Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7737, del 09-03-2016 (2016/1466)

RESOLUCIÓ de 22 de febrer de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, per la qual ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 16/14-AIA Venta del Moro.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7737

Data del DOGV
:   09-03-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/1466


Data del document
:   22-02-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 22 de febrer de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, per la qual ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 16/14-AIA Venta del Moro. [2016/1466]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 16/14-AIA Venta del Moro.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 16-2014-AIA.  
Títol: Transformació agrícola de secà a regadiu.  
Promotor: Agrovert, SL.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Venta del Moro (València).  
Localització: parcel·les 178-b, 184-b,c del polígon 51, parcel·la 5-b del polígon 63 i parcel·la 1-d del polígon 66 del terme municipal de Venta del Moro (València).  
  
Descripció del projecte  
El projecte consistix en la posada en regadiu d'una superfície de 41,76 ha en parcel·les dedicades actualment a cultius de secà a fi de destinar-les al cultiu d'espècies hortícoles de major valor afegit. El sistema triat per a la posada en regadiu ha sigut un sistema de reg per cobertura total soterrada fixa automàtica.  
L'aigua per al reg prové d'un embassament regulador que s'abastix de dos sondejos situats en l'explotació. De l'embassament per a reg ix una canonada 4.300 ml construïda soterrada de 250 mm de PVC i 10 atm de pressió nominal des d'on parteixen les canonades secundàries o porta-aspersors. Els aspersors estan situats sobre canyes d'acer galvanitzat en marc de 17,50x17,50.  
L'automatització del sistema s'obté per mitjà d'un programador de reg que obté l'energia a través d'un transformador alimentat per una placa solar que s'ubicarà en caseta de xapa galvanitzada pintada amb pintura verda mat per a evitar impactes sobre el paisatge.  
  
Per a la instal·lació de les canonades, es preveu l'excavació de 4.300 ml de rasa de 0,6x1,00 i 31.100 ml de rasa de 0,6x0,8.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer va concedir el 2 de setembre de 2000 a l'empresa Agrovert l'aprofitament d'un volum màxim anual de 950.000 m³ d'aigües subterrànies renovables, cabals que s'utilitzen en la totalitat de les distintes parcel·les de l'empresa els cultius de les quals s'adapten als cabals concedits.  
  
Tramitació administrativa  
El 14 de gener de 2014, la Direcció General de Medi Natural envia l'expedient en l'àmbit de procediment sancionador a fi que s'emeta una estimació d'impacte ambiental.  
En l'àmbit del procediment esmentat, se citen els antecedents següents:  
- Notificació de l'acord d'iniciació de l'expedient sancionador per la transformació de terreny no forestal, segons l'apartat 9 de l'article 52 de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, i transformació de terreny forestal segons l'apartat 20 de l'article 52 de la llei.  
De l'acord d'iniciació s'extrau el següent: «... s'ha fet una transformació agrícola de secà a regadiu de 41,76 ha, de les quals 0,1810 corresponen a terreny forestal. En concret, l'afecció a terreny forestal consisteix en la instal·lació d'una canonada de conducció d'aigua. A més, s'han instal·lat casetes d'alumini per a la protecció del sistema de control de reg que infringeixen el que disposen els articles 39.1, 68.2 i 15.3 del Decret 24/2005, que aprova el PORN de les Gorges del Cabriol».  
-  Requeriment de restauració de 24 d'abril de 2013, en què s'indica: «se'n desprén la conveniència d'integrar en un projecte de restauració les actuacions en terreny forestal i en terreny agrícola, per a ser sotmés al procediment reglamentari per a l'obtenció de l'estimació d'impacte ambiental, després de l'emissió dels informes pertinents de l'àrea amb competència d'esta direcció general (Espais Naturals i Xarxa Natura 2000) del caràcter favorable de les quals dependrà la subsistència de les actuacions. En qualsevol altre cas, cal restituir la zona afectada a l'estat original».  
-  L'expedient s'envia en l'àmbit del procediment de restauració per la transformació agrícola de secà a regadiu, en el qual 0,1810 ha corresponen a terreny forestal. Indica l'ofici d'enviament que l'afecció a terreny forestal ha consistit en la instal·lació d'una canonada per a la conducció d'aigua així com casetes d'alumini per a la protecció del sistema de reg.  
L'expedient incorpora documentació tècnica i ambiental del projecte en què s'inclou el projecte de restauració i una còpia dels informes emesos en la tramitació de l'expedient.  
- Amb dates 4 i de 9 d'abril, respectivament, s'envia al promotor i a la Subdirecció General de Medi Natural un escrit en què s'indica que les activitats objecte de l'expedient han d'obtindre abans de l'autorització substantiva la declaració d'impacte ambiental, perquè es tracta d'un cas inclòs en el grup 9.b.3 de l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, que va aprovar el Text Refós de la Llei d'Impacte Ambiental de projectes (projectes de gestió de recursos hídrics per a l'agricultura, inclosos projectes de reg o de drenatge de terrenys, quan afecten una superfície major de 10 hectàrees).  
  
Atés que la declaració d'impacte ambiental ha de realitzar-se en l'àmbit de l'autorització substantiva del projecte, els tràmits procedimentals han de realitzar-se a través del procediment substantiu d'obtenció de llicència d'obres que ha de tramitar l'Ajuntament de Venta de Moro, òrgan al qual se sol·licita, en data de 12 de novembre de 2014, la realització del tràmit d'informació pública preceptiu (article 9 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, article 20 del Decret 162/1990).  
  
-  D'acord amb els certificats enviats per l'Ajuntament de Venta del Moro, l'exposició pública es va dur a terme:  
Per mitjà de la inserció d'anunci en el tauler d'edictes de l'ajuntament per 30 dies hàbils en el període comprés des del 5 de juny fins al 10 de juliol de 2014.  
Per mitjà d'inserció d'anunci en el Butlletí Oficial de la Província de València número 160 de data 20 de setembre de 2015 per un període de 30 dies hàbils.  
Segons els certificats emesos per l'Ajuntament de Venta del Moro, durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
La present declaració d'impacte ambiental, segons els antecedents esmentats, es pronuncia sobre la viabilitat ambiental de la transformació de secà a regadiu tenint en compte la totalitat d'accions que s'inclouen en el projecte, entre les que hi ha la instal·lació de la xarxa de reg en un terreny forestal objecte del procediment sancionador.  
  
  
Afeccions legals  
-  Terreny forestal segons cartografia del pla d'acció territorial forestal (PATFOR).  
-  Parc natural de les Gorges del Cabriol, zona de protecció C del pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN), zona d'usos compatibles del pla rector d'ús i gestió (PRUG).  
-  Xarxa Natura 2000: ZEPA de les Gorges del Cabriol.  
  
Consideracions ambientals  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, la zona objecte d'estudi, des del punt de vista geològic, s'assenta sobre materials del terciari. S'observen, en les zones de tectònica més complicada, materials del juràssic i del cretaci. Les parcel·les que es regaran es desenvolupen sobre materials detrítics (margues i arenoses) del miocé i, en menor grau, sobre materials quaternaris.  
Agronòmicament, els sòls tenen textura francoargil·loarenosa sense problemes de permeabilitat.  
Hidrològicament, l'escolament superficial de l'aigua en la zona d'estudi es fa a través d'alguns barrancs (barranc del Penyal Afonat, barranc de la Foia Cremada...) que desemboquen en la rambla del Palomarejo, rambla tributària del riu Cabriol. Es tracta de barrancs de règim irregular. La zona d'actuació és travessada per la rambla del Palomarejo i el barranc del Penyal Afonat, barrancs sense llit definit que estan coberts de vegetació.  
La vegetació de la zona, segons el mapa de sèries de vegetació de Rivas Martínez, correspon al pis mesomediterrani amb ombroclima sec: sèrie mesomediterrània castellanoaragonesa seca basòfila d'alzina (Quercus rotundifolia): Blupero rigidi-querceto rotundifoliae sigmetum.  
  
La vegetació forestal present en la zona es caracteritza per la presència de pi blanc (Pinus halepensis), amb fraccions de cabuda coberta entre el 60-30 %. Davall el dosser del pi blanc es troben espècies arbustives com ara llentiscle (Pistacea lentiscus), coscoll (Quercus coccifera), arç negre (Rhamnus lycioides), ginebre (Juniperus oxycedrus), timó (Thymus vulgaris), romer (Rosmarinus officinalis), etc. Acompanyant les timonedes i matolls destaca l'abundant presència d'espartars (Stipa tenacissima), que indiquen estats de degradació.  
  
Com a espècies de fauna prioritàries, el banc de dades de biodiversitat mostra la possible presència de les espècies següents: àguila cuabarrada (Aquila fasciata), catalogada com a vulnerable en el Catàleg valencià d'espècies amenaçades; duc (Bubo bubo), inclòs en l'annex I de la directiva d'aus i llistes LESPRE; falcó pelegrí (Falco peregrinus), espècie inclosa en l'annex I de la directiva d'aus i llistes LESPRE.  
  
El paisatge de la zona es caracteritza per ser una àrea on es combinen els usos forestals i agrícoles de secà i regadiu, en un relleu intermedi, la qual cosa ocasiona un paisatge de qualitat mitjana-alta, reduïda conca visual i fragilitat mitjana.  
Com s'ha indicat, les actuacions s'han realitzat en l'àmbit del parc natural de les Gorges del Cabriol i ZEPA Gorges del Cabriol.  
  
Respecte a l'afecció dels espais protegits, s'han emés els informes sectorials següents:  
El 18 de maig de 2013, el Servei de Vida Silvestre indica: «[...] no se'n derivaran accions que afecten significativament la Xarxa Natura 2000 ni hàbitats o espècies protegides, pel que fa tant a la restauració dels terrenys forestals afectats com les actuacions previstes en terrenys agrícoles.»  
El 20 de novembre de 2013, el Servei Territorial de Medi Ambient de València emet un informe de valoració de repercussions en la Xarxa Natura 2000 i analitza la normativa del parc natural en el moment de produir-se l'afecció.  
En l'informe es considera que s'apliquen els articles 16, 19, 68 i 123 del pla d'ordenació dels recursos naturals de les Gorges del Cabriol aprovat pel Decret 24/2005, de 4 de febrer del Consell (d'ara en avant, PORN).  
Segons l'informe, l'activitat s'ubicarà en la zona de protecció grau C del PORN. La normativa assenyala com a prohibits els moviments de terra no vinculats a usos permesos. Estos usos permesos són, segons l'article 19, els relacionats amb el desenvolupament ordinari de les activitats agrícoles, ramaderes, cinegètiques i forestals. Per tant, les activitats agràries es consideren compatibles sempre que es complisquen les directrius de conservació de sòls establides en els articles 17 a 25 de la normativa referides sobretot a la protecció de sòls contra l'erosió.  
  
En relació amb l'anàlisi de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, l'informe indica que els hàbitats més importants en la zona són els associats a l'ambient fluvial i als penya-segats que envolten les Gorges del Cabriol. Un altre hàbitat ben representat en la zona són els matolls arborescents de Juniperus (5210) i les zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (6220). Afig l'informe que, en tots els casos, són els hàbitats riparis els que atorguen una major importància a la zona, i entre ells les galeries de Salix i Populus alba (92A0), Nerio-Tamaricetea (92D0), etc.  
En relació amb les espècies animals, a més dels rapaços (A. chrysaetos, H. pennatus, Aquila fasciata), l'informe destaca la presència d'espècies com ara la llúdria (Lutra lutra), Chondrostoma toxostoma, Discoglossus jeanneae.  
Quant al projecte de restauració, indica: «La restauració ha de conduir a recuperar i promoure els hàbitats de major qualitat, per això les actuacions han d'anar encaminades a incrementar el valor ecològic i a fomentar les espècies rebrotadores llenyoses. Pistacia lentiscus i Rhamnus alaternus complirien com a espècies rebrotadoras i facilitadores no així Rosmarinus officinalis [...]».  
Sobre el patrimoni cultural en la zona d'estudi, no s'hi ha localitzat cap bé d'interés cultural. Es destaquen com a elements més representatius pròxims a l'àrea d'actuació el jaciment del Tochar, amb restes iberes i medievals, elements etnològics com ara les casetes d'apers, antigues masies i diversos elements de l'antiga línia de ferrocarril Utiel-Baeza.  
Respecte a l'afecció al patrimoni cultural, el 22 d'abril de 2014 la Direcció General de Cultura va emetre l'informe següent (se'n presenta un extracte):  
(?) «Respecte al patrimoni de naturalesa etnològica, [...] no hi ha cap afecció. Només es documenta un element etnològic, la Caseta d'Esparver, una antiga caseta d'apers, sense cap afecció per part de les obres executades, d'acord amb les previsions del projecte sotmés a avaluació patrimonial. En l'hipotètic cas que reba algun impacte i no fóra possible preservar-la, s'haurà de documentar-se aquest element de forma gràfica, planimètrica i topogràfica.  
Respecte al patrimoni de naturalesa paleontològica, no hi ha cap afecció. No obstant això, cal recordar que, a no molta distància de l'àrea d'actuació, hi ha seqüències sedimentàries pròximes fluviolacustres que alberguen jaciments de mamífers fòssils amb elevat potencial paleontològic, per la qual cosa qualsevol indici de presència de restes paleontològiques d'interés rellevant que es trobara durant l'execució del projecte haurà de ser comunicat a aquest centre directiu o als ajuntaments implicats, segons el que disposa l'article 63 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià [...]».  
Quant als riscos en la zona derivats de les característiques naturals del terreny, es destaca l'augment del risc d'erosió si varien les actuals condicions del terreny, el risc de lliscament mitjà en la zona del barranc del Palomarejo i l'elevat risc d'incendi forestal.  
  
1. Identificació i valoració d'impactes  
Durant la fase d'obres, els impactes més representatius s'han produït sobre l'atmosfera, per disminució de la qualitat de l'aire (generació de partícules en suspensió i sorolls), sobre el règim d'escolaments (obertura de rases), sobre la vegetació (eliminació de la vegetació) i sobre el sòl (alteració de les capes del sòl).  
Durant la fase de funcionament, poden aparéixer impactes sobre l'aigua per la contaminació produïda per l'ús de productes emprats en la producció vegetal, sobre el sòl per l'augment d'erosió en cas de pràctiques agrícoles inadequades, sobre la fauna per fer-la desplaçar-se, i es donen efectes positius sobre la socioeconomia (ocupació).  
2. Establiment de mesures protectores i correctores  
Es proposen les següents:  
En fase d'obres: delimitació del perímetre d'obres, aplicació de regs per a evitar pols en suspensió, reutilització de la terra vegetal, manteniment adequat de la maquinària i de la zona d'obres.  
En fase de funcionament: gestió dels envasos de fitosanitaris d'acord amb la legislació, construcció de punts de desguàs d'aigües per mitjà de soles de pedra amb pendent de 0,001 per a frenar la velocitat de l'aigua i evitar possibles erosions en el punt d'abocament, adaptació de l'aigua emprada a les dotacions legals obtingudes, bones pràctiques agrícoles especialment en l'ús de fitosanitaris, compliment del que disposa el pla de prevenció d'incendis forestals del parc natural de les Gorges del Cabriol, en allò que regulen la norma tècnica i els plans municipals de cremes, reforestació del sòl forestal afectat segons el pla de restauració que es detalla a continuació.  
  
En relació amb la protecció del patrimoni cultural, en el cas que apareguen béns que l'integren, s'han de detindre les obres i s'ha de comunicar als òrgans competents l'aparició de troballes.  
3. Pla de restauració  
En el pla de restauració, una vegada analitzades les característiques del terreny i estudiada la regeneració de la zona afectada per la construcció de la canonada, s'han localitzat 3 zones on ha s'ha d'actuar de manera diferent.  
La restauració s'ha de fer en una superfície de 2.187,78 m², amb espècies arbustives. Queden descartades les espècies arbòries, pel perill que suposen per a les infraestructures de reg.  
S'han identificat 3 zones o rodals de plantació, en les quals serà necessari actuar de manera diferent. Es proposa una densitat de 1.800 peus/ha per al rodal 1 (situat en la parcel·la 5 del polígon 63), 800 peus per ha per al rodal 2 (parcel·la 6 del polígon 63) i 800 peus/ha en el rodal 3 (parcel·la 178 del polígon 51).  
Les espècies triades són llentiscle (Pistacea lentiscus), arç negre (Rhamnus lycioides) i romer (Rosmarinus officinalis), que es plantaran en proporcions variables segons les necessitats de la zona a restaurar.  
4. Programa de vigilància ambiental  
L'objectiu del programa de vigilància ambiental és detectar les possibles desviacions de les previsions efectuades en l'estudi d'impacte ambiental per mitjà de mostrejos i controls en cada fase del projecte. Es destaquen les mesures següents:  
En la fase de construcció:  
- Mostreig setmanal, fins al tancament de les rases, de la pols depositada sobre la vegetació en un perímetre de 100 metres.  
- Inspecció setmanal de control de la gestió correcta de residus i de la neteja d'abocaments.  
- Control de la presència d'extintors i de focs incontrolats.  
- Vigilància arqueològica de les obres.  
En la fase de funcionament:  
- Control bimensual de les emissions de pols sobre la vegetació.  
- Control mensual dels consums d'aigua.  
- Control anual dels residus perillosos generats.  
Si se superen els llindars previstos, s'han d'aplicar mesures com ara netejar amb aigua de vegetació afectada, netejar les zones afectades per abocaments, revisar els sistemes de reg, entre altres.  
  
5. Consideracions de l'òrgan ambiental  
El canvi de secà a regadiu comporta una intensificació de l'ús dels recursos naturals. No obstant això, en el projecte s'ha fet una planificació dels cultius amb la finalitat de no excedir els cabals concedits i s'ha optat per l'ús de pràctiques agràries respectuoses amb el medi ambient, d'acord amb les directrius del PORN de les Gorges del Cabriol.  
  
Quant a l'aptitud ambiental dels terrenys, no s'ha modificat l'ús de la major part de la superfície, que és majoritàriament agrícola tradicional. Les parcel·les agrícoles s'assenten en una zona de mosaic agroforestal on s'ha de garantir la supervivència de la vegetació natural.  
  
El projecte s'adapta, en termes generals, a les directrius del PORN de les Gorges del Cabriol, que no prohibix els usos agraris, però que, no obstant això, impedeix la rompuda de nous terrenys per a l'establiment de noves àrees de cultiu (article 21). En este sentit, hi ha una zona rompuda però no proposada per al cultiu en la part actualment rompuda de la subparcel·la a de la parcel·la 184 del polígon 51, que ha de mantindre's sense cultivar.  
Quant a l'afecció de terreny natural per la instal·lació de la xarxa de reg, s'ha de restaurar la zona afectada eliminant, d'acord amb l'informe sectorial emés, l'espècie Rosmarinus officinalis.  
  
De manera complementària al que s'ha proposat, a la zona on s'ubica el programador de reg s'ha de potenciar-se, en la mesura que siga possible, la vegetació forestal de manera semblant al que s'ha indicat en el projecte de restauració, ja que s'ha afectat zona forestal.  
S'ha de tindre en compte que el pas de la canonada pel sòl forestal ha afectat barrancs sense llit definit que formen part de la xarxa de drenatge de la zona. La restauració en el llit ha de tindre en compte esta circumstància.  
Finalment, cal incidir en les mesures de prevenció de l'erosió i les mesures de prevenció de danys sobre la vegetació forestal de l'àrea, aspectes que s'inclouran en les condicions ambientals d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a aprovar-lo definitivament, segons el que es desprén del grup 9.b.3 de l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, que aprova el Text Refós de la Llei d'Impacte Ambiental de Projectes.  
2. En l'expedient, s'han observat els tràmits que preveuen el Reial Decret Legislatiu 1/2008, el Decret 162/1990, que va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana i les altres disposicions que s'apliquen.  
  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, atribuïx a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre l'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
  
Per tant, resolc:  
Resolució  
Primer  
Considerar acceptable, només pel que fa al medi ambient i sense impedir l'obtenció abans de les autoritzacions sectorials que s'apliquen, el projecte de transformació agrària de secà a regadiu en la finca Casillas de Moya i el projecte de reforestació en el terme municipal de Venta del Moro (València), sempre que es desplegue d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions que s'estableixen a continuació.  
1. En relació amb el projecte de restauració  
a) La restauració que s'execute ha de conduir a recuperar i promoure els hàbitats de major qualitat fomentant les espècies rebrotadores llenyoses com ara Pistacia lentiscus i Rhamnus alaternus.  
b) La restauració de les zones de pas de la canonada per barrancs ha derespectar la fisonomia del terreny i no pot comportar cap deteriorament de les condicions originals quant al decurs de les aigües.  
c) Qualsevol actuació en una zona de domini públic hidràulic o en les zones de protecció ha de comptar amb els permisos necessaris.  
2. En relació amb la transformació de secà a regadiu  
a) S'han d'adoptar les mesures de precaució adequades en l'ús de maquinària que puga produir conats d'incendi.  
  
S'ha d'estudiar la possibilitat d'adaptar la xarxa de reg de manera que puga utilitzar-se per a la prevenció o extinció d'incendis.  
b) En la gestió dels residus vegetals de l'explotació, se n'ha de prioritzar la incorporació al terreny o el compostatge.  
c) S'ha de minimitzar, en la mesura que siga possible, la intervenció de maquinària sobre el terreny, i s'ha d'evitar llaurar a favor del pendent o qualsevol altra pràctica que puga incrementar les taxes d'erosió.  
d) D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, s'ha de mantindre sense cultivar la subparcel·la a de la parcel·la 184 del polígon 51.  
e) La zona afectada per la construcció de la caseta on s'ubiquen els automatismes de l'explotació s'ha de restaurar en les zones on siga possible de manera semblant a les zones afectades per la construcció de la canonada en terreny forestal.  
3. En relació amb la protecció del patrimoni cultural valencià  
a) S'ha de procurar la preservació de la Caseta de l'Esparver. En el cas que no puga conservar-se, s'ha de documentar aquest element de forma gràfica, planimètrica i topogràfica, i presentar la documentació davant de l'òrgan competent en patrimoni cultural.  
b) Atés el potencial paleontològic de la zona, qualsevol detecció d'aquest tipus de materials s'ha de comunicar a l'òrgan competent en patrimoni cultural o als ajuntaments implicats.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no pot ser objecte de cap recurs. Això no impedeix que siguen possibles en via administrativa i judicial contra l'acte que autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la manera reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
Quart  
L'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, regula la vigència de les declaracions d'impacte ambiental.  
  
  
  
València, 11 de desembre de 2015.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 22 de febrer de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.