreuaments de la carretera amb l'assagador Paso Real de Ayódar, en el PK 2 + 640 i amb l'Azagador de Marjadal en el PK 3+900 (condicionant 1.14 d'aquesta resolució). Atesa la baixa IMD no es considera necessari habilitar passos a distint nivell.  
Entre els PK 0+900 i PK 1+760 la carretera es troba en l'actualitat sobre l'assagador Paso Real de Ayódar. Atés que l'amplària legal del camí ramader és de 50 m, que la secció transversal de la carretera és molt inferior i que ambdós se solapen en l'actualitat, no es requereix modificació ni reposició d'aquesta. Es tramitarà la corresponent autorització d'ocupació temporal del camí ramader durant l'execució de les obres (condicionant 1.15 d'aquesta resolució). En aquesta autorització, la Secció Forestal de la direcció territorial de Castelló emetrà informe, si ho considera necessari, sobre la necessitat de modificació i/o reposició d'aquesta.  
Tant els encreuaments com el tram de coincidència amb la infraestructura, els camins ramaders hauran de ser senyalitzades, tal com s'adjunta a aquesta resolució en l'informe denominat «senyalització dels camins ramaders» (condicionant 1.16 d'aquesta resolució).  
A pesar que no s'espera l'aparició de béns patrimonials, qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica haurà de ser comunicada immediatament a l'Administració competent (condicionant 1.17 d'aquesta resolució).  
El pressupost conté una partida per a la integració ambiental que inclou les mesures de l'estudi d'impacte ambiental. Haurà d'actualitzar-se a les contingudes en aquesta declaració d'impacte ambiental (condicionant 4 d'aquesta resolució).  
  
3. Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental estableix l'existència d'un programa de vigilància ambiental que pretén dur a terme un control durant la fase prèvia a l'inici de les obres, en la fase d'execució de les obres i en la fase d'explotació.  
Respecte del seu contingut, es considera adequat, encara que es considera que s'ha de completar amb informació sobre la gestió integrada de terres i materials d'obra i sobre la gestió de residus (condicionant 2 d'aquesta resolució).  
Amb el control i la vigilància de la gestió integrada de terres i materials de l'obra es pretén gestionar tots els materials de l'obra, tant d'aquells procedents de l'obra que, per les seues característiques, hi poden ser reutilitzats, com els materials excedentaris, els quals podran ser reutilitzats en altres obres, portats a abocadors o emprats com a residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment o amb fins de construcció, i també de tots els materials procedents de préstecs externs a l'obra. La gestió integrada de terres i materials de l'obra permetrà optimitzar els recursos de materials existents, i maximitzar-ne la reutilització dins de la pròpia obra o en obres externes i minimitzar, per tant, els impactes ambientals derivats de les actuacions descrites.  
Dins de la gestió de residus, s'inclouen les accions que tenen per objecte garantir la gestió correcta dels residus generats en l'obra, incloent-hi la gestió en la mateixa obra, així com el transport i la gestió d'acord amb la seua naturalesa i amb la normativa ambiental vigent. S'inclouen, entre altres, les accions següents durant l'execució de les obres: control de la generació de residus i de l'emmagatzematge provisional en l'obra; control de la gestió correcta dels residus sòlids i líquids generats en l'obra; inspecció visual d'instal·lacions, parc de maquinària, magatzems, etc. i dels punts de recollida selectiva i emmagatzematge de residus especials, tòxics i perillosos; i la verificació de la documentació generada durant el transport i gestió dels residus.  
  
La Diputació de Castelló comunicarà l'inici i el fi de les obres a l'òrgan ambiental i l'inici de la fase d'explotació. Així mateix, correspon a la Diputació de Castelló el seguiment i la vigilància ambiental del compliment de la declaració d'impacte ambiental. Per a això, durant la fase d'execució de l'obra i el període de garantia de la infraestructura, la direcció d'obra disposarà d'una direcció ambiental d'obra i, durant la fase de funcionament de la infraestructura, la Diputació de Castelló actuarà en la fase de seguiment ambiental. En les tres fases (execució, garantia i funcionament) haurà d'haver una comunicació fluida entre l'òrgan ambiental i l'òrgan substantiu. Per a això, es remetran una sèrie d'informes en el marc del programa de vigilància ambiental i programa de seguiment ambiental. Durant la fase d'execució de les obres es proposa remetre informes: abans de l'acta de comprovació del replantejament, durant l'execució de les obres ben sovint semestral, davant d'imprevistos de caràcter ambiental i després de l'acta de recepció de les obres. L'informe que s'emeta en el moment de l'acta de replantejament haurà d'incorporar una anàlisi de la modificació realitzada en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental per a adaptar-se al que estableix aquesta declaració d'impacte ambiental i una anàlisi de la nova documentació ambiental generada. Durant el període de garantia, l'òrgan substantiu informarà amb periodicitat semestral. Durant la fase de funcionament, es requereix que s'informe després de dos anys de la posada en funcionament de la infraestructura (condicionant 3 d'aquesta resolució).  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.a, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han considerat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 16 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Projecte d'ampliació i millora de la carretera CV-203, des de la CV-205 a Torralba del Pinar, sempre que s'hi desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
El projecte i la proposta de mesures correctores i protectores s'ha de completar amb les mesures següents, detallades en el cos d'aquesta declaració d'impacte ambiental, que s'han d'executar en la fase corresponent de la carretera (execució, garantia o funcionament):  
  
1.1. S'ha de reduir la secció transversal proposada en la recta, i projectar carrils de 3 m d'amplària.  
1.2. S'ha d'optimitzar el traçat en la variant presentat i adaptant-se més al traçat existent.  
1.3. S'ha de limitar el desenvolupament dels talussos per mitjà de l'execució de murs de contenció de terraplens que permeten limitar el desenvolupament d'aquests.  
1.4. En el cas de realitzar sobreamples o xicotets accessos per a la maniobrabilitat de la maquinària durant l'execució de l'obra, aquestes zones hauran de ser restaurades al seu estat original una vegada finalitzada l'obra.  
1.5. En el cas de material sobrant que es desitge emprar per a restaurar, l'autorització per a la utilització de residus inerts adequats en la restauració de zones degradades, obres de condicionament o rebliment, es realitzarà segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
1.6. S'han d'abalisar les zones amb presència d'hàbitats.  
1.7. S'ha de complir estrictament el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
1.8. Haurà de sol·licitar-se la pertinent autorització de desbrossaments i tales en sòl forestal.  
1.9. S'han d'abalisar els llits.  
1.10. S'ha de redactar, en col·laboració amb els tècnics del Servei de Gestió d'Espais Naturals, un projecte de restauració que comprenga l'àmbit dels talussos, les parts del traçat original que queda fora d'ús i la zona d'ocupació temporal.  
1.11. S'han de construir bermes intermèdies cada 3 metres d'alçària en aquells talussos que superen els 5 metres de desnivell. Aquestes bermes s'han de construir a contrapendent, i han de tindre una amplària mínima d'1 m, i sobre aquestes s'ha d'aportar terra vegetal en capa com a mínim de 15 cm de grossària, abans de la implantació de les espècies que s'acorden.  
1.12. Els pendents que s'han d'adoptar en els talussos derivats de l'execució de les obres seran:  
3H:2V per a talussos en terraplé i de desmunt en terres.  
1H:3V en desmunts en roca.  
1.13. S'ha d'augmentar el diàmetre d'algunes de les obres de drenatge transversal proposades de manera que complisquen els requisits establits en les «prescripcions tècniques per al disseny de passos de fauna i tanques perimetrals».  
1.14. S'han d'habilitar passos a nivell en els encreuaments de la carretera amb l'assagador Paso Real de Ayódar, en el PK 2+640 i amb l'Azagador de Majadal en el PK 3+900.  
1.15. S'ha de tramitar la corresponent autorització d'ocupació temporal del camí ramader durant l'execució de les obres.  
1.16. S'han de senyalitzar els camins ramaders.  
1.17. Qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica ha de ser comunicada immediatament a la Direcció General de Cultura de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
2. El PVA ha d'afegir els factors controlats durant l'execució de les obres amb informació sobre la gestió integrada de terres i materials d'obra i sobre la gestió de residus.  
3. La Diputació de Castelló ha de comunicar l'inici i l'acabament de les obres a l'òrgan ambiental i l'inici de la fase d'explotació. Així mateix, correspon a la Diputació de Castelló el seguiment i la vigilància ambiental del compliment de la declaració d'impacte ambiental.  
  
4. El projecte i l'estudi d'impacte ambiental han d'incloure en el seu pressupost totes les mesures correctores i/o protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental, així com el seu PVA.  
5. Qualsevol canvi del projecte que tinga lloc després d'emetre aquesta DIA (siga abans de l'inici de les obres, siga durant la seua execució o durant la seua explotació) i puga comportar una modificació substancial des del punt de vista de les afeccions ambientals, ha de ser comunicada a l'òrgan ambiental, que determinarà si és procedent l'avaluació dels seus efectes en el medi ambient i l'establiment, si escau, de mesures correctores i/o protectores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
València, 3 de juny de 2014.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 21 de febrer de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.