Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8130, del 19-09-2017 (2017/7904)

RESOLUCIÓ de 22 d'agost de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient número 27/02-AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8130

Data del DOGV
:   19-09-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/7904


Data del document
:   22-08-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 22 d'agost de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient número 27/02-AIA. [2017/7904]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 27/02-AIA.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 27/02-AIA.  
Promotor: Proyectos Eólicos Valencianos, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia. Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius i Comerç. Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Objecte del projecte: instal·lacions eòliques de la zona 5 (nord-oest i nord-est) del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Localització: les infraestructures projectades afecten totalment o parcialment els termes municipals d'Albocàsser, Benassal, Culla, la Serratella, les Coves de Vinromà, Sierra Engarcerán i Vilar de Canes.  
  
Descripció del projecte  
Antecedents  
L'oferta de desenvolupament de la zona 5 de l'empresa promotora (Proyectos Eólicos Valencianos, SA) presentada i seleccionada en la convocatòria pública d'adjudicació de les zones eòliques al gener de 2002, difereix en diversos aspectes de l'exposada a informació pública.  
La proposta consistia en la instal·lació de 228 aerogeneradors de 800 Kw de potència unitària model MADE AE-56) el que representen un total de 182,4 Mw distribuïts en 5 parcs eòlics:  
- Lloma de Benafigos (60 aerogeneradors)  
- Serrades de Dalt (30 aerogeneradors)  
- Serra d'Espaneguera (33 aerogeneradors)  
- Serra d'en Galceran (43 aerogeneradors)  
- Riu Millars (62 aerogeneradors)  
Dimensions de les turbines són: 56 m de rotor, 55 m d'alçària de torre  
Dimensions de l'obra civil:  
- Sabates de 12 x 12 x 1,2 m  
- Plataformes de 50 x30 m fons camí  
- Camí, es projecten camins de 5 metres d'amplària  
- Rases no s'especifiquen les característiques  
El pla energètic preveu la construcció d'una subestació transformadora en cada parc, excepte en Serra d'Espaneguera on es preveu un centre de maniobra.  
De la subestació Lloma de Benafigos, ubicada en la zona del Port del Vidre, parteix una línia de 66 kv perpendicular a la línia d'aerogeneradors, en direcció sud-est que gira posteriorment al nord-oest i després de passar al sud de Benafigos es dirigeix cap al terme de Culla després de salvar el riu Montlleó. Pren direcció nord i després de creuar la carretera de la Torre d'en Besora a Culla, gira en direcció est on conflueix amb la línia d'avaluació de Serrades de Dalt i aconsegueix, amb un recorregut aproximat de 20 km la subestació situada 2 km al nord de la Torre d'en Besora, junt amb la carretera CV-166 on s'incorporaran unes altres línies d'evacuació de la zona 5.  
De la ST del parc eòlic de Serrades de Dalt es projectava una línia en direcció sud-est de 66 Kv i de 7 km de longitud, fins a confluir amb la línia d'evacuació del parc Lloma de Benafigos.  
L'evacuació del parc Serra d'Espaneguera parteix d'un centre de maniobra ubicat en l'extrem septentrional del parc pròxim al pic Castellar i per mitjà de línia soterrada 20 kv en direcció nord i amb un recorregut de 2 km arriba a la ST de la Torre d'en Besora.  
La línia d'evacuació de Serra d'en Galceran es projecta en 132 Kv, i amb un recorregut de 12 km parteix en direcció nord fins a confluir amb la línia de 132 Kv provinent de la SR la Torre d'en Besora. A partir d'aquest punt es dirigeix, en direcció sud-oest, a la línia de 400 Kv Maestrat II. El recorregut total és de 12 km.  
El parc eòlic Riu Millars, per la seua llunyania amb la resta de parcs s'evacuara a la zona eòlica 6 de la qual és contigua, per mitjà d'una línia de 220 Kv fins a la S de la Molinera al sud de l'Alt de la Solana.  
El 5 de novembre de 2002 es remet nova documentació amb una nota aclaridora en què s'indica que es desestima l'alternativa corresponent al Parc eòlic Serra d'Espaneguera per albergar aquest emplaçament més del 80 % de la població d'una espècie endèmica la població mundial de la qual s'estima en uns 3.000 exemplars (Jasonia mansanetiana), i se substitueix per dos nous emplaçaments que en conjunt suposen un nombre de turbines i potència igual al desestimat: Llomes de Bord (9 aerogeneradors) i la Taladeta (24 aerogeneradors). Així mateix es presentava compromís d'elaboració de la documentació, necessària per a la seua tramitació (pla especial, pla energètic i estudi d'impacte ambiental).  
Proposta de desenvolupament modificada  
El promotor presenta l'any 2006 una nova proposta de desenvolupament de la zona 5 nord basant-se en una sèrie de circumstàncies produïdes des de la presentació dels avantprojectes entre les quals destaquen:  
- Major disponibilitat de les dades de vent dels emplaçaments amb la consegüent millora de l'anàlisi del recurs energètic existent en cada parc eòlic.  
Evolució tecnològica del sector eòlic que ha posat a disposició dels promotors un major ventall d'aerogeneradors, més eficients i de major potència unitària.  
- Adquisició de MADE per part de GAMESA, aquesta última reorganitza el catàleg d'aerogeneradors de MADE i substitueix l'aerogenerador projectat per un altre de semblants característiques.  
- Estudi d'al·legacions i condicionats rebuts durant el procés referit d'informació pública i manteniment de conversacions amb les distintes administracions implicades per a assumir-les en la mesura que siga possible.  
- Aparició de noves circumstàncies mediambientals com és l'aprovació del PORN del Massís de Penyagolosa.  
- Sol·licitud de reestudi de la zona per a disminuir el nombre total d'aerogeneradors instal·lats que se'ns ha traslladat des de la Direcció General Energia.  
D'acord amb l'informe d'impacte ambiental complementari i amb les modificacions introduïdes en l'aprovació provisional, la proposta de desenvolupament eòlic per a la zona 5 (nord) tenen les següents característiques:  
Es projecta la instal·lació de 61 aerogeneradors de 2 Mw de potència unitària i per tant una potència total de 122 Mw, agrupats en 3 parcs eòlics: Serrades de Dalt, la Taladeta i Serra d'en Galceran.  
El model d'aerogenerador seleccionat té una potència unitària de 2 Mw (model GAMESA G87-2Mw, classe IIA) amb una alçària de torre de tipus tubular troncocònica d'acer, de 67 m d'alçària. El rotor compost de tres pales té un diàmetre de 87 metres.  
Les dimensions de l'obra civil per a la instal·lació de les infraestructures eòliques descrites són:  
Vials. Els accessos principals es realitzaran a partir de la xarxa de camins i carreteres existents.  
La longitud de camins existents a condicionar s'ha estimat en 19.805 metres i la dels camins de nova planta en 16.840 m.  
Els vials interiors tindran 5,00 d'amplària, amb una subbase de tot-u de 0,20 m, compactat i amb talussos laterals 1:1 i una capa de rodament de les mateixes característiques de la subbase de 0,20 m. En els bords laterals portarà cunetes de desaigüe de 0,40 metres d'amplària i 0,20 de profunditat. L'amplària total afectada s'estima en uns 10 metres dels quals aproximadament 1 m correspon a les cunetes.  
Els radis de curvatura seran com a mínim de 65 metres (per a evitar sobreamples) i el pendent longitudinal inferior al 10 %.  
Rases. L'energia generada per cada turbina s'evacua en subterrani fins a la corresponent subestació, la qual cosa requereix l'execució d'una rasa de 0,6 m d'amplària i 1,10 metres de profunditat, que generalment discorre adossada als vials interiors del parc.  
El cablejat subterrani es distribueix seguint i aprofitant el traçat dels vials interiors pel que la seua banda d'afecció queda arreplegada en la superfície d'afecció calculada per als vials de servei.  
Fonamentació. La fonamentació de l'aerogenerador consta d'ancoratge i sabata, la superfície afectada és de 24X24 m (576 m²). L'ancoratge es dissenya com a continuació de la torre a què es caragola per mitjà d'una brida interior. Les dimensions de la sabata són 13,8x13, 8x1,5 metres.  
Plataforma de muntatge. El muntatge de cada aerogenerador necessita l'explanació d'una plataforma de maniobra les dimensions del qual són de 40x40 (1.600 m²) quan se situa paral·lela al camí i de 40 X45 quan està al final de l'alineació.  
Plantes de formigonat, zones d'aplec de materials i maquinària. Es calcula una superfície d'afecció de 7.000 m² per parc, que s'ubica normalment en el centre del parc.  
Els 61 aerogeneradors a instal·lar tenen una potència unitària de 2 Mw i es distribueixen de la manera següent:  
Parc eòlic Serres de Dalt (34 Mw) amb 17 aerogeneradors disposats en tres fileres d'orientació sud-oest-nord-est, entre els termes de Culla i Benassal. La superfície afectada estimada és de 79,392 m² corresponent a cada element de l'obra civil:  
·Vials. El vial d'accés afectarà un total de 7000 m². Els vials interiors sumen una longitud de 2750 m dels quals 700 m són de nova obertura i afecten un total de 27.600 m²  
·Fonamentació. Comprenen una superfície de 9.792 m²  
·Plataformes de muntatge ocuparan un total de 27.200 m²  
·Subestació. Ocupa 800 m² (40x20) dels quals 200 m² corresponen a l'edifici de control i la resta quedarà a la intempèrie. Serà de tipus convencional amb transformador de potència i aparellatge de 66 Kv d'intempèrie i de 20 Kv d'interior.  
·Planta de formigó, arreplegues material i maquinària: 7.000 m²  
  
Parc eòlic La Taladeta (38 Mw) amb 19 aerogeneradors. La superfície afectada estimada és de 154.744 m² corresponent a cada element de l'obra civil:  
·Vials, l'accés a l'emplaçament afectarà un total de 42.900 m², mentre que els vials de servei suposaran l'afecció de 60.000 m²  
  
·Fonamentació. Comprenen un total de 10.94 m²  
·Plataforma aerogenerador: ocuparan un total de 30.400 m²  
·Subestació elèctrica i edifici de control. 3.500 m²  
·Planta de formigó, arreplegues material i maquinària: 7.000 m²  
  
Parc eòlic Serra d'en Galceran (50 Mw) amb 25 aerogeneradors. La superfície afectada estimada és de 153.900 m² corresponent a cada element de l'obra civil:  
·Vials. El camí d'accés a l'emplaçament afecta 7000 m², i els vials de servei interiors ocupen un total de 84.000 m²  
·Fonamentacions. La superfície afectada per les fonamentacions ascendeix a un total de 14.400 m²  
·Plataforma aerogenerador: ocuparan un total de 40.000 m²  
·Subestació i edifici d'explotació. Ocuparan un total de1.500 m²  
  
  
Sistema d'evacuació  
L'estudi d'impacte ambiental no inclou les línies d'evacuació encara que descriu de forma esquemàtica la solució adoptada.  
L'evacuació de la zona 5 nord es proposa amb una línia de 132 Kv (LA280 dúplex a la futura subestació denominada Maestrat II a construir sobre la línia LAT 400 Vandellós-La Plana la ubicació de la qual no estava decidida en el moment de l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental de les infraestructures eòliques de la zona 5 i que es diferencia a més en dos trams: l'exclusiu de la zona 5 i el tram conjunt amb la zona 4. Aquesta línia parteix de la ST. denominada Vilar de Canes que arreplega l'energia procedent de les ST dels parcs Taladeta i Serrades de Dalt per mitjà de línies aèries 66 Kv amb un tram individual per a cada un dels parcs i un tram conjunt enllaçant amb la línia de 132 Kv que parteix de la ST Vilar de Canes de les dades extretes de la planimetria d'ordenació del document de modificació del pla especial de la zona eòlica 5 (remés el 25.09.2006) les característiques i longituds aproximades de les línies elèctriques que conformen el sistema d'evacuació són:  
Línia d'evacuació entre la ST 20/66 Kv-40MVA del parc eòlic Serres de Dalt i la ST Vilar de Canes 66/132Kv 120MVA. La línia de 66Kv LA 180 SC té aproximadament 4.055 metres de tram exclusiu i 2.815 metres de traçat comú amb la línia d'evacuació del parc la Taladeta.  
  
Línia d'evacuació entre la ST 20/66Kv40MVA del parc eòlic la Taladeta i la ST Vilar de Canes. La línia de 66Kv (LA-280 dúplex DC) té una longitud exclusiva de 7.475 metres i 2.815 metres de traçat comú amb la línia d'evacuació del parc Serres de Dalt.  
Línia d'evacuació entre la ST 30/132Kv del parc eòlic Serra d'en Galceran a la ST Vilar de Canes 66/132Kv 120MVA. La línia de 132 Kv (LA-280 S.) té una longitud aproximada de 5.809 en tram exclusiu i de 1.525 metres de traçat comú amb la línia de 132 Kv (LA-280 D.) de la ST Vilar de Canes a la ST 132/400Kv Maestrat II que al seu torn té 2.400 metres de tram exclusiu fins al traçat comú amb la línia d'evacuació de la zona 4.  
  
Alternatives estudiades per a la selecció de l'oferta de desenvolupament  
Alternatives d'emplaçaments de parcs eòlics  
Tal com s'ha indicat anteriorment la proposta inicial ha sigut modificada de forma substancial des de l'adjudicació l'any 2001.  
L'estudi d'impacte ambiental remés al novembre de 2002 estableix els següents criteris de selecció dels emplaçaments:  
- Potencial eòlic adequat com a factor determinant.  
Característiques orogràfiques de l'emplaçament. Encara que no resulta determinant es considera convenient que es complisquen: les alineacions amb elevat nombre d'aerogeneradors perpendiculars al vent predominant, altitud adequada respecte de relleus de l'entorn i morfologia adequada.  
- Viabilitat tècnica constructiva, factor fonamental determinat pel relleu i l'accessibilitat.  
- Optimització de les infraestructures: evitar grans distàncies entre diferents parcs  
- Factors ambientals: ubicar els parcs en zones mediambientalment aptes o aptes amb prescripcions.  
- Factors territorials, evitar la proximitat a poblacions, jaciments, etc.   
Aplicant els dits criteris als 10 emplaçaments inicialment seleccionats es van desestimar per diferents causes la Taladeta, Lloma del Bord, el Bastal, la Selleta i la Serra de Borriol, queda per tant la proposta de desenvolupament conformada amb els emplaçaments de Lloma de Benafigos, Serrades de Dalt, Serra d'Espaneguera, Serra d'en Galceran i Riu Millars.  
En aquests emplaçaments, considerant tant els aspectes productius com els aspectes ambientals, s'analitzen alternatives tecnològiques (tipus d'aerogeneradors), alternatives de disseny dels parcs (posicions concretes) i alternatives dels accessos principals i interiors.  
No obstant això, com a conseqüència de l'avanç d'estudis detallats realitzats després de l'adjudicació es va desestimar el Parc de Serra d'Espaneguera per albergar el 80 % d'una espècie endèmica, i se substitueix aquest emplaçament pels de la Tadaleta i Lloma del Bord inicialment rebutjats.  
Posteriorment l'any 2006, el promotor replanteja el desenvolupament amb aerogeneradors de major potència unitària (2Mw) i redueix la proposta a tres parcs eòlics tal com s'ha assenyalat anteriorment.  
  
Documentació complementària  
Estudi preoperacional d'avifauna. L'estudi preoperacional d'avifauna, dut a terme entre febrer de 2008 i febrer de 2009 d'acord amb la documentació tant escrita com gràfica presentada, s'ha realitzat exclusivament sobre els parcs eòlics previstos en l'alternativa finalment tramitada consistent en la instal·lació de 61 aerogeneradors distribuïts en tres parcs (19 en la Taladeta, 17 en Serrades de Dalt i 25 en Serra d'en Galceran, dividits als efectes de realització de l'estudi en les alineacions següents:  
·El parc de Serres de Dalt s'ubica en la serra denominada Pla de Bovalà en el terme de Culla entre els 850 i 1250 msnm. Està format per 17 aerogeneradors distribuïts en tres alineacions amb orientació SW-NE que agrupen els aerogeneradors P1-01 al P1.07 (transsecte SD1), P01-08 al P1-10 (transsecte SD2) i P1-11 a P1-17 (transsecte SD3).  
·El parc de Serra d'en Galceran s'ubica en els paratges d'Alt del Bosch i el Tossal que s'eleven entre 650 i 700 metres per damunt dels terrenys agrícoles circumdants. Està conformat per 25 aerogeneradors distribuïts en dos transsectes (EN1 i EN2) que agrupen els aerogeneradors P3-01 a P3 -11 i P3.12 a P3-25 respectivament.  
·El parc de la Taladeta se situa sobre un massís de grans dimensions amb orientació NE-SW amb un relleu molt abrupte cap a la vall del riu Montlleó i més suau cap a Culla. Els 19 aerogeneradors es divideixen en tres transsectes T1, T2 i T3 que agrupen respectivament els aerogeneradors P2. 01 a P2 -04, P2- 05 a P2-08 i P2-09 a P2 -19,  
  
Les alçàries de vol considerades per a la determinació dels patrons de l'ús de l'espai per les aus es divideixen en tres categories: alçària de vol 1 (entre 0 i 50 metres), alçària de vol 2 (entre 50 i 120 metres) i alçària de vol 3 (més de 120 metres).  
El resum dels resultats de l'estudi són:  
1) S'han albirat un total de 97 espècies des de febrer de 2008 a febrer de 2009 en la zona eòlica 5. Les úniques dues espècies que apareixen catalogades de vulnerables tant en el Catàleg Valencià de Fauna Amenaçada com en el Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades són l'àguila de panxa blanca i l'arpellot cendrós. L'aufrany comú ha sigut catalogat recentment com vulnerable en el Catàleg Valencià.  
  
2) Per períodes fenològics, el màxim d'espècies observades correspon a l'estació de primavera per als parcs eòlics de Serrades de Dalt i Serra d'en Galceran, amb 61 i 66 espècies respectivament i a l'estació de l'estiu en el PE la Taladeta amb 62. De mode general el nombre d'espècies albirades en hivern és inferior a l'observat a la primavera, estiu i tardor. Aquest fenomen es deu principalment a la continentalitat climàtica de les àrees estudiades.  
3) Durant la realització dels 162 transsectes finlandesos positius utilitzats en l'anàlisi, es van albirar un total de 7.603 individus. S'ha obtingut una riquesa màxima de 74 espècies en el PE Serra d'en Galceran i una diversitat màxima de 5,05 per al mateix parc.  
4) A nivell global les quatre espècies que han superat els 200 exemplars albirats durant la realització dels transsectes lineals han sigut la falcia comuna en els tres parcs eòlics, l'oroneta comuna i el passerell comú en el PE Serra d'en Galceran i el voltor lleonat en el PE la Taladeta. S'han detectat diferències estadísticament significatives entre el nombre d'exemplars albirats durant la realització dels censos en cada un dels parcs.  
5) Les espècies que van presentar major densitat en l'àrea d'estudi van ser la busquereta cuallarga i el bitxac comú en els 3 parcs i la cogullada de muntanya en el P.E. de la Taladeta. No s'han observat diferències estadísticament significatives entre els valors globals de densitat per a cada parc eòlic.  
6) Respecte als resultats de l'índex quilomètric d'abundància, en general les espècies observades que van mostrar majors registres en l'àrea d'estudi van ser la falcia comuna en els tres parcs, l'oroneta comuna en el PE Serra d'en Galceran i el voltor lleonat en el PE la Taladeta. De la mateixa manera que la densitat, no s'han trobat diferències significatives entre els valors globals d'IKA per a cada parc eòlic.  
  
7) Al llarg de tot el període d'estudi s'han comptabilitzat en migració activa un total de 2.314 individus de 34 espècies diferents. Les espècies registrades amb major freqüència van ser l'oroneta comuna i la falcia comuna que representen el 24,20 % i el 24,33 %, respectivament, de les aus observades. Li segueix en importància l'avió comú amb un 15 % i en menor grau l- aligot comú (5 %).  
8) Per períodes migratoris el pas postnupcial va ser més nombrós que el prenupcial, es van comptabilitzar el 57 % dels individus detectats. Per mesos, es van trobar diferències significatives per al còmput parcial d'aus observades, el màxim d'aus observades correspon a setembre de 2008.  
9) Valoració dels resultats per a les espècies d'interés  
La valoració dels resultats de les espècies nidificants es realitza en funció del nombre d'albiraments per cada un dels corredors. Incloent les dades específiques de cada espècie:  
a) Espècies nidificants amb més de 50 albiraments: àguila reial, falcó pelegrí, soliguer vulgar, aufrany comú, voltor lleonat, àguila serpera europea i àguila calçada.  
b) Espècies nidificants amb menys de 50 albiraments en els parcs de la zona 5: duc, gamarús europeu, corb, gralla de bec roig i altres espècies d'interés.  
L'estudi preoperacional d'avifauna amb els resultats obtinguts realitza una valoració de les afeccions sobre l'avifauna derivades de la instal·lació de les infraestructures eòliques projectades, i arriba a les conclusions següents:  
- Es detecten com a problemàtiques per nidificació de les espècies rapaces esmentades abans les alineacions següents:  
· P1.01 a P1.07 del PE de Serrades de Dalt per voltor lleonat i aufrany comú  
· P2.01 a P2.09 del PE de la Tadaleta per voltor lleonat, aufrany comú, àguila reial i colobra europea  
· Els aerogeneradors P3.01, P3.02 P3.03 i P3.04 del PE. Serra d'en Galceran per voltor lleonat  
  
- Es mostren problemàtics per estar inclosos en l'àmbit del Nucli 90 % els corredors:  
· P1.5, P1.6 i P.07 del PE de Serrades de Dalt per aufrany comú  
· P2.09 a P2.15 i P2. 17 del PE la Taladeta per voltor lleonat  
· i els aerogeneradors P3.10 i P3.11 del PE Serra d'en Galceran per àrea de pas de l'àguila reial  
  
- Corredors problemàtics per presentar encreuaments de voltor lleonat en situació de risc:  
· P2.01- P2.03-P2.09- P2.10 i P2-17 del PE la Taladeta presenten una afecció ALTA o MOLT ALTA atesa la seua proximitat a les colònies de nidificació i posadors habituals de voltor lleonat del riu Montlleó.  
· Finalment en el PE de Serra d'en Galceran:  
· Q1.41-T8.23 per proximitat a colònia de nidificació de voltor lleonat  
· W8.16-X0.70-Q2.32-K1.41 per ubicar-se en tossals de pas habitual per a les espècies d'ocells rapaços presents en el parc eòlic  
· i P3.24 i P3.25 per ubicar-se en zona de pas entre la colònia de la Bastida i les explotacions ramaderes de Serratella on realitzen aportacions d'aliment de forma irregular. El control de les aportacions il·legals podria disminuir el pas d'exemplars en l'extrem d'aquesta alineació sempre que les colònies pròximes al parc no augmenten el nombre de parelles nidificants.  
  
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat el 24 de gener de 2002, amb la remissió des de la Direcció General d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Innovació i Competitivitat de l'estudi d'impacte ambiental presentat per l'empresa preadjudicatària (compost per 7 toms) sobre el qual es van emetre sengles informes d'esmena de deficiències els dies 14 de juny i 11 de juliol de 2002.  
El 5 de novembre de 2002, la Direcció General d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Innovació i Competitivitat remet 16 toms corresponents a l'estudi d'impacte ambiental de la Zona 5.  
El 13 de novembre de 2002 es rep informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre el parc eòlic Serra d'Espaneguera.  
  
El 5 de febrer de 2004 el Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló remet els informes elaborats sobre els avantprojectes dels parcs eòlics de la zona 5.  
El 19 de febrer se sol·licita al servei territorial esmentat el pla de les vies pecuàries afectades, escala 1:10.000, i es rep resposta el 10 de març de 2004.  
El 27 de gener de 2006 es remet a l'Àrea d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, el protocol per a la realització dels estudis l'avifauna preoperacional i postoperacional en els parcs eòlics.  
El 25 d'abril de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló remet escrit de la Plataforma contra l'aplicació del pla eòlic de la zona 5, en què sol·licita que es tinga en compte la declaració del Parc de Penyagolosa.  
El 25 de setembre de 2006 l'Àrea d'Energia, de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, remet una còpia del Pla especial, Resolució del conseller d'Infraestructures i Transport, de 14 de setembre de 2006, relativa a la seua aprovació provisional, informe tècnic sobre les al·legacions o suggeriment de particulars i sobre les modificacions introduïdes en el Pla especial.  
El 30 d'octubre de 2006 el Servei Territorial d'Energia de Castelló remet documentació administrativa (còpia de les publicacions de la resolució de sotmetiment a informació pública conjunta i còpia de les al·legacions presentades) i la resta de la documentació tècnica de la zona 5 és a dir del Pla energètic (avantprojectes de parcs eòlics) i de l'estudi d'impacte ambiental, sol·licitant la declaració d'impacte ambiental.  
El 20 de desembre de 2007, se sol·licita al promotor l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental quant a l'afecció a l'avifauna, concretament es requereix l'aportació de l'estudi d'avifauna preoperacional de la totalitat de les zones aptes de la zona 5 del Pla eòlic (exceptuant en aquest cas la subzona sud que havia sigut avaluada i resolta conjuntament amb la zona 6) elaborat d'acord amb el protocol comunicat al gener de 2006 i recordant que l'estudi havia de comprendre un període mínim d'1 any. El 7 de gener de 2008 es va traslladar a la Direcció General d'Energia la sol·licitud efectuada al promotor sobre l'estudi preoperacional d'avifauna.  
L'11 de gener de 2008 el promotor va sol·licitar aclariment sobre l'abast de l'estudi d'avifauna, i es resolen els dubtes plantejats pel promotor en la reunió tècnica mantinguda amb aquest el 8 de febrer de 2008 i posteriorment en l'escrit remés al promotor el 3 de juny de 2008.  
  
El 22 de maig de 2009 es rep del promotor l'estudi preoperacional d'avifauna d'acord amb la metodologia establida traslladant del mateix al servei de biodiversitat, el dia 24 de juny de 2009, sol·licitant informe respecte d'això.  
El 29 de setembre de 2009 es va sol·licitar còpia en format digital de la documentació a avaluar (estudi preoperacional d'avifauna, Pla especial, Pla energètic i estudi d'impacte ambiental a fi de facilitar les consultes a les administracions afectades, així com les capes georeferenciades corresponents tant a les infraestructures eòliques com als resultats de l'estudi d'avifauna). El promotor presenta la documentació requerida el dia 8 d'octubre de 2009 i es procedeix a efectuar les consultes a les següents administracions afectades:  
El 9 de novembre de 2009 al Servei d'Ordenació Sostenible  
El 10 de novembre de 2009 es van tramitar les consultes a la Direcció General de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura i Esport, i als ajuntaments de la Torre d'En Besora, Sierra Engarcerán, la Serratella, Albocàsser, la Vall d'Alba, Benlloch, la Torre d'en Doménec, Vilar de Canes, Culla, Benafigos, Benassal i Atzeneta del Maestrat.  
  
El 12 de novembre de 2009 es va remetre consulta a l'Àrea d'Espais Naturals.  
  
El 2 de desembre de 2009 es rep informe del Servei de Biodiversitat acompanyat de l'estudi realitzat per l'Institut Mediterrani d'Estudis Avançats (IMEDEA-CSIC) i del Servei de Parcs Naturals.  
  
El 14 de desembre de 2009 es rep l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
El 18 de desembre de 2009 el promotor sol·licita l'informe del Servei de Biodiversitat sobre l'estudi preoperacional d'avifauna, que es remet el 18 de gener de 2010.  
El 7 de gener de 2010 es va rebre informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural.  
El 5 de maig de 2010 l'empresa promotora va sol·licitar informe de l'Advocacia General sobre diverses qüestions d'interpretació del Pla eòlic, i el requeriment es va atendre el dia 28 de juny de 2010.  
El 20 de juny de 2017 la secretària autonòmica de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball sol·licita la declaració d'impacte ambiental de la zona 5.  
  
Tràmit de consultes i informació pública  
La Resolució d'aprovació provisional del Pla especial de la zona 5, de 14 de setembre de 2006, es remet a l'informe d'al·legacions i informes d'organismes així com a les modificacions proposades pel promotor i les introduïdes per la Direcció General d'Energia que es resumeixen a continuació:  
Al·legacions i informes d'organismes demanats durant el procés d'informació pública  
La informació pública del Pla especial, Pla energètic i estudi d'impacte ambiental de la zona 5, d'acord amb la Resolució d'aprovació provisional, es va efectuar per mitjà d'anunci publicat en el DOGV 4706 de 5 de març de 2004, en el BOP de Castelló núm. 21 de 17 de febrer de 2004 i en el periòdic Mediterráneo del dia 27 de febrer de 2004, en el període establit es van registrar 414 escrits entre al·legacions de particulars, informes d'organismes i empreses de servei públic o de serveis d'interés general i dictàmens d'ajuntaments.  
La major part de les al·legacions de particulars o associacions sol·liciten la no autorització dels respectius parcs per diverses raons entre les quals destaquen les ambientals com ara els efectes paisatgístics, sobre la fauna, efectes d'ombres i sorolls així com els impactes socioeconòmics concretament la incidència negativa en el sector de turisme rural, apunten a més la inadequada valoració d'aquests aspectes en l'estudi d'impacte ambiental presentat pel promotor.  
S'inclouen a més els informes d'administracions afectades que indiquen els condicionants sectorials que han de ser considerats en el desplegament i execució dels diversos parcs projectats:  
- Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló.  
1r informe de gener de 2004 (s'han transcrit en l'apartat d'informes sectorials, coincideix amb els informes remesos el 5 de febrer de 2004 en l'expedient d'avaluació ambiental).  
2n informe de data 14 d'abril de 2004 que amb caràcter general per a tots els parcs indica:  
· No es veuen afectades vies pecuàries noves que no s'hagueren contemplat en l'informe inicial.  
· Es fa constar que en la separata s'indica que no fa falta la construcció d'un vial nou. De la visita de camp realitzada s'aprecia la dificultat del terreny i la inexistència de camins adequats que permeten el pas de la maquinària d'aquest tipus per això es pot preveure que s'hauran d'obrir pistes noves que podran afectar vies pecuàries no considerades i per tant augmentar l'impacte de l'actuació prevista.  
  
- Servei Territorial de Carreteres de Castelló de la Conselleria d'Infraestructures i Transport informa sobre els punts o trams de carreteres que poden ser afectats pels diversos parcs. En tots ells es conclou que les instal·lacions no afecten les servituds de protecció del sistema viari de la Comunitat Valenciana però que haurà de preveure's en el projecte de construcció el càlcul i comprovar la disponibilitat d'espais per al seu posterior acoblament en el lloc de construcció així com especificar gràfics i dimensions de peces, vehicles de transport, etc. i la seua adequació als itineraris previstos per a efectuar el transport corresponent, per a resoldre el pas per les travessies de les localitats i punts que puguen resultar dificultosos.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer informa que qualsevol actuació que es vulga executar en domini públic hidràulic respectarà la servitud de pas de 5m, i respecte a llits tindrà com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització de l'organisme informador d'acord amb la legislació vigent, així com si es preveu realitzar la captació d'aigües superficials o subterrànies i per a l'abocament d'aigües tant residuals com pluvials.  
  
- Ajuntament de Sierra Engarcerán manifesta que no presenta al·legacions.  
- Ajuntament de la Serratella, sol·licita que s'instal·len aerogeneradors en el seu terme municipal atés que se'n deriva un benefici econòmic.  
- Ajuntaments d'Atzeneta del Maestrat, Benafigos i Culla al·leguen fonamentalment sobre les limitacions sobre les activitats existents o futures que el pla especial estableix en els 1.000 m de l'entorn dels parcs i sol·liciten la no autorització dels parcs situats en els seus respectius termes municipals, sol·liciten la inclusió com a usos compatibles amb el pla especial els usos agrícoles, ramader i esportiu-recreatiu.  
  
Alguns ajuntaments també al·leguen sobre l'impacte sonor i d'ombres sobre els habitatges i granges existents en el medi rural i sobre l'exigència de la reposició al terme de la vida útil dels parcs eòlics.  
  
- Ajuntament de Benassal manifesta:  
· La incompatibilitat de les determinacions el pla especial amb la normativa de la qualificació del sòl no urbanitzable de protecció forestal i protecció agrícola en què es permeten usos residencials adequats a la forma i ús tradicional de la zona.  
· La incompatibilitat amb la normativa de les figures de protecció municipal com la microreserva del Ribet i amb l'àrea de protecció de l'aqüífer de Font d'en Segures, que inclou l'ermita de Sant Cristòfol l'enclavament més elevat del nucli turístic del balneari de Font d'en Segures, principal font de riquesa d'econòmica del municipi.  
· La inclusió en l'àrea d'influència dels 1000 metres de sòls urbans classificats en el planejament vigent el nucli de Font d'en Segures i la impossibilitat d'elaborar, modificar o revisar el planejament amb vista a ampliar els sòls urbans o urbanitzables previstos.  
· Greu afecció paisatgística a les zones d'interés historicoartístic com l'ermita de Sant Cristòfol o els paratges de Mas de les Foies de Dalt i Torre Monfort.  
  
Modificacions plantejades pel promotor:  
El promotor proposa el 22 i 25 d'agost, basant-se en les justificacions que ja han sigut indicades en l'anterior apartat de descripció de l'alternativa seleccionada, els canvis següents:  
1. Eliminació dels parcs Lloma de Benafigos i Lloma del Bord.  
2. Reducció del nombre total d'aerogeneradors, per mitjà de l'augment de potència unitària d'aquests en els parcs de la Taladeta, Serrades de Dalt i Serra d'en Galceran. Concretament es canvia l'aerogenerador MADE model AE-56 de 800 Kw projectat inicialment pel GAMESA G-87 de 2Mw  
Amb tots aquests canvis es disminueixen de cinc a tres el nombre de parcs eòlics, es redueix el nombre d'aerogeneradors de 166 (descomptat el parc Riu Millars) a 61 i la potència instal·lada en la zona passa de 132,8 Mw (descomptat el parc Riu Millars) a 122 Mw el que suposa una disminució de 10,8 Mw.  
Aquests canvis mantenen els cordals d'ubicació dels aerogeneradors, per això les modificacions del planejament urbanístic són mínimes.  
A més s'atén determinades al·legacions de les exposades en aquest informe i es redueix el nombre de màquines amb la consegüent millora mediambiental que aquest fet introdueix.  
Per tot això des d'aquesta Direcció General d'Energia s'entén que les modificacions en els avantprojectes de la zona 5 sol·licitades per l'empresa promotora, tal com queden descrites en la documentació presentada constitueixen una clara millora de l'actuació.  
  
Modificacions i rectificacions proposades per la Direcció General d'Energia  
Es refereix al Pla especial de la zona 5 en el seu conjunt i concretament per a la part de documents amb eficàcia normativa, normes urbanístiques. S'indica que el pla especial haurà de contindre de forma expressa la classificació i qualificació de sòl existent en els municipis afectats per les determinacions del pla especial. Així mateix de la normativa del Pla especial haurà d'eliminar normes urbanístiques i interpretacions que excedeixen allò que s'ha indicat en les normes del Pla eòlic, i adaptar-se a la Resolució del conseller de Territori i Habitatge de 19 d'octubre de 2004 per la qual es va modificar l'article 25 de les normes del Pla eòlic.  
  
Informes sectorials (demanats per l'òrgan ambiental)  
1. Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló  
La Direcció Territorial de medi ambient de Castelló remet el 5 de febrer de 2004 els informes emesos (a petició del Servei Territorial d'Indústria de Castelló) sobre els diferents parcs de la proposta de desenvolupament.  
  
Parc Serra d'en Galceran  
1r) Es veu afectada la via pecuària núm. 4 del terme municipal de la Serratella coneguda com «Assagador del Barranc de la Selda al terme de les Coves de Vinromà» l'ample de la qual és de 18 metres. Aquesta via es veu interceptada pel vial principal d'accés als aerogeneradors. Es coneix també com camí Sant Pau.  
2n) Es veu afectada la via pecuària núm. 3 del terme de la Serratella coneguda com «Vereda Assagador de la Caseta de Grau de Sant Pau o d'Abelles» l'ample de la qual és de 8 metres. Aquesta via es veu afectada per la construcció d'un vial principal d'accés als aerogeneradors.  
3r) Es veu afectada la via pecuària núm. 6 del terme de Sierra Engarcerán coneguda com «Assagador Pas de la Bassa de Bosch» amb un ample legal de 9 metres. Aquesta via es veu afectada en unes quantes zones per la ubicació prevista per als aerogeneradors (des del núm. 26 al núm. 43). A més hi ha una bassa (Bassa del Bosch) que se situa en la via pecuària núm. 6 i que segons els plans es veuria afectada pel cablejat elèctric subterrani (a l'altura del núm. 27-28).  
4t) Es veu interceptada la via pecuària núm. 7 del terme de Sierra Engarcerán coneguda com «Carrerada pas de les Mallades «amb un ample legal de 37,61 metres. L'afecció se situa en la intersecció d'aquesta amb la via pecuària núm. 6 (aerogeneradors núm. 16-17).  
5é) En la zona on s'ubicaran els aerogeneradors no hi ha cap camí en l'actualitat, a pesar d'això en la separata no es considera necessària la creació de cap camí nou, per això no s'explica com es portaran fins a la zona dels aerogeneradors.  
6é) La Serra d'en Galceran constitueix una zona LIC (lloc d'interés comunitari) susceptible de ser inclosa en la Xarxa Natura 2000 de la Comissió europea.  
7é) Per gran part de recorregut de la via pecuària núm. 6 transcorre una senda de xicotet recorregut que també es veurà afectada.  
  
Parc de la Taladeta  
1r) Es veu afectada la via pecuària núm. 12 del terme de Culla coneguda com «Assagador de la Picosa» que s'utilitza com a camí principal d'accés a tots els aerogeneradors projectats. L'ample d'aquesta via oscil·la entre els 4 metres dels seus primers 500 m de longitud als 15-16 de la resta.  
2n) Es veu afectada la via pecuària núm. 9 del terme de Culla coneguda com «Assagador del Pou de la Pica» l'ample de la qual oscil·la entre 18 i 25 metres. Aquesta via es veu afectada per aerogeneradors P7.6 a p7.11  
3r) En la ubicació prevista no s'afecta cap forest de titularitat pública, zona LIC, zona ZEPA o qualsevol altra figura protegida.  
  
Parc Lloma de Benafigos  
1r) Es veu afectada la via pecuària núm. 2 del terme de Vistabella coneguda com «Canyada Reial d'Atzeneta a Mosqueruela» l'ample de la qual és de 75 metres. Aquesta via es veu interceptada pel parc entre les torres núm. 24 i núm. 25. En aquest punt la via pecuària creua l'actual carretera CV-169.  
2n) Es veu afectada la via pecuària núm. 3 del terme de Vistabella coneguda com carrerada entre termes l'ample de la qual és de 37, 61 metres. Aquesta via discorre entre els termes de Vistabella i Atzeneta del Maestrat no està classificada en el projecte de classificació de vies pecuàries d'aquest últim municipi. L'afecció va des de la torre núm. 1 a la núm. 13. A partir d'aquesta torre encara que la via pecuària continua no es troba classificada.  
3r) Es veu afectada la via pecuària núm. 1 del terme municipal Benafigos, coneguda com «Canyada Assagador Reial d'Aragó» l'ample de la qual és de 75 metres i que coincideix amb la descrita en l'epígraf núm. 1.  
4t) Es veu afectada la via pecuària núm. 10 del terme municipal de Benafigos coneguda com Vereda Assagador de la Font Solana l'ample de la qual és de 20 metres. Es veu directament afectada per la instal·lació de les torres núm. 30 a núm. 34.  
5é) Encara que no es troba classificada convé citar que la carretera CV-169 des del seu entroncament amb la CV-170 forma part d'una via pecuària que el pk 5.00 segueix per un camí sense asfaltar. Ambdós són utilitzats en el projecte com a vials principals per a la instal·lació dels aerogeneradors.  
6é) En la ubicació prevista es veu afectada la forest consorciada CS-3009 Carrascar de les Voltes així com la forest pròpia CS-1037 La Nevera. En aquesta hi ha un depòsit per a extinció d'incendis pròxim al qual es pretén ubicar una torre. Açò podria dificultar les àrees de recàrrega per part dels helicòpters.  
7é) en la ubicació prevista no s'afecta cap zona LIC, zona ZEPA o qualsevol altra figura protegida, no obstant això, es troba pròxima a la zona LIC i ZEPA del Penyagolosa. Així mateix, s'està tramitant el Pla d'ordenació de recursos naturals del massís del Penyagolosa (PORN) a fi de declarar-lo parc natural i en el qual, en principi, es troba inclòs tot el terme de Vistabella, s'han publicat les mesures cautelars que limiten les actuacions en l'àmbit territorial afectat pel PORN.  
  
  
  
Parc Lloma del Bord  
1r) En el document aportat no indica cap afecció sobre vies pecuàries, la qual cosa resulta del tot incorrecte.  
2n) Es veu afectada la via pecuària núm. 19 del terme de Benassal coneguda com Assagador de la Cova de Malavella, l'ample de la qual oscil·la entre els 10 i els 15 metres. Aquesta via es veu afectada pels aerogeneradors P6.1 a P6.6. A més és utilitzada com a vial d'accés en el seu tram inicial.  
3r) En la ubicació prevista no s'afecta cap forest de titularitat pública, zona LIC, zona ZEPA o qualsevol altra figura de protecció.  
  
Parc eòlic Serrades de Dalt  
1r) Es veu afectada la via pecuària núm. 18 del terme de Benassal coneguda com Vereda del Pla de Sabater l'ample de la qual oscil·la entre els 15 i 20 metres. Aquesta via en aquest tram per la carretera CV-156 i en el cas del projecte es veu interceptada pel vial principal d'accés als aerogeneradors. Entre les torres núm. 7 i núm. 9 es veu afectada per la instal·lació d'aquestes. Aquesta via es veu novament interceptada entre les torres núm. 23 i núm. 24.  
2n) En el límit dels termes de Benassal i Culla es veu afectada la via pecuària núm. 24 del terme municipal de Bensasal coneguda com Vereda del Morral Roig l'ample de la qual és de 14 metres. Aquesta via es veu afectada per la intersecció d'un vial principal d'accés als aerogeneradors, entre les torres núm. 7 i núm. 9 es veu afectada per la instal·lació d'aquestes. Aquesta via es veu novament interceptada entre les torres núm. 23 i núm. 24.  
3r) En la zona situada entre els aerogeneradors núm. 10 a núm. 13 es veu afectada per la senda de gran recorregut GR.7  
4t) En la ubicació prevista no s'afecta cap forest de titularitat pública, Zona LIC; zona ZEPA o qualsevol altra figura protegida.  
  
2. Servei de Prevenció d'Incendis Forestals  
2.1. Informe de 25 d'octubre de 2006  
Dins del projecte d'execució de les instal·lacions eòliques es poden diferenciar dos tipus d'impacte en funció principalment de les fases de construcció i posteriorment de les fases d'explotació durant el període de vigència, per tant analitzarem els aspectes que afecten la prevenció i extinció d'incendis forestals en cada una de les fases.  
  
Possibles impactes negatius  
Els possibles impactes negatius derivats dels plans especials de desenvolupament de les zones eòliques es poden agrupar en:  
- Impactes en la fase d'execució  
- Impactes en la fase d'explotació, propis de la instal·lació  
Els possibles impactes, propis de la fase d'execució, podrien concretar-se en la producció d'incendis forestals com a conseqüència de la utilització de maquinària i equips sense prendre les adequades mesures de prevenció, així com en l'entorpiment de les operacions d'extinció com a conseqüència de talls en camins i pistes forestals.  
Els impactes en la fase d'explotació, propis de la instal·lació, són conseqüència directa de l'elecció d'emplaçament dels aerogeneradors. La instal·lació d'agrupacions lineals d'aerogeneradors en els careners de les cordes muntanyoses ocasiona impactes negatius, tant en les labors de prevenció d'incendis forestals com en les d'extinció.  
  
Amb caràcter general aquests impactes podrien concretar-se en:  
- Es redueix el camp visual dels observatoris forestals de prevenció d'incendis.  
- Es limita la utilització de mitjans aeris en labors d'extinció en els parcs eòlics i en el seu entorn immediat. Aquesta limitació es pot concretar en la disminució de la utilitat dels depòsits d'aigua per a presa d'helicòpters situats als voltants dels parcs, així com en la dràstica disminució de l'operativitat dels mitjans aeris d'extinció als voltants dels aerogeneradors.  
Respecte al segon punt, cal ressaltar que a la Comunitat Valenciana l'extinció d'incendis forestals es fonamenta en gran manera en els mitjans aeris, per la qual cosa, en aquells llocs amb limitacions d'ús, es fa necessari reforçar les infraestructures de suport als mitjans terrestres.  
  
Proposta de mesures correctores  
En la fase d'execució:  
- En totes les actuacions que es realitzen en terreny forestal o en una franja de seguretat de 500 metres al voltant d'aquest, caldrà ajustar-se al que estableix el «manual de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o en els seus voltants» aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana. Per a un adequat compliment de l'esmentat manual la formació i conscienciació dels operaris que treballaran en l'execució dels treballs es considera peça clau.  
  
- Per a un adequat compliment de les mesures de seguretat, en les diferents zones de treball, i en lloc visible, es col·locaran cartells informatius dels nivells de risc d'incendi diaris establits per la Direcció General d'Interior en compliment del Pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana.  
- En tot moment es mantindran en bon estat de conservació i lliures d'obstacles els camins i pistes forestals afectades pels treballs, de tal manera que no s'interrompa el funcionament normal dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
  
En la fase d'explotació:  
Com s'ha indicat en l'apartat anterior, la instal·lació d'aerogeneradors en terrenys forestals genera una disminució en l'eficàcia dels mitjans de prevenció aeris d'extinció en el seu entorn per tractar-se d'obstacles de gran envergadura que, en cas d'incendi, poden estar ocults pel fum. Per això les mesures correctores han d'anar dirigides fonamentalment al reforç dels mitjans terrestres, de tal manera que es compense aqueixa disminució d'efectivitat, Així en els parcs:  
  
- S'evitarà la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn d'observatoris forestals que puguen entorpir el camp visual d'aquests.  
  
- Es reforçarà la vigilància en la zona d'influència, bé per mitjà de sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals o per mitjà de patrulles de vigilància S'evitarà la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn de depòsits d'aigua amb possibilitat de càrrega d'helicòpters.  
- Es primarà la concentració d'aerogeneradors, evitant dispersions que dificulten encara més les labors dels mitjans d'extinció.  
- Es disposarà d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i la seua orientació més adequada en funció de les característiques i localització de l'incendi,. Així mateix, els aerogeneradors disposaran de senyals i abalisaments que faciliten la seua detecció pels mitjans aeris.  
  
- Els vials que comuniquen les diferents torres de cada agrupació d'aerogeneradors disposaran, en el cas de no estar executades, d'àrees contrafocs de suport per als mitjans d'extinció terrestres. Les àrees tallafocs de suport tindran amb caràcter general una amplària igual a 10 vegades l'alçària mitjana de la vegetació circumdant. En tot cas, la seua amplària no podrà sobrepassar els 60 metres. Aquesta amplària es dividirà en 5 bandes: una central decapada coincident amb el vial, dues bandes laterals a l'anterior en què es practicarà un desbrossament total i, si és el cas, l'eliminació de l'arbratge, i finalment dues bandes exteriors a les anteriors en què es practicarà un desbrossament parcial i si és el cas l'adevesament i poda de l'arbratge. En tàlvegs i encreuaments de camins s'incrementaran les amplàries establides en un 25 %. En les bandes exteriors o de desbrossament parcial, l'adevesament de l'arbratge i el desbrossament del matoll es realitzarà amb una intensitat tal que resulte una superfície total coberta de l'ordre del 20 %. Aquestes àrees tallafocs hauran de mantindre's periòdicament perquè conserven la seua efectivitat.  
- En cada un dels parcs d'aerogeneradors a raó d'un cada quilòmetre s'habilitaran zones desbrossades faltades d'arbratge, fora de la zona d'influència dels aerogeneradors, per a l'embarcament i desembarcament de brigades helitransportades.  
- Tant els accessos als parcs com els vials de comunicació entre els aerogeneradors es mantindran en bon estat de conservació, permetent la circulació dels vehicles de prevenció i extinció d'incendis forestals, i les seues cunetes es mantindran netes de vegetació.  
  
- En les alineacions d'aerogeneradors i com a suport a les àrees tallafocs s'instal·larà un sistema d'abastiment d'aigua i hidrants, de manera que els hidrants estiguen ubicats a una distància no superior a 200 metres entre ells i que el sistema d'abastiment d'aigua garantisca el funcionament de dos hidrants consecutius al mateix temps amb un cabal de 500 l/min durant una hora amb una pressió mínima de 3Kg/ cm² per a cada quilòmetre (mínim 5 hidrants) d'instal·lació. Això implica una reserva d'aigua de com a mínim 60 m³ cada quilòmetre. Aquest sistema d'hidrants s'efectuarà davall els criteris constructius habituals d'instal·lacions contra incendis, amb sistemes redundants de bombament, disposició d'anell, etc. que garantisca al màxim el seu funcionament. Així mateix en la fase d'explotació s'haurà d'efectuar el manteniment adequat de les instal·lacions i vigilar el nivell d'ompliment de les reserves d'aigua, que es mantindrà amb els mínims exigits. Atés que no es descarten les gelades en zones de muntanyes, els hidrants serà del tipus columna seca.  
- Una alternativa als hidrants referits en el punt anterior podrà ser una xarxa de depòsits soterrats o semienterrats, de 20.000 a 30.000 litres de capacitat, situats al llarg dels camins que enllacen les diferents torres, dotats de sistema de càrrega ràpida d'autobombes. I amb una capacitat total equivalent del conjunt dels depòsits de 60 m³ per quilòmetre de camí. Els depòsits es repartiran amb una certa homogeneïtat al llarg dels camins a una distància entre ells compresa entre els 300 i 500 metres. Així mateix, en la fase d'explotació s'haurà d'efectuar un manteniment adequat de les instal·lacions i vigilar el nivell d'ompliment de les reserves d'aigua que es mantindran amb els mínims exigits.  
  
- Encara que no resulta imprescindible es pot millorar la instal·lació anterior disposant cada quilòmetre de com a mínim un armari equipat amb mànegues i llances així com una reserva de retardant del tipus espumós.  
- Totes les mesures preventives referides hauran d'estar executades abans de la instal·lació de les torres dels aerogeneradors.  
  
Sistema d'evacuació  
Respecte al sistema d'evacuació i pel que fa al seu traçat, aquest s'haurà de realitzar preferiblement en zones agrícoles o en línies paral·leles a traçats de carreteres i camins per a evitar així, en la mesura que es puga, l'eliminació innecessària de la vegetació, tal com s'indica en el reglament de línies elèctriques.  
En el cas que per motiu justificat de construcció, el traçat de les línies elèctriques d'evacuació hagen de passar per terrenys forestals s'haurà de complir tant el reglament de línies elèctriques pel que fa a l'amplària de neteja dels carrers en la projecció de l'estesa, així com en el moment de la realització de les obres d'instal·lació de les torres, el Decret 7/2004, de 23 de gener sobre normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en l'execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o voltants. Així mateix hauran de complir allò que s'ha estipulat en l'article 153 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, en què s'indica el següent:  
«Els titulars de línies aèries de conducció elèctrica hauran de mantindre netes de vegetació les zones de projecció dels conductors, d'acord amb el que estableix la normativa vigent sobre aquesta matèria. En cas de línies elèctriques de provada seguretat la conselleria podrà establir unes altres mesures preventives alternatives»  
A aquest efecte es poden definir com a línies de provada seguretat aquelles línies que compleixen els requisits següents:  
a) Garantir la detecció de ruptura de conductor i falta d'alta impedància.  
b) Assegurar la localització de la falta d'un rang de 500 metres amb un temps màxim de 5 minuts des de l'instant de detecció de la falta.  
  
c) Disposar d'un sistema que permeta comunicar amb el 112 (telèfon d'emergència) en un temps inferior a 5 minuts des de l'instant de la localització de la falta per a la seua posterior gestió.  
d) No es permetran reenganxaments automàtics quan la línia ha sigut desconnectada per una falta possiblement perillosa per al medi forestal.  
e) El compliment d'aquestes característiques que asseguren una protecció especialment segura estarà garantit per un projecte tècnic aprovat per la conselleria competent en matèria d'energia que garantisca que el sistema de protecció compleix les característiques exposades.  
L'ús de proteccions especials que conferisquen a la línia de característiques de provada seguretat, tal com s'arrepleguen en el paràgraf anterior, permetrà que aquestes queden exemptes de l'actuació preventiva sobre matolls i arbustos a fi de mantindre net l'ample del carrer, així com fitar la inflamabilitat i combustibilitat d'aquestes. Sí que seran necessàries aquelles tasques correctores que siguen oportunes si s'observa que s'incompleixen les distàncies de seguretat durant alguna revisió o manteniment.  
  
2.2. Informe de 29 de maig de 2009  
Informe relatiu al concepte de provada seguretat en línies elèctriques d'evacuació d'energia en parcs eòlics.  
Vist l'article 153 del reglament de la Llei 3/1993 forestal de la Comunitat Valenciana que estableix que, en el cas de línies elèctriques de provada seguretat, la Conselleria de Medi Ambient podrà establir altres mesures alternatives.  
Considerant que la Direcció General de Gestió del Medi Natural, amb data 30 de gener de 2009, ha remés a la Secretaria General Administrativa per a la seua tramitació un projecte de decret pel qual es modifica l'article 153 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, i s'aprova la instrucció tècnica per al maneig de la vegetació en la zona de protecció de les línies aèries de distribució i transport d'energia elèctrica amb conductors nu al seu pas per terrenys forestals IT-MVLAT, en què s'arreplega «No obstant això, en aquelles línies que complisquen les prescripcions especials a), b) i d), relatives a càrrega de ruptura de conductors, suports, ferramentes i aïlladors, de les arreplegades en el punt 5.3 de la ITC-LAT 07, no seran preceptius els tractaments sobre la vegetació dirigits a minimitzar els efectes que puguen derivar-se de la ruptura o caiguda a terra dels conductors, açò és, no caldrà actuar sobre la vegetació del carrer no afectada per les restriccions derivades de la distància de seguretat enfront de descàrregues disruptives entre conductors i vegetació.»  
A la vista de l'anterior, aquest servei entén que seria oportú modificar el concepte de provada seguretat, incorporat en els informes elaborats amb anterioritat sobre línies elèctriques d'evacuació d'energia en parcs eòlics, pel següent: als efectes del que preveu l'artículo153 del Reglament de la Llei 3/1993 forestal de la Comunitat Valenciana, es consideraran línies elèctriques de provada seguretat aquelles que complisquen les prescripcions especials a), b) i d), relatives a càrrega de ruptura de conductors, suports, ferramentes i aïlladors, de les arreplegades en el punt 5.3 de la ITC-LAT 07, aprovada per Reial decret 223/2008, de 15 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament sobre condicions tècniques i garanties de seguretat en línies elèctriques d'alta tensió i les seues instruccions tècniques complementàries ITC-LAT 01 a 09.  
  
3. Ordenació Sostenible del Medi (informe d'1 de desembre de 2009 rebut el 12.12.2009)  
Documentació presentada. Estudi d'impacte ambiental de les instal·lacions eòliques de la zona V. capes d'infraestructures eòliques.  
  
I. Antecedents. El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental està tramitant l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental relatiu al pla especial de la zona eòlica 5. Es remet a aquest servei la documentació anteriorment esmentada.  
Per a la zona 5 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana es va presentar un pla energètic que arreplega els avantprojectes de 5 parcs amb una potència de 182,4 Mw, no obstant això, al juny de 2005 es va presentar davant de la Direcció General d'Energia una proposta per a incorporar la potència del parc Riu Millars a la zona 6, dins d'un pla de reordenació del Pla energètic semblant al que ara ens ocupa.  
Aquesta proposta va ser acceptada i reconeguda en la declaració d'impacte ambiental de la zona 6 de data 27 de juliol de 2005 i en l'aprovació del pla especial de la zona 6 de 30 de desembre de 2005.  
En resum la zona 5 queda constituïda pels parcs eòlics de Serrades de Dalt, la Taladeta i Serra d'en Galceran.  
  
II. Descripció del projecte i afecció a la Xarxa Natura 2000. L'article 29 de l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, estableix per a la zona 5 una potència de referència de 145 MW (valor orientatiu de la potència a instal·lar en la zona) i un nombre màxim d'aerogeneradors de 230.  
En total la zona 5 inclou 3 parcs eòlics (Serrades de Dalt, la Taladeta i Serra d'en Galceran) dels quals els esmentats a continuació afecten territorialment els següents espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000:  
  
· PE Serra d'en Galceran, Lloc d'importància comunitària, LIC, «Serra d'en Galceran» i ZEPA l'Alt Mestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana«.  
· PE «Serrades de Dalt». Es troba als voltants de l'àmbit territorial de la zona d'especial conservació de les aus, ZEPA «Penyagolosa».  
  
· PE la Taladeta. Parcialment afecta l'àmbit de la zona d'especial conservació per a les aus ZEPA. «Penyagolosa «.  
Els aerogeneradors presenten una potència unitària de 2.000 KW que suma una potència total de 122 Mw  
Es preveu la construcció de 4 subestacions elèctriques.  
A part dels elements anteriors, els parcs eòlics integren altres elements susceptibles de generar impactes i que en termes generals són:  
  
· Sabates per a l'ancoratge dels aerogeneradors  
· Camins  
· Estesa elèctrica  
· Rases  
Factors ambientals rellevants del LIC Serra d'en Galceran (ES5223055). Es tracta d'una de les més importants representacions de bosquets i matolls de Juniperus de la Comunitat Valenciana. La savina negra ocupa grans extensions, tant de forma aïllada com amb carrasques. Igualment el ginebre es troba ben representat en els matolls. La presència d'aquestes formacions sobre un substrat accidentat, amb nombrosos pedregars, dóna com a resultat una àrea de gran interés paisatgístic i ambiental.  
Com s'ha indicat l'hàbitat més rellevant és el constituït pels matolls arborescents amb Juniperus (5210 i 5212) a més dels carrascars (9340) i matolls (5333).  
Entre les espècies mereixen destacar-se per la seua rellevància Circus pygargus, Falco peregrinus o Hieraetus fasciatus, entre altres.  
Els hàbitats d'interés comunitari i/o prioritari que es troben en la zona d'estudi d'acord amb la nostra cartografia temàtica són els següents:  
· Matolls arborescents de Juniperus spp (5210), format per matolls oberts dominats per espècies del gènere Juniperus, resultants de la degradació de boscos climàcics o que actuen com a comunitats permanents en substrats o condicions desfavorables.  
· Boscos de Quercus ilex i Quercus rotundifolia (9340) format per boscos esclerofil·les mediterranis dominats per l'alzina (Quercus rotundifolia), en clima continental i més o menys sec.  
· Quant a les espècies es destaca la presència d'àguila de panxa blanca Hieratus fasciatus), arpellot cendrós (Circus pygargus), àguila serpera (Circaetus gallicus), àguila reial (Aquila chrysaetos), àguila calçada (Hieraaetus pennatus), voltor lleonat (Gyps fulvus) i aufrany comú (Neophron percnopterus).  
Respecte a la Zona Especial per a la Conservació de les Aus Penyagolosa es caracteritza per albergar poblacions d'ocells rapaços: àguila serpera europea, àguila reial, àguila de panxa blanca, àguila calçada, falcó pelegrí, duc, i altres. Inclou aproximadament el 9 % de les parelles nidificants i el 9 % de les colònies de voltor lleonat a la Comunitat Valenciana. També es destaca la presència del còlbit negre i gralla de bec roig.  
Finalment la ZEPA «l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassá, el Turmell i Vallivana». La zona inclou importants poblacions de rapaços com aufrany comú, aguila serpera europea, àguila reial, àguila de panxa blanca, àguila calçada, falcó pelegrí, duc, i altres. Destaca el voltor lleonat amb el 81 % de les parelles nidificants i el 57 % de les colònies de la Comunitat Valenciana.  
També és notable la presència del còlbit negre i gralla de bec roig. En el límit sud-est de la ZEPA (termes municipals de Catí, Albocàsser i Culla) hi ha àrees de matoll mediterrani (incloent-hi dos enclavaments separats) importants per a la nidificació de l'arpellot cendrós.  
  
  
III. Anàlisi de l'afecció a espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000. Del conjunt dels 3 parcs eòlics de la zona 5, únicament el de Serrades de Dalt, no afecta territorialment cap espai pertanyent a la Xarxa Natura 2000, no obstant això, es troba als voltants de la ZEPA Penyagolosa. Quant a la resta afecten totalment o parcialment els LIC i ZEPA esmentats anteriorment (s'hiadjunta imatge). Aquests parcs presenten en conjunt una potència de 122 Mw.  
Estudi d'alternatives. Selecció d'emplaçaments  
L'àmbit territorial del present Pla especial està constituït per la superfície de terreny sobre el qual les determinacions són efectives. És per tant la superfície sobre la qual es defineix la compatibilitat de l'ús eòlic amb els usos preexistents i sobretot la superfície on serà possible, conseqüentment, implantar les instal·lacions d'aprofitament eòlic, els seus elements auxiliars i els accessos que per a això calga construir.  
  
Per a la delimitació concreta del Pla especial s'han tingut en compte els criteris següents:  
- En els trams en els quals s'ubiquen els aerogeneradors dels parcs eòlics, l'àmbit del Pla especial és una franja de dos-cents (2000) metres d'amplària total, centrada en la línia que uneix els aerogeneradors sobre el carener que aquests ocupen, aquesta franja exclourà en tot cas les àrees que en el PECV es declaren com no aptes, qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 metres de sòl classificat com a urbà o urbanitzable d'ús no industrial establit pel planejament municipal, a més de les superfícies pertanyents a les vies pecuàries i als perímetres de protecció dels jaciments arqueològics, si n'hi ha.  
  
- En els trams on han d'obrir-se camins de nova construcció que no han d'albergar aerogeneradors al seu costat, l'àmbit del Pla especial és una franja de terreny de quaranta (40) m d'amplària total, centrada en l'eix del camí de manera que queden vint metres a cada costat de l'eix, els camins existents sobre els quals no han de produir-se ampliacions o modificacions de traçat, no formen part de l'àmbit del Pla especial.  
   
- En els trams on han d'obrir-se rases per a instal·lacions que no es troben incloses en les franges dels aerogeneradors o de camins de nova construcció, l'àmbit del Pa especial és una franja de terreny de 20 metres d'amplària total centrada en l'eix de la rasa, de manera que queden deu metres a cada costat de l'eix.  
S'exclouen de la franja de l'àmbit del Pla especial dels aerogeneradors i subestacions, les superfícies pertanyents a les vies pecuàries i als perímetres de protecció dels jaciments arqueològics. L'extensió dels perímetres de protecció dels jaciments arqueològics es determinarà a partir de les indicacions de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura.  
Selecció d'aerogeneradors  
Els aerogeneradors a instal·lar en els parcs eòlics de la zona 5 seran marca Gamesa, model G-87.2 Mw amb una potència nominal 2000 Kw.  
  
L'aerogenerador tindrà un radi de pala de 43,5 m, amb alçària de boixa de 67 m. Seran del tipus tripala, rotor horitzontal i orientació a sobrevent amb control de pas de pala i velocitat variable.  
Anàlisi de l'afecció  
L'acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana estableix en l'article 21 que no es consideren aptes per a ser suport d'instal·lacions eòliques aquelles que figuren com a espais catalogats com ZEPA, en aqueix sentit el mateix Acord de 26 de juliol de 2001 no permet la implantació de l'alienació del PE la Tadaleta ubicada en l'àmbit de la ZEPA Penyagolosa.  
Sobre la base d'això la resta de les alineacions dels eòlics (la Taladeta i Serrades de Dalt) s'assenten en el límit de l'esmentada ZEPA. En aquest sentit els esmentats parcs poden afectar tant directament com indirectament les espècies prioritàries presents en aquests.  
En aquest sentit l'estudi d'avifauna presentat pel promotor realitza una sèrie de conclusions sobre la base de zones de nidificació, àmbit Nucli 90 % del corredor o per presentar encreuaments de voltor lleonat. En aquest sentit conclou el següent- (arreplega les conclusions de l'estudi d'avifauna i adjunta el pla del dit estudi sobre els posadors i rutes de vol del voltor lleonat en el PE Serrades de Dalt i imatge d'ortofoto amb els aerogeneradors o alineacions que impliquen risc per a les espècies protegides) indica que d'acord amb aquesta informació el parc de la Tadaleta és problemàtic en la seua totalitat, i afecta la resta dels parcs existents en alineacions o aeros solts.  
D'altra banda, els aerogeneradors compresos entre el P3.14 al P3.25 del PE Serra d'en Galceran s'ubiquen a menys d'1 quilòmetre d'un posador d'àguila reial. No obstant això, tot el parc es troba a menys d'un quilòmetre de distància dels diferents posadors de voltor lleonat presents en Serra d'en Galceran. Sobre la base de l'anterior el projecte justifica una menor afecció sobre l'avifauna del projecte original en els termes següents:  
· Es disminueix el nombre total d'aerogeneradors, encara que no es descriu que implica la dita disminució d'aerogeneradors quant al risc de col·lisió, per no haver-hi estudis sobre aquests.  
· S'incrementa la distància mitjana entre els aerogeneradors d'aproximadament 125 metres a 200 metres augmentant la distància dels 74 metres als 114 metres.  
· La velocitat de gir d'aquestes màquines és major que el model anterior, es considera que es disminueix el risc de col·lisió però no aporta dades de la conclusió esmentada.   
En aquest sentit no s'han considerat factors tan importants per a disminuir l'afecció sobre l'avifauna com el coneixement dels corredors per on discorren els vents dominants creant així mateix corredors per a l'avifauna, ja que els vents són els que empren generalment aquestes.  
  
Respecte als hàbitats presents en els espais pertanyents a la Xarxa Natura el parc eòlic Serra d'en Galceran afecta:  
· Matolls arborescents de Juniperus spp (5210), format per matolls oberts dominats per espècies del gènere Juniperus, resultants de la degradació de boscos climàcics o que actuen com a comunitats permanents en substrats o condicions desfavorables.  
· Boscos de Quercus ilex i Quercus rotundifolia (9340) format per boscos esclerofil·les mediterranis dominats per l'alzina (Quercus rotundifolia), en clima continental i més o menys sec.  
  
IV. Conclusions  
Vistos els punts anteriors, la informació disponible i considerant que la zona 5 inclou 3 parcs eòlics (Serrades de Dalt, la Taladeta i Serra d'en Galceran), l'afecció dels quals als espais de la Xarxa Natura 2000 és la següent:  
· PE Serra d'en Galceran, lloc d'importància comunitària, LIC Serra d'en Galceran i ZEPA l'Alt Mestrat, la Tinença de Benifassá, el Turmell i Vallivana.  
· PE Serrades de Dal. Es troba als voltants de l'àmbit territorial de la zona d'especial conservació de les aus, ZEPA Penyagolosa.  
  
· PE la Taladeta. Parcialment afecta l'àmbit de la zona d'especial conservació per a les aus ZEPA Penyagolosa.  
Aquest servei conclou el següent:  
1. L'Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana estableix en l'article 21 que no es consideren aptes per a ser suport d'instal·lacions eòliques aquelles que figuren com a espais catalogats com ZEPA, en aqueix sentit el mateix Acord de 26 de juliol de 2001 no permet la implantació dels aerogeneradors P2.1, P2.2, P2.3 i P2.4 del parc eòlic de la Taladeta, per ubicar-se en l'àmbit territorial de la ZEPA Penyagolosa.  
  
2. Pel que fa a la resta d'instal·lacions de la zona 5, es considera que el seu desenvolupament comportarà un impacte negatiu significatiu per als espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000 presents en el lloc. En especial sobre les espècies prioritàries arreplegades en l'annex I de la Directiva 79/409/CEE, del Consell de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació de les aus silvestres voltor lleonat, aufrany comú, àguila reial, àguila de panxa blanca, falcó pelegrí i duc.  
  
Aquesta valoració se sustenta en els punts següents:  
S'afecten zones de reproducció i cria d'aus de l'annex I del D 797409/CE, en alguns casos es tracta d'espècies incloses en el catàleg nacional d'espècies amenaçades i/ o en el catàleg regional.  
· És molt probable que es produïsca una fragmentació de la població present en el lloc.  
· És molt probable que es produïsca una afecció directa sobre les espècies pel possible risc de col·lisió que comporta aquesta infraestructura.  
· El desenvolupament del conjunt dels parcs eòlics de la zona 5 comportaria un efecte sinèrgic en afectar zones de cria d'espècies incloses en l'esmentat annex I, així com a l'afecció de les seues àrees d'espai vital.  
· En conjunt la zona 5 comportaria un augment de l'aïllament i fragmentació dels hàbitats d'espècies de l'esmentat annex I de la D 79/409/CE.  
L'esmentada afecció sobre l'avifauna del lloc l'arreplega el mateix estudi d'avifauna realitzat pel promotor, en el qual es consideren problemàtics des del punt de vista de nidificació o per l'ocupació de corredors per l'avifauna els aerogeneradors següents:  
· PE la Taladeta. Tot el parc eòlic  
· PE Serra de Dalt: P1.01, P1.02, P1.03. P1.04, P1.05, P1.06 i P1.07  
· PE Serra d'en Galceran: P301, P3.02, P3.03, P3.04, P3.05, P3.10, P3. 11, P3.18, P3. 19, P3.22, P3. 24 i P3.25  
3. Respecte al PE Serra d'en Galceran, a pesar de no estar inclòs en cap zona d'especial protecció per a les aus, tot el parc presenta aerogeneradors que s'ubiquen a menys d'un quilòmetre de distància de diferents posadors de voltor lleonat i àguila reial presents en el dit lloc, així com les seues línies de vol.  
4. En definitiva aquest servei considera que ateses les circumstàncies de la zona, especialment les referents a la riquesa de l'avifauna present en el lloc, així com l'existència d'espècies molt sensibles a la presència d'aerogeneradors, com és el cas del voltor lleonat, la zona no reuneix les condicions oportunes per a acollir el desenvolupament de la zona 5 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, i emet un informe desfavorable per considerar molt probable que es produïsca un efecte negatiu significatiu sobre el lloc. Tant per la destrucció directa com per la interrupció de les funcions ecològiques que possibiliten la seua presència i normal desenvolupament.  
5. No obstant això, l'article 45 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural de la biodiversitat, el qual incorpora a l'ordenament jurídic espanyol l'article 6 de la directiva 93/43/CEE del Consell (directiva d'hàbitats) fixa unes condicions que permeten una certa afecció territorial al LIC i/o ZEPA descrites anteriorment sempre que el projecte aporte la següent documentació addicional:  
A) Justificació de raons imperioses d'interés públic de primer ordre, cal també que s'analitzen les relatives a les conseqüències positives de primordial importància per al medi ambient, atés que s'afecten espècies incloses en l'annex I de la Directiva 79/409/CEE.  
  
B) Justificació de l'absència d'alternatives, de manera que quede raonablement clara la necessitat d'ocupar terrenys de la Xarxa Natura 2.000 pròximes a aquesta.  
C) Anàlisi específica d'afecció del projecte a la Xarxa Natura 2.000 que analitze l'afecció als hàbitats d'interés comunitari presents però principalment centrat en l'avifauna. Aquesta anàlisi haurà de considerar l'efecte sinèrgic de tots els parcs eòlics i infraestructures associades i serà la base sobre la qual es plantejaran les mesures compensatòries que defineix el punt 5 de l'article 45 de la Llei 42/2007.  
D) Aquest estudi aplicarà les mesures correctores necessàries, com ara reducció del nombre d'aerogeneradors, creació de corredors lliures per al pas d'avifauna, mesures que eviten l'electrocució i col·lisió amb la línia d'evacuació o ús de mètodes de detecció i dissuasió de l'avifauna com el denominat comercialment dtBIRD.  
E) Si a pesar de les mesures correctores o complementàries es continua incidint negativament i significativament sobre les espècies prioritàries presents en la zona, el present Pla haurà de presentar un projecte específic de mesures compensatòries per a garantir la coherència global de la Xarxa Natura 2000 que serà independent del projecte del Pla especial de la zona eòlica 5 i que haurà d'incorporar-se al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'aquest últim. En aquest últim sentit el contingut del programa de meseure compensatòries haurà de constar de:  
- Memòria en què figure una descripció detallada del disseny de les mesures compensatòries i legislació aplicable, cronograma o pla de les actuacions necessàries i pla de vigilància de la seua execució i seguiment.  
- plec de prescripcions tècniques per a l'execució del programa, pressupost d'execució, vigilància i seguiment de les mesures compensatòries.  
- Plans on s'arreplegarà cartogràficament la ubicació de les actuacions a escala apropiada i s'inclouran els detalls de l'actuació quan es realitzen restauracions, regeneracions, etc.  
El projecte de mesures compensatòries haurà de ser consultat prèviament amb la Direcció General de Territori i Paisatge, la qual informarà específicament sobre la seua adequació o no als objectius de conservació de la Xarxa Natura 2000.  
Finalment s'informa que abans de la seua aprovació, les mesures compensatòries hauran de ser sotmeses a informació pública perquè els grups o persones interessades puguen expressar qualsevol al·legació que consideren oportuna.  
El projecte de mesures compensatòries haurà d'adoptar aquelles mesures que permeten un estat de conservació favorable de les espècies d'interés comunitari presents en la zona, s'entendrà favorable l'aplicació d'aquelles actuacions que eviten que l'àrea de distribució de l'espècie s'estiga reduint o es veja amenaçada de reducció en un futur previsible, així com que garantisquen que existisca un hàbitat d'extensió suficient per a mantindre les seues poblacions a llarg termini.  
  
D'altra banda, les mesures compensatòries hauran de ser comunicades a la Comissió Europea a través del Ministeri de Medi Ambient per la Direcció General de Territori i Paisatge, Àrea d'espais naturals.  
En aquest últim sentit, s'informa que el projecte de mesures compensatòries haurà de realitzar-se amb anterioritat al desenvolupament del pla de la zona 5.  
F) Ha d'entendre's que si no hi ha justificació suficient de tots els aspectes abans indicats, procedeix excloure totalment la zona 5 de l'àrea on s'ha plantejat el seu desenvolupament.  
  
4. Informe del Servei de Biodiversitat  
Informe de 24 de novembre de 2009 (remés el 02.12.2009)  
Examinada la documentació presentada pel promotor, el Banc de Dades de Biodiversitat, l'informe sol·licitat a l'Institut Mediterrani d'Estudis Avançats (IMEDEA-CSIC) sobre l'ús l'espai per part de les aus en situació preoperacional i una altra documentació en poder d'aquest servei s'informa el següent:  
A. Espècies prioritàries presents en la zona d'actuació  
Consultat el BDB les espècies prioritàries detectades en l'entorn del parc eòlic (a excepció dels ocells rapaços que s'analitzen en el següent apartat) són:  
Jasione mansanetiana. Espècie classificada com a «protegida no catalogada» en el Catàleg de Flora Amenaçada de la Comunitat Valenciana. Present en la quadricula UTM 1x1 YK5364, on s'ubica el parc Serra d'en Galceran.  
B. Ocells rapaços nidificants  
El promotor aporta abundant informació sobre ocells rapaços en les proximitats dels parcs que ha sigut confrontada amb les dades existents en el BDB i en els programes de seguiment de les respectives espècies. Respecte a les espècies en reproducció recent en la proximitat dels parcs s'assenyala el següent:  
- Aufrany  
Hi ha tres parelles nidificants d'aufrany de reproducció comprovada en els últims anys (2008-2009) prop dels tres parcs eòlics.  
  
  
Parella Parc Aerogenerador+ pròxim  
Cingle Verd La Taladeta 0,7 km  
Sant Cristòfol Serrades 0,8 km  
Tossal Gros Serra d'en Galceran 1,6 km  
  
  
- Voltor lleonat  
Hi ha colònies de voltor lleonat de reproducció comprovada en els últims anys (2008-2009) junt amb tots els parcs eòlics proposats:  
  
  
Colònia Parc Aerogenerador+ pròxim  
Cingle Verd La Taladeta 0,76 km  
Penyacalba La Taladeta 1,0 km  
Sant Cristòfol Serrades 0,9 km  
Tossal Gros Serra d'en Galceran 1,6 km  
  
  
L'evolució recent d'aquestes colònies és la següent:  
  
 Nre. de parelles  
Colònia 2005 2006 2007 2008 2009  
Cingle Verd 16 22 7 6 10  
Penyacalba 5 8 1 0 3  
Sant Cristòfol 0 3 4 4 1  
Tossal Gros 0 0 3 1 7  
TOTAL 21 33 15 11 21  
  
  
S'aprecia un fort descens entre 2006 i 2008 coincidint amb la crisi provocada per l'alta mortalitat en les zones eòliques 1, 2 i 3 (prèvia a la seua paralització parcial) i per la falta de menjar per la clausura d'abocadors a Terol. En l'últim any s'aprecia una important recuperació d'efectius reproductors.  
  
- Àguila reial  
Hi ha dues parelles nidificants pròximes als parcs eòlics:  
  
Terme municipal Parc aerogenerador + pròxim  
Vistabella del Maestrat La Taladeta 3-4 km  
La Serratella Serra d'en Galceran 2,2 km  
  
  
C. Flux d'aus  
Examinats les dades facilitades pel promotor i vist l'informe elaborat per IMEDEA s'assenyalen les observacions següents:  
L'espècie més sovint observada creuant les alineacions proposades va ser el voltor lleonat que va representar la proporció major de passos (38,6 %) d'exemplars observats (42,5 %) i sobretot exemplars creuant per altura de màxim risc (83,8 %).  
Totes les alineacions són molt freqüentades pels voltors per estar situades en punts geogràfics que l'espècie utilitza en molts casos per a agafar altura, la qual cosa fa els aerogeneradors especialment perillosos, La taxa d'encreuament (estimades en voltors/hora) van ser molt altes en alguns parcs, inclús superiors a les registrades en algunes alineacions de parcs eòlics pròxims del Maestrat on s'ha registrat una important mortalitat de l'espècie. Tal circumstància s'explica perquè el flux de voltors originat per l'orografia se suma a la presència de colònies molt pròximes als aerogeneradors.  
  
  
A part d'altres espècies de rapaços detectats fonamentalment en migració (aligot comú, milà negre) es van observar freqüents encreuaments d'àguila reial (24 exemplars, en la Taladeta i Serra d'en Galceran) i d'aufrany (17 en tots els parcs però sobretot en Serrades).  
  
D. Conclusions. De les dades analitzades es dedueixen els següents resultats:  
D.1. Afecció directa a zones de nidificació  
Es considera greu l'afecció per la instal·lació dels aerogeneradors a menys de 3KM de llocs de nidificació d'aufrany, voltor lleonat i àguila reial.  
D.2. Afecció a voltors en zones d'alta freqüentació  
Es considera greu l'afecció possible a voltors per qualsevol aerogenerador en què s'haja comprovat un flux igual o superior a 2 voltors /hora a altura de màxim risc.  
  
5. Informe del Servei d'Espais Naturals de 30 de novembre de 2009 (rebut el 02.12.2009)  
Indica, en primer terme, que l'informe es refereix exclusivament a l'afecció del projecte a l'àmbit d'espais naturals protegits de la comunitat Valenciana que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre així com a l'àmbit territorial dels instruments d'ordenació ambiental per a cada una de les categories d'espais naturals protegits existents i conclou que comprovada amb la cartografia oficial de la conselleria la localització de les àrees que comprenen els tres parcs eòlics projectats (la Taladeta, Serrades de Dalt i Serra d'en Galceran) s'informa que en els terrenys sobre els quals es preveu instal·lar els tres parcs eòlics esmentats no es localitza cap espai natural protegit dels previstos en la Llei 11/994 de 27 de desembre ni cap instrument d'ordenació ambiental.  
  
  
6. Direcció General de Patrimoni i Cultural  
· Informe de 30 d'octubre de 2002 (rebut el 13.11.2002)  
La Direcció General remet l'informe següent:  
Per mitjà d'un escrit de data 21 d'agost de 2002, l'entitat Proyectos Eólicos Valencianos sol·licita d'aquest centre directiu l'emissió d'informe patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià sobre l'actuació denominada Parc eòlic Serra d'Espaneguera, actuació que s'inscriu dins de les previstes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat per Acord de 26 de juliol de 2001, del govern Valencià.  
- Com a qüestió de pronunciament previ i als aspectes legals que pertoquen, s'adverteix expressament a l'entitat promotora que ha sol·licitat formalment l'emissió de l'informe patrimonial previst en l'article 11 de la referida Llei Patrimonial que aquest tan sols se substanciarà en el corresponent procediment de declaració d'impacte ambiental que s'instrueix i tramita per la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient quan els interessats presenten el corresponent projecte i estudi d'impacte ambiental i aquest últim centre directiu demane informe patrimonial especifique a aquesta administració protectora.  
- No obstant això que s'ha ressenyat i com a aspectes que necessàriament han d'abordar-se en el futur estudi d'impacte ambiental que ha d'avaluar aquest centre directiu i perquè aquest supere el tràmit de l'informe patrimonial establit amb abast preceptiu i vinculant en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, els informes dels serveis tècnics ressenyen els següents condicionants:  
  
· L'estudi d'impacte ambiental haurà de comptar amb l'inventari dels béns immobles catalogats, jaciments arqueològics, jaciments paleontològics, béns etnològics i llocs amb art rupestre que puguen resultar afectats per l'estació eòlica o els accessos i establir mesures preventives i correctores que, si és el cas, calga adoptar.  
  
· Per a la confecció de l'inventari a més de les bases de dades de la Conselleria de Cultura serà imprescindible la prospecció arqueològica i etnològica de les àrees que resulten finalment afectades per qualsevol de les obres.  
· Amb la informació documental i la proporcionada per la prospecció es veurà quins jaciments i altres elements patrimonials resulten afectats i en quina mesura. En el cas que ens ocupa serà imprescindible que les mesures correctores proposen l'excavació arqueològica prèvia dels jaciments afectats, llevat que aquests conserven estructures defensives com ara torres o muralles perquè en aqueix cas, serien béns d'interés cultural en virtut de la disposició addicional primera de la Llei 4/1998 del patrimoni cultural valencià i hauria de modificar-se el projecte per a evitar la seua afecció.  
· D'altra banda, atés que es tracta d'una zona poc coneguda arqueològicament en la qual és molt alta la probabilitat que apareguen restes no inventariades és convenient que l'estudi d'impacte ambiental preveja el seguiment arqueològic de totes les obres que suposen remoció del subsòl més encara quan en les proximitats dels Rosildos ha aparegut recentment un abric amb gravats rupestres paleolítics.  
  
· En qualsevol cas seran aplicables els articles 6.3 i 6.5 de la Llei de patrimoni cultural valencià referits a troballes casuals o en obres en què no es conega ni presumisca l'existència de béns del patrimoni cultural.  
  
· Des de la consideració dels elements del patrimoni etnològic que poden veure's afectats pel projecte, l'estudi d'impacte ha de preveure específicament la incidència sobre aquests i dispensar-los, si és el cas, la protecció adequada, en aquest centre directiu es troben documentats dos molins de vent en el terme de Culla, l'emplaçament dels quals és  
  
- Latitud 40º 16- 20?- longitud 0º 10- 02?-  
- Latitud 40º 19- 45?- longitud 0º 10- 02?-  
· Des de l'òptica del possible patrimoni paleontològic afectat el promotor haurà d'aportar en l'estudi d'impacte ambiental la possible incidència que l'obra puga tindre sobre aquest així com les necessàries mesures correctores.  
Informe sobre Zona 5 del patrimoni cultural de 16 de desembre de 2009 (rebut el 7 de gener de 2010)  
La Direcció General de Cultura remet un informe genèric amb vista a l'elaboració d'un estudi d'impacte ambiental sobre el patrimoni cultural el qual es remet al que estableix la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, amb vista a l'evacuació de l'informe de patrimoni establit en l'article 11.  
  
7. Informes dels ajuntaments  
No s'ha rebut resposta de cap dels ajuntaments consultats. No obstant això, consten informes d'uns quants ajuntaments en l'informe d'aprovació provisional remés per la Direcció General d'Energia.  
  
  
Afeccions legals i/o ambientals  
- Xarxa Natura 2000. Les espècies i hàbitats que justifiquen la declaració de la Xarxa Natura 2000 han sigut detallats en els informes sectorials emesos per això ens referim a aquests i directament afecten:  
· LIC. El desenvolupament projectat afecta parcialment els LIC Serra d'en Galceran i LIC Serra d'Espaneguera, pel parc de Serra d'en Galceran i també pel sistema d'evacuació del dit parc i de la línia general.  
· ZEPA. Les infraestructures projectades afecten la ZEPA l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassá, el Turmell i Vallibana per la línia d'evacuació del parc eòlic Serra d'en Galceran i per la línia general de la zona 5 i a la ZEPA Penyagolosa pel parc eòlic de la Taladeta.   
  
- Coves. En l'àmbit de la zona 5 i en l'entorn pròxim del corredor d'evacuació es troben catalogades les següents cavitats, encara que no es veuen directament afectades per les infraestructures projectades:  
  
· Cova de Santa (terme de Sierra Engarcerán) per albergar-hi fauna troglòbia.  
· Cova del Mas de l'Abat situada en el terme de les Coves de Vinromà per albergar-hi fauna troglòbia. Se situa en les proximitats del traçat de la línia elèctrica d'evacuació (tram conjunt amb la línia 4).  
No obstant això hi ha nombroses cavitats en la zona, atesa la naturalesa carbonatada dels relleus.  
- Microreserves. En el terme de Benassal al nord del parc de Serres de Dalt es troba la microreserva de flora del Ribet, declarada mitjançant l'Ordre de 4 de febrer de 2003, de la Conselleria de Medi Ambient, que forma part del paratge natural municipal amb la mateixa denominació, declarat per Acord de 4 de març de 2005, del Consell de la Generalitat. El paratge esmentat és travessat per la 6a etapa del GR 7 (Ares del Maestrat-Culla) que creua el parc eòlic Serrades de Dalt i inclou en aquesta ruta l'ermita de Sant Cristòfol del terme de Benassal.  
  
- Vies pecuàries.  
La zona 5 està solcada per una àmplia xarxa de vies i elements pecuaris (abeuradors i descansadors) tal com es desprén de la classificació d'aquestes en els municipis que la integren.  
A continuació s'enumeren les vies i elements pecuaris dels municipis afectats per la proposta final de desenvolupament tramitada:  
· Terme municipal de Benassal d'acord amb l'Orde de 22 de febrer de 1993, de la Conselleria de Medi Ambient es classifiquen en el terme un total de 39 vies pecuàries: 2 canyades reials, 2 carrerades i 35 assagadors. Hi ha a més un total de 38 abeuradors i 15 descansadors per al bestiar.  
· Terme municipi de Culla, d'acord amb l'Ordre de 23 d'abril de 1969, del director general de Ramaderia es classifiquen 27 vies pecuàries: 11 veredes i 16 assagadors.  
· Terme municipal de Vilar de Canes d'acord amb l'Ordre de 22 de febrer de 1993, de la Conselleria de Medi Ambient en el terme municipal es classifiquen 21 vies pecuàries: 1 canyada reial, 4 carrerades, 1 vereda i 15 assagadors, a més de 4 abeuradors i 2 descansadors.  
· Terme de la Serratella d'acord amb l'Ordre de 14 de març de 1990, en el terme municipal de la Serratella es classifiquen 15 vies pecuàries: 1 canyada real, 1 carrerada, 1 vereda i 12 assagadors. Hi ha diversos elements pecuaris no inclosos en l'orde de classificació.  
· Terme de Sierra Engarcerán. Segons l'Ordre de 28 de novembre de 1999, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca es classifiquen 15 vies pecuàries: 6 veredes, 2 assagadors i 7 passos i com a elements pecuaris 3 descansadors, encara que hi ha altres no inclosos en la classificació.  
  
· Terme municipal d'Albocàsser, d'acord amb l'Ordre de 12 de maig de 1988, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca el terme municipal és travessat per un total de 42 vies pecuàries: 7 carrerades, 5 assagadors 30 veredes. Hi ha a més un total de 13 descansadors per al bestiar.  
  
· Terme municipal de les Coves de Vinromà, L'ordre de classificació de 15 d'octubre de 1976, del Ministeri d'Agricultura, inclou 6 vies pecuàries: 2 canyades reials, i 4 veredes.  
L'afecció permanent o temporal de les infraestructures de cada un dels parcs ha sigut detallada en els informes de la Direcció Territorial de Castelló, per la qual cosa ens remetem a aquests.  
No menys important podria ser l'afecció derivada del sistema d'evacuació, ja que el corredor seleccionat per al traçat de la línia elèctrica travessa a més, d'oest a est, el terme d'Albocàsser que posseeix una densitat molt elevada de vies i elements pecuaris classificats.  
  
- Terrenys forestals i forests d'utilitat pública  
La pràctica totalitat dels terrenys inclosos en l'àmbit de la zona 5 són terrenys forestals, la major part són de propietat i gestió particular. Les forests gestionades per la conselleria que exerceix la competència en matèria de gestió forestal de l'àmbit de la zona 5 no es veuen afectats per les infraestructures projectades.  
En l'entorn pròxim de la línia d'evacuació del parc de la Taladeta i de la confluència amb la línia elèctrica d'evacuació del parc eòlic de Serrades de Dalt es troba la carrasca de Culla, inclosa en l'Ordre de 22/2012, de 13 de novembre, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient per la qual s'aprova el catàleg d'arbres monumentals i singulars de la Comunitat Valenciana.  
  
- Patrimoni cultural. Els termes municipals afectats per les infraestructures eòliques projectades tenen, d'acord amb l'inventari de la Direcció General de Patrimoni Cultural a excepció del terme de Vilar de Canes (de què no consta informació), un elevat nombre d'elements patrimonials d'interés en molts casos amb manifestacions d'art rupestre.  
  
La importància cultural de l'àrea s'evidencia per la inclusió d'una part important de les infraestructures projectades (tant els parcs com el sistema d'evacuació) en l'àmbit de la delimitació del projecte del Parc Cultural de la Valltorta-Gasulla, que engloba el conjunt més important de l'art rupestre llevantí, declarat per la UNESCO com a patrimoni de la humanitat, es coneixen un centenar d'abrics pintats entre els quals destaquem l'Abric o Cova Centelles on hi ha unes 200 figures en diversos conjunts que es caracteritzen per l'absència d'escenes de caça i la predominança de figures humanes.  
El projecte de parc cultural atén a més a l'existència d'un elevat nombre de jaciments arqueològics, en molts casos associats clarament als conjunts pintats i a les construccions en pedra seca (casetes de volta, assagadors, pous, sénies, neveres, corrals, pletes, etc.) lligades a la utilització tradicional del territori: població dispersa (masies) dedicada als aprofitaments agropecuaris.  
  
- Riscos naturals  
Risc d'inundació. D'acord amb el PATRICOVA hi ha perillositat d'inundació de nivell 6 en els marges de la rambla Carbonera i perillositat geomorfològica associada a llits secundaris. En el cas de les infraestructures només es veuria afectada la línia general d'evacuació.  
  
Risc de lliscaments i despreniment. D'acord amb la cartografia temàtica de la COPUT hi ha risc de lliscament mitjà en algunes àrees del parc de Serres de Dalt i en gran part del traçat de la seua línia d'evacuació, així com en part del traçat de la línia d'evacuació del parc eòlic de la Taladeta i parcialment en la línia d'evacuació general de la zona 5. També es cartografia amb risc de lliscament baix el parc eòlic de la Taladeta i els accessos principals tant nord com sud del parc eòlic de Serra d'en Galceran.  
Domini públic hidràulic. El drenatge de la zona 5 està conformat fonamentalment per dos llits principals que al seu torn compta amb una extensa xarxa tributària atesa la topogràfica de la zona, d'una banda la rambla Carbonera que discorre per una vall àmplia entre les serres d'en Galceran i l'Espaneguera i per una altra el riu Montlleó, que discorre amb un traçat sinuós entre relleus calcaris amb una topografia molt abrupta. Ambdós llits conflueixen en el límit sud del terme de Culla formant la rambla de la Viuda.  
Classificació i qualificació urbanística. El Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de Pla d'acció territorial sectorial, aprovat mitjançant un Acord de 26 de juliol de 2001, del Consell de la Generalitat Valenciana, estableix en principi les possibles àrees de compatibilitat de l'ús eòlic amb el preexistent, no obstant el Pla especial és el que fixa definitivament l'àmbit d'aquest i per tant les àrees en què resultarà compatible l'ús eòlic.  
Cal observar les limitacions de caràcter urbanístic per la proximitat a sòl urbà i/o urbanitzable, generades pels nuclis urbans inclosos o pròxims a les àrees susceptibles d'aprofitament eòlic: fonamentalment el nucli de Font d'en Segures del terme de Benassal.  
  
  
Consideracions ambientals  
La determinació de l'aptitud del territori per a albergar-hi instal·lacions eòliques en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana es va realitzar en aplicació de 6 criteris d'exclusió i 5 criteris de prescripció establits en funció de la significació de l'impacte a l'escala del pla.  
L'escala i àmbit del Pla eòlic oferia un marc idoni per a l'avaluació i contenció de l'impacte acumulatiu sobre el paisatge a nivells que no sobrepassaren la capacitat de càrrega del territori, resultant d'això una determinació prescriptiva consistent en la limitació del nombre d'aerogeneradors en cada una de les zones de les 15 zones delimitades com una de les estratègies del Pla eòlic per a assolir els objectius fixats en aquest i per tant vinculant per a qualsevol oferta de desenvolupament.  
  
Els paràmetres de capacitat establits per a la zona 5, en l'escenari avaluat en el Pla eòlic van ser un màxim de 230 aerogeneradors i una potència de referència de 145 Mw. Cal tindre en compte, no obstant això, que per la conformació de la zona 5 en el Pla eòlic (tres àrees geogràficament separades) en la fase de desenvolupament d'aquest, la zona sud molt allunyada territorialment de les nord i confrontant amb la zona 6 es va tramitar conjuntament amb aquesta i se li va assignar aproximadament un terç de la capacitat de la zona a la dita porció el que es tradueix en el paràmetre de «nombre d'aerogeneradors» assignats en el Pla eòlic. En conseqüència el nombre màxim d'aerogeneradors per a la resta de la zona 5, objecte de la present avaluació ambiental, és de 154 aerogeneradors, que és el llindar que no es pot excedir a considerar per al càlcul de l'equivalència amb el nou model d'aerogenerador projectat.  
  
El nombre d'aerogeneradors que té cabuda en un determinat emplaçament està relacionat amb la grandària del rotor, i amb caràcter general es redueix en la mateixa proporció en què s'incrementa el diàmetre del rotor. És possible, per tant, equiparar el nombre màxim d'aerogeneradors establit en el Pla eòlic en cada una de les zones, dividint el nombre màxim d'aerogeneradors per la relació obtinguda entre la grandària del rotor seleccionat i la grandària del rotor de l'aerogenerador inicial (47 metres en el Pla eòlic).  
Així el factor convertidor (resultant de la relació entre la grandària dels rotors final i inicial 87/47) és d'1,85 i en conseqüència el nombre d'aerogeneradors per a la zona 5 serà de 154/1,85 = 83 aerogeneradors.  
  
La proposta de desenvolupament preveu la instal·lació de 61 aerogeneradors per la qual cosa compleix el paràmetre de capacitat establit en el Pla eòlic per a la zona 5 com a estratègia per a evitar la incidència paisatgística en el conjunt de la Comunitat Valenciana (impacte acumulatiu).  
El procediment seguit per a l'autorització de les instal·lacions eòliques en l'àmbit de la Comunitat Valenciana s'ajusta des del punt de vista de l'avaluació ambiental al que es coneix com a «avaluació en cascada», és a dir, a la realització d'avaluacions successives en cada moment del procés, cada una amb un abast diferent, identificant en cada fase tant el grau d'incertesa i/o les dificultats dels aspectes avaluats així com els aspectes que han de ser avaluats en les següents.  
  
Procedim per tant, en primer lloc, a recordar alguns aspectes relacionats amb els seus objectius, criteris i estratègies així com amb el contingut i abast de l'avaluació efectuada en el Pla eòlic.  
En primer terme el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana va efectuar l'anàlisi d'aptitud per a albergar-hi instal·lacions eòliques sobre un total 16 àrees en què potencialment hi havia recurs aprofitable tal com queda exposat en l'apartat 2.2 del seu estudi d'impacte ambiental relatiu a la definició de zones susceptibles d'albergar-hi instal·lacions eòliques:  
  
«El Pla eòlic de la Comunitat Valenciana es configura com un Pla d'acció territorial l'àmbit d'aplicació del qual se circumscriu a la totalitat de la superfície de la Comunitat Valenciana. No obstant això, les instal·lacions d'aprofitament eòlic únicament poden situar-se en aquelles zones en les quals hi ha el recurs eòlic, i se centra en aquestes zones l'anàlisi de les limitacions mediambientals.   
D'una manera global la Comunitat Valenciana té un potencial eòlic que cal catalogar com de tipus mitjà, però aquest potencial es distribueix de manera que en les planes costaneres i en els espais prelitorals el vent no és susceptible d'aprofitament significatiu com a font d'energia alternativa, mentre que en les alineacions muntanyoses de l'interior hi ha àmplies zones en les quals es fa viable la instal·lació de parcs eòlics.  
  
Són aquestes últimes zones les que s'han pres com a punt de partida per al procés de selecció de les zones aptes per a albergar-hi instal·lacions d'aprofitament eòlic, que són un total de setze, una vegada afegides les quatre àrees incorporades després del procés d'anàlisi de les al·legacions formulades durant el període d'exposició pública del pla. En total, les setze àrees sobre les quals el recurs eòlic és potencialment aprofitable, sumen una superfície de 6.573,82 km², la qual cosa suposa el 28,3 % de la superfície de la Comunitat Valenciana. Cal especificar que aquestes àrees es determinen per mitjà d'envolupants geogràfiques que, amb criteris d'homogeneïtat territorial, engloben els espais sobre els quals existeix realment el recurs, és a dir, que les àrees estrictes sobre les quals el recurs existeix de forma aprofitable són molt inferiors a la proporció territorial abans apuntada, ja que se circumscriuen sempre als careners de determinades alineacions muntanyoses»  
  
En segon terme l'anàlisi d'aptitud efectuat sobre les àrees amb potencial eòlic es va basar en 6 criteris d'exclusió i 5 criteris de prescripció que diferenciaven les àrees potencials en tres zones d'aptitud:  
  
ZONA 1: zones no aptes o d'exclusió  
Són totes aquelles zones que a causa de la seua incompatibilitat ambiental enfront de l'activitat d'aprofitament eòlic, queden excloses de la possibilitat d'implantació d'instal·lacions eòliques. Criteris d'exclusió d'àrees: seran aquells la incidència dels quals sobre un espai concret de les àrees de potencial aprofitament eòlic, suposarà la seua exclusió com a espai apte per a ser suport d'instal·lacions eòliques. Aquests criteris són els següents:  
· Criteri núm. 1: àrees que es troben incloses en espais naturals dotats de figures de protecció específica regulades per la Generalitat Valenciana (parcs naturals, paratges, etc.).  
· Criteri núm. 2: àrees que formen part d'espais catalogats com ZEPA (Zona d'especial protecció per a les aus).  
· Criteri núm. 3: zones humides, tant les arreplegades en el Conveni RAMSAR, com les incloses en el Catàleg de Zones humides de la Comunitat Valenciana.  
· Criteri núm. 4: àrees que formen part de reserves nacionals de caça.  
· Criteri núm. 5: àrees cobertes per masses boscoses d'espècies arbòries rellevants a la Comunitat Valenciana, o en què aquestes, sense ser dominants, s'hi troben presents. Les espècies susceptibles de formar masses boscoses considerades com rellevants són: carrasca (Quercus rotundifolia), alzina (Quercus ilex), roure valencià (Quercus faginea), surera (Quercus súber), savina turífera (Juniperus thurifera) i pi silvestre (Pinus sylvestris). La consideració de rellevància s'estén a la presència d'altres espècies d'acompanyament menys comú, com ara fleixos de flor, aurons o moixeres, per exemple.  
  
· Criteri núm. 6: àrees que, sense reunir cap de les característiques concretes dels criteris anteriors, han de quedar excloses per consideracions territorials de caràcter global en relació a l'activitat de l'aprofitament eòlic. Aquestes consideracions de caràcter global s'orienten segons les següents prescripcions bàsiques:  
- Distribució territorial equilibrada de l'activitat eòlica, propiciant la concentració de parcs eòlics en zones aptes i evitant en la mesura que es puga la seua dispersió territorial;  
- Formació de corredors ambientals que puguen enllaçar, dins d'una mateixa zona eòlica, àrees catalogades de reconegut valor i que han quedat preservades quant als criteris anteriors;  
- Espais significatius pel seu caràcter referencial i les seues característiques morfològiques.  
  
ZONA 2: zones aptes amb compliment de prescripcions  
La delimitació d'aquestes zones respon a l'aplicació d'uns criteris, denominats ?d'observança de prescripcions?, que implicant la inclusió de l'àrea afectada en el conjunt de zones aptes per a les activitats d'aprofitament eòlic, identifiquen per a aquests valors destacables de qualitat ambiental. Aquests criteris són:  
· Criteri núm. 7: àrees proposades com LIC (lloc d'interés comunitari) per a la Xarxa Natura-2000. Atés que la proposta d'àrees LIC no es troba consolidada ni té caràcter definitiu, sinó que, al contrari, serà objecte d'importants modificacions en els pròxims anys i, atés que no hi ha cap incompatibilitat real ni normativa per a la implantació de l'activitat eòlica en aquests espais, no tenia raó de ser la seua consideració com a excloent.  
No obstant això, el seu reconegut interés natural exigirà un detallat estudi d'impacte ambiental que acredite que no s'afecta flora, fauna, ni la resta de valors naturals.  
· Criteri núm. 8: àrees catalogades en el present estudi d'impacte ambiental com de valor paisatgístic ?molt alt- o ?alt?. L'anàlisi del paisatge realitzat és l'apropiat a l'escala de treball del pla, 1:100.000, per la qual cosa tampoc té sentit que d'aquest es derive la condició d'excloent per a cap espai. Per això cal descendir al grau de detall següent i exigir, en els estudis d'impacte ambiental de les implantacions eòliques concretes la consideració de l'impacte paisatgístic i l'aplicació de mesures correctores.  
· Criteri núm. 9: qualificació d'un espai, pel planejament municipal, com a sòl bo urbanitzable protegit, amb protecció específica de caràcter paisatgístic. Valen les consideracions efectuades per al criteri núm. 8.  
  
· Criteri núm. 10: existència d'espais compresos en el catàleg de forests d'utilitat pública. L'aprofitament de l'energia eòlica també és una activitat declarada com d'utilitat pública, per la qual cosa el caràcter excloent per raó de pertinença d'un espai al catàleg esmentat, no pertoca. En els estudis i impacte ambiental de les implantacions eòliques concretes s'acreditarà la compatibilitat mediambiental de l'activitat en aquests espais.  
· Criteri núm. 11: territoris la vegetació dels quals està constituïda per formacions boscoses de pinedes de pi blanc, pinassa i pi roig i matolls amb arbratge clar. Aquest tipus de vegetació no s'ha considerat com excloent a causa de la seua relativa abundància sobre el territori valencià; constitueixen moltes vegades etapes de substitució.  
  
ZONES 3: zones aptes  
Són aquelles zones que no incorren en cap dels criteris d'exclusió ni d'observança de prescripcions.  
En relació amb la determinació de l'aptitud resulta, no obstant això, transcendent el que s'indica al principi i final de l'apartat 4.4.4 de l'estudi d'impacte ambiental, ja que recalca l'abast de la valoració i el reflex de la incertesa en la valoració dels impactes en el Pla eòlic a tindre en compte en la fase del seu desenvolupament.  
Així en l'inici del capítol s'indica sobre la importància del criteri núm. 6:  
«La delimitació de les zones aptes queda determinada per l'aplicació del conjunt de criteris establits a aquest efecte. En aquesta configuració definitiva juga un paper fonamental el criteri d'exclusió núm. 6, que s'entén fonamental, ja que aporta unes bases globals a la resolució del problema i facilita l'aplicació pràctica del pla.»  
  
I al final es diu:  
«[?]En la sèrie de plans Aptitud del territori per a l'aprofitament eòlic, s'arreplega el resultat final d'aquest procés.  
L'anàlisi, de la qual s'han obtingut les conclusions anteriorment esmentades, s'ha realitzat a partir de la cartografia del Pla eòlic relativa als plans d'Aptitud del territori per a aprofitament eòlic, contrastada amb plans de vegetació, amb la documentació disponible en la mateixa Conselleria de Medi Ambient, integrada per fotografia aèria de 1997 i Mapes de Cultiu (escales 1:50.000), per mitjà del coneixement del territori adquirit a través de la resolució d'expedients d'avaluació de l'impacte ambiental de tota la Comunitat Valenciana, per mitjà de la consulta amb diversos tècnics de la Conselleria de Medi Ambient, i amb la visita de camp a determinades àrees. El contrast d'informació i l'anàlisi subsegüent s'han realitzat aplicant els criteris definits pel mateix Pla eòlic. S'ha determinat, a més, dins de les zones aptes amb prescripcions, la consideració d'especial sensibilitat per a aquells espais que presenten característiques molt pròximes a les definides amb criteris d'exclusió, a fi de recalcar el seu valor. Aquests espais apareixen grafiats en una sèrie específica de plans de l'estudi d'impacte ambiental (escala 1:20205).»  
  
  
La viabilitat ambiental de les instal·lacions projectades per al desenvolupament de cada una de les zones eòliques requereix una valoració ambiental detallada que identifique, en primer terme, l'existència dels criteris d'exclusió establits en el Pla eòlic, altres aspectes excloents a escala de projecte (elements d'interés patrimonial, vies pecuàries, espècies de flora o de fauna, distàncies a sòls urbans o urbanitzables del planejament vigent, etc.), així com de la resta de criteris de prescripció o altres aspectes establits en la normativa del Pla eòlic. Aquesta valoració s'ha de realitzar en l'estudi d'impacte ambiental de l'àrea afectada pel conjunt de les infraestructures proposades de la zona 5.  
  
En aquest sentit el primer estudi de detall que cal tindre en compte, per resultar determinant, és l'estudi preoperacional d'avifauna elaborat d'acord amb el protocol elaborat a aquest efecte.  
L'estudi d'avifauna preoperacional de la zona 5 realitzat entre febrer de 2008 i febrer de 2009 evidencia una elevada taxa d'encreuaments per les alineacions on es projecten parcs eòlics, així com l'existència de punts de nidificació pròxims a aquest, i conclou que la major part dels aerogeneradors resultaven problemàtics d'acord amb els criteris de valoració establits.  
El Servei de Biodiversitat informa, a la vista de les dades obtingudes en l'estudi preoperacional d'avifauna per a la zona eòlica 5 i amb l'experiència adquirida per a altres zones eòliques en fase postoperacional, que els parcs projectats generaran una greu afecció tant per la proximitat a les àrees de nidificació de rapaços com per l'alta freqüentació del voltor lleonat (espècie molt sensible) i d'altres rapaços d'un elevat nombre d'aerogeneradors dels diferents parcs. S'apunta a més una important recuperació dels efectius reproductors de les colònies de voltor lleonat, en l'últim any, superada la crisi generada per l'escassetat d'aliment després del tancament dels abocadors de Terol i per l'elevada mortalitat registrada en les zones eòliques 1, 2 i 3 prèvia a la paralització parcial dels aerogeneradors que van registrar major mortalitat.  
  
Atés el temps transcorregut des de la realització de l'estudi d'avifauna preoperacional s'ha sol·licitat informació al Servei de Vida Silvestre sobre l'evolució de les colònies de rapaços en la zona 5 des de 2009 fins a 2016, i s'ha obtingut la informació següent:  
- Es mantenen inalterats els punts de nidificació de l'aufrany comú (3) i el nombre de colònies (2) des de 2005 a 2016.  
- En relació amb el voltor lleonat no sols s'ha incrementat el nombre de colònies (de 21 en 2009 s'ha passat a un total de 40 en 2016) sinó que s'han registrat 4 nous punts de nidificació respecte a l'any 2009, per la proximitat al parc de la Taladeta destaca l'emplaçament «Roques del Lleó» que dista uns 600 metres de l'alineació sud del parc eòlic de la Taladeta  
Per tant la situació actual reforça les valoracions i conclusions dels informes emesos en 2009, ja que vista l'evolució progressiva de les poblacions de voltors és previsible un major flux d'exemplars d'aquesta espècie sobre els emplaçaments dels parcs proposats i per tant un increment de la magnitud de l'afecció sobre l'avifauna.  
  
Cal assenyalar a més dos motius que apunten a una infravaloració de l'afecció sobre l'avifauna de les infraestructures projectades:  
1r) L'àrea d'agranat considerada en l'estudi d'avifauna és sensiblement inferior a la del model seleccionat (respon a una grandària de rotor de 70 metres quan el model seleccionat és de 87 metres) i el rang d'altura 2 (altura de risc) està lleugerament desplaçada en relació amb l'altura del terreny (l'altura 2 estaria compresa entre els 24 metres i els 110 metres mentre que la considerada comprén l'altura entre els 50 i els 120 metres).  
2n) L'estudi d'avifauna es limita als efectes dels derivats de la instal·lació d'aerogeneradors sense analitzar ni, per tant, valorar els efectes que es derivarien del sistema d'evacuació dissenyat. En aquest sentit es considera que la totalitat del sistema d'evacuació podria generar efectes negatius sobre l'avifauna, són especialment significatius el tram inicial de la línia d'evacuació del parc eòlic Serrades de Dalt (ja que es projecta sobre el barranc de la Cova, on es troben els punts de nidificació denominats «Sant Cristòfol» d'aufrany comú i de voltor lleonat) i el tram de línia general de la zona que discorre sobre l'àrea de nidificació d'arpellot cendrós que forma part de la ZEPA l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana.  
  
Les dades de l'estudi d'avifauna així com de la seua evolució des de 2009 a l'actualitat confirmen que els impactes sobre avifauna serien crítics i per tant determinants en la viabilitat ambiental de les infraestructures eòliques projectades.  
No obstant això, hi ha altres aspectes addicionals a tindre en compte en la valoració ambiental del projecte de desenvolupament:  
· Sense perjuí dels resultats de l'estudi d'avifauna, l'alineació sud del parc de la Taladeta (P2.01 a P2.04) es troba inclòs en la ZEPA Penyagolosa per això, d'acord amb els criteris d'exclusió establits en el Pla eòlic, ha de ser considerada com a zona no apta per a albergar-hi instal·lacions eòliques.  
· Els aerogeneradors P1.6, P1.7 i P1.17 del parc eòlic Serrades de Dalt es troben a menys de 1.000 metres de distància del sòl urbà classificat en el nucli de Font d'en Segures d'acord amb el planejament vigent del terme de Benassal.  
· No s'ha arribat a efectuar l'estudi d'impacte patrimonial, d'acord amb el contingut i procediment indicats per la Direcció General de Patrimoni Cultural, per la qual cosa hi ha incertesa respecte a l'afecció d'aquest element del medi. Considerant la riquesa patrimonial de la zona resulta probable que hi haja limitacions a la instal·lació de les infraestructures projectades.  
· En relació amb l'afecció de les vies pecuàries, l'informe complementari a l'estudi d'impacte ambiental que valora les variacions dels impactes derivades de les modificacions en el model d'aerogenerador no concreta l'afecció a aquestes, per la qual cosa també es podria generar en certs trams incompatibilitat de l'ús eòlic per l'existència de vies pecuàries.  
· Un altre aspecte a tindre en compte és l'afecció a la vegetació tant per l'obra civil dels parcs com l'obra civil necessària per a la instal·lació de diferents línies elèctriques d'evacuació. La valoració de la vegetació de la zona ja va ser objecte de modificacions substancials en la determinació de la zona d'aptitud en el procés d'avaluació ambiental del Pla eòlic, ja que encara que en la zona 5 hi ha una presència important de carrasques, savines i ginebres, pel seu port, són cartografiats com a matoll sense entrar a valorar la seua composició. Com es pot apreciar en la comparació del mapa d'aprofitament i cultius a escala 1:50.000 publicat en el moment d'aprovació del Pla eòlic (1980-1990) amb l'actual (2000-2010) s'han produït increments significatius tant de les superfícies com dels percentatges d'ocupació de l'alzinar i s'ha concretat l'existència de sobrecàrregues significatives d'espècies de Juniperus, en concret de savina turífera i de ginebres, espècies considerades també com vegetació d'interés a protegir que responen al criteri 5 d'exclusió del Pla eòlic.  
· Encara que no es compta amb un projecte detallat tampoc són menyspreables els efectes que es poden derivar de la dificultat constructiva de l'obra civil per a la instal·lació de les infraestructures projectades, considerant els pendents dels vessants per on discorren les línies elèctriques d'evacuació i tenint en compte la microtopografia dels emplaçaments dels parcs. És previsible que els camins d'accés per al muntatge dels suports de les línies i els vials d'accés i interiors dels parcs requerisquen un important moviment de terres. És previsible que l'afecció sobre el terreny excedisca considerablement l'amplària de la plataforma i les cunetes de manera que els impactes residuals sobre el relleu, la vegetació i per tant sobre el paisatge podrien resultar en alguns casos crítics.  
La dificultat constructiva, des del punt de vista ambiental, no es refereix evidentment a la possibilitat o no d'execució de l'obra, sinó a la idoneïtat topogràfica de les àrees afectades per a albergar l'obra civil amb caràcter general, de manera que l'alteració de la morfologia de la zona no siga substancial i la integració de l'obra en l'entorn no requerisca l'adopció de mesures correctores de caràcter extraordinari encara que, atés que l'aprofitament eòlic està conformat per un conjunt d'infraestructures lineals, aquestes puguen ser aplicades amb caràcter puntual.  
  
De tot el que s'ha exposat ?anteriorment es conclou que la proposta de desenvolupament per a la zona 5 nord no resulta viable des del punt de vista ambiental.  
  
Consideracions jurídiques.  
- El projecte examinat agrupa, d'acord amb el que preveuen diversos epígrafs de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març d'impacte ambiental, diversos supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental així com els tràmits previstos en la normativa del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant un Acord de 26 de juliol de 2001, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
  
- L'article 13 Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar no acceptable, des del punt de vista ambiental, les infraestructures eòliques proposades com l'oferta al desenrotllament de la zona 5 nord del Pla eòlic de La Comunitat Valenciana promogut per Proyectos Eólicos Valencianos, SA, per considerar-les incompatibles amb els valors ambientals de les àrees afectades directament o indirectament per aquestes.  
L'oferta de desenvolupament de la zona 5 nord inclou 61 aerogeneradors (model GAMESA 87-2Mw) i la corresponent infraestructura associada (camins d'accés, rases, plataformes de muntatges, fonamentacions, vials interiors, àrees d'arreplega i sistema d'evacuació, etc.) distribuïts en els parcs de Serres de Dalt, la Taladeta i Serra d'en Galceran, així com el corresponent sistema d'evacuació de línies elèctriques fins a la xarxa de transport, tramitats en els corresponents Pla especial, Pla energètic i estudi d'impacte ambiental de la zona 5.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 41 de la llei 2/2013, de 9 de desembre d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 21 d'agost de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 22 d'agost de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.