Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5088, del 08-09-2005 (2005/9948)

RESOLUCIÓ de 31 d'agost de 2005 de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana, per la qual s'acorda incoar expedient per a la delimitació de l'entorn de protecció de l'església de la Mare de Déu dels Àngels de Tuéjar (València) i l'establiment de la seua corresponent normativa protectora.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5088

Data del DOGV
:   08-09-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/9948


Data del document
:   31-08-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Tuéjar
    * patrimoni arquitectònic
    * ben cultural
    * protecció del patrimoni
    * monument

RESOLUCIÓ de 31 d'agost de 2005 de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana, per la qual s'acorda incoar expedient per a la delimitació de l'entorn de protecció de l'església de la Mare de Déu dels Àngels de Tuéjar (València) i l'establiment de la seua corresponent normativa protectora. [2005/X9948]
  
El Reial Decret 3.957/1982, de 15 de desembre (BOE de 26.01.83), va declarar monument historicoartístic de caràcter nacional l'església de la Mare de Déu dels Àngels a Tuéjar (València).
  
La disposició addicional primera de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià considera béns d'interés cultural tots els béns existents al territori de la Comunitat Valenciana que, a l'entrada en vigor d'esta, ja hagen sigut declarats com a tals a l'empara de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol, tant mitjançant l'expedient individualitzat com en virtut del que s'ha establit en l'art. 40.2 de l'esmentada llei i en les disposicions addicionals primera i segona. En virtut de l'atribució de condició de bé d'interés cultural continguda en la disposició addicional primera d'esta última norma, l'església de la Mare de Déu dels Àngels de Tuéjar (València) constituïx un bé d'interés cultural amb la categoria de monument
  
La disposició transitòria primera, paràgraf segon, de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, permet a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport complementar les declaracions de béns d'interés cultural produïdes abans de l'entrada en vigor de l'esmentada llei a fi d'adaptar el contingut als requisits que en esta s'establixen.
  
Considerant el que disposen els articles 27 i 28 de la Llei d'11 de juny de 1998, de la Generalitat Valenciana, i vist l'informe emés pel Servici del Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental d'esta direcció general, favorable a la incoació d'expedient per a la delimitació de l'entorn de protecció de l'església de la Mare de Déu dels Àngels de Tuéjar (València) i la determinació de la normativa protectora d'este, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana, ha resolt:
  
Primer. Incoar expedient per a la delimitació de l'entorn de protecció de l'església de la Mare de Déu dels Àngels de Tuéjar (València) i la determinació de la normativa protectora d'este, complementant l'expedient de declaració amb les altres mencions que exigix la Llei 4/98, de l'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Els annexos que s'adjunten a la present resolució delimiten literalment i gràficament l'entorn de protecció i establixen la normativa protectora d'este.
  
Segon. En compliment d'allò que s'ha preceptuat en l'art. 27.3 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, notificar esta resolució a l'Ajuntament de Tuéjar i als possibles interessats i fer-los saber que, d'acord amb el que establixen els articles 35 i 36, en relació amb el 27.4 de la llei, la realització de qualsevol intervenció, tant en el monument com en l'entorn, haurà de ser autoritzada preceptivament per esta Direcció General amb caràcter previ a la seua realització i a l'atorgament de llicència municipal, si és el cas, quan esta resulte preceptiva.
  
Tercer. La present incoació, d'acord amb el que establix l'art. 33 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i la resta d'actes d'edificació i ús del sòl que afecten l'immoble i l'entorn de protecció, així com de les esmentades actuacions quan siguen dutes a terme directament per les entitats locals. Queden igualment suspesos els efectes de les ja atorgades, suspensió els efectes de la qual, de conformitat amb la limitació temporal continguda en el paràgraf segon de l'article 33 de la Llei 4/98, de l'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià es resoldran després de la declaració. No obstant això, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, podrà autoritzar les actuacions mencionades quan considere que manifestament no perjudiquen els valors del bé que motiven la incoació, així com les obres que, per causa major o interés general, s'hagen de realitzar inajornablement, segons el que disposa el paràgraf primer de l'esmentat article.
  
Quart. Que, en compliment d'allò que s'ha preceptuat en l'art. 27.3 de la llei, es notifique la present resolució al Registre General de Béns d'Interés Cultural per a la seua anotació preventiva.
  
Quint. Que la present resolució, amb els annexos, es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.
  
València, 31 d'agost de 2005.- El director general de Patrimoni Cultural Valencià: Manuel Muñoz Ibáñez.
  
ANNEX I
  
Descripció de l'immoble
  
L'església parroquial de la Mare de Déu dels Àngels és una obra mestra representativa de la primera arquitectura barroca valenciana que posseïx a més, influències castellanes, va ser construïda per l'arquitecte Joan Pérez Castiel, i n'és una elaboració original.
  
La planta és de creu llatina, amb capelles laterals intercomunicades al llarg dels tres trams de la nau principal, té les sagristies al costat del presbiteri i la torre campanar als peus. Sobre la sagristia vella, al costat de l'evangeli, es troba l'anomenat cor, lloc on s'ubicava l'orgue, desaparegut en la Guerra Civil de 1936.
  
Es cobrix amb volta tapiada de canó amb llunetes a la nau principal, i cúpula sobre petxines i tambor al creuer.
  
La fatxada és un parament pla rematat per la cornisa i espadanya al centre. La portada és de pedra calcària i es compon d'unes pilastres laterals que suporten un entaulament sobre el qual se situen pinacles piramidals amb boles i un edicle amb frontó corb amb venera a l'interior.
  
A l'església també van treballar l'escultor Domingo Cuevas, que va realitzar el retaule, hui desaparegut, i José Minguez, a qui s'atribuïx el campanar.
  
L'església posseïx una abundant decoració aplicada en algeps de potent volumetria, els temes decoratius de la qual són característics de Pérez Castiel.
  
L'església de Tuéjar és un dels més clars exponents de la renovació, no sols formal, sinó de tècniques constructives, que es produïx en l'arquitectura valenciana a partir de l'últim terç del segle XVII, època en què s'adopta amb caràcter generalitzat la volta tapiada per al cobriment de naus, i s'abandonen les voltes de creueria i les fàbriques de tàpia.
  
Parts integrants:
  
- Nau principal amb capelles laterals
  
- Sagristies, nova i vella
  
- Campanar
  
- Espadanya
  
- Escalinata exterior
  
Pertinences i accessoris
  
- Creu processional (Núm. SVI: P2965496409130)
  
Taller valencià (sense punxó). Segle XVII (mitjan). Plata daurada repujada, amb alguns elements de fosa. 70 x 63 cm la creu; 20 x 16 cm la mota.
  
- Lignum Crucis (Núm. SVI: N7118591591790)
  
Taller valencià (sense punxó). Segle XVII (mitjan). Plata daurada repujada i esmalts niellats. 44 x 20 cm.
  
Justificació de la delimitació proposada
  
La delimitació dels entorns de protecció s'establix en funció dels criteris següents:
  
- Parcel·les que limiten directament amb la que ocupa el bé d'interés cultural, al qual pot afectar, tant visualment com físicament, qualsevol intervenció que es realitze sobre estes.
  
- Parcel·les que donen al mateix espai públic que el bé d'interés cultural i que constituïxen l'entorn visual i ambiental immediat i on qualsevol intervenció que es realitze puga suposar una alteració de les condicions de percepció d'este o del caràcter de l'espai urbà o no urbanitzable.
  
- Espais públics en contacte directe amb el bé d'interés cultural i les parcel·les enumerades anteriorment i que constituïxen part del seu ambient urbà immediat.
  
- Edificacions o qualsevol element del paisatge urbà o no urbanitzable que, encara que no tenen una situació d'immediatesa amb el bé d'interés cultural, afecten de manera fonamental la percepció d'este.
  
Delimitació de l'entorn de protecció
  
Origen: intersecció entre l'eix del carrer de Remedios amb la prolongació de la fatxada sud-est de la parcel·la 02 de l'illa cadastral 80138.
  
Sentit: horari.
  
Línia delimitadora: des de l'origen, la línia s'introduïx en l'illa cadastral núm. 80868 i seguix la fatxada sud-est de la parcel·la 02 i per la paret mitgera de les parcel·les 03 i 04. Continua per la part de darrere de les parcel·les 38 i 39 i prosseguix pel carrer del Porche en direcció oest. Gira al sud, i s'introduïx en l'illa 79589, i incorpora les parcel·les des de la 05 a la 01. Creua el carrer i recorre la part de darrere de les parcel·les 16, 17 i 18 de l'illa núm. 79842. Continua pel carrer d'Esbarador, i prosseguix per la part de darrere de les parcel·les 10, 09, 08 i 02 de l'illa núm. 79061. Continua per la paret mitgera entre les parcel·les 01 i 02 d'esta illa. Creua la calle Larga i prosseguix per la part de darrere de les parcel·les 07, 06 i 05; travessa la 04 i recorre la part de darrere de la 03. Seguix pel carrer Carnicerías i incorpora les parcel·les 01, 02, 03, 34, 33, 32, 32, 31, 30, 29, 28 i 27 de l'illa 80068. Creua el carrer Rajolado i continua per les parets mitgeres entre les parcel·les 03 i 04 i 10 i 09 de l'illa 80231. Creua el carrer del Pintor Sorolla i travessa l'illa 80183 per les parets mitgeres entre les parcel·les 01 i 02 i 08 i 09 i prosseguix per l'eix del carrer de Remedios fins al punt d'origen, punt A.
  
Normativa de protecció del monument i l'entorn (art. 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià)
  
Monument:
  
Article primer. Caldrà ajustar-se al que disposa la secció segona, ?Règim dels béns immobles d'interés cultural?, del capítol III de la Llei 4/1998 d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià aplicable a la categoria de monument.
  
Article segon. Els usos permesos seran tots aquells que siguen compatibles amb la posada en valor i gaudi patrimonial del bé i contribuïsquen a la consecució d'estos fins. L'autorització particularitzada d'ús es regirà segons allò que s'ha disposat per l'article 18 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Entorn de protecció:
  
Article tercer. D'acord amb el que disposa l'article 35 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià, qualsevol intervenció que pretenga abordar-se a l'entorn de protecció del monument, requerirà de la prèvia autorització de la Conselleria competent en matèria de Cultura. Esta autorització s'emetrà segons els criteris establits en la present normativa, i en allò no previst en esta, mitjançant l'aplicació directa dels criteris previstos en l'article 39 de l'esmentada Llei. La present normativa regirà amb caràcter provisional fins que es redacte el pla especial de protecció del monument i l'entorn i este aconseguisca la validació patrimonial.
  
Totes les intervencions requeriran, per al seu tràmit d'autorització, la definició precisa del seu abast, amb la documentació tècnica que per la seua especificitat els corresponga, i amb la ubicació parcel·lària i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la transcendència patrimonial.
  
Article quart. Sense perjuí del que disposa l'article anterior, mitjançant el sospesat informe tècnic municipal, es podrà derivar la no-necessitat de tràmit d'autorització previ en actuacions que se situen fora del present marc normatiu per falta de transcendència patrimonial, com és el cas de les obres i instal·lacions dirigides a la mera conservació, reparació i decoració interior d'estos immobles.
  
En estos casos, l'Ajuntament comunicarà a esta administració, en el termini de 10 dies, la concessió de llicència municipal, i adjuntarà com a mínim, l'informe tècnic que es menciona en el paràgraf anterior, un pla d'ubicació i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la falta de transcendència patrimonial.
  
Article quint. La contravenció del que preveuen els articles anteriors determinarà la responsabilitat de l'Ajuntament als termes establits en l'article 37 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Article sext. Criteris d'intervenció.
  
1. Es mantindran les pautes de la parcel·lació històrica de l'entorn.
  
2. Es mantindran les alineacions històriques de l'edificació conservades fins a l'actualitat, a excepció de la parcel·la núm.03 de l'illa cadastral 80395.
  
3. Els edificis tradicionals del conjunt, pel seu alt valor ambiental i testimonial d'una arquitectura i tipologia que el caracteritza, hauran de mantindre les fatxades visibles des de la via pública, i preservar i restaurar els caràcters originaris d'estes. Per a la realització d'obres als edificis de l'antiga posada, situada a la parcel·la núm. 01 de l'illa cadastral núm. 79419, la part conservada de l'antiga casa abadia, situada a la parcel·la núm. 10 de l'illa cadastral núm. 79456 i l'antiga casa del mossén, situada a les parcel·les núm. 27 i núm. 28 de l'illa cadastral núm. 80619, el promotor haurà d'aportar un estudi previ firmat per un tècnic competent en arqueologia als efectes de l'art. 62 de la Llei del Patrimoni.
  
4. El nombre de plantes permeses és de tres altures (planta baixa més dos), sense perjuí de l'aprofitament sota coberta. Queden prohibits els semisoterranis. Els edificis que superen este nombre de plantes es regiran pel règim fora d'ordenació. A este efecte, en el supòsit que concloga la seua vida útil, es pretenga fer obres de reforma de transcendència equiparable a la reedificació, una remodelació amb eliminació de les plantes superiors o una substitució voluntària d'este, s'aplicaran les ordenances de protecció d'esta normativa. Tot això sense perjuí de la possible aplicació de l'art. 21 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià a estos immobles.
  
5. L'altura de cornisa màxima és de 10,00 metres per a tres plantes i 4,00 metres per a una planta. Quan existisquen diferències topogràfiques en l'àmbit d'una parcel·la, l'altura dels diferents cossos de l'edificació respectarà les pautes tradicionals de Tuéjar, estudiades dins de cada illa, de manera que els edificis resultants no generen un augment impropi de volum.
  
6. Les cobertes, d'acord amb la tipologia de la zona, seran al cos principal de l'edifici, la profunditat edificable de les quals oscil·larà entre 8 i 11 metres. Seran inclinades, de teula àrab, amb pendent comprés entre 18% i 40%, a dos aigües i carener d'altura màxima 2,25 metres respecte de la línia de cornisa. Este requisit únicament podrà ser dispensat, amb caràcter excepcional, en aquells casos en què s'acredite l'existència d'una singular justificació historicocontextual.
  
7. Les noves edificacions, o les remodelacions de les no tradicionals, s'adequaran amb caràcter estètic a la tipologia i als acabats tradicionals de Tuéjar i la fatxada s'atendrà a les disposicions següents:
  
- Ràfols segons la tradició constructiva de Tuéjar, de permòdols de fusta o de rajola i teula.
  
- Impostes, motlures, marcs, cèrcols, rematades ornamentals i la resta d'elements compositius amb una longitud màxima de vol de 15 centímetres.
  
- Buits de fatxada de proporció vertical, amb la possible excepció de plantes baixes o cambres, segons la tipologia compositiva del municipi. Es recomanen els buits esbocats.
  
- Balcons de barana metàl·lica, amb amplària màxima de vol de 40 centrímetres, 15 centímetres de cantell i longitud màxima d'1.80 metres. Si els balcons no són volats, la barana serà de fusta o de forja, segons la tradició constructiva de Tuéjar.
  
- Els fustams seran de fusta. Es recomana l'ús de contrafinestres.
  
- Es prohibixen les persianes, excepte les persianetes exteriors enrotllables tradicionals.
  
- Es prohibixen els acabats impropis de la tradició constructiva de Tuéjar, com ara rajola cara vista, ceràmica, pedres polides, etc, o materials d'imitació dels tradicionals.
  
8. L'ús permés en esta zona serà el residencial. S'admetran els següents usos, sempre que mostren la seua compatibilitat amb les arquitectures tradicionals de la zona:
  
A) Magatzems.
  
B) Locals industrials ubicats en planta baixa.
  
C) Locals d'oficines.
  
D) Ús comercial.
  
Article sèptim. Totes les actuacions que puguen tindre incidència sobre la correcta percepció i la dignitat en l'apreciació de l'escena o paisatge urbà del monument i l'entorn, com és el cas de l'afecció dels espais lliures per actuacions de reurbanització, enjardinament o arbratge, provisió de mobiliari urbà, assignació d'ús i ocupacions de la via pública, etc., o com pot ser-ho també l'afecció de la imatge arquitectònica de les edificacions per tractament de color, implantació de rètols, marquesines, tendals, instal·lacions vistes, antenes, etc., o qualsevol altra de similar tipus i conseqüències, s'hauran de sotmetre a l'autorització de la conselleria competent en matèria de Cultura, que els resoldrà d'acord amb les determinacions de la llei i els criteris de percepció i dignitat abans al·ludits.
  
Queda proscrita la introducció d'anuncis o publicitat exterior als plans de fatxada dels edificis que, en qualsevol de les seues accepcions, irrompa en l'esmentada escena urbana, excepte la d'activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i per temps limitat sol·licite i obtinga autorització expressa.
  
Article octau. Els béns de rellevància local s'atindran al que disposa la secció primera, dels béns de rellevància local, del capítol IV, títol II de la Llei 4/1998 de l'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià aplicable als béns de rellevància local.