Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5695, del 04-02-2008 (2008/1155)

RESOLUCIÓ de 18 de desembre de 2007, del director general de Justícia i Menor, de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual es resol inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Alacant, i es disposa la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5695

Data del DOGV
:   04-02-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/1155


Data del document
:   18-12-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Administracions Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * Alacant
    * reglament intern
    * col·legi professional

RESOLUCIÓ de 18 de desembre de 2007, del director general de Justícia i Menor, de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual es resol inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Alacant, i es disposa la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. [2008/1155]  
Vist l'expedient d'inscripció d'Estatuts, instruït a instància del Col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Alacant, inscrit amb el número 57 de la Secció Primera del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians Professionals de la Comunitat Valenciana, en què se sol·licita la inscripció de la modificació dels seus Estatuts en l'esmentat Registre, atenent els següents:  
Fets  
Primer  
Francisco Martín Irles, degà del Col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Alacant, va presentar en data 26 de novembre de 2007, sol·licitud d'inscripció de la modificació dels Estatuts d'aquests al Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en compliment del que preveu l'article 11 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
Segon  
L'Assemblea General del Col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Alacant, va aprovar la modificació dels seus Estatuts, en la reunió celebrada el 24 de febrer de 2007, segons certificat lliurat el 31 d'octubre de 2007, per Francisco Andrés Pons, secretari de l'esmentat Col·legi, amb el vistiplau del president.  
Tercer  
El nou text dels Estatuts figura com a annex a la present Resolució, i es dóna ací per reproduït.  
Fonaments de dret  
Primer  
Revisats els Estatuts del Col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Alacant, aquests contenen totes les determinacions exigides per l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
No obstant això, en exercici del control de legalitat previst en l'article 11 de l'esmentada Llei 6/1997, de 4 de desembre, i en els articles 21 i 28 del Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, que la desenvolupa, cal actualitzar el text a les denominacions oficials de «Comunitat Valenciana», «Generalitat» i «Consell», adoptades en la nova redacció donada a l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana per la Llei Orgànica 1/2006, de 10 d'abril, de Reforma de la Llei Orgànica 5/1982, de l'1 de juliol.  
Segon  
El text estatutari ha estat aprovat amb els requisits i formalitats previstos en l'esmentat article, i en els mateixos Estatuts del Col·legi.  
Tercer  
Als efectes previstos en l'article 21 del Decret 4/2002 de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de desplegament de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals, l'expedient ha estat tramitat pel Servei d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Direcció General de Justícia i Menor de la conselleria de Justícia i Administracions Públiques, competent per així disposar-ho l'article 6.1 de l'esmentada Llei 6/1997, en relació amb el que estableix la disposició final del Decret 4/2002, de 8 de gener, en virtut de les atribucions que té conferides pel Decret 7/2007, de 28 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les conselleries en què s'organitza l'administració de la Generalitat, i pel Decret 122/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la conselleria de Justícia i Administracions Públiques.  
Vistos l'article 36 de la Constitució Espanyola i l'article 49.122ª de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els seus preceptes bàsics; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; el Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de desplegament d'aquesta última, i la resta de disposicions complementàries de pertinent aplicació, es dicta la següent resolució:  
1. Inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Alacant al Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians Professionals de la Comunitat Valenciana.  
2. Publicar la present Resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes, comptador des de l'endemà de la seua notificació, o bé, recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà de la seua notificació. Tot això de conformitat amb el que estableixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i en els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, sense perjudici de s'utilitze qualsevol altra via que es considere adient.  
València, 18 de desembre de 2007.- El director general de Justícia i Menor: Antonio Gastaldi Mateo.  
Estatuts de l'Il·lustre Col·legi Oficial de Doctors   
i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Alacant  
TÍTOL I  
Disposicions generals  
CAPÍTOL ÚNIC  
El Col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres   
i en Ciències d'Alacant, com a corporació.  
Article 1. Denominació i personalitat  
1. L'Il·lustre Col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Alacant, és una corporació de dret públic, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins.  
2. Els presents Estatuts apliquen i despleguen els principis jurídics enunciats per la Constitució, per l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, per la Llei de Col·legis Professionals de l'Estat, per la Llei de la Generalitat Valenciana de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana i per les lleis de la Unió Europea que corresponguen, lleis que garanteixen la personalitat jurídica del Col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Alacant, i la seua capacitat plena per a la realització dels fins professionals derivats dels títols universitaris oficials, atorgats tant per les facultats universitàries desglossades de les tradicionalment denominades facultats de Filosofia i Lletres i Facultats de Ciències, com per les actuals que no tinguen corporacions professionals específiques. En conseqüència, aquests Estatuts reconeixen, entre altres, la plena capacitat d'aquest Col·legi per a la realització dels fins professionals derivats dels títols oficials en el camp de l'educació i d'aquells que avui no tenen corporacions professionals específiques.  
Així mateix, aquests Estatuts reconeixen també la plena capacitat d'aquest Col·legi per a la realització dels fins professionals derivats dels títols professionals d'especialització didàctica, obtinguts mitjançant la realització del curs corresponent de qualificació pedagògica, previstos en la Llei Orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'Ordenació del Sistema Educatiu.   
La plena capacitat d'aquest Col·legi, per a la realització dels fins professionals expressats, és sense perjudici del que disposa l'article 8 d'aquests Estatuts.  
3. Aquest Col·legi, per a tot allò que afecta els aspectes institucionals i corporatius, es relacionarà amb la conselleria de Justícia i Administracions Públiques del Consell. Per a tot allò que es referix als continguts professionals, es relacionarà amb la conselleria d'Educació, Cultura i Ciència de la Generalitat Valenciana.   
4. La seu social d'aquest Col·legi està a la plaça del General Mancha, 7, entresòl, 03401 Alacant. Per al canvi de domicili de la seu social bastarà acord de la Junta General i la seua comunicació a la conselleria de Justícia i Administracions Públiques i a la conselleria d'Educació, Cultura i Ciència.  
Article 2. Organització  
1. Dins del territori de la província d'Alacant no es pot constituir cap altre col·legi de doctors i llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències.  
2. El Col·legi mantindrà amb el Consell Valencià de Col·legis de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències i amb el Consell General de Col·legis de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències, les relacions que permeten complir les funcions del Col·legi i dels consells, expressades en els corresponents Estatuts, així com complir amb els deures i exercir els drets previstos en els Estatuts dels Consells esmentats i del Col·legi Oficial d'Alacant. Sobre aquelles matèries no regulades de forma imperativa, referents als fins i funcions que legalment tinguen els esmentats consells i el Col·legi d'Alacant, les relacions seran pactades mitjançant acords o convenis de col·laboració, lliurement establits per les parts.  
Article 3. Jurisdicció territorial  
La seua jurisdicció territorial és la província d'Alacant. No obstant això, es podran constituir delegacions per al millor compliment dels fins i major eficàcia de les funcions del Col·legi, segons determine la Junta de Govern del Col·legi, i amb estricta subjecció als acords dimanants d'aquesta.  
Article 4. Integrants  
El Col·legi estarà integrat, sense cap limitació, pels qui reunint les condicions d'aptitud i no estant incursos en cap tipus d'impediments, després del compliment dels requisits d'incorporació, han estat o siguen admesos per acord de la Junta de Govern.  
Article 5. Fins  
Són finalitats essencials del Col·legi:  
a) L'ordenament de l'activitat professional, la seua representació i la defensa dels interessos professionals dels col·legiats, sense perjudici de la competència de l'administració Pública per raó de la relació funcionarial, i l'ordenació de la professió, en els casos de les titulacions derivades dels títols oficials universitaris en el camp de l'educació i d'aquells que avui no tenen corporacions professionals específiques.  
b) Vetlar per l'exercici de la professió; facilitar el coneixement i compliment de qualsevol classe de disposicions legals que els afecten, i fer complir l'ètica professional i les normes deontològiques pròpies.  
c) La defensa dels interessos professionals dels col·legiats i la representació exclusiva de l'exercici de la professió.  
d) Promoure la constant millora de la qualitat de les prestacions professionals dels col·legiats, a través de la seua formació i perfeccionament.  
e) Divulgació de la cultura i la ciència entre els col·legiats, entitats i organismes públics i privats, i persones físiques d'àmbit nacional i internacional.  
Article 6. Competències  
Són funcions pròpies del Col·legi, per al compliment dels seus fins essencials, les següents:   
a) Servir, amb normes pròpies, els interessos de tota la col·lectivitat.  
b) Exercir la defensa i representació de la professió, inclosa la seua funció social davant de l'administració, institucions, tribunals, entitats i particulars, amb legitimació per a ser part en tots els litigis que afecten els interessos professionals i amb la possibilitat d'exercir el dret de petició, d'acord amb la Llei, i impulsar totes les reformes legislatives que es consideren justes en defensa de la professió.  
c) Promoure la dignificació social i econòmica dels col·legiats; procurar la formació integral i el perfeccionament continu d'aquells; ordenar, en l'àmbit de la seua competència, l'activitat professional d'aquells, siga quina siga la que, en virtut dels seus títols acadèmics, practiquen, i vetlar perquè aquesta s'exercisca amb l'ètica i el respecte degut a les lleis i als drets dels particulars i exercir la facultat disciplinària en l'orde professional i col·legial.  
d) Garantir una organització col·legial eficaç i democràtica; establir, per part de la Junta de Govern, delegacions, comissions i grups de treball que, en l'àmbit que els siga confiat, col·laboren amb aquesta com a organismes assessors.  
e) Organitzar activitats i serveis comuns d'interés col·legial, tant si són de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial i de previsió, o anàlegs, ja siga directament, ja siga per mitjà d'acords o convenis amb altres entitats.  
f) Establir amb altres col·legis o entitats, legalment reconegudes, serveis comuns d'índole cultural, social, econòmica o administrativa, especialment aquells que permeten aconseguir o fer efectives les competències col·legials de control de l'exercici de la professió i lluitar contra l'intrusisme.  
g) Defensar els col·legiats en l'exercici dels drets que legalment els corresponguen, per al desenvolupament de funcions professionals o en ocasió d'aquestes.  
h) Procurar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats; impedir tota competència deslleial entre ells, i intervenir en via de conciliació o arbitratge en els conflictes que se susciten entre ells per motius professionals.  
i) Adoptar les mesures que calguen per a evitar l'intrusisme professional; denunciar i perseguir, davant de l'administració i tribunals de Justícia, els casos coneguts per la Junta de Govern, i dur a terme les actuacions necessàries, fins i tot, la verificació efectiva de les declaracions d'exercici professional.  
j) Obtindre, dels centres privats d'ensenyament reglat no universitari, de qualsevol tipus la presentació, durant el primer trimestre de cada curs, del quadre de professors del centre, amb el número respectiu de col·legiació, les matèries que imparteixen i l'horari, per tal d'expedir les oportunes acreditacions d'inscripció al Col·legi, una vegada comprovat el contingut dels esmentats documents, i obtenir, alhora, les declaracions professionals dels col·legiats amb les classes que imparteixen en els nivells d'ensenyament reglat no universitari.  
k) Establir els honoraris mínims orientatius en l'exercici lliure professional.  
l) Tractar d'aconseguir per als col·legiats el màxim nivell de treball i crear borses de col·locació professional.   
m) Administrar l'economia col·legial, repartir equitativament les càrregues, mitjançant la fixació de les quotes i aportacions econòmiques necessàries, recaptar-les, custodiar-les i distribuir-les, segons el pressupost i les necessitats.  
n) Signar i realitzar contractes i convenis de formació permanent o de prestació de serveis, que potencien la millor preparació professional dels col·legiats amb entitats i organismes, públics i privats, o amb persones físiques, d'àmbit nacional o internacional.  
o) Participar en els consells o organismes consultius de l'administració, en matèria de la seua competència professional a la Comunitat Valenciana, així com estar representat en els òrgans de participació social de la Universitat.  
p) Mantindre relacions amb les autoritats i demanar d'aquestes les informacions pertinents sobre l'activitat educativa i cultural en l'àmbit de les seues jurisdiccions.  
q) Prendre part, d'acord amb la legislació vigent, en l'elaboració dels plans d'estudis i informar sobre les normes d'organització dels centres docents, on es concedeixen les titulacions que donen dret a incorporar-se al Col·legi, i preparar la informació necessària per a facilitar l'accés a la vida professional dels nous titulats.  
r) Facilitar la formació de postgrau dels col·legiats, directament o col·laborant amb les universitats i altres institucions públiques o privades.  
s) Quantes altres funcions li atribuïsquen disposicions legals o que siguen beneficioses per als interessos professionals dels col·legiats.   
TÍTOL II  
Col·legiació i exercici de la professió  
CAPÍTOL I  
Col·legiació  
Article 7. Requisits  
1. El sol·licitant haurà de ser major d'edat.  
2. Qui haja obtingut la titulació exigida per l'article 1 dels Estatuts i sol·licite la incorporació per primera vegada a aquest Col·legi, haurà de presentar el corresponent títol acadèmic o, si no en té, certificat d'haver abonat els drets d'expedició, amb l'obligació de presentar el títol en un termini de dos anys, per tal de registrar-lo al Col·legi.  
3. Si el doctor o llicenciat ja està col·legiat en un altre col·legi de l'Estat espanyol, el requisit anterior serà substituït per l'oportú certificat acreditatiu de la seua condició col·legial, juntament amb la sol·licitud de trasllat o bé de col·legiació múltiple.  
4. Podran ingressar al Col·legi, si reuneixen les condicions dels apartats anteriors, els nacionals de qualsevol dels estats membres de la Unió Europea o d'un estat tercer a què la Unió Europea aplique, de forma recíproca i efectiva, el principi de llibertat de circulació de professionals, tant en allò que es refereix a l'establiment, com a la prestació ocasional de serveis, llevat dels casos de dispensa legal.  
5. El sol·licitant estarà obligat a pagar les quotes d'incorporació o de trasllat que establisca el Col·legi.  
Article 8. Exercici de la docència  
1. Amb l'única excepció del professorat sotmés a la legislació vigent, en matèria de funció pública, l'exercici de la docència en nivells d'ensenyament reglat, no universitari, requerirà la incorporació a aquest Col·legi.  
2. En incorporar-se els titulats universitaris, a qui es refereix l'article 1, a la docència, amb l'única excepció del professorat sotmés a l'ordenació de la funció pública, causaran alta d'ofici al Col·legi que els corresponga, si no foren ja col·legiats, a efecte de complir amb la legislació vigent.  
Article 9. Exercici de la professió liberal  
L'exercici de qualsevol professió liberal, derivada de les titulacions previstes en l'article 1, apartat 2, dels presents Estatuts, requerirà la prèvia incorporació a aquest Col·legi, en els termes que disposa l'article 3, apartat 2, de la Llei 2/1974, de 13 de febrer, i, si fa al cas, la comunicació establida en l'article 3, apartat 3, de l'esmentada Llei.  
Article 10. Acord d'alta  
1. La sol·licitud d'inscripció es realitzarà en el corresponent col·legi oficial.  
2. La Junta de Govern practicarà les comprovacions pertinents abans de resoldre sobre les sol·licituds de col·legiació.  
Article 11. Denegacions, suspensions o recursos  
1. La col·legiació només es podrà denegar:  
a) Per haver estat dictada sentència ferma, sense posterior rehabilitació, que condemne el sol·licitant a inhabilitació per a l'exercici professional.  
b) Com a conseqüència de sanció col·legial, segons l'article 62 dels Estatuts i pel temps que dure la sanció.  
2. L'acord d'alta serà suspés:  
a) Mentre el sol·licitant no arribe a aportar tota la documentació necessària o hi haja dubtes racionals sobre la seua autenticitat i suficiència.   
b) Si el sol·licitant no ha satisfet en altres col·legis oficials les quotes reglamentàries.  
3. L'adopció d'acord no podrà ser suspesa si el sol·licitant es troba subjecte a expedient disciplinari, el qual, en aquest cas, ha de mantindre obligatòriament la situació d'alta al Col·legi que li instruïsca l'expedient, fins que sobre aquest recaiga una resolució ferma.  
4. L'acord denegatori o el provisional de suspensió, degudament raonat, es comunicarà en el termini màxim d'un mes al sol·licitant, el qual podrà recórrer en contra, segons preveu l'article 70 dels Estatuts.  
Article 12. Trasllats   
1. El trasllat des del Col·legi a un altre de l'Estat s'efectuarà presentant la sol·licitud al Col·legi, el qual emetrà un certificat en què s'acredite si el col·legiat ha complit amb els seus deures, i el remetrà al Col·legi de destinació juntament amb la documentació necessària.   
2. A l'efecte dels drets inherents a l'antiguitat com a col·legiat, aquesta es computarà sumant tots els períodes no simultanis d'aquesta situació d'alta en qualsevol dels col·legis de l'Estat a l'antiguitat al Col·legi de Doctors i Llicenciats d'Alacant, i es comptaran una sola vegada els períodes de col·legiació múltiple.  
Article 13. Baixa  
1. La condició de col·legiat/ada es perdrà:  
a) A petició pròpia, llevat de si s'està obligat a romandre el col·legiat al Col·legi de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Alacant per a exercir la professió, per tindre el seu domicili professional únic o principal al territori d'aquest Col·legi. En aquest cas, la sol·licitud de baixa haurà de comunicar-se per escrit, o mitjançant qualsevol de les formes previstes en la legislació administrativa vigent per a la presentació de documents davant dels organismes públics. Així mateix, perquè el col·legiat puga ser donat de baixa a petició pròpia, aquest ha de trobar-se al corrent de tots els pagaments i quotes col·legials, i no ha d'estar incurs en cap dels supòsits que contempla la legislació vigent per a la col·legiació obligatòria.   
b) Per decisió de Junta de Govern, si el col·legiat no haguera satisfet durant més d'un any les quotes reglamentàries a què estiguera obligat, llevat que tinguera l'obligació d'estar col·legiat per a exercir la seua professió. En aquests casos, el Col·legi iniciarà els corresponents expedients administratius i jurídics per a normalitzar la situació.  
c) Com a sanció disciplinària, i d'acord amb l'article 62 dels presents Estatuts.   
e) Per sentència judicial ferma, d'inhabilitació per a l'exercici professional.  
2. En cap cas no podrà causar baixa si la seua condició d'exercici professional no funcionari l'obligara a estar col·legiat.  
3. La pèrdua de la condició de col·legiat comportarà la pèrdua de la condició de mutualista i dels serveis i beneficis derivats de la condició de col·legiat.  
Article 14. Reingrés  
1. El doctor o llicenciat que, havent causat baixa en el Col·legi, vullga reincorporar-se, haurà d'atindre's al que disposa l'article 7 dels Estatuts.  
2. El sol·licitant haurà d'abonar, si fa al cas, a més de la quota que corresponga, d'acord amb l'esmentat article 7é, l'import de les quotes impagades que no podran excedir d'un any. Si vol conservar el seu anterior número de col·legiat, haurà d'abonar totes les quotes mensuals entre la data de la baixa i la de reincorporació.  
CAPÍTOL II  
Drets i obligacions dels col·legiats  
Article 15. Drets  
Els col·legiats tenen els següents drets:  
a) La permanència al Col·legi, que el facultarà per a l'exercici actiu de la professió en qualsevol de les seues modalitats, fins que no perda la seua condició de col·legiat.  
b) Trobar en l'exercici professional, o amb motiu d'aquest, l'adequada defensa col·legial davant d'autoritats, entitats o particulars.   
c) Obtindre representació i suport de les juntes de Govern en les seues justes reclamacions, relatives a l'exercici professional, per a la qual cosa aquelles els oiran en les seues demandes, els representaran, si calguera, i, a sol·licitud dels interessats, intervindran en els expedients que a aquests pogueren seguir-se'ls.  
d) Participar, amb sufragi actiu i passiu, en totes les eleccions que realitze el Col·legi, d'acord amb les normes aplicables a aquestes.   
e) Utilitzar els locals del Col·legi per a reunions i actes de caràcter professional o col·legial, amb la conformitat de la Junta de Govern.  
f) Formar part de les comissions o seccions que estatutàriament es constituïsquen.  
g) Utilitzar tots els serveis i participar en totes les activitats que organitze el Col·legi.  
h) Rebre informació sobre el funcionament del Col·legi, no sols a través dels mitjans publicitaris, sinó també quan ho sol·liciten per escrit o personalment.  
i) Integrar-se en les activitats i els serveis comuns d'interés col·legial que es puguen crear.   
j) Aspirar a les ajudes, premis i honors previstos en aquests Estatuts.  
k) Presentar a la Junta de Govern escrits de suggeriments, petició o queixa, d'acord amb el que disposa l'article 17.  
Article 16. Deures fonamentals  
Els col·legiats tenen els deures següents:   
a) Exercir les seues funcions professionals amb ètica i competència.  
b) Interessar-se per les activitats i els problemes col·legials, així com pel millor compliment de les obligacions estatutàries.   
c) Presentar oportunament les declaracions professionals i la resta de documents que els siguen requerits preceptivament.  
d) Comunicar al Col·legi, en el termini de quinze dies, els canvis de domicili o veïnat.  
e) Informar el Col·legi dels càrrecs relacionats amb la professió que exercisquen en organismes oficials o en qualsevol entitat.   
f) Comunicar al Col·legi els casos d'intromissió o corrupció professional que coneguen.  
g) Satisfer, dins del termini reglamentari, les quotes i obligacions econòmiques que corresponguen.  
h) Participar en les juntes generals i en les eleccions que el Col·legi convoque.  
i) Exercir lleialment i diligentment els càrrecs per als quals foren elegits i les comissions que el Col·legi els hagen confiat i ells els hagen acceptat.  
j) Complir els acords i resolucions de la Junta de Govern, sense perjudici dels recursos que considere oportú interposar.  
Article 17. Suggeriment, petició o queixa  
1. A més dels drets enumerats en l'article 15, els col·legiats tindran els següents, que hauran d'exercir per conducte reglamentari:  
1.1. De presentació de suggeriments a la Junta de Govern sobre activitats del Col·legi Oficial.   
1.2. De petició de millores professionals de tipus general.  
1.3. De queixa:  
a) Contra els defectes de tramitació i, en especial, els que suposen la paralització dels terminis preceptivament assenyalats o l'omissió de la tramitació, que puguen esmenar-se abans de la resolució definitiva de l'assumpte.  
b) Contra les mesures de tota índole, que consideren perjudicials per a la professió en general o lesives per als seus drets personals, sense perjudici que els interessats puguen exercitar qualsevol recurs que consideren pertinent.  
La queixa s'elevarà a l'òrgan que es considere responsable de la infracció o falta. La resolució que s'adopte serà notificada a l'interessat en el termini d'un mes, comptador des que es va formular la queixa. Contra aquesta no serà procedent cap recurs, sense perjudici que s'al·leguen els motius de la queixa en utilitzar-se, si és procedent, els recursos contra la resolució principal.  
Les peticions hauran de ser resoltes per la Junta de Govern o elevades a l'organisme superior competent amb un informe en el termini de quinze dies, si foren urgents, o de trenta dies, si no ho són.  
2. Tota proposició subscrita com a mínim pel cinc per cent en els col·legis que no superen els 5.000 col·legiats, i el dos per cent en aquells el sobrepassen, haurà de ser tramitada encara que la Junta de Govern no estiga d'acord amb el seu contingut, i haurà de ser portada a la Junta General. Si falten més de dos mesos per a convocar Junta General ordinària i es tracta d'un assumpte urgent o que implique censura a la Junta de Govern, aquesta haurà de convocar Junta General Extraordinària en el termini de trenta dies lectius.  
TÍTOL III  
Del funcionament del Col·legi, òrgans de govern,   
actuació corporativa, règim jurídic i administració  
CAPÍTOL I  
Dels òrgans de govern del Col·legi  
Article 18. Òrgans col·legials  
1. Al Col·legi hi ha dos òrgans de decisió: la Junta General o Assemblea General i la Junta de Govern.  
2. La Junta General és l'òrgan suprem de la voluntat col·legiada en els assumptes propis de la seua competència. d'acord amb les disposicions d'aquests Estatuts i sense més limitacions que les legalment establides, i els seus acords, vàlidament adoptats, són obligatoris per a tots els col·legiats, fins i tot, per als dissidents o absents.  
3. La Junta de Govern és l'òrgan de representació del Col·legi i els seus membres han de tindre la residència en el territori corresponent i ser elegits segons el que preveuen els presents Estatuts.  
Secció primera  
De la Junta General de col·legiats  
Article 19. Composició  
La Junta General la integraran la totalitat dels col·legiats, cada un dels quals tindrà dret a veu i vot, llevat d'aquells que es troben en situació de suspens.  
Article 20. Funcions  
1. Correspon a la Junta General:  
a) Elaborar, aprovar i modificar els Estatuts i reglaments de règim interior, d'acord amb les lleis vigents.  
b) Aprovar els comptes generals d'ingressos i despeses de l'any anterior, amb un informe previ dels censors.   
c) Aprovar els pressupostos ordinaris i extraordinaris, que hauran d'haver estat exposats com a mínim durant els quinze dies anteriors al de la Junta General corresponent.   
d) Decidir sobre les propostes d'inversió en béns col·legials.  
e) Adoptar acords sobre la gestió de la Junta de Govern.   
f) Adoptar acords sobre les qüestions que, per iniciativa de la Junta de Govern, figuren en l'orde del dia.   
g) Conéixer les proposicions a què es refereix l'apartat 2 de l'article 17 i acordar el que procedisca.  
h) Considerar els informes de les delegacions, seccions, comissions i equips de treball, reglamentàriament constituïts, si així ho estableix la Junta de Govern o ho sol·liciten els col·legiats.  
2. Si la majoria dels presents no aprova la gestió de la Junta de Govern, aquesta haurà de convocar Junta General Extraordinària en el termini de trenta dies hàbils, per a ratificar o no aquest acord.  
Secció segona  
De les juntes generals ordinàries i extraordinàries  
Article 21. Primera Junta General Ordinària  
Se celebrarà anualment dins del primer trimestre de l'any, d'acord amb el següent orde del dia:  
1. Informe pel degà de la seua gestió i la de la Junta de Govern, amb ressenya dels esdeveniments més importants que durant l'any hagen tingut lloc amb relació al Col·legi.  
2. Lectura, discussió i votació del compte general d'ingressos i despeses de l'any anterior.  
3. Lectura i aprovació del pressupost corresponent a l'exercici següent, presentat per la Junta de Govern, sempre que no s'haguera realitzat la segona Junta General ordinària que s'indica en l'article 23 o no haguera sigut aprovat aquest pressupost en la segona Junta General.  
4. Lectura, discussió i votació dels dictàmens i proposicions que es consignen en la convocatòria.  
5. Elecció per a càrrecs vacants de la Junta de Govern quan procedisca.  
Els qui foren designats en aquesta elecció per a substituir a aquells que no hagueren esgotat el termini del seu mandat, ocuparan els càrrecs durant el temps legal que faltara als substituïts, i podran ser reelegits en la renovació ordinària de càrrecs.  
6. Presa de possessió, si fa al cas, dels seus càrrecs respectius pels membres de la Junta de Govern elegits, i cessaran aquells als qui corresponga eixir.   
7. Precs i preguntes.  
Article 22. Segona Junta General Ordinària  
Per Acord de la Junta de Govern, es podrà celebrar la segona Junta General Ordinària, dins de l'últim trimestre de l'any i d'acord amb el següent orde del dia: punts 3r, 5é i 7é de l'article precedent.  
Article 23. Convocatòria  
1. Les juntes generals hauran de convocar-se amb una antelació mínima de quinze dies hàbils, llevat dels casos d'urgència motivada, en què, a judici del degà, haja de reduir-se el termini.  
L'esmentadas convocatòria s'inserirà al tauler d'anuncis del Col·legi, amb assenyalament del dia, hora, data, lloc de celebració i orde del dia.  
2. Sense perjudici de l'anterior, se citaran també els col·legiats per comunicació escrita, en què igualment s'indicarà el dia, hora, data, lloc de celebració i l'orde del dia, la seua citació pot ser feta pel degà o pel secretari, amb el vistiplau del degà; citació personal que, en cas de convocatòria urgent, podrà ser substituïda per la seua publicació en els mitjans de comunicació escrit de caràcter provincial.  
3. A la Secretaria del Col·legi, durant les hores de despatx, estaran a disposició dels col·legiats els antecedents dels assumptes a deliberar en la Junta convocada.  
Article 24. Celebració   
Les juntes generals se celebraran el dia i hora assenyalats, siga quin siga el nombre de col·legiats que hi concórreguen, llevat dels casos en què s'exigisca un quòrum d'assistents determinat.   
Presidirà la Junta el degà o qui actue en representació seua. I tots els assumptes que hagen de ser sotmesos a la Junta General hi seran objecte de discussió; quan el degà considere prou debatut el tema, i fet el seu resum, per a les distintes posicions acordades concedirà tres torns a favor i tres en contra, i podrà el president ampliar, amb l'acord previ de la Junta de Govern en aqueix acte, el nombre de torns, sempre que la importància de l'assumpte ho exigisca. No podran ser tractats més assumptes que els expressats en la convocatòria.  
Article 25. Acords   
1. Els acords seran presos per majoria de vots emesos, llevat dels casos en què s'exigisca un quòrum especial, i en cap cas serà delegable el vot.  
2. Les votacions seran ordinàries a mà alçada, o nominals.  
Només seran nominals quan ho sol·liciten un terç dels col·legiats assistents o així ho determine la Presidència per al bon recompte dels vots.  
3. També podran adoptar-se els acords per votació secreta, mitjançant paperetes en sobres, que així l'asseguren, quan ho sol·licite un terç dels col·legiats assistents. En tot cas, el vot serà secret quan afecte qüestions relatives al decòrum dels col·legiats.  
Secció tercera  
Juntes generals extraordinàries  
Article 26. Capacitat per a sol·licitar-les  
1. Les juntes generals extraordinàries se celebraran a iniciativa del degà o de la Junta de Govern. També a sol·licitud del 2 per cent dels col·legiats o, si en aquell moment el nombre de col·legiats no arribara a 5.000, del 5 per cent.  
2. Si el que es pretén és un vot de censura contra la Junta o algun dels seus membres, la petició haurà de ser subscrita, almenys, pel 20 per cent dels col·legiats, en què s'expressarà, amb claredat, les raons en què es fonamenta.  
3. La Junta haurà de celebrar-se en el termini de trenta dies naturals, comptadors des de l'acord del degà o de la Junta de Govern, en el primer cas, o després de la presentació de la sol·licitud, en el segon, i mai no podran ser tractats més assumptes que els expressats en la convocatòria.  
4. Només per resolució motivada i en el cas que la proposició siga aliena als fins atribuïts a la corporació, podrà denegar-se la celebració de la Junta Extraordinària, sense perjudici dels recursos que pogueren correspondre als peticionaris.  
Article 27. Assumptes atribuïts a la seua competència  
Les juntes generals extraordinàries seran competents per a proposar l'aprovació o modificació dels Estatuts del Col·legi; autoritzar a la Junta de Govern l'alienació o compra de béns immobles o gravamen d'aquells que integren el patrimoni del Col·legi; aprovar o censurar l'actuació de la Junta de Govern o dels seus membres; formular peticions als poders públics, d'acord amb les lleis, i formular qualsevol tipus de proposició dins del marc de la legalitat vigent. I, en general, conéixer tot allò que no estiga expressament prohibit per la llei i que afecte els interessos del Col·legi o dels seus col·legiats.  
Article 28. Quòrum especial  
Amb caràcter general, quedarà constituïda la Junta qualssevol que siga el nombre d'assistents, i els acords s'adoptaran per majoria simple de vots emesos, llevat de les excepcions que tot seguit s'assenyalen:  
1. Per a la modificació d'Estatuts s'exigirà un quòrum d'assistència del 50 per cent com a mínim de col·legiats. I si no es reuneix aquest quòrum, se celebrarà nova Junta Extraordinària dins de les 24 hores següents a la primera convocatòria, que podrà adoptar acords per majoria simple i sense exigències de quòrum especial d'assistència.  
En la convocatòria de la Junta s'anunciarà ja l'hora i data de la segona, per al supòsit que no es reunira quòrum en la primera.  
2. Si la Junta General extraordinària tinguera com a objecte la moció de censura, requerirà un quòrum d'assistència, com a mínim, de la meitat més un del cens de col·legiats. I perquè prospere, s'exigirà el vot favorable directe i personal del mateix quòrum de la meitat més un del mateix cens de col·legiats.  
Article 29. Actes  
La Junta General elegirà dos interventors, els quals, en el termini de deu dies, i d'acord amb el degà i el secretari, aprovaran les actes, i els acords es convertiran llavors en executius.   
CAPÍTOL II  
De la Junta de Govern  
Secció primera  
Composició, funcionament i atribucions  
Article 30. Composició de la Junta  
1. La Junta de Govern estarà integrada, almenys, per un degà, un vicedegà, un secretari, un vicesecretari, un tresorer, un interventor, un bibliotecari i dos vocals. El nombre de vocals podrà augmentar-se per acord de la Junta General, si així ho aconsellara el nombre d'inscrits en el cens o l'organització de l'activitat col·legial.  
2. Els membres de la Junta de Govern han de tindre la seua residència legal a la província d'Alacant.   
Article 31. Competències  
Correspon a la Junta de Govern la direcció i administració del Col·legi, la responsabilitat del millor compliment, en el seu àmbit, de totes les competències i funcions que s'atribueixen al Col·legi en la normativa legal vigent i de tots els acords que adopte estatutàriament la Junta General de Col·legiats.  
Article 32. Funcions dels membres de la Junta de Govern  
1. Degà: correspondrà al degà la representació oficial del Col·legi en totes les relacions amb els poders públics, entitats, corporacions i personalitats de qualsevol orde; exercirà les funcions de vigilància i correcció que els Estatuts reserven a la seua autoritat; presidirà les juntes de Govern i les generals i totes les comissions i comités especials a què assistisca, i dirigirà les discussions i dirimirà, amb el vot de qualitat, els casos d'empat.  
Expedirà, a més, els lliuraments per a la inversió dels fons del Col·legi, signarà la correspondència i la documentació global del Col·legi i autoritzarà, amb el seu vistiplau, els certificats expedits pel secretari i tresorer, i les actes de les juntes generals i de les juntes de govern.  
2. El vicedegà: durà a terme totes les funcions que li conferisca el degà, i assumirà les d'aquest en cas d'absència, malaltia, abstenció, recusació o vacant.   
Si queden vacants els càrrecs de degà i vicedegà, exercirà les funcions d'aquests el membre de la Junta de Govern que siga elegit pels seus components.  
3. El secretari. Correspon al secretari les funcions següents:  
a) Redactar i dirigir els oficis de citació per a tots els actes del Col·legi, segons les instruccions que reba del degà, i amb l'antelació deguda.  
b) Redactar les actes de les juntes generals i les que celebre la Junta de Govern.  
c) Portar els llibres necessaris per al millor i més ordenat servei, i hi haurà d'haver, obligatòriament, aquell en què s'anoten les correccions que s'imposen als col·legiats, així com el llibre registre de títols.  
d) Rebre i donar compte al degà de totes les sol·licituds i comunicacions que es remeten al Col·legi.  
e) Expedir, amb el vistiplau del degà, els certificats que sol·liciten els interessats.  
f) Organitzar i dirigir les oficines i ostentar la direcció de personal.  
g) Tindre a càrrec seu l'arxiu i segell del Col·legi.  
4. Vicesecretari: durà a terme totes les funcions que li conferisca el secretari, i assumirà les d'aquest en cas d'absència, malaltia, abstenció, recusació o vacant.  
Si queden vacants els càrrecs de secretari i vicesecretari, exercirà les funcions d'aquests el membre de la Junta de Govern que siga elegit pels seus components.  
5. Tresorer. Correspondrà al tresorer:   
a) Materialitzar la recaptació i custodiar els fons del Col·legi.  
b) Pagar els manaments que expedisca el degà.  
c) Informar periòdicament la Junta de Govern del compte d'ingressos i despeses i marxa del pressupost, i formalitzar anualment els comptes de l'exercici econòmic vençut.  
d) Ingressar i retirar fons dels comptes bancaris, conjuntament amb el degà.  
e) Portar un inventari minuciós dels béns del Col·legi, de què serà administrador.  
f) Controlar la comptabilitat i verificar la Caixa.  
g) Cobrar els interessos i rendes del capital del Col·legi.  
6. L'interventor: prendrà nota de les entrades i eixides dels cabals i de tots els lliuraments que expedisca el degà i presentarà a la Junta de Govern el resum de comptes.   
7. El bibliotecari  
a) Serà el responsable del servei de bibliografia, videoteca, i altres de la seua competència.  
b) Formar i portar catàlegs d'obres.  
c) Proposar l'adquisició d'allò que considere procedent als fins corporatius.  
En cas d'absència o malaltia, el tresorer, interventor i el bibliotecari seran substituïts pels vocals que determine la Junta de Govern, a proposta del degà.   
8. Vocals: duran a terme els serveis que el degà els encomane i les substitucions que els competisquen, d'acord amb els presents Estatuts.  
Article 33. Cessaments i substit  
ucions   
1. Serà causa de cessament en la Junta de Govern:  
a) Defunció.  
b) Malaltia que incapacite per a l'exercici del càrrec.  
c) Renúncia per força major.  
d) Trasllat de residència, fora de l'àmbit territorial del Col·legi.  
e) Resolució ferma en expedient disciplinari.  
f) Baixa com a col·legiat.  
g) Tres faltes d'assistència consecutives no justificades i sis discontínues, igualment no justificades, a les reunions de la Junta de Govern.  
h) Per expiració del termini per al qual van ser elegits o designats.  
i) Aprovació de la moció de censura, segons allò que s'ha regulat en els presents Estatuts.  
2. Quan es produïsquen les vacants de més de la meitat dels càrrecs, es completarà provisionalment la Junta de Govern amb els col·legiats més antics, que exerciran les seues funcions fins que prenguen possessió els elegits en les primeres eleccions estatutàries.  
Article 34. Sessions  
1. La Junta de Govern es reunirà almenys cada dos mesos en període lectiu i en les ocasions en què siga convocada pel degà, bé perquè ho crea necessari o a petició d'un terç dels membres de la Junta. Només s'hi podran prendre acords vàlids sobre els assumptes que figuren en l'orde del dia i per majoria de vots.  
2. Els acords seran immediatament executius, sense perjudici de l'aprovació de l'acta en la següent Junta. Perquè els acords siguen vàlids hauran d'estar adoptats per majoria dels membres presents de la Junta. En cas d'empat, el vot emés pel degà decidirà la votació.  
3. Les faltes d'assistència a les reunions de les juntes seran sancionades, d'acord amb allò que disposa l'article 62 dels Estatuts.  
4. Potestativament, la Junta de Govern podrà invitar a les seues sessions, en qualitat d'assessors sense vot, les persones l'assistència de les quals consideren convenient.  
Secció segona  
Elecció de càrrecs  
Article 35. Forma de proveir-se  
Cada quatre anys tindran lloc eleccions ordinàries per a renovar tots els càrrecs de la Junta de Govern del Col·legi.  
Si es produeix alguna vacant en la Junta de Govern, serà proveïda també, per elecció, en la Junta General ordinària següent, i l'elegit exercirà el càrrec pel temps que medie fins a l'època de la seua renovació.  
Article 36. Requisits per a optar a l'elecció  
El degà i els altres membres de la Junta de Govern seran col·legiats, que tinguen la condició d'elector i residents en la demarcació del Col·legi. Seran elegits per un termini de quatre anys i podran ser reelegits.  
Article 37. Tramitació  
La convocatòria d'eleccions serà realitzada per la Junta de Govern ixent i se'n donarà compte al Consell Valencià. Els tràmits que caldrà seguir, fins a la celebració de l'acte electoral, seran els següents:  
1r. La convocatòria d'eleccions es realitzarà amb dos mesos d'antelació, com a mínim, respecte a la data de la seua realització.   
2n. Dins dels cinc dies següents a la data de la convocatòria, la Secretaria complimentarà els aspectes següents:  
S'inserirà al tauler d'anuncis la convocatòria electoral, en què hauran de constar els punts següents:   
a) Càrrecs que han de ser objecte d'elecció i requisits, tant d'antiguitat com de situació col·legial, exigits per a poder aspirar a cada un d'ells.  
b) Dia i hora de celebració de l'elecció i hora en què es tancaran les urnes per a començament de l'escrutini, segons allò que disposen sobre el particular els presents Estatuts.  
3r. Les candidatures hauran de presentar-se a la Secretaria del Col·legi amb, almenys, quinze dies d'antelació a la data assenyalada per a l'acte electoral.  
Les dites candidatures podran ser conjuntes per a diversos càrrecs o individuals per a càrrecs determinats, i hauran de ser subscrites exclusivament pels mateixos candidats. Cap col·legiat no podrà presentar-se candidat a més d'un càrrec.  
4t. Els col·legiats que vulguen formular reclamació contra les llistes electorals, hauran de realitzar-la dins del termini dels cinc dies següents a la seua exposició.  
La Junta de Govern, cas d'haver-hi reclamacions contra les llistes, resoldrà sobre aquestes, dins dels tres dies següents a l'expiració del termini per a formular-les, i notificarà la seua resolució a cada reclamant dins dels dos dies següents.  
Tot seguit es publicarà al tauler d'anuncis i la comunicarà a tots els interessats, sense perjudici que puga remetre també comunicacions individuals als col·legiats.  
5é. En el cas que hi haja una sola candidatura, aquesta serà proclamada definitiva i prendran possessió a tenor de l'article 43.  
6é. Tots els terminis assenyalats en aquest article es computaran per dies naturals.  
Article 38. Electors  
1. Podran ser electors tots els col·legiats que, no estant sancionats amb suspensió dels seus drets col·legials, estiguen el dia de la convocatòria d'eleccions inscrits al Col·legi.  
2. Durant els trenta dies anteriors a la data electoral, cada col·legi exposarà la llista dels seues membres amb dret a vot.  
3. Durant el vuit primers dies d'exposició de llistes, el col·legiats podran presentar reclamacions, que hauran de ser resoltes per la Junta de Govern en el termini dels vuit dies següents.  
Article 39. Elegibles  
Podran ser candidats tots aquells col·legiats que, tenint la condició d'electors, no estiguen incapacitats per prohibició legal o estatutària; que hagen complit, almenys, l'any de col·legiació en data de la convocatòria i que tinguen com a mínim, un any de residència legal dins de l'àmbit territorial del Col·legi.  
En el cas de presentar-se com a candidats membres de la Junta de Govern, aquests no podran intervindre en la resolució de les reclamacions ni en cap altre aspecte del procés electoral.  
Si el secretari es presenta a la reelecció, el vicesecretari assumirà les funcions en el procés electoral, i si aquest també s'hi presenta, ho farà el vocal de la Junta de Govern designat per aquesta. Si tota la Junta es presenta a la reelecció, resoldrà les reclamacions una mesa d'edat, formada per tres col·legiats, elegits per sorteig -amb tres suplents-, després de dividir el llistat de col·legiats entres parts, per orde de número de col·legiació.  
Article 40. Celebració de l'elecció  
1. Per a la celebració de l'elecció es constituirà la Mesa Electoral, que estarà integrada pel degà com a president, o per un membre de la Junta que el substituesca en l'esmentat acte, auxiliat, com a mínim, per dos membres més de la mateixa Junta com a vocals, en què actuarà el més jove d'aquests com a secretari, de no formar el titular part de la Mesa.  
2. Cada candidatura o candidat podrà, per la seua banda, designar entre els col·legiats un interventor que la represente en les operacions de l'elecció. La designació d'interventors haurà d'haver sigut comunicada a la Junta de Govern vint-i-quatre hores abans de la constitució de la mesa corresponent.  
3. En la Mesa Electoral hi haurà d'haver una urna tancada, amb un ranura per on depositar els vots.  
4. Constituïda la Mesa Electoral, el president iniciarà el començament de la votació; a l'hora prevista per a la seua finalització es tancaran les portes, i només podran votar els col·legiats que ja estigueren a la Sala. La Mesa votarà en últim lloc.  
5. L'elecció tindrà, per al seu desenvolupament, un temps mínim de quatre hores i màxim de vuit, llevat que la Junta, en convocar l'elecció, assenyale un termini major.  
6. Les paperetes de vot, que seran editades pel Col·legi, hauran de ser blanques i de la mateixa grandària, i hauran de dur impresos, per una sola cara i correlativament, els càrrecs a l'elecció dels quals es procedeix.  
7. Els candidats podran, per la seua banda, confeccionar paperetes, que hauran de ser del mateix format, color i grandària que les editades per la Junta.  
8. En la seu en què se celebre l'elecció, hi haurà de disposar, la Junta de Govern, de suficient nombre de paperetes amb els noms dels candidats en blanc.  
9. Els votants hauran d'acreditar a la Mesa Electoral la seua personalitat. La Mesa comprovarà la seua inclusió en el cens elaborat per a les eleccions; el seu president pronunciarà en alta veu el nom i cognoms del votant, i indicarà que vota, i després el president introduirà la papereta doblegada en l'urna corresponent.  
10. També es podrà votar per correu certificat, si es compleix amb els requisits següents: l'elector introduirà la papereta de votació dins d'un sobre blanc sense cap anotació ni senyal i, una vegada tancat, haurà d'introduir-ho dins d'un altre sobre amb la fotocòpia del DNI; les solapes del sobre hauran de coincidir en el centre; el dirigirà a l'atenció del degà del Col·legi, indicant «Eleccions», i al revers exterior del sobre posarà el nom, el domicili i el seu número de col·legiat, i signarà al revers, de manera que la signatura encreue la solapa superior del sobre amb l'altra.  
Els sobres s'hauran d'haver rebut al Col·legi vint-i-quatre hores abans de l'elecció. La custòdia dels vots per correu correspon al secretari de la Junta de Govern, que els haurà de lliurar a la mesa electoral en el moment d'iniciar la votació i, una vegada finalitzada aquesta, s'obriran els sobres rebuts per correu i s'introduiran a les urnes els sobres en blanc que contenien, després d'haver comprovat la identitat de l'elector. En el cas que aquest haja votat personalment, s'inutilitzarà el vot per correu.  
Article 41. Escrutini i proclamació  
1. Finalitzada la votació es procedirà a l'escrutini, en què es llegiran en veu alta totes les paperetes.  
2. Hauran de ser declarats nuls totalment aquells vots que continguen expressions alienes a l'estricte contingut de la votació o que continguen raspadures o ratllades, i nuls parcialment, quant al càrrec a què afectara, les que indiquen més d'un candidat per a un mateix càrrec o nom de persones que no concórreguen a l'elecció.  
3. Aquelles paperetes que es troben parcialment omplides, quant al nombre de candidats, però que reunisquen els requisits exigits per a la seua validesa, ho seran per als càrrecs i persones correctament expressats.  
4. Finalitzat l'escrutini, el president anunciarà el seu resultat, i tot seguit es proclamaran electes els candidats que hagueren obtingut per a cada càrrec el nombre més gran de vots.   
5. En cas d'empat, s'entendrà elegit el candidat de més temps d'exercici en el mateix Col·legi.   
6. S'estendrà l'acta corresponent en dos exemplars, que haurà de ser signada pels components de la Mesa i pels interventors; una còpia quedarà exposada en el lloc de la votació i es farà càrrec de l'altra el secretari del Col·legi.  
Article 42. Reclamacions i aprovació de l'elecció  
Les reclamacions relacionades amb la celebració de les eleccions podran ser presentades, en el termini de cinc dies següents al de la celebració de les eleccions a la Junta de Govern, que haurà de resoldre en un termini no superior a quinze dies i proclamar els candidats definitivament elegits.  
Article 43. Possessió  
1. En el termini de quinze dies, després de l'aprovació de les eleccions, hauran de prendre possessió els membres elegits per a la Junta de Govern.  
2. Si la presa de possessió no és possible en el termini indicat per causa justificada, s'establirà una nova data límit, d'acord amb la Junta de Govern entrant.  
3. La presa de possessió dels nous membres de la Junta de Govern s'ha de comunicar, en el termini de deu dies, des que aquesta s'haja produït, a la conselleria de Justícia i Administracions Públiques del Consell i a la conselleria d'Educació, Cultura i Ciència de la Generalitat Valenciana. També es comunicarà en el mateix termini al Consell Valencià i al Consell General de Col·legis de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències.  
Article 44. Elecció de càrrecs vacants  
1. L'elecció de càrrecs vacants de la Junta de Govern tindrà lloc en la Junta General Ordinària o en la primera Junta General Extraordinària que tinguera lloc des que es va produir la vacant.   
2. La convocatòria d'aquestes eleccions serà feta per la Junta de Govern, com a punt de l'orde del dia de la Junta General a celebrar.   
3. Si qui ja forma part de la Junta pretén ser elegit per a un altre càrrec de la Junta, abans que transcorreguera el termini per al qual va ser elegit, cessarà prèviament en el aquell estiga exercint, i aqueix càrrec serà proveït per elecció en la mateixa Junta General, per a la qual es convoquen eleccions, i exercirà el càrrec qui resultara elegit i pel temps que li faltara complir a l'anterior.  
Article 45. Vacants  
1. Quan per qualsevol causa la totalitat dels càrrecs de la Junta de Govern queden vacants, el Consell Valencià designarà una Junta provisional que convocarà, en el termini de trenta dies, eleccions per a la provisió dels càrrecs vacants. Aquestes eleccions hauran de celebrar-se dins dels trenta dies següents, comptadors a partir de la convocatòria.  
2. Si queden vacants la majoria dels càrrecs de la Junta de Govern, el Consell Valencià les completarà de mode també provisional, i s'hi actuarà, per a la seua provisió definitiva, en la forma abans consignada.  
Secció tercera  
D'ajudes, premis i honors  
Article 46. Ajudes  
En el pressupost del Col·legi podrà figurar una partida per a ajudes a col·legiats.  
Article 47. Premis i honors  
1. La Junta de Govern podrà proposar a col·legiats per als premis i honors que concedisquen altres entitats.  
2. La Junta de Govern podrà atorgar els premis que s'establisquen als col·legiats que s'hagen fets mereixedors d'aquests, per la seua labor al servei de la professió.  
3. Els membres de la Junta de Govern, mentre dure el mandat per al qual van ser elegits, no podran presentar-se ni ser proposats per a cap premi o honor organitzat pel Col·legi.   
CAPÍTOL III  
Dels recursos del Col·legi  
Article 48. Recursos ordinaris  
Constitueixen els recursos ordinaris de l'Il·lustre Col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Alacant:  
a) Els rendiments de qualsevol naturalesa, que produïsquen els béns o drets que integren el patrimoni del Col·legi.  
b) Els drets d'incorporació al Col·legi, que lliurement determine la Junta de Govern.  
c) Els drets pels dictàmens, resolucions o arbitratges que se sotmeten la Junta de Govern.  
d) L'import de les quotes ordinàries o extraordinàries a abonar pels col·legiats, que seran fixades per la Junta General.  
e) Els drets per expedició de certificats.  
f) Els beneficis que li reporten les seues edicions.  
g) Els interessos del capital, pensions i beneficis de qualsevol tipus que puguen produir els béns que constitueixen el seu patrimoni.  
h) Les rendes procedents de la inversió dels romanents d'exercicis anteriors, si n'hi ha.  
i) Qualsevol altre concepte que legalment procedisca.  
Article 49. Recursos extraordinaris  
Constituiran recursos extraordinaris:  
a) Les subvencions o donatius que concedisca al Col·legi l'administració o corporacions oficials, entitats o particulars.   
b) Els béns que per qualsevol títol passen a formar part del patrimoni del Col·legi.  
c) Les quantitats que per qualsevol concepte corresponga percebre al Col·legi quan administre, en compliment d'algun encàrrec temporal o perpetu, cultural o benèfic, determinats béns o rendes.  
d) Qualsevol altre que legalment procedira.  
Article 50. Regles generals sobre la custòdia  
1. El capital del Col·legi invertirà preferentment en valors de tota garantia, llevat que, en casos especials i segons el parer de la Junta de Govern, s'acordara la seua inversió en immobles o altres béns.  
2. Els valors es depositaran a l'entitat que la Junta de Govern acorde i els resguards del depòsit es custodiaran a la caixa del Col·legi, sota la personal responsabilitat del tresorer.  
Article 51. Rendició de comptes  
1. Els col·legiats, en un nombre superior al cinc per cent del cens, podran formular petició concreta i precisa sobre qualsevulla dada relativa a l'exercici econòmic.  
2. Els comptes del Col·legi podran ser examinats en el període que hi haja entre la convocatòria de la Junta General Ordinària i quaranta-vuit hores abans de l'assenyalada per a la seua celebració.   
3. Hi haurà anualment dos censors i dos suplents, que tindran a la seua disposició, abans de la Junta General Ordinària que haja d'aprovar-los, els comptes de l'exercici liquidat, els justificants d'ingressos i despeses, ordes de pagament corresponents i, si és procedent, els acords determinants. Els censors seran designats per sorteig, en un mecanisme publicat per la Junta de Govern. El càrrec de censor és incompatible amb el membre de la Junta de Govern.  
CAPÍTOL IV  
Dels empleats del Col·legi  
Article 52. Competència per a la seua designació i normes de funcionament  
1. La Junta de Govern, segons les necessitats del servei, determinarà i designarà el nombre de funcionaris, administratius i subalterns del Col·legi, així com la distribució de treballs, sous i gratificacions.  
2. El secretari, per ostentar la direcció del personal i incumbir-li l'organització i direcció de les oficines, proposarà en cada cas a la Junta de Govern les atribucions i funcions a exercir pels funcionaris del Col·legi, per a la millor prestació dels serveis a ells encomanats  
3. El personal de plantilla del Col·legi constarà en el seu pressupost amb les assignacions respectives; però, no obstant això, la Junta de Govern podrà nomenar, a càrrec d'imprevistos, els temporers que considere necessaris.  
Article 53. Requisits per al seu nomenament  
1. La Junta de Govern assenyalarà en cada cas, tenint presents les necessitats a cobrir i les funcions a desenvolupar, els requisits que d'ara en avant han de reunir els empleats del Col·legi, tant fixos com temporers.  
2. En el cas que es convoque concurs per al seu nomenament, la Junta determinarà les condicions, i ho comunicarà als col·legiats, per si estigueren interessats a concórrer i, en el cas que opte algun col·legiat i siga elegit, aquest no podrà exercir cap càrrec de la Junta de Govern.  
TÍTOL IV  
De la responsabilitat dels col·legiats  
CAPÍTOL I  
Facultats disciplinàries dels col·legis i tribunals  
Article 54. Responsabilitat disciplinària  
Els col·legiats estan subjectes a responsabilitat disciplinària en el cas d'infracció dels seus deures professionals.   
Les sancions o correccions disciplinàries, que siguen imposades pels òrgans jurisdiccionals d'acord amb les lleis processals, es faran constar en l'expedient personal del col·legiat, llevat que la Junta de Govern no ho estimara procedent.  
En tot cas es farà constar, i en tot cas, en l'expedient personal del col·legiat, les sancions disciplinàries corporatives.  
Article 55. Competència per al seu exercici  
El degà i la Junta de Govern són competents per a l'exercici de la jurisdicció disciplinària, i s'atindran a les normes següents:  
1. S'estendrà a la sanció d'infracció de deures professionals o normes ètiques de conducta en quant afecten la professió.  
2. Es declararà prèvia la formació d'expedient, seguit pels tràmits del procediment disciplinari que s'estableix en els presents Estatuts, llevat de per a les faltes lleus.  
3. Comprendrà, com a correccions, les següents:  
a) Advertència per escrit.  
b) Reprensió privada.  
c) Suspensió de la col·legiació per un termini no superior a dos anys.  
d) Expulsió del Col·legi.  
Article 56. Adopció d'acords en casos especials  
L'acord de suspensió per més de sis mesos o expulsió, haurà de ser pres exclusivament per la Junta de Govern, mitjançant votació secreta i amb la conformitat de les dues terceres parts dels membres components d'aquella.  
A aquesta sessió estan obligats a assistir tots els components de la Junta. El que sense causa justificada no hi concórrega, deixarà de pertànyer a l'òrgan rector del Col·legi, sense que puga ser de nou nomenat membre de la Junta en l'elecció en què es cobrisca la seua vacant.  
Article 57. Acords referits a membres de la Junta  
Si l'acord es refereix a algun dels membres de la Junta, coneixerà l'expedient el Consell Valencià de Col·legis de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències.  
CAPÍTOL II  
De les faltes i sancions  
Article 58. Classes de faltes  
A més de les expressament definides en aquests Estatuts, la resta de faltes que puguen comportar sanció disciplinària es classifiquen en molt greus, greus i lleus.  
Article 59. Faltes molt greus  
Són faltes molt greus:  
a) Els actes i omissions que constituïsquen ofensa greu a la dignitat de la professió o a les regles ètiques que la governen.  
b) L'atemptat contra la dignitat o honor de les persones que constitueixen la Junta de Govern, quan actuen en l'exercici de les seues funcions, i contra altres companys, en ocasió de l'exercici professional.  
c) La comesa de delictes dolosos en qualsevol grau de participació, com a conseqüència de l'exercici de la professió.  
d) L'embriaguesa o toxicomania habitual, que afecte greument l'exercici de la professió.  
e) L'intrusisme professional i el seu encobriment.  
f) La reiteració de falta greu.  
Article 60. Faltes greus  
Són faltes greus:  
a) L'incompliment greu de les normes estatutàries o dels acords adoptats pel Consell Valencià o pel Col·legi, llevat que constituïsca falta de superior entitat.  
b) La falta de respecte, per acció o omissió, als components de la Junta de Govern, quan actuen en l'exercici de les seues funcions.  
c) Els actes de desconsideració manifesta cap als companys, en l'exercici de l'activitat professional.  
d) Els actes de competència deslleial.  
f) L'embriaguesa en ocasió de l'exercici.  
g) Els actes i omissions descrits en l'article anterior, quan no tingueren entitat suficient per a ser considerats com a molt greus.  
Article 61. Faltes lleus  
Són faltes lleus:  
a) La falta de respecte als membres de la Junta de Govern en l'exercici de les seues funcions, o a qualsevol company en l'exercici professional, quan no constituïsca falta greu o molt greu.  
b) La negligència en el compliment de normes estatutàries.  
c) Les infraccions lleus de deures professionals.  
d) Els actes considerats en l'article anterior, quan no tingueren entitat suficient per a ser considerats com a greus.  
Article 62. Sancions   
Les sancions i correccions disciplinàries que poden imposar-se són:  
1. Per faltes molt greus:  
a) Suspensió de la col·legiació per un termini superior de tres mesos, sense excedir els dos anys.  
b) L'expulsió del Col·legi.  
2. Per faltes greus: suspensió de la col·legiació, per un termini no superior a tres mesos.  
3. Per faltes lleus:  
a) Advertiment per escrit.  
b) Reprensió privada.  
CAPÍTOL III  
Procediment sancionador  
Article 61. Faltes lleus   
1. Les faltes lleus seran sancionades per la Junta de Govern i, en el seu nom, pel degà del Col·legi, sense necessitat de l'expedient previ i després de l'audiència o descàrrec de l'inculpat.  
2. Les faltes greus i molt greus seran sancionades per la Junta de Govern, després de l'obertura d'expedient disciplinari, tramitat conforme al Reglament disciplinari, aprovat pel Consell General de Col·legis de Llicenciats i Doctors en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Espanya, o el que aprove o regisca en aqueix moment.  
Si no hi ha Reglament, s'estarà al que disposen les normes de procediment sancionador, contingudes en la Llei de Procediment Administratiu.  
La Junta de Govern i el degà podrà delegar les seues facultats d'instrucció d'expedient disciplinari, i de proposta de resolució, en un òrgan que es puga crear per a tal finalitat. L'acord d'imposició de sanció correspondrà, en tot cas, a la Junta de Govern.  
3. El termini màxim per a la tramitació de l'expedient i la seua elevació a la Junta de Govern, serà de tres mesos, llevat de pròrroga per causa justificada que es consignarà expressament en aquest.   
4. La Junta de Govern del Col·legi remetrà al Consell Valencià de Col·legis Oficials de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències, testimonis dels seus acords de sanció en els expedients sobre responsabilitat disciplinària dels col·legiats, per faltes greus o molt greus.  
5. Del resultat de tota denúncia per un col·legiat es donarà coneixement al denunciant, mitjançant un acord motivat.   
Article 64. Efectes, notificacions i recursos contra les sancions   
Les sancions comportaran l'efecte corresponent a cada correcció; la seua imposició serà notificada per la Secretaria, i contra aquelles es podrà recórrer en la forma i amb els efectes previstos en el Reglament del Procediment Disciplinari aprovat pel Consell Valencià de Col·legis Oficials de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències.  
CAPÍTOL IV  
Prescripció i rehabilitació  
Article 65. Prescripció de les faltes  
Les faltes determinants de sanció disciplinària corporativa prescriuran, si són lleus, als tres mesos; si són greus, a l'any, i si són molt greus, als dos anys dels fets que les motivaren.   
Article 66. Rehabilitació  
1. Els sancionats podran demanar la seua rehabilitació, amb la consegüent cancel·lació de la nota del seu expedient personal, en els següents terminis, comptadors des del compliment total de la sanció:  
a) Si és per falta lleu, als sis mesos.  
b) Si és per falta greu, als dos anys.  
c) Si haguera sigut per falta molt greu, als quatre anys.  
d) Si haguera consistit en l'expulsió, el termini serà de cinc anys.  
2. La rehabilitació se sol·licitarà a la Junta de Govern del Col·legi. En el cas d'expulsió caldrà aportar proves de la rectificació de conducta, que seran apreciades ponderadament pels qui les hagen de jutjar en l'àmbit corporatiu, en qualsevol dels seus tràmits.  
3. Els tràmits de rehabilitació es duran a terme de la mateixa manera que per a l'enjudiciament i sanció de les faltes i amb els mateixos recursos.  
4. La Junta de Govern remetrà al Consell Valencià de Col·legis Oficials de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències, testimoni de les seues resolucions en els expedients de rehabilitació que coneguen.  
TÍTOL V  
Del règim jurídic dels actes i de la seua impugnació  
CAPÍTOL I  
Tramitació d'expedients  
Article 67. Drets dels col·legiats  
1. Informació i documentació: els col·legiats, integrats en un expedient incoat a la seua instància, tindran dret a conéixer, en qualsevol moment, l'estat de la seua tramitació i demanar l'oportuna informació de les oficines del Col·legi.   
També podrà sol·licitar que se li expedisca una còpia certificada d'aspectes concrets continguts en l'expedient.   
El lliurament d'aquestes còpies no podrà ser-los negat quan es tracte d'acords que hagen estat notificats.   
En presentar qualsevol escrit o document, el col·legiats interessats podran adjuntar una còpia perquè el Col·legi, després d'un acarament previ amb aquests, torne la còpia on es farà constar el segell del Col·legi i la data de presentació.   
Els interessats podran demanar el desglossament i devolució dels documents que presente, que haurà d'acordar la Junta, i es deixarà nota o testimoni, si hi procedeix.  
2. Actuació per representant: els col·legiats podran actuar per mitjà de representant, que haurà de ser un altre col·legiat, el qual haurà d'acreditar el seu mandat, mitjançant document públic, i s'entendran amb aquest les actuacions que practique el Col·legi, quan així ho sol·licite l'interessat.   
3. Terminis: els terminis es comptaran sempre a partir de l'endemà del dia en què tingué lloc la notificació de l'acord de què es tracte.  
Sempre que no s'expresse altra cosa, quan els terminis s'establisquen per dies, s'entendrà que aquests són hàbils.   
Si el termini es fixa en mesos, aquests computaran de data a data.   
Si en el mes del venciment no hi haguera equivalent a aquell en què comença el còmput, s'entendrà que el termini expirà en l'últim dia del mes; si és en anys, s'entendran en tots els casos com a naturals.   
Quan el darrer dia del termini siga inhàbil, s'entendrà prorrogat al primer dia hàbil següent.   
No podrà excedir de sis mesos el temps que transcórrega des del dia en què s'inicie un expedient, fins aquell en què es dicte resolució; si no hi ha causes excepcionals, degudament justificades que ho impedisquen, les quals es consignaran en l'expedient mitjançant una diligència, signada pel seu ponent o encarregat i, si fa al cas, pel secretari.  
Recepció i registre de documents: al Col·legi es durà un únic Registre, en que es farà el corresponent assentament de tot recurs, escrit o comunicació que presenten els col·legiats.  
CAPÍTOL II  
Executorietat dels acords i la seua constatació en actes  
Article 68. Executorietat  
Tant els acords de la Junta General, com els de la Junta de Govern, seran immediatament executius, llevat de l'acord motivat de la mateixa Junta en contra.  
Article 69. Llibre d'actes  
Les actes de les juntes generals i de Govern es transcriuran, separadament, en dos llibres que a aquest efecte, i amb caràcter obligatori. es portaran en el Col·legi. Seran signades pel degà i el secretari o pels qui hagueren exercit les seues funcions en la Junta de què es tracte.  
CAPÍTOL III  
Recursos  
Article 70. Contra l'acord de la Junta de Govern  
1. Els acords emanats de la Junta de Govern podran ser objecte de recurs davant del Consell Valencià de Col·legis Oficials de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències, dins del termini de quinze dies naturals, comptadors a partir del següent a aquell en què s'hagueren adoptat o, si fa al cas, notificat als col·legiats o persones a què afecten.  
2. El recurs serà presentat davant de la Junta de Govern que va dictar l'acord, el qual haurà d'elevar-se, amb els seus antecedents i informe que procedisca, al Consell Valencià, dins dels quinze dies següents a la data de presentació.  
El Consell Valencià, previ els informes que estime pertinents, dictarà una resolució expressa dins dels dos mesos següents.   
3. Aquells acords que afecten situacions personals hauran de ser notificats als interessats.  
4. En plantejar-se el recurs, el recurrent podrà sol·licitar, i el Consell podrà discrecionalment acordar, si no ho haguera fet la Junta de Govern, la suspensió de l'execució de l'acord recorregut.   
Article 71. Contra acords de Junta General  
Els acords de les juntes generals seran recurribles per les juntes de Govern, o per qualsevol col·legiat a qui afecte personalment, davant del Consell Valencià de Col·legis Oficials de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències, en el termini de quinze dies des de la seua adopció.  
Si la Junta de Govern entén que l'esmentat Acord és greument perjudicial per als interessos del Col·legi o contrari a l'ordenament jurídic podrà, al temps de formular el recurs previst en el paràgraf anterior, suspendre immediatament l'execució d'aquell.  
Article 72. Recursos administratius  
Els actes emanats de les juntes del Col·legi i del Consell Valencià de Col·legis Oficials de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències, en quant estan subjectes al dret administratiu, una vegada esgotats els recursos corporatius, seran directament recurribles davant de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.  
CAPÍTOL IV  
Nul·litat d'actes  
Article 73. Nul·litat de ple dret  
Són nuls de ple dret els actes dels òrgans col·legials en què es donen alguns dels supòsits següents:  
a) Els manifestament contraris a la llei; els adoptats amb notòria incompetència; aquells el contingut dels quals siga impossible o constitutiu de delicte; els dictats prescindint totalment i absolutament del procediment legalment establit per a això o de normes que conté les regles essencials per a formació de la voluntat dels òrgans col·legiats.   
b) La Junta de Govern haurà, en tot cas, de suspendre i formular recurs contra els actes que estime siguen nuls de ple dret.   
TÍTOL VI  
De la fusió, absorció i segregació del Col·legi  
CAPÍTOL I  
De la fusió i absorció  
Article 74. Procediment  
1. El procediment per a la unió o fusió del Col·legi amb un altre o altres col·legis, l'absorció d'un altre o altres col·legis per part d'aquest Col·legi, o l'absorció d'aquest Col·legi d'un altre, sempre que no sobrepasse l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, serà l'establit en els articles següents, i hi caldrà l'aprovació del projecte respectiu per part de la Junta General, en la forma establida en els articles següents d'aquests Estatuts.   
2. L'acord de fusió amb un altre o altres col·legis, o la seua absorció, portarà implícit, en tot supòsit, l'acord de dissolució del Col·legi. Ambdós se sotmetran al que disposa l'article 8.1 de la Llei de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa hauran d'obtindre l'aprovació mitjançant un decret del Consell.  
3. La Junta de Govern nomenarà una Comissió que s'encarregarà de redactar el projecte de fusió, absorció i dissolució, i establirà els seus termes i condicions.  
4. Llevat dels casos d'absorció, en què els Estatuts que regirien serien els del Col·legi absorbent, amb les modificacions pertinents, la Comissió i els altres col·legis afectats redactaran els nous Estatuts, que se sotmetran a l'aprovació de la Junta General del nou Col·legi.  
Article 75. Projecte de fusió o absorció  
El projecte de fusió o absorció contindrà els aspectes següents:  
a) La denominació i domicili dels col·legis afectats.  
b) La data a partir de la qual es produirà la dissolució del Col·legi, si fa al cas, i la forma de liquidació del seu actiu i passiu.  
c) El nou àmbit territorial resultant del procés de fusió o absorció.  
d) L'estudi detallat sobre la viabilitat econòmica del nou Col·legi, així com sobre el patrimoni preexistent que s'aportarà a aquell.  
e) Informe de la comissió en què explique i justifique, detalladament, el projecte de fusió o absorció des del punt de vista jurídic i de la seua viabilitat econòmica.  
f) El balanç de fusió o absorció dels col·legis afectats.   
g) El projecte dels nous Estatuts, llevat del cas d'absorció per un altre col·legi; supòsit en què es presentaran els Estatuts del Col·legi absorbent i el projecte de les modificacions necessàries.  
Article 76. Aprovació  
1. Una vegada elaborat el projecte de fusió, absorció i dissolució, en el termini de dos mesos, es convocarà la Junta General extraordinària, per a sotmetre a la seua sobirania el projecte elaborat per la comissió.   
2. En publicar la convocatòria de la Junta, el Col·legi posarà el projecte de fusió o absorció i dissolució a disposició dels col·legiats, els quals podran obtindre la seua còpia.   
3. El projecte de fusió, absorció i dissolució haurà de comptar, per a la seua aprovació, amb els vots favorables dels dos terços dels col·legiats assistents a la Junta, sempre que estiguen presents el 25 per cent del cens col·legial.  
CAPÍTOL II  
De la modificació per segregació  
Article 77. Segregació  
1. Per a la constitució d'un nou Col·legi, que modifique l'àmbit territorial d'aquest Col·legi, caldrà presentar-se sol·licitud dirigida al seu degà, subscrita almenys pels dos terços dels col·legiats residents en l'àmbit territorial del Col·legi que es projecta constituir.  
2. El degà informarà la Junta de Govern i convocarà Junta General Extraordinària en el termini d'un mes, en què en l'orde del dia figurarà la sol·licitud presentada de la segregació, que haurà de ser aprovada per majoria de dos terços dels col·legiats assistents, sempre que estiguen presents la meitat més u del cens col·legial.  
3. L'acord de la Junta contindrà els termes en què s'efectuarà la segregació, la denominació del Col·legi segregat, la del Col·legi matriu, si fóra modificada, i el nomenament de la comissió gestora, la qual haurà de ser sotmesa a l'aprovació, mitjançant un decret del Consell, amb un informe previ del Consell Valencià de Col·legis Oficials de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències.  
TÍTOL VII  
De la dissolució i liquidació del Col·legi  
CAPÍTOL I  
De la dissolució del Col·legi  
Article 78. Dissolució  
1. La dissolució del Col·legi tindrà lloc en els supòsits següents:  
a) Per acord de la Junta General, aprovat per majoria qualificada de dos terços del cens col·legial, quan la professió perda, d'acord amb la Llei, el caràcter de col·legiable.  
b) Per fusió amb un altre o altres col·legis  
c) Per absorció per part d'un altre Col·legi.  
d) Per disposició legal.  
2. Quan concórrega alguna de les causes de dissolució ressenyades, la Junta de Govern haurà de Convocar Junta General extraordinària en el termini de dos mesos.  
3. El certificat de l'acord de dissolució haurà de ser dirigit a la Generalitat Valenciana, per a la seua aprovació mitjançant una llei de la Generalitat, amb un informe previ del Consell Valencià de Col·legis Oficials de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències.  
CAPÍTOL II  
De la liquidació del Col·legi  
Article 79. Liquidació  
Una vegada dissolt el Col·legi, per alguna de les causes previstes en aquests Estatuts, s'obrirà el període de liquidació, llevat dels supòsits de fusió o absorció, que suposen una cessió total de l'actiu i del passiu.  
Article 80. Liquidadors  
1. La Junta General elegirà tres liquidadors, que podran ser membres de la Junta de Govern, els quals duran a terme les operacions de liquidació de l'actiu col·legial, de conformitat amb les bases i els terminis que la Junta fixe.  
2. El patrimoni social serà destinat, en primer lloc, a cobrir el passiu existent, i donarà a l'actiu restant la destinació que acorde la Junta General o, si no n'hi ha, el que dispose el Consell Valencià de Col·legis.  
Article 81. Règim legal  
En tot allò no previst expressament en aquest capítol, s'aplicarà el que disposa la Llei de Col·legis Oficials de la Comunitat Valenciana, el Reglament que la desenvolupe i, amb caràcter supletori, allò que ha sigut establit, a l'efecte de dissolució i liquidació, per la Llei de Societats Anònimes.  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA  
Els professionals que estigueren col·legiats al Col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Alacant, si bé les seues titulacions respectives no foren de les enumerades en l'article 1, apartat 2, podran romandre en aquest Col·legi. Aquesta mateixa possibilitat podrà concedir-se als qui ja estigueren inscrits i estiguen afectats per la creació d'un nou col·legi professional que agrupe les titulacions que donen accés a aquest Col·legi Oficial, sense perjudici del que dispose la llei que cree el nou Col·legi, respecte a l'exercici de les concretes funcions professionals.