Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6817, del 12-07-2012 (2012/6718)

RESOLUCIÓ de 21 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Agost, Altura, Vilafamés, Requena, Onda, Catadau i Vilamarxant. Expedient número 416/06 AIA i altres.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6817

Data del DOGV
:   12-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6718


Data del document
:   21-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Requena
    * Catadau
    * Altura
    * Onda
    * Agost
    * Vilafamés
    * Vilamarxant
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 21 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Agost, Altura, Vilafamés, Requena, Onda, Catadau i Vilamarxant. Expedient número 416/06 AIA i altres. [2012/6718]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26, sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 416/06 AIA Agost; 272/07 AIA Altura ; 264/07 AIA Vilafamés; 249/08 AIA Requena; 239/07 AIA Onda; 181/08 AIA Catadau; 138/07 AIA Agost i 112/08 AIA Vilamarxant.  
  
València, 21 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 416/0828-GHS.  
Títol: Autorització Ambiental Integrada d'una Fàbrica de Productes Ceràmics.  
Promotor: Cerámicas Torregrosa, SL.  
Autoritat substantiva: Servici de Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: parcel·les 5, 6, 7 i 8 del polígon 51, i parcel·les 35 i 36 del polígon 52, Partida del Campet, del terme municipal d'Agost (Alacant).  
1. Objecte  
 L'objecte del Projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada ( AAI) per a una indústria de fabricació de productes ceràmics, d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
Així mateix, el Projecte constituïx un dels supòsits previstos en l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i este s'ha de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental  
.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del Projecte   
El Projecte pretén l'adaptació al nou instrument d'intervenció ambiental d'autorització ambiental integrada, d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, d'una activitat de fabricació de productes ceràmics, promoguda per l'empresa Cerámicas Torregrosa, SL.  
L'activitat s'ubica a la partida del Campet, al polígon 51, parcel·les 5 6-7-8-i polígon 52, parcel·les 35 i 36, de rústica, del terme municipal d'Agost (Alacant). Les parcel·les on se situa la instal·lació compten amb una nau de fabricació de rajoles, una altra nau que es pretén reformar per a albergar una segona línia de fabricació de rajoles, i una sèrie d'instal·lacions auxiliars, part de les quals ja existixen, i altres que s'escometran amb l'ampliació prevista.   
La superfície total que es vincula a l'activitat i que se situa sobre sòl no urbanitzable, objecte de la declaració d'interés comunitari (DIC), ocupa una superfície de 116.292 m2, que es pretenen ajustar als usos següents:  
- Naus 1 i 2: fabricació de rajoles de ceràmica roja.  
- Vials interiors: circulació de personal i vehicles.  
- Zona d'emmagatzematge de matèries primeres.  
- Zones verds  
- Zona de condicionament de maquinària i aparcaments  
- Zona de producte acabat  
- Zona de tractament d'aigües: depuració d'aigües de procés, pluvials i sanitàries.  
L'activitat industrial consistix en la fabricació de rajoles, que es realitza en diverses etapes successives en l'orde següent: arreplega i emmagatzematge de matèria primera, transport de materials, preparació de la matèria primera, mòlta, ensitjament i pastat, modelat, assecat, cocció, classificació i embalatge.   
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental (EsIA) no considera alternatives a l'actuació projectada pel que fa a la seua situació, en tractar-se d'activitat existent i que l'ampliació s'executa a l'emplaçament actual. Les possibles alternatives davant la solució adoptada queden condicionades per les característiques pròpies del Projecte i les consideracions i solucions adoptades en l'EsIA.  
4. Afeccions legals  
L'activitat projectada constituïx un dels supòsits arreplegats en l'annex I de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, i és preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
El Projecte constituïx un dels supòsits previstos en l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i s'ha d'obtindre la preceptiva declaració d'impacte ambiental, prèviament a la seua autorització definitiva.   
L'activitat compta amb llicència municipal d'activitat per a un treball destinat a indústria ceràmica, de 4 d'octubre de 1973.  
Les parcel·les on se situa l'activitat són sòl no urbanitzable amb qualificació comuna agropecuària, d'acord a l'informe municipal de 21 d'octubre de 2005, i cal la corresponent declaració d'impacte ambiental (DIC), d'acord amb la legislació sobre sòl no urbanitzable.  
  
Les arreplegues i emmagatzematges de matèries primeres (argiles, arenes, etc.) hauran d'adaptar-se a les exigències d'ordenança municipal d'Agost, reguladora dels límits màxims d'altura dels depòsits d'argila, arena o altres (BOP-Alacant, de 19.06.07, núm. 122).  
Les parcel·les objecte del projecte són travessades per la via pecuària collada de Verduna (BOE 22.02.1993 i DOCV 01.04.1993), i s'aplica la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.   
Així mateix, el Projecte haurà d'obtindre l'informe respecte d'això de les possibles afeccions al Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
5. Consideracions ambientals  
Respecte a les principals afeccions ambientals del Projecte sobre el medi ambient, l'EsIA considera diversos impactes ambientals com a conseqüència de l'actuació projectada, i es proposen diferents accions correctores en cada cas, així com un programa de vigilància ambiental.  
  
Els emmagatzematges, manipulació i transport de matèries primeres (argiles) constituïxen focus d'emissió difusa en forma de partícules de pols. Com a mesures correctores es preveu la construcció d'un futur graner i del tancament definitiu del parc d'emmagatzematge de matèries primeres. El gran estoc de matèries primeres emmagatzemat en l'actualitat obliga a una proposta de reducció gradual del parc d'emmagatzematge, fins a la seua definitiva substitució pels graners projectats. Es proposa una primera fase, la implantació de mesures correctores consistents en una instal·lació d'arruixadores automàtiques i en un tanca perimetral en la direcció dels vents predominants, per tal d'evitar la dispersió de partícules (argiles) per acció del vent. En una segona fase, es proposa el confinament del parc de matèria primera, per mitjà de la construcció d'un graner per a l'emmagatzematge de les argiles. Esta regulació de les arreplegues de matèries primeres (argiles) es preveu en un termini de dos anys, i es reduïx la superfície d'emmagatzematge d'argiles (arreplega de matèries primeres) a una superfície de 15.677 m2 aproximadament, acords amb la normativa en desenrotllament sobre emmagatzematge d'argiles de l'Ajuntament d'Agost.  
Hi ha en l'activitat industrial 4 focus canalitzats d'emissió de contaminants a l'atmosfera, procedents dels processos de mòlta (partícules de pols), de l'operació d'assecat, del forn i de la caldera (gasos de combustió). Es preveuen mesures correctores consistents en la instal·lació de filtres de mànega per al focus d'emissió de partícules del procés de mòlta, i l'ocupació com a combustible de gas natural amb uns millors índexs de contaminació atmosfèrica, davant d'altres combustibles fòssils.  
La major part dels residus generats es corresponen amb residus inerts i no perillosos. Els residus més abundants generats per l'activitat es deriven de l'etapa de conformació de la rajola en cru, els rebutjos dels quals poden ser perfectament reintroduïts en el procés com a matèria primera. D'altra banda, els residus perillosos procedixen, bàsicament, dels olis i dissolvents de neteja generats en el taller i en les operacions de manteniment de la maquinària. En tot cas, tots els residus generats per l'activitat industrial seran entregats a gestor autoritzat.  
  
Respecte a les aigües residuals derivades de l'activitat, es contemplen les aigües domèstiques procedents de neteges i vestuaris per al personal, i les aigües residuals industrials procedents del llavat del tren de resines descalcificadores i del llavat de la maquinària i ferramentes. Totes estes aigües residuals són tractades en depuradora pròpia i emmagatzemades, posteriorment, en un tanc de 10 m3 per al seu ús en el reg de zones verdes, de la zona d'arreplega de matèries primeres i de la zona de pas de camions, i s'incorpora una xicoteta part d'eixe cabal tractat al procés productiu.  
Quant a les aigües pluvials, es distingixen dos superfícies d'arreplega separades per un camí asfaltat dins de les parcel·les objecte de l'activitat. La primera d'estes, es correspon amb la zona d'arreplega de les matèries primeres (argiles), i l'altra correspon a la zona asfaltada on s'ubica les naus. En el Projecte es proposa, com a mesura correctora davant de la pols generada, la reducció de l'àrea d'arreplega de matèria primera fins als 15.677 m2 aproximadament, i la dota d'un canal perimetral per a l'arreplega d'aigües pluvials que, per mitjà de la construcció d'una bassa de 200 m3, per a la sedimentació de les argiles que arrosseguen, i amb un sobreeixidor que recau en la cuneta del camí, permeten la seua reutilització per al reg de la zona d'arreplegues de matèries primeres (argiles), per al reg dels camins de pas de camions i en la neteja de maquinària. Les aigües pluvials de la zona asfaltada de les naus es deixarà córrer per escolament, d'acord amb el pendent natural del terreny.  
Respecte al consum de recursos hídrics, l'activitat es compta amb diferents abastiments d'aigua. D'una banda, les necessitats domèstiques de servicis, vestuaris i una part del cabal demandat per la caldera de vapor, procediran de la xarxa d'aigua potable que subministra la companyia Aguas de Alicante, SA (aprox. 4.212,15 m3/any). La resta del cabal demandat per la caldera de vapor, corresponent a 8.000 m3/any, procedix del canal de l'Horta d'Alacant. D'altra banda, el subministrament d'aigua necessari per als processos industrials i per al llavat de la maquinària, que s'estima en 64.081 i 70,86 m3/any respectivament, es projecta per mitjà d'autoabastiment de l'activitat, sense descriure el seu origen. Es justifica, a més, la disponibilitat de 6.000 m3/any procedents d'una superfície de 15 tafulles de la parcel·la 10, del polígon 51 (partida Campet) inscrites al registre de Comuners de la Comunitat de Regants Mare de Déu de la Pau.  
Quant a les afeccions al patrimoni, la Direcció General de Patrimoni Valencià emet un informe favorable, de 4 de juny de 2008, als efectes patrimonials previstos en l'art. 11 de la Llei 4/1198, d'11 de juny.  
  
El 15 de gener de 2008, es rep informe resposta del Servici Territorial de Medi Ambient d'Alacant, respecte de les afeccions del Projecte a la via pecuària. A la vista d'este informe, se sol·licita al titular del Projecte la seua ampliació per a contemplar l'afecció de Projecte respecte al traçat original de la via pecuària, i es va rebre, el 24 d'abril de 2008, nova documentació presentada pel titular en resposta al dit requeriment.   
6. Tramitació administrativa  
En data 15 de desembre de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental, de la Conselleria de Territori i Vivenda remet nota interna en què informava que no s'havia rebut al·legacions respecte d'això, després de la finalització de període d'informació pública i se sol·licitava declaració d'impacte ambiental per al Projecte que ens ocupa, amb la documentació següent:  
- Projecte Bàsic d'Autorització Ambiental Integrada (tres volums: memòria, documentació justificativa fotocòpia compulsada i annexos a la memòria).  
- Estudi d'impacte ambiental (EsIA) i document de síntesi.  
- Exemplar de la documentació complementària presentada per l'empresa, amb dates 3 de maig, 14 de juny i 4 d'octubre de 2006.  
- Còpia de la informació pública, de data 7 de juny de 2006.  
- Còpia de l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 12 de maig de 2006.  
Des del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental se sol·licita al titular, per mitjà de requeriment, de data 23 de novembre de 2007, ampliació d'informació sobre diversos aspectes del projecte. En eixa mateixa data se sol·licita al Servici Territorial de Medi Ambient d'Alacant que informe sobre l'afecció del Projecte a la via pecuària collada de Verduna.  
El 15 de gener de 2008, es rep informe desfavorable del Servici Territorial de Medi Ambient d'Alacant, respecte de l'afecció del Projecte a la via pecuària en el cas que no es tramite una modificació del traçat original que mantinga la seua integritat superficial, continuïtat i idoneïtat del traçat, d'acord amb la Llei 3/1195, de 23 de març, de Vies Pecuàries. A la vista d'este informe se li envia, el 18 de gener de 2008, requeriment al titular d'ampliació d'informació del Projecte respecte de l'afecció a la via pecuària i a possibles alternatives per a la seua adequació. El 22 de febrer de 2008, el titular presenta nova documentació respecte de la modificació del traçat de la via pecuària.   
  
Finalment, es rep des de Servici Territorial de Medi Ambient d'Alacant, informe de l'enginyer de la demarcació d'Altea, d'11 d'abril de 2008, en què comunica que la proposta continguda en l'expedient FOCUPAVP 13/2005 sobre el traçat de la via pecuària collada de Verduna apareix condicionada a l'aprovació definitiva de la modificació presentada, o bé a l'aprovació de qualsevol altra alternativa tècnicament viable a la via pecuària.   
El 6 de juny de 2008, es rep informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià respecte dels efectes patrimonials previstos en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.  
7. Consideracions jurídiques  
El Projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat del grup 4.L) de l'annex I, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què s'ha considerat necessària la preceptiva formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 12é del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32 2006/, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/ 89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes hi sotmesos.   
  
L'article 16, apartat 2, lletra m ), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/ 2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental, de projectes públics i privats, així com dels plans i programes que no requerisquen d'avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable, que es desenrotllen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Projecte de Sol·licitud d'Autorització Ambiental Integrada d'una indústria de fabricació de productes ceràmics, promoguda per Cerámica Torregrosa, SL, al polígon 51, parcel·les 6, 8, 10 i 25, i al polígon 52, parcel·les 35 i 36 de rústic, del terme municipal d'Agost (Alacant), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establixen estudi d'impacte ambiental, el Projecte i la resta de la documentació presentada.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels següents condicionants:  
1. Les arreplegues i emmagatzematges de matèries primeres (argiles, arenes, etc.) es limitaran al parc d'emmagatzematge previst en el Projecte de 15.677 m2, que hauran d'adaptar-se, en el termini que establisca l'òrgan substantiu, a les exigències d'Ordenança Municipal d'Agost, reguladora dels límits màxims d'altura dels depòsits d'argila, arena o altres (BOP-Alacant, núm. 122, de 19.06.2007). Així:  
  
- Es prohibix l'arreplega, acumulació, emmagatzematge o depòsit de matèries (argiles, arenes, etc.) volàtils en l'exterior amb una altura superior de 6 metres mesurats des de qualsevol punt del perímetre de la base.  
- Es protegiran davant dels vents predominants, tres de les cares del parc d'emmagatzematge d'arreplegues d'argiles i arenes amb instal·lació d'arruixadores d'aigua automàtics.  
- Es procedirà a l'asfaltat de les zones de rodament i de les vies d'accés a la indústria.  
2. S'evitarà qualsevol tipus d'emmagatzematge fora dels límits de les parcel·les objecte del Projecte, i s'hauran de mantindre les parcel·les adjacents lliures d'arreplegues de matèries primeres, altres materials, producte acabat, residus i/o runes derivats de l'activitat i es respectaran, en particular, els límits legals de protecció del llit rambla del Pepior.  
  
3. Les cintes transportadores de matèria primera (argiles) que alimenten des del parc d'emmagatzematge a les tremuges de la nova instal·lació de la nau 2, disposaran de carenats que reduïsquen l'emissió de pols i partícules. L'esmicoladora que alimenta les cintes transportadores s'ubicarà en caseta tancada com a mesura correctora de les emissions de partícules de pols i el soroll.  
4. Per tal de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat industrial, s'hauran de regularitzar els cabals d'aigua procedents del canal Horta d'Alacant i de la Comunitat de Regants Mare de Déu de la Pau que permeta el seu ús industrial, així com regularitzar l'explotació de l'aqüífer per a autoabastiment per a un cabal de 64.125 m3/any d'ús industrial, d'acord amb el que establix el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, text refós de la Llei d'Aigües.  
  
5. S'instal·larà la depuradora per al tractament de les aigües residuals industrials i domèstiques d'acord amb el Projecte presentat que assegure el compliment amb els paràmetres de qualitat exigits en l'autorització ambiental integrada.  
6. S'haurà d'obtindre la corresponent declaració d'interés comunitari per a l'ocupació del sòl, i complir els criteris de compatibilitat de l'ús i els límits màxims d'ocupació i d'edificabilitat, establits en el Pla General d'Ordenació Urbana d'Agost, conforme a l'informe tècnic municipal, de 21 d'octubre de 2005.   
  
7. Haurà d'obtindre's l'aprovació definitiva de la proposta de modificació del traçat de la via pecuària collada de Verduna per a la seua desafecció i desviació del traçat, d'acord amb el Projecte presentat de modificació de la via pecuària, davant del Servici Territorial de Medi Ambient d'Alacant, amb expedient FOCUPAVP 13/2005, o de qualsevol altra alternativa tècnicament viable.  
8. A la posada en marxa de l'ampliació projectada, es realitzarà una auditoria acústica que assegure que l'activitat no transmet uns nivells sonors de recepció superiors als indicats en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de Protecció Contra la Contaminació Acústica, i s'hauran d'adoptar, en cas contrari, les mesures correctores necessàries que asseguren compliment.  
  
9. Es portarà un registre documental del Programa de Vigilància Ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental, que permeta comprovar el seguiment i el compliment de les mesures correctores i protectores hi arreplegades.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del Projecte presentat, així com, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 10 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 272/0437-PJZ.  
Promotor: Ajuntament d'Altura.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Altura i Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
Objecte projecte: Pla Parcial Modificatiu del Sector Industrial Alto Palancia.  
Localització: al terme municipal d'Altura (Castelló).  
Descripció del Projecte  
El Pla Parcial té com a objecte la delimitació d'un sector que per la seua ubicació i accessibilitat puga albergar un ús terciari complementari a l'activitat industrial i definir l'ordenació detallada d'este. Comporta la reclassificació de sòl no urbanitzable comú a urbanitzable.  
  
El sector proposat confronta amb sector industrial existent, i es considera una ampliació d'este. Respon a la necessitat municipal d'alliberar l'espai públic del trànsit i estacionament de vehicles per a transport pesat. Es planteja per tant un estacionament per a este tipus de vehicles i de servicis i indústries afins, articulat directament amb el polígon industrial i les vies d'accés municipal.  
Característiques:   
Classificació: sòl urbanitzable.  
Ús global: industrial.  
Superfície del sector: 31.931 m2s.  
Ús dominant: indústria pesada, mitjana o lleugera.  
Usos compatibles: terciari, ús comercial, logístic d'oci, de servicis o mixt  
Usos incompatibles: residencial.  
Edificabilitat neta: 6.214 m2t.  
Índex d'edificabilitat neta: 0,25 m2t/m2s.  
Altura màxima reguladora: 9 m.  
Altura màxima total 12 m.  
Zona verda: 3.218,22 m2s.  
Reserva viària: 3.057,54 m2s.  
Tramitació administrativa  
Amb data 23 de novembre de 2007, es va remetre al Servici Territorial d'Ordenació del Territori de Castelló d'esta conselleria la documentació corresponent al Projecte junt amb estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu en què constaven els documents següents:   
  
- Certificat d'informació pública.  
- Sol·licitud de prospecció arqueològica a la Conselleria de Cultura per part de Grupotec, redactor del PAI Sector Industrial Alto Palancia.  
- Autorització de la Conselleria de Cultura per a realitzar la prospecció arqueològica.  
- Informe d'UTE Aguas de Valencia responsable de la gestió del servici d'aigua potable i clavegueram del municipi d'Altura amb indicació que el consum seria de 30 m3/dia i que s'espera que en el futur es mantinguen els actuals nivells dels aqüífers, l'abastiment d'Altura posseïx els cabals necessaris per al mencionat PAI, sempre que s'adeqüen les actuals xarxes de distribució amb els augments de diàmetres i línies necessaris per a arribar a la nova zona a abastir.  
  
Amb data 14 de febrer de 2008, es va sol·licitar a la Direcció General de Paisatge informe en l'àmbit de les seues competències.  
Amb data 25 de febrer de 2008, es va requerir, a través del Servici Territorial d'Ordenació Territorial de Castelló d'esta conselleria, ampliació de la documentació a l'Ajuntament en els punts següents: certificat d'informació pública, certificat d'aprovació provisional, esmena de deficiències de l'estudi d'impacte ambiental: estudi d'afecció al patrimoni i informe de la Conselleria de Cultura, informe de disponibilitat de recursos hídrics de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, estudi de paisatge, aigües residuals i tractament, moviments de terra, estudi acústic, usos permesos, informes de la Conselleria d'Infraestructures i Ministeri de Foment en relació amb la proximitat a les vies de comunicació A-23, CV-25, etc., aclariment de mesures correctores, destinació aigües pluvials, residus, etc.  
Amb data 3 de març de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació Territorial de Castelló d'esta conselleria va remetre la documentació següent: escrit de Grupotec redactor del PAI en què s'adjunta a la Conselleria de Cultura estudi d'impacte sobre el patrimoni cultural, informe de la Conselleria de Cultura en relació amb el patrimoni paleontològic, amb indicació que no cal abordar cap tipus d'actuació prèvia per a la salvaguarda del patrimoni paleontològic.  
Amb data 15 de maig de 2008, es va remetre al Servici Territorial de Castelló d'Ordenació Territorial la documentació següent: certificat d'informació pública en què s'indique que les al·legacions produïdes no són de caràcter ambiental, inclòs l'expedient de l'estudi d'impacte ambiental, i certificat del secretari de l'Ajuntament d'aprovació provisional del PAI. Igualment, es van adjuntar esmenes de l'estudi d'impacte ambiental:  
1. S'aporta fotocòpia de presentació a la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Cultural de Castelló de l'informe d'impacte sobre el patrimoni. S'hi indica que encara no s'ha emés l'informe corresponent per la Unitat d'Inspecció referida.  
2. S'aporta còpia d'informe d'impacte sobre el patrimoni cultural elaborat pel promotor: este conclou de la manera següent: només es poden establir una sèrie d'afeccions als elements etnològics, ja que el resultat arqueològic ha sigut nul. Les afeccions són les següents: afecció directa a element E-1, sistema de regadiu.  
  
Es proposen les següents mesures correctores:  
- Sobre el patrimoni arqueològic:  
S'ha d'establir un seguiment arqueològic per arqueòleg, en totes les àrees que impliquen excavacions.  
- Sobre el patrimoni etnològic:   
L'actuació implicarà la desaparició del sistema, de manera que l'estudi ha intentat oferir la documentació més completa possible respecte d'això.  
Respecte a elements arqueològics, s'han detectat fragments de cronologia moderna o contemporània, i no són indicatius d'un jaciment sinó possiblement del resultat de l'aportació durant el desenrotllament de les tasques agrícoles.  
3. Disponibilitat de recursos hídrics:   
- Aporten fotocòpia de sol·licitud efectuada a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 18 de juliol de 2007, en què s'indica que no han rebut resposta.  
- Aporten informe d'UTE Aguas de Valencia-Daguas, SL, de 20 de març de 2006, abans referit.  
- Aporten fotocòpia d'informe de l'Oficina de Planificació Hidrològica de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 25 de gener de 2008, sobre la concessió d'aigües subterrànies a la partida El Berro a Altura, amb destinació a abastiment, ús ramader, industrial i reg.  
  
En l'informe s'indica que es considera coherent el volum sol·licitat respecte a l'ús industrial, i que són necessaris una sèrie d'aclariments.   
  
Atés el gran volum d'aigua que s'ha sol·licitat extraure per a tot el conjunt d'usos a Altura, s'indica que es requerirà un estudi d'impacte ambiental.  
- En l'esmena de deficiències s'indica que la dotació concedida és de 1.345.917 m3/any, els recursos actualment consumits pel municipi són 117.895 m3/any, i els que previsiblement consumirà el sector seran 30 m3/dia.  
4. Estudi del paisatge:   
- Aporten còpia d'estudi d'integració paisatgística, i este s'ha exposat a informació pública.  
S'hi indica que la vegetació que s'utilitze per a l'enjardinament de zones verdes, tant públiques com privades, ha de ser unitària, preferiblement amb espècies autòctones.  
5. Aigües residuals:   
- S'indica que el volum previsible serà de 16 m3/dia, provinents de neteges (oficines, estació de servici i estada de control). S'analitzaran i connectaran a la xarxa de sanejament del polígon industrial. El tractament de les aigües residuals dels usos complementaris al transport de vehicles de transport pesat ha de ser estudiat, en el moment de sol·licitar les llicències d'edificació pertinents. Se seguiran les indicacions reflectides en l'informe emés per l'EPSAR.  
- S'aporta informe de l'EPSAR en què s'indica que en el cas que l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals generats per les seues actuacions, per mitjà de la construcció d'una EDAR pròpia i sol·licite en un futur la connexió a un sistema públic de sanejament i depuració, la viabilitat del tractament en l'EDAR de Segorbe serà possible, sempre que complisquen una sèrie de condicionants. Entre estos es destaca el següent: l'abocament generat haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües.  
6. Moviments de terres: en ser una zona amb poc pendent no es produïxen ni desmuntes ni terraplens d'entitat.  
7. Aporten estudi acústic: que conclou que no cal aplicar mesures correctores.  
8. Considera els usos compatibles en ubicar-se el sector industrial junt amb la A-23 i al polígon industrial La Olivera de què és ampliació. Es detallen els usos que es permetran en el sector.  
9. Respecte a l'emissió de pols i gasos:  
- Fase de construcció:   
- Després de cada pluja es netejaran les interseccions dels camins asfaltats per a retirar el fang, es regaran els camins i vials no asfaltats per a evitar l'alçament de pols per la circulació dels vehicles.  
  
- Els motors de combustió es revisaran perquè complisquen els límits d'emissió de contaminants previstos en la normativa competent.  
  
- Fase de funcionament:  
- Per a evitar alçament de pols es procedirà a regat variable de l'esplanada d'aparcament.  
10. Contaminació acústica: durant el funcionament de l'actuació es proposen com a mesures correctores complir amb el que preveu la Llei 7/2002, de la Generalitat Valenciana.  
11. S'aporta informe del Ministeri de Foment respecte a concert previ favorable, pel que fa als sectors I-1 i I-2 (sector Alto Palancia) sempre que es faça una reserva de sòl per a ampliació de la Glorieta existent al marge esquerre de l'autovia A-23, i esta serà a càrrec dels sectors.  
12. Es corregixen els apartats de mesures correctores i Programa de Vigilància Ambiental de l'estudi d'impacte ambiental.  
13. La xarxa per a evacuació d'aigües residuals i pluvials prevista és separativa.  
No hi ha previst pavimentar parcel·les privades en sector.  
Les aigües contaminades per zones de tallers, quan sol·liciten les llicències d'obra i ambiental, hauran de contemplar en els seus projectes les mesures correctores que marque la legislació vigent, per a evitar que les aigües pluvials es contaminen.  
14. Els residus sòlids urbans que genere el sector s'arreplegaran en contenidors del servici municipal de neteja i es portaran a abocador autoritzat. Per a la resta d'activitats del sector es farà una recollida selectiva, i serà previsible que es realitze de forma ocasional, previ avís als servicis municipals.  
Amb data 27 de maig de 2008, es reitera la sol·licitud d'informe al Servici de Suport Tècnic (Direcció General del Paisatge).  
Amb data 27 de maig de 2008, es va sol·licitar informe al Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, en relació amb l'impacte acústic, de gasos i pols, sobre si este seria admissible.  
Amb data 18 de juny de 2008, es va sol·licitar a l'Ajuntament, a través del Servici Territorial de Castelló d'Ordenació Territorial d'esta conselleria, ampliació de documentació en el sentit següent: informe de l'empresa encarregada de la gestió del servici de subministrament d'aigua potable en la població, així com una sèrie d'aclariments respecte a la disponibilitat hídrica.  
Amb data 19 de juny de 2008, l'Ajuntament va remetre certificat d'informació pública en què s'indicava que la documentació sotmesa a informació pública en una primera ocasió, que incloïa estudi d'impacte ambiental, és bàsicament la mateixa que es va sotmetre a informació pública en una segona ocasió, i que ha sigut aprovada provisionalment per l'Ajuntament (i no són objecte els documents de la segona exposició pública de cap modificació substancial). En la segona informació pública no va haver-hi reclamacions ni al·legacions de caràcter ambiental  
  
Amb data 20 de juny de 2008, va remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric en què s'indicaven una sèrie de deficiències a esmenar en l'estudi acústic presentat. Este informe es va remetre a l'Ajuntament, a través del Servici Territorial de Castelló d'Ordenació Territorial d'esta conselleria per a l'esmena de deficiències.  
Amb data 20 d'agost de 2008, va remetre el Servici Territorial de Castelló d'Ordenació Territorial una addenda al certificat de capacitat i suficiència d'aigua elaborat per UTE Aguas de Valencia-DAGUAS, SL, en què s'indica el següent:  
- Que segons la informació proporcionada per l'Ajuntament el consum mitjà per al sector industrial Alto Palancia serà d'11,4 m3/dia.  
  
- Que l'aigua amb què s'abastirà el dit sector procedix del brollador El Berro. D'este brollador és propietari l'Ajuntament d'Altura i pot extraure de mitja 4.000 l.p.m (240 m3/hora). A més, hi ha en la mateixa parcel·la un pou de reserva anomenat pou El Berro. Este pou s'utilitza en casos excepcionals de sequera. La propietat del pou El Berro és de l'Ajuntament d'Altura i extrau 2.500 l.p.m. (150 m3/hora).  
  
- Que la qualitat de l'aigua subministrada en l'actualitat a la xarxa domiciliària a la població d'Altura, complix amb el que establix el RD 140/2003, de 7 de febrer.  
- Que no cal cap tractament específic a l'aigua del brollador i pou El Berro. Només s'afig hipoclorit sòdic (clor) per a la seua potabilització.  
  
- Que segons les dades del brollador i pou i comptant que en un futur es mantinguen els actuals nivells dels aqüífers, sí que hi ha recursos hídrics per a abastir l'increment de demanda prevista (11,4 m3/dia) per al mencionat sector industrial Alto Palancia, sempre que s'adeqüen i amplien les actuals infraestructures (xarxes de distribució), amb els augments de capacitat, diàmetres i línies necessaris per a arribar a la zona d'actuació.  
Amb data 19 de setembre de 2008, el Servici Territorial de Castelló d'Ordenació Territorial d'esta conselleria va remetre ampliació de l'estudi acústic.  
Amb data 24 de setembre de 2008, es va sol·licitar informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, en relació amb l'ampliació presentada. L'esmentat servici informa, amb data 1 d'octubre de 2008, que la documentació presentada és suficient. L'estudi s'ajusta al contingut que s'establix en el Decret 41709737, de 14 de juliol, de Planificació en Gestió en Matèria de Contaminació Acústica, amb respecte als objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002 de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
  
Consideracions ambientals  
1. Els terrenys que constituïxen l'àmbit de l'actuació estan ocupats per camps de cultiu aterrassats, amb pendent suau, i els materials són terciaris, conglomerats i arenoses. Els cultius són de cirerers, nesprers, ametlers, etc.   
A l'est de l'àmbit d'actuació se situa l'autopista A-23, a 100 metres; entremig hi ha camps de cultiu, i a l'oest, limítrof amb l'àmbit de l'actuació, se situa un polígon industrial existent denominat La Olivera.  
  
Al nord, se situa la carretera CV-25 i rotonda, i, a aproximadament a 70 m s'ubica la proposta de sòl urbanitzable residencial Jardines del Palancia, que se situarà davant del polígon industrial existent. Al sud-est se situa el cementeri de Segorbe.  
2. D'acord amb l'informe presentat pel promotor, en relació amb l'afecció al patrimoni cultural, no s'afectarien jaciments arqueològics i s'afectaria elements etnològics, el sistema de regadiu: séquies, murs de pedra, etc. Com a mesura correctora es planteja el seguiment arqueològic de les excavacions.  
S'ha sol·licitat informe a la Conselleria de Cultura, i no s'ha obtingut este fins a la data. Hi consta l'autorització per a la prospecció arqueològica i informe de la Conselleria de Cultura que indica que no hi ha cap afecció sobre elements paleontològics.  
Per tant, es considera necessària l'obtenció prèvia de l'informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte al Projecte de Pla Parcial Modificatiu, que verifique la correcció de l'avaluació efectuada de la documentació presentada, així com les mesures preventives i correctores, si és el cas.  
3. En relació amb l'impacte paisatgístic, s'ha presentat estudi d'integració paisatgística i no es disposa fins a la data d'informe de la Direcció General de Paisatge.  
Es tracta d'una zona que compta amb la presència de polígon industrial existent i diverses infraestructures com la CV-25 i l'autopista A-23. Es pretén que el sector siga una ampliació del polígon industrial existent fonamentalment com a zona d'aparcament de vehicles de transport pesats amb zones d'indústria tipus tallers, i la possibilitat d'ús per a allotjament temporal per la seua proximitat a autopista. L'altura màxima reguladora de les edificacions serà de 9 metres, amb una altura màxima total de 12 metres.  
El terreny es troba aterrassat i el desnivell és d'aproximadament 7,5 metres. El promotor no necessita els moviments de terra que seran necessaris, i hi indica que els terraplens i desmuntes seran de poca importància.  
En l'àmbit d'actuació hi ha arbres fruiters (cirerers, nesprers, ametlers, etc.), i en algun cas d'un port important relativament.   
  
L'impacte en el paisatge és admissible, tenint en compte les circumstàncies abans mencionades, i es considera que han d'adoptar-se mesures correctores que milloren la integració en l'entorn. Prèviament a l'aprovació del Projecte de Pla Parcial haurà d'obtindre's l'informe de la Direcció General del Paisatge i s'hauran d'incorporar al Projecte les mesures i correccions que esta estime.  
  
Independentment d'açò, es consideren necessàries una sèrie de mesures de correctores per a millorar la integració paisatgística.  
4. En relació amb els usos del sector:  
Es pretén un ús global industrial del tipus de fabricació de productes metàl·lics; construcció de vehicles automòbils i peces de reposat; tallers de reparacions i activitats annexes al transport terrestre; aparcaments públics i privats; depòsit i emmagatzematge de mercaderies, i emmagatzematge de productes.  
Com a ús compatible es permet el terciari: el comercial: venda de begudes i menjars per a consum local i servicis particulars, així com l'hoteler per a satisfer l'allotjament temporal.  
La documentació aportada ressalta la compatibilitat dels usos proposats.  
Tenint en compte que es permet un ús d'allotjament hoteler i que en algunes activitats l'índex de les qualificacions pot ser alt, es considera necessari que prèviament a l'atorgament de les llicències s'assegure la compatibilitat de les activitats entre si, especialment amb l'allotjament hoteler.  
5. Disponibilitat de recursos hídrics:  
S'ha sol·licitat a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer informe sobre la disponibilitat de recursos hídrics per part del redactor de l'instrument de planejament, i no es disposa d'informe.  
S'ha aportat informe detallat de l'empresa encarregada de la gestió d'aigua potable al municipi, amb indicació que sí que hi ha disponibilitat de recursos hídrics si es manté el nivell dels aqüífers. Els informes de la referida empresa inicialment feien referència a unes necessitats de 30 m3/dia i posteriorment a 11,4 m3/dia.  
En principi pareix que hi ha disponibilitat hídrica suficient per als usos del sector per allò que ha indicat l'empresa esmentada; no obstant això, es considera que ha d'establir-se una mesura preventiva respecte d'això que assegure prèviament, al desenrotllament del sector, l'existència d'estos recursos.  
6. Respecte a les aigües residuals s'indica la connexió amb la xarxa de sanejament del polígon per a les aigües procedents de les neteges, i respecte a les procedents de les indústries, s'indica que s'abordarà eixa qüestió en la concessió de les llicències.   
L'informe de l'EPSAR indica la viabilitat del tractament de les aigües residuals a l'EDAR de Segorbe, sempre que es complisquen una sèrie de condicions, entre les quals figura que els abocaments siguen acords amb les ordenances municipals o model d'ordenança de l'entitat de sanejament, si no n'hi ha.   
Hi ha una incertesa respecte si les aigües residuals de la indústria o activitats que puguen implantar-se podran ser tractades a l'EDAR de Segorbe, i s'estima necessari que, prèviament a l'inici del desenrotllament del sector, es justifique adequadament el correcte tractament de les aigües residuals. Este serà per connexió amb la xarxa de sanejament i tractament a l'EDAR de Segorbe, o per mitjà de la implantació de sistemes de depuració propis depenent de l'activitat a implantar.  
  
7. En relació amb la contaminació atmosfèrica:  
Respecte a la generació de pols s'indica en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental que es procedirà al regat de l'esplanada d'aparcament de vehicles. Es considera necessari adoptar mesures per a evitar generació de pols per proximitat a cultius.  
Respecte a la contaminació acústica, l'estudi presentat indica que els nivells acústics no sobrepassaran els límits admissibles per a ús industrial. No obstant això, es plantegen en l'estudi mesures correctores respecte a la fase d'obra.  
Tenint en compte que a la zona es permetrà un ús terciari en què està contemplat l'hoteler, es considera que haurà de vigilar-se que els nivells de soroll no sobrepassen els permesos per a este tipus d'usos. Per a la qual cosa hauran d'efectuar-se controls periòdics en fase de funcionament i, prèviament a permetre este ús (terciari), adoptar-se mesures correctores respecte d'això: aïllaments acústics, ubicació d'estos en determinades zones del sector més allunyada de la contaminació acústica, etc.)  
Respecte a la contaminació atmosfèrica (acústica, de gasos i, pols, etc.) s'haurà de vigilar el compliment de la legislació existent en la matèria per part de l'Ajuntament.  
8. L'àmbit d'actuació se situa a aproximadament 100 m de l'autopista A-23 i a 25 m des de l'aresta exterior de la calçada: ramal de connexió de la A-23 amb la carretera CV-25 i glorieta. Respecte a esta última carretera i glorieta, part de la superfície del sector se situarà entre el límit de servitud i el límit d'edificació; es destinarà a reserva viària de la xarxa primària i rebrà un tractament d'enjardinament suau.  
  
Respecte a estes infraestructures, hauran d'obtindre's els informes corresponents del Ministeri de Medi Ambient i Conselleria d'Infraestructures.  
9. Al sud-est de l'àmbit del polígon se situa el cementeri de Segorbe. L'àmbit del polígon en la seua porció sud-est es trobaria afectat pel perímetre de 250 m, que establix el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. S'hi indica que per a nous cementeris s'establix el perímetre indicat, en què únicament es permetran instal·lacions de caràcter industrial no alimentàries o de servicis tècnics per a les infraestructures urbanístiques i d'equipament comunitari.   
  
Es considera que esta condició en principi pot complir-se pel projecte avaluat (tenint en compte a més que la major part seria zona verda dins del perímetre), no obstant haurà de consultar-se amb suficient antelació a la Conselleria de Sanitat sobre si les instal·lacions que es pretenen ubicar, en el perímetre de 250 m al voltant del cementeri existent, complixen els requisits i sobre si és necessari fer-ho, en tractar-se d'un cementeri existent, per a modificar la seua ubicació, en cas necessari.  
10. Tenint en compte que l'àmbit de l'estudi afectarà xarxa de séquies, haurà de preveure's i garantir-se'n la continuïtat en relació amb les parcel·les contigües a l'àmbit de l'actuació, en el cas que estes estigueren afectades (canvi de traçat séquies, etc.).  
  
11. En la documentació presentada s'indiquen mesures protectores i correctores, i es destaquen les següents:  
- Seguiment ambiental de les obres per tècnic competent.  
- Mesures respecte a les emissions de pols, gasos a l'atmosfera i nivell sonor.  
- Retirada, arreplega i manteniment de la capa de terra vegetal per al seu posterior estés sobre talussos reconformats i àrees d'aterrament.  
- Respecte als residus sòlids urbans generats durant el funcionament, es farà per mitjà del reglament de servici corresponent. Els residus perillosos seran gestionats per empreses autoritzades.  
No es permetrà en cap cas l'abocament de residus sòlids o líquids al terreny. Si s'utilitzen residus inerts per al terraplenament se sol·licitarà autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
- Mesures de contaminació d'aigua superficial i subterrània. S'indica que aquells usos o edificacions que justifiquen que no poden connectar amb la xarxa de clavegueram municipal, hauran de disposar d'un sistema d'oxidació total que assegure l'adequada depuració de les aigües residuals. Els abocaments a llit públic o subsòl hauran de comptar amb la preceptiva autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Indiqueu-hi taula de paràmetres i concentracions per als abocaments a xarxa clavegueram.  
- Les possibles afeccions al relleu és convenient que estiguen acompanyades per mesures d'integració paisatgística.  
Es considera necessari adoptar mesures correctores addicionals i modificar algunes de les propostes en el sentit de millorar la integració en el paisatge i corregir l'impacte en l'entorn que produirà l'actuació.  
  
12. En la documentació es presenta un Programa de Vigilància Ambiental.  
13. El canvi d'ús proposat de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable industrial, tenint en compte les característiques del medi a afectar i de l'actuació proposada, es considera ambientalment acceptable, sempre que es duen a terme una sèrie de mesures preventives i correctores, així com el Programa de Vigilància Ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El Projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei d'impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El Projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta Llei.   
L'article 16 del Decret 131/2007, del Consell, modificat pel Decret 217/2007 del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme, tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el Projecte de Pla Parcial Modificatiu del Sector Industrial Alto Palancia, al terme municipal d'Altura (Castelló) promogut per l'Ajuntament d'Altura, sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que calguen, així com del compliment del que establix la documentació aportada, en especial les mesures correctores i protectores de l'estudi d'impacte ambiental i ampliació de documentació, i en l'apartat segon de la present declaració.  
  
Segon  
Condicionants del Projecte de Pla Parcial Modificatiu referit:  
1. S'haurà d'obtindre, prèviament a l'aprovació definitiva del Projecte de Pla Parcial Modificatiu, informe favorable respecte a l'afecció al patrimoni cultural per part de la Conselleria de Cultura.  
2. S'haurà d'obtindre prèviament a l'aprovació definitiva del Projecte de Pla Parcial Modificatiu informe de la Direcció General de Paisatge respecte a la integració paisatgística de l'actuació en què es determinen, si és el cas, les mesures i correccions d'integració paisatgística a desenrotllar.  
3. Es consideren necessàries com a mesures d'integració paisatgístiques les següents:  
- No es generaran talussos amb altura superior a 4 m.  
- Plantació d'arbratge i arbustives en el front o fronts que donen a l'autopista i a la carretera. Les espècies seran les pròpies de la zona, bé de caràcter natural o de cultiu tradicional en la zona: pi blanc (Pinus halepensis), llidoner o lledoner (Celtis australis), llentiscle (Pistacia lentiscus), ginebre de galipot o càdec (Juniperus oxycedrus), etc.  
- S'intentarà, en la mesura que siga possible, utilitzar en la integració paisatgística l'arbratge de cultiu existent en la parcel·la, preferentment els exemplars de major port (cirerers, figuera, etc.).  
- Es revegetaran els terraplens de major altura que es generen, si és el cas.  
4. Prèviament al desenrotllament del sector urbanitzable, haurà de justificar-se la disponibilitat de recursos hídrics per als usos d'este, davant la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
5. Prèviament a l'atorgament de llicències o autoritzacions, l'ajuntament o organisme encarregat d'atorgar-les, haurà de comprovar la compatibilitat dels usos que es proposen, tenint en compte els índexs de classificació del nomenclàtor d'activitats qualificades.  
6. Prèviament al desenrotllament del sector, s'haurà de garantir l'adequada depuració de les aigües residuals (de neteges i industrials) que puguen generar-se en el sector. Hauran de depurar-se totes les aigües residuals, tant les procedents de neteges o domèstiques com les industrials, de tots els usos i activitats del sector. Les aigües residuals s'abocaran a la xarxa de sanejament municipal per a la seua depuració en EDAR de Segorbe, i cas que per les seues característiques no fóra possible admetre-les directament, hauran de sotmetre's a una depuració prèvia per part del sector o de cada activitat, de manera que adapte les seues característiques a les requerides per a ser admeses en l'EDAR gestionada per l'EPSAR. Igualment, es compliran la resta de condicionants establits per l'EPSAR, de data 26 de maig de 2006.  
7. En la zona d'aparcaments s'estendrà capa de llast de granulometria adequada per a evitar al màxim la generació de pols. S'extremarà la vigilància respecte a la possible generació de pols per a adoptar mesures correctores, en el cas de ser necessari.  
Es vigilarà la possible contaminació del sòl, per si calguera establir mesures addicionals de correcció per a evitar-ho.  
8. Les instal·lacions que s'ubiquen, en l'àmbit del sector, hauran de complir la legislació en matèria de contaminació atmosfèrica i residus especialment. Haurà de dur-se a terme una vigilància d'este extrem per part de l'Ajuntament.  
9. Haurà de vigilar-se que els nivells de soroll no sobrepassen els permesos per a l'ús terciari, considerat com a compatible amb l'industrial en la documentació presentada. Per a la qual cosa, hauran d'efectuar-se controls periòdics en fase de funcionament i, prèviament a autoritzar la implantació de l'ús terciari per l'Ajuntament, hauran d'adoptar-se mesures correctores respecte d'això, si és el cas: aïllaments acústics, ubicació dels usos terciaris en determinades zones del sector més allunyada de la contaminació acústica, etc.  
10. Prèviament a la implantació de les instal·lacions en la xicoteta zona que quedaria dins del perímetre de 250 m del cementeri de Segorbe, amb suficient antelació, s'obtindrà informe de la Conselleria de Sanitat respecte a si se'ls aplicaria el que establix l'article 42 i següents del Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es regulen les pràctiques de policia mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. Complint-se el que en el referit informe s'establisca.  
11. Haurà de preveure's i garantir-se la continuïtat de les séquies externes a l'àmbit d'actuació i que pogueren estar afectades per este, si és el cas.   
12. Respecte al possible ús de materials externs a la zona per a la formació de terraplens, estos hauran de procedir d'extraccions o pedreres legals.  
  
Tercer  
Notificar als interessats que, contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València 6 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 264/07-AIA.  
Títol: fàbrica de taulellets i paviments esmaltats.  
Promotor: Metropol Cerámica, SL.   
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Localització: Vilafamés (Castelló).  
Descripció del projecte  
Metropol Cerámica, SL, és una empresa dedicada a la fabricació de taulellets de gres i de taulellets i paviments esmaltats en el municipi de Vilafamés (Castelló). Ateses les seues característiques, l'activitat està inclosa en l'annex I de la Llei 16/2002, per la qual cosa l'empresa sol·licita autorització ambiental integrada per a les seues instal·lacions.  
L'empresa disposa d'una parcel·la de 189.968 m2 qualificada com a sòl urbà industrial d'acord amb el PGOU, aprovat amb data 16 de maig de 2003, a la qual s'accedix a través de la carretera CV 160. Es disposa de 4 naus adossades, la nau A es destina a producció, la nau B es destina a premses, la nau C, a la preparació d'esmalts i la nau D, a magatzem.  
  
El procés de fabricació comença amb la recepció de la terra atomitzada i el seu magatzematge en sitges de repòs. L'argila atomitzada rebuda se sotmet a una operació de tamisat i posteriorment passa a les premses, alimentades per mitjà de cintes i elevadors. En la fase d'assecat es reduïx la humitat per mitjà d'un flux d'aire calent a contracorrent i posteriorment les peces es dirigixen a les línies d'esmaltació. Després de la cocció en els forns, les peces ja acabades passaran a la classificadora i a l'empaquetadora.   
Una línia addicional consistix en la preparació dels esmalts. Els esmalts es molen en uns molins de boles i posteriorment s'emmagatzemen en uns depòsits dotats d'agitadors.   
Les matèries primeres utilitzades en la indústria són aigua, energia, argiles atomitzades, esmalts, pigments i additius serigràfics.  
L'aigua utilitzada en la indústria procedix de pou propi, del qual es disposa de concessió autoritzada. Posteriorment l'empresa va sol·licitar a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer ampliació del cabal a utilitzar. L'aigua s'utilitza en les instal·lacions sanitàries i en el procés productiu, en concret per a la preparació de colors i esmalts, aplicacions, neteges de bombos i de les línies d'esmaltació.   
Es consumix energia elèctrica per a l'accionament dels motors i en la il·luminació, gas natural per al funcionament dels forns i assecadors, i gasoil per a alguna maquinària, igual que el gas propà. La il·luminació diürna és proporcionada per llum natural que entra a través de les lluernes.   
Les matèries primeres són rebudes i s'emmagatzemen en zones pavimentades, a cobert i tancades.  
L'aigua residual industrial se sotmet a una depuració per mitjà d'un tractament fisicoquímic. Part de les aigües depurades s'utilitzen en operacions de neteja amb aigua a pressió de sòls i canaletes, i una part es gestionen com a suspensions aquoses amb material ceràmic que junt amb els llots decantats es retiren per mitjà de transportista autoritzat per a la seua valoració per una empresa atomitzadora.   
Les aigües residuals sanitàries són depurades per mitjà de depuradores biològiques impermeables i els llots són retirats per camions cisterna amb la periodicitat necessària. Després de la depuració, les aigües sanitàries són abocades al barranc de la Pobla. En un futur pròxim està prevista la construcció de col·lectors d'aigües residuals per al polígon industrial al qual es conduiran les aigües per al seu abocament. En la documentació presentada s'indica que una vegada les obres d'urbanització es concloguen es canalitzaran les aigües residuals sanitàries i les aigües pluvials als corresponents col·lectors.  
Les aigües pluvials s'arrepleguen en les cobertes per mitjà de canalons i a través de baixants es conduïxen a una canonada soterrada que finalment desemboca en el barranc de la Pobla.   
La solera de les naus és de formigó impermeable. Es disposa de canaletes connectades amb la depuradora industrial en les línies d'esmaltació, en les zones de preparació d'esmalts i en les zones on s'emmagatzemen esmalts, gravetes, vehicles i colors. La zona d'emmagatzematge de residus perillosos també és impermeable i disposa de canaleta d'arreplega en cas de vessament accidental.  
La indústria disposa de 17 focus canalitzats d'emissió de contaminants a l'atmosfera corresponent als filtres de mànegues, sistemes d'aspiració, assecadors i forns.   
Els residus no reben cap tractament en l'empresa, i es realitza únicament la segregació, emmagatzematge adequat per a cada un d'estos i la posterior gestió per mitjà de gestor autoritzat. L'empresa ha col·locat en diversos punts estratègics poals amb bosses degudament etiquetatges que faciliten la separació en origen dels residus generats. Els residus inerts es depositen en els respectius contenidors de 12 m3 de capacitat, ubicats a l'exterior de la planta. En el magatzem de residus perillosos es disposa de contenidors d'1 m3 de capacitat per a l'emmagatzematge de residus líquids.   
Consideracions ambientals  
La indústria està ubicada en un polígon industrial ubicat a l'est del municipi de Vilafamés, pròxim a la Pobla Tornesa, a la zona denominada l'Emperadora. El projecte no afecta cap espai protegit pròxim.  
  
Respecte al sòl i les aigües, la ubicació de la indústria està en una zona amb accessibilitat i vulnerabilitat d'aqüífers mitjana, d'acord amb la Cartografia Temàtica del Territori de la Generalitat Valenciana.   
La parcel·la industrial està qualificada com a sòl urbà industrial d'acord amb el Pla General d'Ordenació Urbana del municipi. La zona sud de la parcel·la industrial presenta una unitat fisiogràfica en forma de pujol, ja que se situa a peu de vessant. En la zona central i nord de la parcel·la la unitat fisiogràfica corresponent és plana. Les naus industrials i el parc d'emmagatzematge de producte a la intempèrie se situen al nord i centre de la parcel·la, i es respecta el relleu muntanyós existent al sud d'esta. La totalitat de la parcel·la està perfectament vallada i la part de la parcel·la en què s'exercix l'activitat industrial s'ha condicionat per mitjà de paviment asfàltic. En l'interior de les naus industrials es disposa de solera de formigó impermeable i en les zones on es poden generar abocaments es disposa de canaletes connectades amb la depuradora d'aigües residuals industrials, ubicada a l'interior de la nau. Les basses de la citada depuradora estan executades amb murs de formigó armat impermeables i en la documentació que hi ha en l'expedient s'adjunta una còpia del certificat d'estanquitat firmat pel tècnic competent.  
  
L'exercici de l'activitat comporta consums de recursos, abocaments, gasos, pols, residus, emissions de soroll i impacte visual, entre altres.  
  
Respecte al consum d'aigua, en l'empresa es reutilitza part de l'aigua depurada en la neteja amb aigua a pressió de sòls i canaletes en la zona d'esmaltació i de preparació d'esmalts. Per a la neteja de les màquines i aplicacions no és possible la utilització d'aigua depurada, per la qual cosa s'utilitza aigua de pou per a evitar que la qualitat del producte es veja afectada així com la durabilitat de les màquines. Esta pràctica de neteja amb aigua a pressió es realitza en les zones d'esmaltació i de preparació d'esmalts que disposen de canaletes correctament connectades amb la depuradora d'aigües residuals industrials, no obstant això, ha de garantir-se la impermeabilitat de les canaletes i de la solera industrial per a evitar que es produïsquen infiltracions al terreny.   
Respecte als abocaments, cal considerar que l'emmagatzematge de productes químics líquids comporta un risc de vessaments. A este efecte, l'emmagatzematge d'estos es realitza en una zona de la nau industrial dotada de canaletes connectades amb la depuradora, de tal forma que els possibles abocaments i vessaments són conduïts a esta. Les aigües residuals de procés són depurades i les que no es reutilitzen en la neteja s'arrepleguen periòdicament junt amb els llots ceràmics per a ser portats a atomitzador extern. Les basses de la depuradora estan sobredimensionades per a evitar possibles desembassaments. Les aigües residuals sanitàries són depurades en les depuradores biològiques que s'han instal·lat en la planta, prèviament al seu abocament al barranc de la Pobla, ja que de moment no han sigut concloses les obres d'urbanització del polígon en què està previst l'execució dels corresponents col·lectors d'aigües residuals.   
Respecte a l'emissió de gasos i partícules, s'emeten gasos procedents de la combustió del gas natural a través de ximeneres i gasos depurats a l'eixida dels filtres de mànegues i dels sistemes d'aspiració instal·lats en la planta. En relació amb les emissions difuses, en les distintes operacions susceptibles de generar-les s'han adoptat mesures de prevenció i minimització. La recepció d'argiles atomitzades es realitza en sitges ubicades en l'interior de les naus i es disposa de filtres de mànegues en les zones de recepció i premsat. Per a les emissions difuses emeses en els processos d'esmaltació, es disposa de xarxes d'aspiració i filtrat disposades estratègicament, i les partícules capturades es conduïxen fins a la depuradora d'aigües industrials. Altres mesures adoptades per l'empresa contra la emissió de partícules consistixen a cobrir amb lones dels camions que transporten matèries pulverulentes, controlar la velocitat en el transport intern i la neteja de les superfícies de les naus.  
  
Els residus generats en la indústria són separats en origen i emmagatzemats temporalment fins la seua arreplega pel gestor autoritzat.  
Respecte al soroll, s'aporta una còpia d'una auditoria acústica efectuada per un organisme de control autoritzat per la qual es certifica que l'empresa complix els límits de sorolls establits per la legislació vigent. Les principals fonts de soroll identificades en els llocs objecte d'estudi són les línies de producció (premses, assecadors, forns, filtres i línia d'esmaltat), zones de càrrega i descàrrega, compressors d'aire, estació de regulació i mesura i transformadors. Les mesures contra el soroll adoptades en l'empresa consistixen en una disposició de la maquinària a una distància suficient de les parets de la nau i s'utilitzen basaments elàstics en la maquinària per a evitar les vibracions i el soroll. Així mateix, s'efectua un manteniment periòdic per a controlar els nivells de soroll emesos per la maquinària.   
En relació amb l'afecció als camins ramaders, cal considerar que la parcel·la industrial quedava travessada pel camí ramader núm. 1 carrerada reial de Barona. No obstant això, amb data 16 de maig de 2003 es va resoldre favorablement per orde conjunta de les conselleries d'Economia, Hisenda i Ocupació, i Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual es desafecta el tram del camí ramader esmentat al seu pas pel polígon industrial l'Emperadora, es modifica parcialment el traçat d'esta, es permuten els corresponents terrenys i s'afecta el domini públic el nou tram del camí ramader, per la qual cosa l'afecció de l'activitat industrial a la xarxa de camins ramaders considera nul.  
  
Respecte a l'impacte visual i paisatgístic per la intrusió que exercix la indústria en el paisatge, cal assenyalar que durant l'avaluació del vigent Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Vilafamés (expedient 219/02-AIA), es va considerar la dificultat d'integració de les indústries ceràmiques ubicades en el polígon industrial, a causa principalment de la grandària d'estes. A l'efecte, es va supeditar l'execució de les obres a la presentació d'un pla de revegetació, del qual no es té constància que s'haja presentat.   
L'estudi d'impacte ambiental avalua l'impacte associat pel cessament de l'activitat i la manera en què seran gestionats els residus.  
El programa de vigilància ambiental presentat se centra en la periodicitat i la manera en què s'han de dur a terme les inspeccions rutinàries i actuacions preventives de les emissions gasoses, el control de la generació i gestió d'aigües residuals, residus, i control de sorolls.   
  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 26 d'octubre de 2007, al remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria el certificat d'informació pública del projecte, en el qual s'indica que no s'han rebut al·legacions a este.  
Amb data 17 d'octubre de 2008 es va efectuar consulta al Servici Territorial de Medi Ambient sobre l'expedient de modificació del traçat de la carrerada reial de Barona i amb data 29 d'octubre de 2008 es va rebre resposta.  
En l'expedient administratiu s'inclouen l'informe de compatibilitat urbanística, certificat d'estanquitat dels depòsits de les depuradores d'oxidació total per a les aigües sanitàries i de les basses de la depuradora d'aigua residuals industrials.  
Considerant suficient la documentació remesa, es procedix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Tal com establix l'epígraf j) del grup 3.5 de l'annex 1 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada, en particulars rajoles, amb una capacitat superior a 75 tones per dia, i/o una capacitat d'enfornada de més de 4 m3 i de més de 300 kg/m3 de densitat de càrrega per forn, estan sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2 89/, de 3 de març, de la Generalitat i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de fàbrica de taulellets i paviments esmaltats, promogut per l'empresa Metropol Cerámica, SL, ubicada en la partida l'Emperadora, s/n, en el terme municipal de Vilafamés (Castelló), sempre que l'exercici de l'activitat industrial de referència estiga d'acord amb el que establix la documentació presentada, amb les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions del punt segon de la present resolució.   
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir, s'establixen les següents:  
  
1. Les adequacions paisatgístiques en les zones verdes pròximes a la fàbrica Metropol Cerámica, SL, que s'establisquen en el pla de revegetació a elaborar per l'Ajuntament de Vilafamés, es dissenyaran i s'executaran amb criteris tendents a reduir l'impacte visual de la fàbrica, i es recomanen exemplars autòctons de port alt.  
2. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, s'haurà de regularitzar l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
3. L'abocament d'aigües sanitàries depurades al barranc de la Pobla, que l'empresa efectua fins que les obres d'urbanització del polígon es concloguen, complirà els límits establits en la legislació vigent. En el moment en què es dote l'empresa dels corresponents col·lectors es connectarà a estos, i haurà de disposar de la preceptiva autorització d'abocament a la xarxa de sanejament concedida per l'autoritat municipal o, si és el cas, l'entitat de sanejament.   
4. En el magatzem de residus perillosos i en la zona on s'emmagatzema l'oli usat es disposarà, davall els contenidors, d'un depòsit amb capacitat d'albergar el 20% del total dels residus líquids emmagatzemats.   
5. En les zones de la parcel·la sense pavimentar no es podran realitzar operacions que pogueren contaminar el sòl ni emmagatzemar o apilar residus ni matèries primeres.  
6. Els filtres de mànegues disposaran de contenidors adequats per a arreplegar i emmagatzemar les partícules separades de l'aire i impedir la seua dispersió en l'ambient fins a la seua arreplega per gestor autoritzat.  
7. La neteja amb aigua a pressió únicament es durà a terme en les zones, a l'interior de les naus, en les quals es disposa de canaletes connectades amb la depuradora d'aigües industrials i sempre que es garantisca la impermeabilitat de la solera de formigó i de les canaletes. En la resta de zones es realitzarà la neteja de les naus per via seca.   
8. El programa de vigilància ambiental assegurarà, en el transcurs del temps, el bon estat i la impermeabilitat de la solera de formigó de les naus, de les canaletes, de les basses de les depuradores i de les conduccions subterrànies.   
9. Altres condicions ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 12 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 249-2008-AIA.  
Títol: instal·lació de producció d'electricitat per mitjà de biogàs.  
  
Promotor: WLM 7742 San Ramón.  
Localització: polígon 71, parcel·la 143, carrerada Tolluda, terme municipal de Requena (València).  
Òrgan substantiu: Direcció General d'Energia.  
Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Descripció del projecte  
Es pretén la instal·lació d'una central de cogeneració en l'explotació de vaquí SAT San Ramón. Esta instal·lació utlitzarà el biogàs produït en la digestió anaeròbia de les dejeccions ramaderes per a generar energia elèctrica. La calor residual procedent dels gasos de fuga de combustió s'emprarà per a millorar el procés de digestió i per a l'obtenció d'aigua calenta.  
La planta de cogeneració s'instal·larà en l'exterior junt amb els digestors. Els equips principals de la planta són: el generador elèctric (495kW, 400 V), recuperador de calor, centre de transformació i elevació (630 kVA 0,4/20 kV) i torxa de seguretat.   
El generador elèctric aprofitarà el gas provinent de la planta de gasificació per a la producció d'electricitat. Estarà connectat per la part dels gasos de fuga al recuperador de calor. Pel que fa a l'energia elèctrica produïda es conduirà fins al transformador elevador per a elevar la tensió fins a 20 kV. D'este partirà una línia subterrània de mitjana tensió que entronca amb una línia aèria que connecta amb el centre de repartiment per on s'evacuarà l'energia.  
Tramitació administrativa  
L'explotació ramadera de vaquí disposa de la declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions de 27 de març de 2007, Resolució Complementària de 18 d'abril de 2007 i Resolució Complementària de 5 de setembre de 2008.   
El projecte per a la instal·lació de cogeneració es va presentar junt amb el projecte per a la construcció de l'explotació ramadera. Durant l'avaluació del projecte es va considerar que la producció d'electricitat és una activitat independent de la producció ramadera per al qual cosa es va excloure de la citada declaració d'impacte ambiental.  
Amb data 6 d'agost el Servici Territorial d'Energia, com a òrgan substantiu per a l'autorització d'este tipus d'instal·lacions, remet una còpia del projecte, de l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi per a la seua avaluació.  
S'informa també que la documentació mencionada va ser sotmesa al tràmit d'informació pública per mitjà de la seua publicació en el BOP amb data 24 de juny de 2008, sense que es presentaren al·legacions.   
Afeccions legals  
Per la ubicació de les instal·lacions  
L'activitat proposada està dins de l'àmbit del PORN de les gorges del Cabriol, en la zona d'amortiment d'impactes determinada pel pla esmentat aprovat pel Decret 24/2005, de 4 de febrer, del Consell de la Generalitat.  
Amb data 21 de febrer de 2007 es va realitzar consulta a l'Àrea d'Espais Naturals, atesa la ubicació triada per a l'explotació ramadera i l'activitat de producció d'electricitat. Amb data 26 de febrer de 2007, es va remetre l'informe de resposta en què s'indicava entre altres qüestions que el projecte s'adequava als requisits del PORN de les gorges del Cabriol, sobre minimització de l'impacte sobre el paisatge, la flora, la fauna, i el sòl, així com les mesures de restauració de les superfícies i els hàbitats afectats  
El sòl on s'ubica l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció amb classificació de molt permeable en les normes subsidiàries de Requena de 26 de juliol de 1998. Es disposa d'informe urbanístic respecte a l'adequació del projecte a les normes urbanístiques firmat per l'arquitecte municipal de 20 d'abril de 2006.  
  
Per l'activitat exercida  
L'activitat de producció d'energia elèctrica en règim especial està regulada pel Reial Decret 661/2007, de 25 de maig.   
La producció i distribució d'energia elèctrica està sotmesa al règim establit pel Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, relatiu a sòls contaminats, per la qual cosa han de remetre a l'òrgan competent l'informes de situació establits en el mateix.  
L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus perillosos.  
L'activitat està catalogada com a tipus B, per ser potencialment contaminant de l'atmosfera, per la qual cosa haurà de portar registre de les seues emissions a l'atmosfera.  
Segons es regula en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenrotlla esta, la indústria disposarà d'un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques periòdiques.  
El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'Informe de Situació especificat en el Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'establix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
En la realització de qualsevol tipus de treball tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament s'haurà de complir el que establix el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
La instal·lació del sistema de cogeneració permetrà l'aprofitament energètic, producció d'electricitat i calor, del biogàs que es genera en l'explotació. Per a l'evacuació de l'energia elèctrica excedentària es disposa d'una línia elèctrica soterrada en el seu primer tram i aèria fins a l'entroncament amb la línia general. Tots els suports plantejats se situen fora de la zona de sòl forestal.  
Els principals elements ambientals susceptibles d'estar afectats per este tipus d'activitats són l'aire, l'aigua i el sòl per l'emissió de gasos contaminants i sorolls i la producció de residus. Així com l'afecció al medi biòtic i perceptual donada la ubicació de la planta.  
  
Emissions  
Per a l'emissió de gasos es disposarà d'una ximenera amb una alçària de 10 m sobre el nivell de bancada, incloent-hi la travada. S'ha presentat una caracterització de les emissions dels gasos de combustió del motogenerador. S'indica que l'emissió dels contaminants en els gasos de fuga es troba per davall dels nivells permesos. Donades les característiques del combustible que s'emprarà els valors dels paràmetres dels contaminants emesos es consideren com una estimació.  
  
Una vegada es pose en marxa l'activitat s'hauran de realitzar analítiques per a conéixer les característiques concretes de les emissions de la instal·lació a partir del biogàs obtingut. I serà a través del pla de vigilància ambiental de les prescripcions que establisca l'òrgan competent en la matèria quan es puga determinar la idoneïtat de l'estimació realitzada i les mesures correctores establides.   
Quant a l'emissió sonora. S'han considerat tres focus: el motogenerador, la ximenera de bypass de les turbines i el transformador de potència. S'ha considerat com un punt de recepció el punt més pròxim al límit de la instal·lació la distància del qual respecte al focus emissor s'ha establit en 130 m. El nivell sonor exterior estimat per a este punt de recepció s'ha establit en 29,4 dBA. L'EIA considera com a límit màxim a no sobrepassar el de 55 dBA. El nivell màxim esmentat haurà de respectar-se en la zona nord de la parcel·la on es localitza l'àrea recreativa de camp Arcís. Considerant la ubicació de l'activitat amb baixos nivells de soroll de fons, si es produïren molèsties per sorolls s'hauran d'adoptar mesures correctores addicionals per a reduir estos nivells.   
  
Abocaments i residus  
Quant a la producció de residus, s'estima que anualment s'hauran de retirar 200 l d'oli que seran entregats a un gestor. El sòl del contenidor on es troba el motogenerador i el sistema de control estarà fabricat en xapa estriada i servirà com a col·lector d'este oli.  
  
A més d'olis es generaran altres residus que també hauran de ser emmagatzemats i gestionats de forma adequada. Es pressuposa que la retirada d'este residu no serà de forma immediata i que haurà de realitzar-se un emmagatzematge pel que dins de l'explotació s'haurà de disposar d'una zona degudament preparada per a l'emmagatzematge d'estos.  
L'aigua del sistema de refrigeració del generador i de l'intercanviador de calor es porgarà periòdicament i serà conduïda al sistema d'aigües brutes de l'explotació per al seu tractament. Els lixiviats que es generen en la condensació del biogàs en el deshumidificador situat abans de l'entrada en el motogenerador seran tractats en la planta de digestió.   
La valoració d'impactes de l'EIA indica que el projecte no suposa impactes greus. Els impacte valorats com moderats s'han identificat en la fase de funcionament i fan referència les emissions que es produïxen en el funcionament normal de la instal·lació i en el cas de l'existència d'una fuga de biogàs. La resta d'impactes es consideren compatibles.  
  
S'han proposat mesures protectores i correctores a aplicar a cada un dels factors ambientals impactats. S'enumeren de forma general una sèrie de mesures sense que s'arribe a especifica les accions concretes que implica l'adopció d'estes.   
Com a programa de vigilància ambiental proposa d'una forma general el seguiment i control de les mesures proposades i dels controls a realitzar tant per a la fase de construcció com la de funcionament.   
  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2. de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32 2006/, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2 1989/, de 3 de març.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162 1990/, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article quint de la Llei 2 1989/, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la llei mencionada. L'article16 del Decret 131 2007/, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la instal·lació de producció d'energia elèctrica en règim especial per mitjà de biogàs per a SAT San Ramón núm. 299, que s'ubicarà en el polígon 71, parcel·la 143, carrerada Tolluda, terme municipal de Requena (València) sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació.   
  
Segon  
1. S'haurà de complir les consideracions que s'establisquen en l'informe de la Direcció General de Paisatge en relació amb la integració paisatgística de la instal·lació en compliment de l'article 58 del Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana.   
2. Es disposarà d'una zona d'emmagatzematge per a residus perillosos. Estarà pavimentada, coberta, ventilada i amb un sistema que permeta l'arreplega de possibles abocaments accidentals. Es disposarà de cubetes individualitzades i amb capacitat suficient per a cada tipus de residu. Es gestionarà a través d'empresa autoritzada.  
3. Pel que fa a les emissions:  
S'hauran d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes de manera que en els límits de la instal·lació no se sobrepasse el nivell sonor de 55 dBA establit en l'estudi d'impacte ambiental.  
Segons s'arreplega en la legislació, la posada en marxa de la instal·lació, i de forma periòdica, haurà de realitzar-se la preceptiva auditoria acústica, als efectes de comprovar el compliment d'estos nivells sonors.   
En el cas de produir-se molèsties per sorolls s'hauran d'establir mesures correctores addicionals.  
Pel que fa a les emissions dels gasos de fuga de la combustió del biogàs:  
- La ximenera d'emissió disposarà d'un orifici que possibilite la presa de mostres de les emissions.  
- L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre segons el model que apareix en l'annex IV de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.  
  
Hauran de prendre's les mesures adequades perquè els nivells d'emissió no excedisquen els límits màxims establits en el Decret 127/2006, de 15 de setembre, pel qual es desplega la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.   
A la posada en marxa de la instal·lació i cada tres anys s'haurà de realitzar el mesurament dels paràmetres SO2, CO, NOx i H2S, partícules en suspensió, opacitat i el carboni orgànic total. Seran realitzades per un organisme de control autoritzat.   
A més d'estos controls, durant el primer any de funcionament i amb una periodicitat semestral, s'hauran de dur a terme mesuraments per a comprovar el bon funcionament de la instal·lació i el compliment dels nivells. En el cas d'observar-se una desviació respecte als nivells permesos es continuaran realitzant controls semestrals de les emissions fins a la seua normalització.   
S'haurà de comunicar-se a este Servici d'Impacte Ambiental els resultats de cada un dels controls que es realitze.   
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 12 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 239/07-AIA.  
Títol: fàbrica de paviments i revestiment ceràmic.   
Promotor: Natucer, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Localització: Onda (Castelló).  
Descripció del projecte  
Natucer, SL, és una empresa dedicada a la fabricació de paviment i revestiment ceràmic ubicada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial en el camí les Forques, núm. 2 del terme municipal d'Onda (Castelló). L'activitat està inclosa en l'annex I de la Llei 16/2002, per la qual cosa l'empresa sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General per al Canvi Climàtic d'esta Conselleria.  
  
En el procés industrial s'utilitzen com a matèries primeres argiles i xamotes de mina, i argila procedent d'atomitzadora. Les operacions amb argiles i xamotes de mina comprenen la descàrrega en els graners per mitjà de camions, el trasllat dels graners a les tremuges de recepció ubicades a l'interior de les naus, la mòlta d'argiles, la molturació de les xamotes, i el posterior emmagatzematge en les sitges corresponents. La dosificació d'estes es realitza en tremuges bàscula i per mitjà de canonades i propulsió pneumàtica es conduïx la mescla fins a la tremuja d'espera de la pastadora. Una vegada pastada la mescla es realitzen les operacions d'extrusió, esmaltat i cocció. L'argila atomitzada es rep i emmagatzema directament en sitges ubicades a l'interior de les naus. Les operacions amb argila atomitzada comprenen l'emmagatzematge, la conformació, l'esmaltat i la cocció.   
Es disposa de filtres de mànegues amb les seues corresponents canonades de captació de pols en què s'arrepleguen les partícules generades en la càrrega i descàrrega dels molins i de les tremuges bàscula. Les partícules capturades en els filtres de mànegues són emmagatzemades en contenidors adequats i emmagatzemats a l'interior de la nau per a la seua posterior arreplega pel gestor autoritzat.  
Per al desenrotllament industrial es consumix energia elèctrica, gas natural principalment per als forns i assecadors, i gasoil per als carretons i pales carregadores. Hi ha dos instal·lacions d'aire a pressió per als accionaments pneumàtics, per a la propulsió i transport pneumàtic i per a la neteja dels filtres de mànegues. El consum d'aigua de la planta procedix íntegrament de la xarxa de proveïment públic i s'utilitza per al reg del jardí, per a l'ús sanitari i en el procés industrial. En el procés industrial es destina aigua per a les pastadores, els molins, en el laboratori i en la neteja.   
En la secció de preparació de colors es trituren les tintes serigràfiques en els molins de microesferes. Les aigües residuals procedents d'esta secció, són arreplegades per mitjà d'unes canaletes i conduïdes a les corresponents basses de decantació per al posterior tractament en la depuradora de la planta, la qual disposa de tancament i teulada. Els colors resultants s'envien als trencacolors. Els esmalts i engalbes es reben preparats, i els colors, gravetes i serigràfiques són subministrats en estat sòlid i després de la seua preparació s'emmagatzemen en cossis o en bidons.  
L'esmaltat s'efectua amb línies automàtiques dotades d'un filtre de via humida. Les aigües residuals dels abocaments produïts en les línies d'esmaltat, de la neteja i del buidatge dels filtres de via humida són arreplegades per mitjà d'unes canaletes de xicotet pendent i conduïdes a les basses de decantació de la depuradora de la planta.  
Les aigües depurades són abocades a la xarxa de sanejament municipal, pas previ per l'arqueta de registre, i els llots es dirigixen al filtre premsa. Les coques resultants són emmagatzemades temporalment en un contenidor de 14 m3 a cobert fins a la seua arreplega per gestor autoritzat. Per a evitar el desbordament de la bassa d'acumulació de la depuradora, esta està comunicada amb una bassa d'emergència de 24 m3 dotada amb un detector acústic que controla el nivell d'ompliment.   
Les aigües sanitàries són canalitzades per mitjà de conducció soterrada fins al punt de connexió d'aigües residuals amb la xarxa de clavegueram municipal.   
Les aigües pluvials que cauen sobre les cobertes de les naus són arreplegades per mitjà de canalons i baixants i conduïdes per col·lectors fins a la connexió del clavegueram general municipal.   
En la documentació que hi ha en l'expedient s'inclou una còpia de l'autorització d'abocament a la xarxa de sanejament municipal emesa per l'Ajuntament d'Onda per a l'activitat de referència, en la qual s'establixen valors límit de concentració i de cabal. L'esmentada autorització es referix a les aigües residuals sanitàries, les procedents de la neteja de les línies d'esmalt prèviament tractades en la depuradora i les aigües de refrigeració.  
La coberta de les naus disposa de xapes translúcides per a garantir la il·luminació natural durant el dia. La il·luminació artificial de les naus es realitza per mitjà de tubs fluorescents i llums de descàrrega distribuïts per tota la planta.  
La solera interior de les naus industrials és de formigó. La resta de la parcel·la sense edificar està pavimentada parcialment per mitjà de paviment asfàltic.  
L'empresa disposa d'11 focus d'emissió de contaminants a l'atmosfera que corresponen a l'eixida dels filtres de mànegues, del filtre de via humida i els gasos emesos pels forns i els assecadors. Les ximeneres d'evacuació de gasos procedents de la combustió de gas natural en els assecadors i en els forns són d'alçària suficient per a garantir la correcta dispersió dels contaminants.  
L'emmagatzematge dels productes químics es realitza en l'interior de la nau, en zones dotades de paviment impermeable, i existix un pla d'emergència en cas de vessament accidental dels productes.   
Per a l'emmagatzematge temporal dels residus perillosos, en espera de ser arreplegats pel gestor autoritzat, s'ha habilitat una zona en l'interior de la nau d'aproximadament 50 m2 on s'han instal·lat big-bags, bidons i contenidors per a l'arreplega dels residus. D'altra banda, junt amb el laboratori es disposarà d'un bidó de 1.000 litres amb depòsit inferior del 20% de capacitat del bidó, per a la correcta acumulació de l'oli de motor.   
Les tècniques de gestió dels residus que es realitzen en la indústria es limiten a la correcta separació dels diferents tipus de residus, prèviament a la seua arreplega pel gestor autoritzat. Aquells residus assimilables a urbans es realitzen una separació in situ d'estos i es distribuïxen en diferents recipients per al seu depòsit en contenidors municipals. No hi ha tècniques de valorització de residus in situ.  
Consideracions ambientals  
La indústria està ubicada en un polígon industrial que disposa de totes les dotacions per al funcionament correcte d'este, com ara evacuació d'aigües residuals, vials de circumval·lació, energia elèctrica, xarxa de gas natural i distribució d'aigua potable. A més, el polígon industrial posseïx una bona accessibilitat, i està ben connectat amb les principals vies de transport existents. D'altra banda, l'exercici de l'activitat en l'interior de les naus industrials limita considerablement l'impacte ambiental.   
Amb caràcter general, la fabricació de productes ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia, genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus.   
Respecte al sòl i les aigües és d'assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona amb accessibilitat i vulnerabilitat d'aqüífers alta. La solera interior de les naus industrials és impermeable i una part de la superfície exterior de la parcel·la està pavimentada. En les zones sense condicionar en les quals s'exercix l'activitat industrial es va a dur a terme el seu pavimentat a fi d'evitar la contaminació del sòl i dels aqüífers. En la zona de la parcel·la sense pavimentar, situada en una cota més baixa, no es du a terme cap activitat i es procedirà a executar un mur de tancament i una tanca que la delimite de la resta de la parcel·la industrial i evitar l'aplec de materials, residus i l'arrossegament de partícules per l'aigua de pluja.   
En relació amb l'emmagatzematge a la intempèrie de terres, l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament d'Onda assenyala que en l'article 2.108 del PGOU del municipi s'ha introduït una modificació per la qual es prohibix l'emmagatzematge a la intempèrie d'argiles, terres i qualsevol matèria primera, les quals han de cobrir-se amb tancaments superiors i laterals, per la qual cosa les arreplegues d'argiles i xamotes de mina existents en la parcel·la industrial han de disposar-se en els graners habilitats per a este fi.  
Es generen partícules durant el procés de descàrrega de la terra dels camions en els graners, en el trasllat des dels graners fins a les sitges ubicades a l'interior de les naus per mitjà de pala carregadora i cintes, en l'emmagatzematge, en la molturació i la mòlta, en la dosificació, l'esmaltat i en les operacions de desbarbat i raspallat. A este efecte s'han col·locat boques d'aspiració distribuïdes estratègicament i la instal·lació disposa de filtres de mànegues que arrepleguen les partícules generades en la mòlta, en la molturació, en la dosificació, en la descàrrega als molins i a les tremuges, i s'ha instal·lat un filtre de via humida per a evitar la contaminació per les partícules d'esmalt.   
  
En les zones d'esmaltació i preparació d'esmalts es disposa de xarxes de canaletes que arrepleguen qualsevol abocament i el conduïxen fins a la depuradora. Totes les aigües residuals industrials són depurades en la planta prèviament a l'abocament a la xarxa de sanejament municipal i les coques procedents del premsat dels llots són arreplegades pel gestor autoritzat.  
Els residus generats són separats en origen i emmagatzemats (en contenidors, saques, caixes o sobre paleta, en funció de les seues característiques) per a la seua entrega al gestor autoritzat. L'emmagatzematge de residus perillosos es realitza a l'interior de les naus industrials.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'avalua l'impacte per l'increment del nivell de soroll a causa del funcionament de l'activitat i s'inclouen mesures correctores per a reduir-lo.   
Amb data 17 de juliol de 2008 va tindre entrada en esta Direcció General la documentació requerida al promotor del projecte, en la qual s'enumeren mesures preventives i correctores addicionals, entre les quals destaquen:  
- L'emmagatzematge de matèries primeres i residus pulverulents es realitzarà bé a l'interior de la nau o bé en coberts delimitats per tancaments superiors i laterals i impermeabilitzats. Es cobrirà el frontal dels coberts on s'emmagatzemen les argiles amb loneta o altres mitjans, a fi de facilitar la descàrrega dels camions.  
- La descàrrega de terres i argiles es realitzarà de forma gradual per a evitar grans polsegueres.   
- Es realitzarà una vigilància per a impedir que els camions o altres vehicles de transport que no circulen coberts o tancats entren en el complex, i evitar així vessaments o desembassaments. A més, es pavimentaran els circuits de circulació i es mantindran nets, i es limitarà la velocitat de circulació.  
- Es procedirà al pavimentat i a la impermeabilitzat de la totalitat de la parcel·la en què s'exercix l'activitat industrial. S'executarà un mur de tancament i una tanca per a evitar l'arreplega i traspàs de matèries i/o residus a la part de la parcel·la no pavimentada situada a una cota inferior respecte a la zona industrial.  
- Les aigües pluvials que cauen sobre la parcel·la industrial es canalitzaran per mitjà de la realització d'un pendent que varie entre el 0,5% i l'1%, i discorrerà per la parcel·la pavimentada i abocarà en via pública.  
- Es disposarà de material absorbent per a arreplegar possibles vessaments.  
- En el magatzem de residus perillosos, ubicat en l'interior de la nau, s'instal·laran els big-bags, bidons i contenidors per a l'arreplega dels residus mencionats i es disposarà, davall dels contenidors, d'un depòsit amb capacitat d'albergar el 20% del total dels residus líquids emmagatzemats.  
El programa de vigilància ambiental presentat establix les mesures de vigilància i seguiment que s'ha de seguir, així com la vigilància del compliment de les mesures correctores i preventives propostes en l'estudi d'impacte ambiental i en el seu annex.  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 16 de novembre de 2007, al remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria el Certificat d'informació pública del projecte, en el qual s'indica que no s'han rebut al·legacions a este.  
Amb data 30 de novembre de 2007, es va efectuar requeriment de documentació per la quañ se sol·licita al promotor del projecte l'adopció de noves mesures correctores i amb data 17 de juliol de 2008 es rep l'annex a l'estudi d'impacte ambiental on s'inclou la documentació requerida.  
Amb data 21 d'octubre de 2008 es rep una còpia de l'informe preliminar de situació del sòl en què s'indiquen les zones en què es prendran mostres per a realitzar les anàlisis de sòl pertinents, i prestar especial atenció en les zones sense pavimentar i que en el passat hagen pogut ser zones de desaigüe d'aigües pluvials d'altres zones on es du a terme l'activitat industrial.  
En l'expedient s'inclou una còpia de l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament d'Onda, en el qual es conclou que l'activitat és compatible segons el planejament urbanístic a condició que l'activitat no excedisca els límits imposats i sempre que se sol·liciten les pertinents llicències i autoritzacions, i una còpia de l'autorització d'abocament a la xarxa de sanejament municipal per a les aigües residuals industrials, sanitàries i de refrigeració.  
Considerant suficient la documentació remesa, es procedix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'artcle 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Tal com establix l'epígraf j) del grup 3.5 de l'annex 1 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada, en particulars rajoles, amb una capacitat superior a 75 tones per dia, i/o una capacitat d'enfornada de més de 4 m3 i de més de 300 kg/m3 de densitat de càrrega per forn, estan sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2 89/, de 3 de març, de la Generalitat, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131 2007/, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de fàbrica de paviment i revestiment ceràmic, promogut per l'empresa Natucer, SL, ubicada en el camí les Forques en el terme municipal d'Onda (Castelló), sempre que este es desenrotlle d'acord amb la documentació presentada, amb les mesures correctores i preventives proposades en el estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació complementària, i amb les condicions del punt segon de la present resolució.   
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. Es compliran les condicions relacionades en l'autorització d'abocament a la xarxa de sanejament municipal emesa per l'Ajuntament d'Onda. Les aigües pluvials que cauen en les cobertes de les naus i són arreplegades per mitjà de canalons i baixants no es mesclaran amb les aigües depurades i seran abocades per mitjà de xarxes de separació.  
2. La parcel·la industrial disposarà d'un pendent suficient per a assegurar la conducció de les aigües pluvials per zones pavimentades, i evitar que discórreguen cap a la zona no pavimentada situada a menor cota.  
3. Ja que la zona presenta vulnerabilitat i accessibilitat d'aqüífers alta, i a fi d'evitar la contaminació dels sòls i dels aqüífers, en la zona de la parcel·la sense condicionar ni pavimentar situada a menor cota en relació amb la resta de la parcel·la, no es durà a terme l'activitat industrial ni es realitzaran operacions que puguen contaminar el sòl, llevat que es pavimente degudament. Així mateix, el mur a executar per a delimitar eixa zona de la resta de la parcel·la serà d'alçària suficient per a evitar que caiguen residus i abocaments.   
4. No es permet l'emmagatzematge a la intempèrie d'argiles, terres i qualsevol tipus de matèries primeres, les quals hauran de cobrir-se amb tancaments superiors i laterals. Únicament podran emmagatzemar-se temporalment a l'exterior, i en els recipients adequats i degudament senyalitzats, els residus de caràcter inert i no pulverulent.  
5. S'assegurarà l'estanquitat en el transcurs del temps de les basses de la depuradora i de les canalitzacions subterrànies de aigües residuals industrials i sanitàries.   
6. Altres condicions ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 3 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 181/08-AIA.  
Títol: explotació porcina de producció d'enceball.   
Promotor: Bocesa, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte del projecte: ampliació i obtenció de l'autorització ambiental integrada per a una explotació porcina d'enceball.  
Localització: polígon 6, parcel·les 30, 100 i 104, del terme municipal de Catadau (València).  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre l'autorització ambiental integrada per a una explotació porcina, les característiques del qual segons la documentació aportada són:  
Es disposa d'una superfície de 15.098 m2 en la qual es localitza una nau de 774 m2, amb capacitat per a 975 animals. Pretén ampliar-se l'explotació, amb la construcció d'una altra nau de 1.871 m2, de 2.080 animals.  
L'activitat consistix en l'enceball de porcs des dels 20 kg fins als 100 kg de pes en viu, moment en què es destinen a escorxador. Es realitza 2,5 cicles/any, i es realitza un buit sanitari després de cada cicle d'engreixament.  
El proveïment d'aigua potable procedix del pou de Sant Pere Heretat, i el consum mitjà estimat és de 4.081,45 m3.  
Els porcs s'engreixen sobre alimentador de cadena continua. Els purins quedaran retinguts en fosses per estos que es canalitzaran fins a les basses d'emmagatzematge i tractament de purins. La primera bassa (bassa 1) disposa d'un difusor que homogeneïtza i insufla aire perquè comence el procés de nitrificació-desnitrificació, que finalitza en la segona bassa. A continuació, es realitzarà una separació de fases, la fase sòlida es depositarà sobre una superfície impermeable i amb un lleuger pendent cap a la bassa 1 per a arreplegar-hi els lixiviats, i s'utilitzen com a adob orgànic en finques agrícoles, i no es gestiona directament per part de l'explotació, ja que serà venuda. La fase líquida passarà a una segona bassa (bassa 2) que disposarà de difusors que crearan una zona òxica en la part superior i una altra anòxica en la inferior. En la zona òxica s'acabarà el procés de nitrificación-desnitirificación, i es volatilitzarà una part del nitrogen. Esta fracció també s'utilitzarà per la qual cosa disminuirà el contingut de nitrogen en l'abocament.   
Els purins generats es calcula basant-se en el Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines, i és de 6.568,25 m3/purins any, així com el N associat, que serà de 15.275 kg N/any.  
A pesar d'indicar que la fase sòlida serà venuda, es justifica disposar de superfície agrícola on aplicar-la, i es considera que després de la reducció de N fruit del procés de gestió de purins, es necessitarà 6,28 ha on aplicar-ho com a adob orgànic, i es distribuïx en parcel·les agrícoles en els termes municipals de Llombai, Carlet, Alfarp i Catadau. Les necessitats de superfície agrícola on aplicar la fase líquida després de la disminució de N teòric resultant del procés de gestió dels purins, es consideren de 16,23 ha, de les quals s'aporta justificació de disponibilitat suficient de superfície, distribuïda entre Catadau i Alfarp. Les consideracions per a calcular la disminució de N present en els purins s'han basat en analítiques disponibles d'una altra instal·lació que disposa d'un sistema de tractament de purins semblant, i es considera que la fase sòlida resultant de la separació de fases presentarà el 80% del N total inicial (calculat este segons el Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines) i la fase líquida final presentarà una concentració de 0,5 kg N/m3.  
La capacitat d'emmagatzematge de purins total de l'explotació és de 2.907 m3, desglossats en 1.582 m3 en les fosses de la nau nova, 711 m3 en les fosses de la nau antiga, 286 m3 de la bassa 1 i 328 m3 de la bassa 2, capacitat d'emmagatzematge superior a tres mesos, tal com establix el Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines.  
  
Les aigües sanitàries produïdes en l'explotació són gestionades junt amb els purins.  
Els cadàvers generats són retirats per empresa gestora autoritzada a este efecte.  
Els residus especials generats en l'explotació seran gestionats per empresa gestora autoritzada a este efecte.  
La ventilació adoptada en l'explotació és estàtica vertical per llinda, completada amb ventilació estàtica horitzontal a través de finestres.  
  
S'ha inclòs un càlcul estimatiu de les emissions a l'atmosfera associades a l'activitat, corresponent a 7.327,72 kg de NH3 i 7,759 kg de N2O en els allotjaments, 3.666 kg de CH4 per fermentació entèrica. Les emissions produïdes en els camps de cultiu on s'apliquen els purins com a fertilitzants orgànics s'estimen en 3.110 kg de NH3, 115,78 kg de N2O i 25.511,71 kg de CH4, calculat d'acord amb els quadres de càlcul d'emissions de gasos del sector ramader proporcionats pel registre Estatal d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER-Espanya). Estos valors diferiran dels reals, ja que s'ha considerat com a tècnica de referència per a poder calcular-los no tractar els purins, segons les MTD per al sector porcí.  
Com a mesures higienicosanitàries, s'inclou el tanca perimetral de l'explotació, gual sanitari i malles ocellaires en finestres.  
L'explotació es localitza a 2.250 m del nucli de població. Limita per l'extrem E amb una explotació avícola, que està físicament separada de l'explotació pel camí d'accés.   
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'Expedient  
L'expedient s'inicia amb data 6 de juny de 2008, amb la remissió per la Direcció General per al Canvi Climàtic de projecte, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental, documentació complementària i resultat de la informació pública.  
La informació pública s'ha realitzat en el DOCV núm. 5.706 de 19 de febrer de 2008, en el tauler d'edictes municipal i per mitjà de notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
Els informes inclosos en l'expedient s'arrepleguen a continuació:   
  
- Informe municipal favorable de compatibilitat urbanística de 24 d'abril de 2007.  
- Resolució de la Conselleria de Cultura i Esport de 23 d'octubre de 2007, d'autorització a la prospecció arqueològica.  
- Registre d'explotacions ramaderes (REGA) de la Conselleria d'Agricultura de 5 de desembre de 1997, en el qual s'indica que la capacitat de l'explotació és de 1.500 porcs d'enceball.  
- Llicència municipal d'obertura de l'explotació de 23 de juny de 2004.  
Per a legalitzar l'activitat inicial es va dictar amb data 6 d'octubre de 2003 declaració d'impacte ambiental, referida a una capacitat de l'explotació declarada de 947 animals, capacitat que diferix dels 1.500 porcs d'enceball que apareix en el REGA, per la qual cosa una part de l'explotació existent s'haurà de legalitzar.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola, segons normes subsidiàries municipals.  
  
El terme municipal està inclòs en el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries. En tot cas, per a estos municipis, les dosis de N aplicades amb els purins no excedirà els 170 kg N/Hi ha i any. Els municipis de Llombai, Carlet i Alfarp, on també es justifica aplicar les fases resultants del tractament de purins, també estan considerats com a municipis vulnerables.  
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni a cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
La parcel·la es localitza al SOE del terme municipal, a 97 msnm, de fisiografia plana, integrada al seu torn en una zona fortament ondulada, amb un pendent del 8 al 15% inserix en una zona agrícola de regadiu, predominantment citrícola. Segons la cartografia temàtica d'esta Conselleria, la superfície ocupada litològicament es caracteritza per estar constituïda per arenes, graves i cantells en l'extrem NE i per arenes i llims en la resta de la superfície. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és mitjana (encara que el municipi està catalogat com a vulnerable segons el Decret 13/2000). El risc d'erosió actual és molt baix (pèrdua de 0-7 t/ha/any) i el de l'erosió potencial és moderat (pèrdua de 15-40 t/ha/any). No hi ha risc de lliscament ni d'inundació.  
  
Pròxim a l'explotació, a més de 150 m es localitza el llit del riu Sec, que discorre en direcció N respecte a l'explotació.  
No hi ha afecció al camí ramader catalogat en el terme municipal.  
  
La zona on s'exercix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, ja que s'ubica en un entorn amb un grau de naturalitat escàs, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte:   
L'aire, per emissió d'olors a causa dels processos anaerobis associats als residus generats (purins i cadàvers) per deteriorament de la qualitat de l'aire.  
El sòl, per alteració de les seues propietats associada a la incorrecta gestió dels purins en la seua utilització com a adob orgànic.  
Les aigües superficials i subsuperficials, per lixiviació de purins o percolació d'este associada a una incorrecta gestió dels purins en la mateixa explotació o bé durant la seua utilització com a adob orgànic. La proximitat del riu Sec no entranya l'afecció al llit.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
A més de les mesures de gestió de l'explotació, l'estudi d'impacte ambiental acompanya una sèrie de mesures correctores, alguna d'elles considerades com MTDs per al sector porcí, segons el document elaborat pel Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, entre les quals s'inclou:  
- Es col·locarà el sòl dels corralets parcialment enreixat, amb la pretensió de disminuir les emissions d'amoníac entre el 30 i el 35% i d'amoníac entre el 30 i 38%, i el sobrecost en instal·lacions noves és nul.  
- Es variaran les fosses abans d'esgotar la seua capacitat, i s'aconseguix amb el buidatge freqüent que les emissions d'amoníac disminuïsquen entre un 30 i un 60% d'amoníac i entre un 30 i un 65% de metà.  
- El sistema de tractament dels purins, consistent en el procés de nitrificació-desnitrificació reduirà considerablement la concentració de nitrogen que conté i, per tant, la possible afecció al sòl i als aqüífers, quan siguen utilitzats com a adob orgànic, serà molt menor.  
  
- Es disposarà d'una barrera vegetal perimetral a l'explotació, per a millorar la qualitat visual.  
- Tots els depòsits, tant de matèries primeres com d'acabats o de cadàvers se situaran en el perímetre de l'explotació per a evitar l'entrada de camions a l'interior de les instal·lacions i reduir al mínim la contaminació.  
- La zona en què es deposite la fase sòlida dels purins serà estanca i amb pendent cap a la bassa 1 per a evitar que el lixiviat contamine el sòl.  
Els municipis on es pretén aplicar les fases resultants del tractament de purins com a adob orgànic, es consideren vulnerables a la contaminació segons el Decret 13/2000, per la qual cosa no haurà d'excedir-se la concentració de 170 kg N/hi ha a l'aplicar els purins com a adob orgànic en camps de cultiu, tal com està establit en el Reial Decret 261/1996.  
  
S'ha detectat contradiccions en la planificació de l'abonat amb els purins, ja que es manifesta tant la venda com l'aplicació a finques identificades cadastralment, per tant, haurà d'elaborar-se un pla de gestió i producció agrícola dels purins que justifique la utilització correcta d'esta.  
La gestió dels purins proposada per a l'activitat es justifica considerant que es donarà una important disminució del nitrogen contingut en les dos fases. Els càlculs aportats s'han realitzat basant-se en consideracions teòriques, ja que en data de hui la instal·lació no està en funcionament. Per a poder justificar que la disminució real del nitrogen contingut en els purins s'ajustarà als valors estimats, s'hauran de presentar informes periòdics a l'inici de l'activitat, de manera que puga comprovar-se l'eficàcia del tractament, plantejant la seua modificació en cas de no obtindre's els resultats esperats.  
Atenent les característiques del medi i de l'activitat, se considera viable l'activitat, des del punt de vista mediambiental, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció de les condicions arreplegades en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, Annex I apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació porcina, localitzada en el polígon 6, parcel·les 30, 100 i 104, del terme municipal de Catadau (València), promogut per Bocesa, SL, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:  
- A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar-se l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
  
- Per a poder justificar que la disminució real del nitrogen contingut en els purins s'ajusta als valors estimats, haurà de presentar-se informes durant el primer any d'activitat amb una periodicitat quadrimestral, de manera que puga comprovar-se l'eficàcia del tractament per mitjà de la realització d'analítiques, i la seua concordança amb els valors estimats. En cas de diferir, haurà de modificar-se el sistema de gestió així com la superfície agrícola necessària.  
- Haurà d'aportar el pla de gestió i la producció agrícola de purins, de manera que es justifique que l'extracció de purins de l'explotació coincidix amb l'època apropiada de fertilització dels cultius. A més, haurà d'aportar-se la informació relativa al sistema d'incorporació de la fase sòlida al sòl, ja que predomina el reg a goteig i els marcs de plantació dificulten l'aplicació convencional.  
- A l'hora d'utilitzar els purins com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/hi ha i any.  
  
- Basant-se en el Reial Decret 324/00 d'Ordenació de les explotacions porcines, haurà de respectar-se com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 m, respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 m, respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial Decret 324/00 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, es respectarà el que establix el Reglament de domini Públic Hidràulic, que desplega els títols preliminar I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diferents plans hidrològics de conca.  
  
- Haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'Octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 13 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 138/07-AIA.  
Títol: Conducció General del Marge Esquerre del Posttransvasament Xúquer - Vinalopó. Tram II.  
Promotor/òrgan substantiu: Direcció General de l'Aigua de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El projecte té com a objecte l'establiment de les condicions tècniques i econòmiques per a l'execució de les obres corresponents al Tram II de la Conducció General del Marge Esquerre del Posttransvasament Xúquer - Vinalopó.   
Este tram naix del depòsit regulador del Charco, al límit amb el terme municipal de Monòver, i després de travessar els termes municipals d'Elda, Novelda i Monforte del Cid, finalitza a la bassa del Vidre, al terme municipal d'Agost.   
La longitud total del traçat serà de 19.182 metres i podrà transportar un cabal de 3,88 m3/s, per a la qual cosa es projecta una canonada en acer St 44, amb unions soldades, en un rang de diàmetres entre 1.800 mm i 1.300 mm i grossàries variables.   
Es projecten també les derivacions des de la conducció principal a les basses de les diferents entitats de reg. Les derivacions projectades són les següents:  
- Derivació Novelda - Aspe: es projecta una conducció de 1.534 metres de longitud en canonada d'acer DN 900 mm.   
- Derivació a SAT Monteagudo: es projecta una conducció de 75 metres de longitud de fosa dúctil, classe K-9, DN 300 mm.  
- Derivació Canal de l'Horta: el dit ramal tindrà un diàmetre de 350 mm, en canonada de fosa dúctil, classe K-9 i longitud de 900 metres.  
   
- Derivació Canalillo-Cid (CR Agost) la derivació tindrà un diàmetre de 300 mm, en canonada de fosa dúctil, classe K-9 i longitud 375 mm.  
- Derivació Sant Pasqual: el ramal de Sant Pasqual, serà de diàmetre 500 mm, en canonada de fosa dúctil, classe K-9 i tindrà una longitud de 375 m.   
- Derivació a CR Monforte: es projecta una conducció de 75 metres de longitud de fosa dúctil, classe K-9, DN 600 mm.  
- Derivació Canalillo (CR Agost): la segona derivació a la Comunitat de Regants d'Agost tindrà un diàmetre de 300 mm, en canonada de fosa dúctil, classe K-9 i tindrà una longitud de 1.750 metres.  
  
Es preveu la instal·lació de vàlvules de sobrevelocitat en cinc punts al llarg de la conducció. Per a albergar estes vàlvules, així com la resta d'elements necessaris, es projecta l'execució d'arquetes de 13,2 x 8,60 m de planta. Esta mateixa arqueta s'utilitzarà en la derivació de Novelda - Aspe. Estes arquetes tindran una part soterrada, projectada amb paraments de formigó armat, i una part aèria formada per una estructura metàl·lica exempta amb coberta a dos aigües.  
A fi d'evitar la corrosió de la canonada s'ha previst la instal·lació d'un sistema de protecció catòdica per corrent imprés.  
Per a les derivacions a les diferents entitats de reg es projecta arqueta soterrada de dimensions 4,2 x 2,1 metres amb paraments i llosa de sostre de formigó armat que albergarà una vàlvula de pas anul·lar i un cabalímetre.  
Per a subministrar energia elèctrica als automatismes projectats s'executaran les respectives LAMT i els respectius centres de transformació.  
Al llarg de tota la conducció, i paral·lel a esta, s'executa un camí de servici de longitud de 20.588 m, una amplària de ferm de 5 m, cunetes a un costat i a l'altre de 0,5 m de profunditat mitjana i pendent interior 1,5 H / 1 V i 1/1 exterior. El ferm es compondrà d'una base de llast de 20 cm d'espesor i una capa de rodament d'aglomerat en fred de 4 cm. Este camí, en alguns punts, coincidirà amb camins existents.  
  
S'ha fixat una franja d'expropiació de 14 metres d'amplària al llarg de tota la traça de la conducció. A un costat i a l'altre d'esta franja s'establixen sengles franges de 7 i 9 metres de zona d'ocupació temporal.  
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
La informació pública es va realitzar per mitjà de publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del dia 22 d'agost de 2006 i en el Butlletí Oficial de l'Estat del 25 de setembre de 2006.  
Durant el període d'exposició pública es van produir al·legacions, cap de caràcter ambiental.  
L'expedient va entrar en els Servicis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Urbanisme i Habitatge el dia 21 de juny de 2007.  
  
El dia 9 de maig de 2008 l'òrgan substantiu remet la còpia de la sol·licitud de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià davant de la Conselleria de Cultura.  
Alternatives  
S'han estudiat dos alternatives viables tant des del punt de vista ambiental com des del punt de vista tècnic.   
El tram inicial de les dos opcions és el mateix; així doncs, el primer tram començaria en la connexió amb la futura bassa del Charco i acabaria en l'encreuament del riu Vinalopó.   
Esta traça discorre pel paratge conegut com Las Cañadas, on es construirà la bassa del Charco i seguirà el traçat format per la rambla del Charco, passa al costat de la Loma Redonda i per camps semiabandonats, torna a connectar amb una altra rambla i seguint esta creua la carretera comarcal CV-3213.  
Una vegada realitzat l'encreuament del riu Vinalopó es plantegen dos alternatives.  
Alternativa 1  
L'encreuament del riu Vinalopó s'ha buscat triant el punt d'encreuament que menys impacte provoque sobre la vegetació de ribera i sobre espècies d'interés ambiental.  
Uns metres després de l'encreuament del riu, es dissenya una bifurcació en què s'instal·larà la presa per a la Comunitat de Regants de Novelda i Aspe i que conduirà l'aigua fins a la bassa de la Mola. Després de creuar de forma subterrània la via del ferrocarril Alacant - Madrid supera una zona de pedreres per a arribar a l'autovia Alacant - Madrid, la qual s'encreua per mitjà de perforació horitzontal.  
En la part esquerra de l'autovia s'encreua el barranc de les Salinetes, i ascendix el traçat de cota per a arribar a les basses de Monteagudo on s'instal·larà una presa d'aigües per al subministrament a estes basses. A continuació la conducció es dirigix cap al tàlveg que formen les muntanyes del Sabater i la lloma de Xiritxola, travessa una zona de camps semiabandonats i es dirigix cap a l'est per a arribar al punt on s'establirà la presa a la bassa de la SAT Sant Pasqual d'Elx.  
  
Es preveu una quarta presa a les basses de Monforte del Cid. La traça de la canonada està dissenyada entre estes basses i Las Lomas del Cid, es dirigix cap a la zona militar ubicada en les faldes de Las Lomas del Cid on, per mitjà d'una presa, es conduïx l'aigua a la bassa del Canalillo i al futur embassament.  
El Tram II finalitza al Pla de l'Oliva, en el terme municipal d'Agost.  
Alternativa 2  
En esta alternativa s'encreua el riu Vinalopó i se seguix un camí de terra en direcció a Novelda i transcorre el traçat paral·lel al riu durant 3,6 km i passa al costat de la bassa de la Mola i al costat del turó de la Mola.  
En trobar la desembocadura del barranc dels Baladres, la canonada es desviaria i creuaria la via del ferrocarril i l'autovia. Després de l'encreuament de la dita autovia la traça discorrerà paral·lela a la via fèrria, i passarà al costat de la Serreta Llarga. Des d'este punt el traçat proposat seguiria paral·lel a la carretera local A-222, direcció a Agost, fins a arribar a esta població.   
Des de la canonada principal eixirien diferent preses que portarien l'aigua fins a les basses de la Mola, Monteagudo, la Serreta, Monforte del Cid, el Canalillo i les basses de la Comunitat de Regants Mare de Déu de la Pau d'Agost.  
Justificació de l'alternativa triada:  
En l'estudi d'impacte ambiental s'assenyala com més adequada l'alternativa 1 pel fet que presenta un traçat pròxim a les basses a les quals pretén proveir, disminuïx al màxim els ramals de connexió necessaris, presenta una millora notable en el sistema de regulació a implantar i presenta menor complexitat tècnica.  
La traça triada discorre a major cota geomètrica i presenta menys alçària piezomètrica, la qual cosa es traduïx en una pressió de treball menor, un menor timbratge de canonades i una major viabilitat econòmica. Esta circumstància també es traduïx en més seguretat del funcionament de l'obra des del punt de vista de la seguretat i la salut de les persones en treballar a pressions menors el que ocasionaria menys danys en cas d'accident.  
Des del punt de vista d'afectació a vegetació i fauna en les riberes del riu Vinalopó, l'alternativa triada presenta menor impacte.  
Informes sectorials.   
D'acord amb les afectacions legals s'han emés els informes sectorials següents:  
- Informe de la Secció Forestal dels Servicis Territorials de Medi Ambient d'Alacant que informa del següent:  
No hi ha afectació sobre muntanyes públiques gestionades per esta Conselleria.  
La conducció creua o afecta longitudinalment els camins ramaders següents:  
Assagador Reial d'Andalusia a València (75,22 m) t.m. d'Elda.  
Sendera de Los Serranos (20,89 m) t.m. Elda.  
Assagador Reial de Monteagudo (75,22 m) t.m. Novelda.  
Assagador Reial del Camino de las Fuentes d'Aspe (75,22m), t.m. de Novelda.  
Carrerada del barranc de les Salinetes (14 m), t.m. de Novelda.  
Sendera del Cid (20,89 m) t.m. Monforte del Cid.  
Sendera de Castella (20,89 m) t.m. Monforte del Cid, afectació longitudinal en 200 m aproximadament.  
Haurà de sol·licitar-se la corresponent ocupació temporal d'estes, d'acord amb la Llei 3/1995, de Camins Ramaders.  
- El tècnic de protecció d'espècies indica que esta actuació no afecta béns gestionats per la dita unitat.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Les afectacions ambientals més importants per a l'alternativa triada es deriven de la seua afectació a llits hídrics i zona forestal.   
En el primer cas s'afecten els llits següents: rambla del Charco, el barranc de les Salinetes, la rambla de Xiritxola, el barranc del Benitol, el barranc de la Mama, a més del llit del riu Vinalopó. Alguns d'estos barrancs arrepleguen les aigües de pluja dels vessants meridionals de la Sierra del Cid.  
En el cas de terreny forestal, si bé el traçat no afecta directament muntanyes d'utilitat pública, afecta terrenys arreplegats en l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana.   
Dins d'estes zones afecta els hàbitats següents:  
-Terme municipal d'Elda: Thymo moroderi-Teucrietum verticillati.  
- Terme municipal de Novelda: Lapiedro martinezii-Stipetum tenacissimae - Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi.   
- Terme municipal d'Agost: Lapiedro martinezii-Stipetum tenacissimae - Stipo tenacissimae-Sideritidetum leucanthae.  
Quant a la qualificació del sòl per on discorre el traçat de la conducció cal dir que la totalitat del traçat proposat discorre per sòl classificat com a no urbanitzable amb distinta qualificació. Si bé la major part del posttransvasament s'ubicarà en sòl no urbanitzable comú en determinats punts, coincidint amb els sòls de major interés ambiental i arreplegat en l'Inventari Forestal com a tals, s'afectarà sòl no urbanitzable protegit (de protecció forestal i forestal-paisatgística).  
  
2. Identificació i valoració d'impactes.  
S'espera que l'execució de l'obra produïsca els impactes següents:  
  
Impacte sobre el medi socioeconòmic: s'espera que el funcionament de l'obra contribuïsca al manteniment de l'ocupació en les explotacions agràries i millore indirectament l'economia de la zona pel seu impacte indirecte encara que positiu en el manteniment d'ocupacions en la indústria agrària.  
Impacte sobre la vegetació: durant la fase de desbrossament i aclarida de la pista de treball es produirà un impacte directe sobre la vegetació l'efecte de la qual s'espera mitigable i recuperable. L'eixamplament de camins suposarà una pèrdua de vegetació que serà permanent.  
Impacte sobre l'aire: la fase de desbrossament i excavació provocarà un augment de sòlids en suspensió en l'atmosfera a més d'un augment de sorolls i vibracions en l'àrea. No obstant això, el dit efecte serà temporal i reversible.  
Impacte sobre l'estructura del sòl: l'obertura de la rasa suposarà un impacte permanent sobre l'estructura del sòl.  
Impacte sobre el règim hídric: els treballs d'excavació de la rasa per a albergar la canonada suposaran modificar el llit de la rambla del Charco que portarà associat un impacte sobre l'estructura del sòl i del traçat del dit llit. En la resta de barrancs, en ser afectats perpendicularment, s'espera que l'impacte sobre estos siga menor.  
  
Impacte sobre el paisatge: una vegada construïdes totes les estructures projectades, l'impacte sobre el paisatge es veurà reduït a l'augment de terreny erm a causa de l'eixamplament dels camins i la presència de construccions fixes en superfície destinades a albergar els elements auxiliars de l'obra.  
Impacte sobre els recursos hídrics: una vegada entre en funcionament l'obra s'espera que es recuperen els aqüífers sobreexplotats i es recupere la qualitat dels sòls, afectats per processos de salinització.  
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Es proposen les mesures correctores següents:  
Reg de la zona de treball.  
Trasplantament d'exemplars arboris.  
En les zones forestals el desbrossament es limitarà a la superfície estrictament necessària; en estos trams no s'ubicaran parcs de maquinària ni zones d'arreplega de material.   
Realització d'un programa de control sobre la gestió de residus tòxics i perillosos.  
Senyalització de les rases.  
El sòl i la terra vegetal s'emmagatzemaran per a la posterior utilització en la restauració de la zona.  
Les estructures visibles de l'obra es construiran amb materials i colors propis de la zona.  
Les espècies vegetals tornaran a ser plantades en el seu lloc d'origen.  
En les zones on l'obra ha donat lloc a desmunts o terraplens, es procedirà a la plantació d'espècies arbustives (timó, romer, ginesta, estepa...).  
Les línies elèctriques se senyalitzaran per a evitar les morts d'aus.  
  
També ha de considerar-se com una mesura correctora el pas per la lloma Salinetes per mitjà de túnel a fi de no produir efectes negatius sobre la vegetació.  
Al llarg d'este tram i sobre el terreny que recobrix la canonada, s'habilitarà una via verda tancada al trànsit de vehicles de motor.  
Esta via verda disposarà de 3 metres per al trànsit dotat de ferm de tot-u compactats i 4 metres per a la plantació d'espècies arbustives autòctones; en els trams construïts sobre zones riques en algeps, es plantaran espècies pròpies de la zona.   
En les zones de connexió de la conducció general amb les conduccions secundàries, s'ubicaran àrees de descans per als usuaris de la via verda les quals comptaran amb presa d'aigua no tractada, zona d'arbreda, mobiliari forestal i zona ensostrada d'uns 80 metres quadrats.  
Esta via verda connectarà amb la via verda que ocupa l'antiga via de ferrocarril Alacant-Alcoi.  
L'objectiu del programa de vigilància ambiental proposat és comprovar el compliment de les previsions d'impacte definides en l'estudi d'impacte ambiental, portar un control de les mesures correctores i controlar les possibles repercussions ambientals no previstes. Per a això s'han dissenyat una sèrie de controls a fi de garantir el compliment de les dites previsions.  
En relació amb els impactes i les mesures correctores previstes en el projecte cal assenyalar el següent:  
La conducció prevista aprofita en part el traçat de camins existents el que contribuïx a minimitzar l'impacte total de l'obra. No obstant això, la magnitud de la pista de treball prevista (30 metres) ocasionarà un impacte important sobre el territori.  
L'afectació per encreuament/ocupació de camins ramaders és important fet pel qual s'haurà d'assegurar el respecte a la Llei 3/1995/, de Camins Ramaders.  
Les obres del posttransvasament presenten afectació a nombrosos llits hídrics i destaca el barranc del Charco el domini del qual ocupa el traçat en una extensa longitud.  
En el cas de l'encreuament amb el barranc de les Salinetes cal destacar la presència en el llit de brolladors d'aigua salada el règim hídric dels quals i la qualitat de les aigües no s'han de veure afectats pel projecte.  
L'afectació a distints hàbitats i a terreny forestal és una constant en la major part del traçat, punts que coincidixen a més amb els paratges de major interés paisatgístic.  
Per això les condicions ambientals hauran de dirigir-se a aconseguir la major preservació possible dels valors mencionats a més dels proposats en l'estudi d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I.7.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot l'anterior formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte Conducció General del Marge Esquerre del Posttransvasament Xúquer - Vinalopó. Tram II, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:  
1. S'obtindrà l'informe previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, el sentit i els preceptes del qual vincularan tant la realització del projecte com la declaració d'impacte ambiental. En qualsevol cas si en el transcurs de les obres apareixen béns emparats per la dita llei haurà d'actuar-se d'acord amb els preceptes continguts en esta.   
2. En els llits hídrics afectats: es respectarà la fisonomia del curs afectat, i es mantindrà el flux de l'aigua en condicions semblants al que presentava amb anterioritat al pas de la conducció i es respectaran els apartats següents:  
a) S'obtindran els permisos corresponents de la confederació hidrogràfica competent.  
b) El pas de la conducció pels distints llits no haurà de suposar un augment d'efecte barrera per a la fauna i en el transcurs de les obres s'haurà de respectar la fauna d'interés que poguera aparéixer.   
c) Es prendran les mesures oportunes per a evitar la modificació de la fisonomia i el comportament hidrològic del pas de la conducció per la rambla del Charco, l'adequada restauració de la vegetació i la integració paisatgística de les estructures.  
d) Amb anterioritat a l'inici de les obres i a fi d'assegurar la conservació dels brolladors del barranc de les Salinetes, se sol·licitarà informe a la confederació hidrogràfica competent sobre les característiques de l'obra a realitzar a fi que es pronuncie sobre la seua innocuïtat i establisca, si és el cas, les mesures de protecció oportunes.   
  
En el cas que els informes sol·licitats establisquen afectació als brolladors o surgències, haurà de variar-se el punt d'encreuament.  
Les obres no hauran d'interferir en l'ús recreatiu de la zona dels Clots.  
e) En tots els encreuaments amb barrancs no podran realitzar-se ni en els llits ni en els seus voltants operacions de manteniment de maquinària, ni establir-se parcs de maquinària o zones de depòsit de materials i es tindrà especial atenció en l'adequada gestió dels abocaments accidentals que pogueren produir-se.   
f) En tots els casos es respectarà la fisonomia inicial del curs afectat, i s'efectuarà un adequat tractament de marges per a facilitar el creixement de la vegetació de ribera, s'evitarà l'erosió per mitjà de l'ocupació de geotèxtils o materials semblants que permeten fixar la vegetació.  
  
3. Es respectarà la Llei 3/1995, de Camins Ramaders i s'haurà de sol·licitar l'ocupació temporal d'estes.  
4. Prèviament a l'inici de les obres s'estudiarà la compatibilitat del traçat de la futura línia de l'AVE prevista i s'estudiaran les correccions ambientals oportunes a fi d'evitar impactes sinèrgics.  
5. Es disminuirà l'amplària de la pista de treball prevista (30 metres) en els punts del traçat on s'afecte terreny forestal i llits públics. Es farà arribar a l'Àrea d'Avaluació Ambiental el pla i s'assenyalaran els punts on es reduirà la dita amplària a fi de comprovar el compliment d'estes condicions. En el cas que això no siga possible, es farà arribar per escrit la justificació a l'Àrea d'Avaluació Ambiental a fi que esta Àrea es pronuncie.  
6. A fi d'evitar afectacions innecessàries sobre el territori es procurarà la reducció del camí de servici de 5 metres a 3,5 - 4 metres. S'haurà de justificar per escrit l'amplària final prevista o, si és el cas, justificar-ho adequadament a fi que es pronuncie l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
  
7. Les reparacions i el manteniment de la maquinària es realitzaran en tallers degudament autoritzats.   
8. S'habilitaran rampes en les rases per a facilitar l'eixida d'animals atrapats, es revisaran diàriament estes a fi de desallotjar aquells que no hagen pogut eixir; s'abalisarà la zona d'obres.  
9. Quant a les línies elèctriques, les característiques i tipologies constructives s'adaptaran a aquelles que s'adopten per al Tram I de la conducció d'acord amb les condicions ambientals 11 de la declaració d'impacte ambiental emesa per a eixe tram.  
10. S'ajustarà al màxim el traçat de la canonada a fi d'evitar desmunts en zona natural; quan això no siga possible, estos desmunts es dotaran de perfils arredonits a fi d'integrar-los en el paisatge i es restauraran per mitjà de la plantació d'espècies pròpies de la zona; es proposa la restauració per mitjà de geotèxtils.  
11. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
12. En les zones de descans de la via verda s'ubicaran xicotetes tolles o abeuradors que servisquen de bevedors per a la fauna silvestre i puguen ser utilitzades pels amfibis. Es determinarà l'organisme responsable del manteniment d'esta via verda.  
13. L'acceptació total del traçat d'este segon tram de la conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer - Vinalopó queda condicionada a l'estimació ambiental de la resta dels trams de la conducció així com de la bassa del Vidre.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 11 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 112/4455-HJG.  
Títol: Tractament de superfície de metalls per procediment electrolític o químic.   
Promotor: Deco Alu Ibérica, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Localització: polígon industrial Enchilagar del Rullo, parcel·la 35, illa 6, carrer 16, al terme municipal de Vilamarxant (València).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte   
Deco Alu Ibérica, SL, es una empresa dedicada al tractament de superfícies de l'alumini, que té prevista la realització de l'activitat de lacat i anoditzat de perfils d'alumini per a la qual pretén sol·licitar la pertinent autorització ambiental integrada.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
D'acord amb el projecte presentat, l'activitat que preveu el tractament de superfícies de metalls per procediment electrolític o químic, es pretén ubicar en el polígon industrial Enchilagar del Rullo, parcel·la 35, illa 6, carrer 16, al terme municipal de Vilamarxant, província de València. L'establiment està format per un edifici industrial cobert de 6.540 m2 de superfície construïda que al seu torn està format per unes quantes naus adossades entre si, de característiques semblants. La parcel·la té 12.056,45 m2 ubicada en sòl urbà industrial segons el planejament urbanístic. El sòl és compatible amb la qualificació del PGOU de Vilamarxant.  
L'accés a les instal·lacions, es realitza a través de la façana que dóna al carrer 16 del polígon industrial Enchilagar del Rullo i l'entorn està format per solars i naus industrials destinades a diferents activitats.   
  
El grau d'urbanització de la parcel·la on es localitza l'activitat es caracteritza per:  
- Pavimentació de formigó.  
- Subministrament elèctric.  
- Il·luminació.  
- Telèfon.  
- Aigua potable.  
- Col·lector d'abocaments.  
- 3 depòsits de 1.000 litres cada un de gasoil com a combustible per a les etapes de lacat i sublimació i es preveu que en un futur es realitze la connexió a la xarxa de gas natural per a proveïment en l'etapa d'anoditzat.  
- Grup electrogen de gasoil d'emergència.  
Les matèries primeres utilitzades en el procés industrial són:   
- Perfils d'alumini en barres o planxes.  
- Paper de sublicromia, i el consum anual és de 4 tones.  
- Productes químics, amb un consum de 213,38 t/any.  
- Material per a embalatge del producte acabat, generalment film plàstic amb un consum de 10,4 t/any.  
S'estima que la quantitat anual d'alumini tractat per l'empresa serà aproximadament de 1.200 tones. De forma esquemàtica, el procés productiu consta de les fases següents: recepció de les matèries primeres i emmagatzematge en la zona corresponent; pretractament previ a l'anoditzat compost pel brunyit, bany de desgreixatge, fase de matisat i banys de neutralització; anoditzat en un electròlit al 18% en àcid sulfúric; acabat consistent en diversos tractaments depenent de l'acabat desitjat com ara el pintat electrolític consistent en la deposició electrolítica de sals metàl·liques en els porus de la capa anòdica per a aconseguir acabats anòdics amb color, el segellat que consistix a aïllar la capa anòdica del medi per mitjà d'un procés d'hidratació que reduïx la porositat i la capacitat d'absorció d'esta i, finalment, recobriment amb paper de sublimació consistent en un tractament tèrmic a fi que el paper s'adherisca al perfil. Així mateix, hi ha una línia independent per a aplicar pintura en pols sobre la perfileria d'alumini. Es realitza un pretractament previ al lacat per mitjà d'un anoditzat i assecat en forn i per a finalitzar s'aplica la pintura en pols.  
  
A mesura que s'obtinguen les peces d'alumini amb l'acabat superficial, seran portades a la zona d'emmagatzematge on s'aniran depositant o envasant en l'envàs corresponent.  
  
El consum d'aigua previst procedix de la xarxa de subministrament municipal i d'un pou, i no s'aporta l'autorització d'este. L'aigua procedent de la xarxa municipal serà utilitzada exclusivament per a ús sanitari i consum humà i s'estima un consum de 700 m3/any mentre que l'aigua de pou serà utilitzada exclusivament per a ús industrial pel que s'estima un consum de 46.300 m3/any. A més, alguns dels productes químics, com per exemple els àcids, incorporaran al procés 100 m3 d'aigua a l'any.  
L'empresa s'alimentarà a base d'energia elèctrica, gas natural i gasoil. El consum anual aproximat i estimat d'energia elèctrica és de 2.500 MW/any mentre que el de gas natural i gasoil és de 1.800 MW i 36.000 litres respectivament  
Alternatives  
L'actuació descrita en el projecte, es considera l'única alternativa tècnica, mediambientalment i econòmicament viable, per:  
Tractar-se de sòl qualificat com a sòl industrial, dins d'un polígon industrial.  
- Sotmetre's al règim d'autorització amb els preceptes de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, és un requisit legal de compliment obligatori per a tots aquells productors de residus en quantitat superior als 10.000 kg/any. I l'empresa s'estima que genera més de 10 tones de residus.  
- No hi ha alternativa a la gestió de residus perquè:  
- Tots els residus considerats en l'estudi, seran emmagatzemats, identificats i gestionats d'acord amb la legislació vigent.  
- Les zones d'emmagatzematge de residus perillosos, es disposaran en zones pròximes a les zones de generació per a evitar el màxim possible el trasbals d'estos.  
- Les zones d'emmagatzematge de residus perillosos, s'ubicaran en zones amb coberta i de fàcil accés per a la càrrega dels camions d'arreplega.  
Afectacions legals  
L'activitat projectada constituïx un dels supòsits arreplegats en l'annex I, subapartat 2.6 (Instal·lacions per al tractament de superfície de metalls i materials plàstics per procediment electrolític o químic, quan el volum de les cubetes o de les línies completes destinades al tractament empleades siga superior a 30 m3), de la Llei 16/2002, d'1de juliol, de prevenció i control integrat de la contaminació, i és preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.   
  
Altres afectacions considerades són:  
- El tractament i revestiment de metalls està inclòs com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
  
- Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
L'impacte ambiental que genera l'activitat es reduïx, bàsicament als impactes produïts durant la fase d'explotació i fase d'abandó de l'activitat, ja que la construcció de la nau està completada i per tant no s'han tingut en compte els impactes produïts durant la fase de construcció.   
  
Les accions susceptibles de produir impacte sobre el medi són les següents:  
- Transport.  
- Càrrega, descàrrega i emmagatzematge.  
- Procés productiu.  
- Producció de residus.  
- Emissions atmosfèriques.  
- Abocament d'aigües.  
El transport suposarà un augment del trànsit rodat en el polígon industrial i els seus voltants, i augmenta la contaminació acústica i atmosfèrica i l'impacte visual produït pels vehicles de transport. Suposarà, a més, un risc potencial de la contaminació del sòl i de les aigües per vessament de combustible del vehicle, o per fuga i vessament dels productes químics transportats, en cas d'accident.  
  
Quant a la càrrega, descàrrega i emmagatzematge, són accions susceptibles de produir impacte associades a la utilització de carretons elevadors. Poden donar lloc a possibles accidents amb el conseqüent risc de contaminació del sòl i de les aigües, així com per a la seguretat laboral.  
L'activitat exercida per l'empresa es caracteritza per la generació de residus perillosos (llots de depuradora, cartutxos filtrants, envasos plàstics buits i pintura en pols), i residus industrials no perillosos (cartó, ferralla de ferro i alumini i hidròxid d'alumini ). Els residus industrials, després de ser arreplegats de manera selectiva, es gestionaran a través d'un gestor autoritzat, o si és el cas, a través dels servicis de recollida selectiva municipals. Els residus perillosos compliran els requisits establits en la legislació nacional i autonòmica vigent i seran entregats a gestor autoritzat. A més, les zones d'emmagatzematge, càrrega i descàrrega de residus perillosos i de productes químics, així com les zones de producció hauran de ser cobertes o interiors i garantir la impermeabilització, de manera que s'impedisca la contaminació del sòl per abocament o vessament accidental. Hauran de disposar de material absorbent per a arreplega de xicotets vessaments, en llocs accessibles i pròxims a les zones de producció i emmagatzematge.  
  
Respecte a les emissions atmosfèriques, els gasos procediran dels vehicles utilitzats per al transport, així com dels forns d'assecat, de polimeritzat i de sublimació i els procedents de l'etapa d'anoditzat. Les mesures correctores necessàries vénen donades per la legislació pròpia en contaminació atmosfèrica com ara: disposar d'instal·lacions adequades per a impedir o minorar la contaminació, realitzar un control periòdic per mitjà d'analítiques, càlcul de les ximeneres i dels orificis necessaris per a la presa de mostres de gasos i pols i disposició i arxivament del Llibre de Registre d'Emissions. A més es comprovarà el bon funcionament dels components de la cadena de descontaminació incorporada en els vehicles utilitzats per al transport de residus.  
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que no es considera necessària la disposició de mesures correctores per a la contaminació acústica. No obstant això, s'hauran de complir les condicions més restrictives d'aïllament acústic exigibles en la normativa vigent en matèria de contaminació acústica. S'haurà de realitzar un autocontrol de les emissions acústiques almenys cada cinc anys, per a determinar que els nivells de transmissió exterior no superen el valor de 55 dB(A) en horari diürn i de 45 dB(A) en horari nocturn, en relació amb les zones d'ús dominant residencial. En tot cas, es prendran les mesures que siga necessari adoptar en les instal·lacions, perquè no se superen els nivells màxims de recepció interior i exterior.  
Les aigües residuals industrials que es poden generar en l'empresa per l'activitat són les aigües procedents de les diverses rentades que conformaran el procés productiu. Els efluents de rentada seran conduïts a la depuradora d'aigües industrials que DECO ALU té previst implantar en les seues instal·lacions, i el resultant és l'abocament industrial que anirà al col·lector municipal. El tractament depurador consistix en tractament fisicoquímic i filtre de premsa. Les aigües pluvials seran conduïdes per les baixants i dirigides, junt amb les aigües d'origen sanitari, cap al clavegueram municipal.  
La vigilància ambiental del projecte inclòs en l'estudi d'impacte ambiental consistix en la realització d'inspeccions i controls periòdics duts a terme per personal qualificat i que es descriuen a continuació:  
  
- Es realitzarà per l'Entitat Col·laboradora de l'Administració i cada 5 anys per a instal·lacions del grup C, un control periòdic per mitjà d'analítiques, segons el Decret 833/1975, de 6 de febrer, i l'Orde de 18 d'octubre de 1976.  
- S'hauran de realitzar inspeccions periòdiques d'autocontrol, segons la periodicitat i els paràmetres establits per l'Orde de 18 d'octubre de 1976, i el Decret 833/1975, per als focus considerats.  
- Complir les obligacions documentals i registrals detallades en el Reial Decret 952/1997, i el Reial Decret 833/1988, relatives a la producció i la gestió de residus perillosos.  
- S'hauran de comprovar setmanalment, la inexistència de fugues o vessaments en les zones d'emmagatzematge de productes químics i de residus perillosos.  
- Sol·licitarà, a un organisme de control facultat per a l'aplicació del Reial Decret 1942/1993, de 5 de novembre, la inspecció de les seues instal·lacions, amb la periodicitat establida en el dit reglament.  
- Realitzar la revisió i recàrrega dels equips de protecció contra incendis amb la freqüència establida en la normativa associada i complir el programa de manteniment dels mitjans materials de lluita contra incendis indicat en el Reial Decret 1942/93, de 5 de novembre.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 12 de febrer de 2008, es va rebre en esta Àrea consulta de l'Àrea de Qualitat Ambiental sobre la suficiència documental de l'activitat a autoritzar, i es respon a esta el 27 de febrer de 2008. Es remetia, així mateix, l'expedient corresponent, incloent-hi:  
- Projecte bàsic.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
Posteriorment, amb data 7 d'abril de 2008, es va rebre l'escrit d'esta sol·licitant l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, a instàncies de Deco Alu Ibérica, SL.  
El mateix escrit de remissió certifica que el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a informació pública sense que s'hagen produït al·legacions respecte d'això.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat g) del grup 4 de l'annex I de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental (tractament de superfície de metalls, per procés electrolític o químic, quan el volum de les cubetes utilitzades per al tractament siga superior a 30 metres cúbics) modificat pel, Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/2006,, de 10 de març; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.   
L'article 16.2 m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte tractament de superfície de metalls per procediment electrolític o químic promogut per Deco Alu Ibérica, SL, a ubicar al polígon Enchilagar del Rullo, parcel·la 35, illa 6, carrer 16 del terme municipal de Vilamarxant, província de València, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar-se l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
2. L'abocament d'aigües a la xarxa de clavegueram municipal haurà de complir el que establix l'Ordenança Municipal d'Abocaments de l'Ajuntament de Vilamarxant.  
3. Per la quantitat de residus perillosos que l'empresa generarà anualment, s'haurà d'obtindre la preceptiva autorització com a grans productors de residus perillosos.  
4. S'haurà d'acreditar el compliment dels límits del nivell de soroll establits en la legislació autonòmica en la matèria i amb la periodicitat establida en esta, per mitjà de la preceptiva auditoria acústica.  
  
5. S'haurà de portar un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 13 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno