Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3987, del 26-04-2001 (2001/3122)

RESOLUCIÓ de 26 de gener de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3987

Data del DOGV
:   26-04-2001

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2001/3122


Data del document
:   26-01-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Sagunt
    * Vilallonga
    * Morella
    * impacte ambiental
    * vigilància del medi ambient

RESOLUCIÓ de 26 de gener de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2001/M3122]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 239/96-AIA, 303/98-AIA i 081/99-AIA, que segons el reglament aprovat pel Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 26 de gener de 2001.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 239/96-AIA, referent al projecte d'explotació d'una pedrera d'argila anomenada Alteret, al terme municipal de Villalonga (la Safor), promoguda per Cerámicas Alteret SL.
  
Vist que en data 22.07.96, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet un exemplar del corresponent estudi d'impacte ambiental i pla de restauració, quedant pendent la remissió, en el seu moment, del resultat de la informació pública.
  
Vist que, en contestació a les consultes realitzades, van ser rebudes, en les dates indicades, els següents escrits:
  
Informe arqueològic i etnològic, remés per la Direcció General de Patrimoni Artístic (05.11.96), del qual no es desprèn l'existència de restes històriques o culturals conegudes, que es pogueren veure afectades per la realització del projecte, encara que fan constar que l'EIA no considera l'estudi d'aquestes variables.
  
Informe de la Unitat de Vies Ramaderes, remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient (23.10.96), en el qual manifesta no veure cap inconvenient en la prossecució dels tràmits, en no afectar el projecte cap via ramadera.
  
Informe de la Direcció General de Desenvolupament Forestal (25.11.99), amb caràcter favorable pel fet de no afectar a terreny forestal.
  
Informe de la Unitat d'Inspecció, remés per la Direcció General de Patrimoni Artístic (23.01.97), on dóna compte que el projecte no afecta a cap element immoble conegut.
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmès al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, mitjançant anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València número 16, de data 20.01.99, sense que es presentara cap al·legació, segons fa constar el corresponent certificat del director territorial de la Conselleria d'Indústria i Comerç rebut en data 09.03.99.
  
Atés que en el moment de tramitar aquest expedient, la qualificació urbanística dels terrenys afectats per la pedrera era de protecció agrícola, on no estava permesa l'explotació de pedreres. Posteriorment, l'Ajuntament de Villalonga va iniciar la tramitació d'un projecte d'homologació modificativa de les Normes Subsidiàries del municipi, dins el qual es proposava, entre altres objectius, la desprotecció d'aquest tipus de sòl, passant-lo a SNU comú per tal de poder permetre les activitats extractives. En data 14/01/99 es va dictar una declaració d'impacte ambiental favorable a l'esmentada Homologació de les Normes Subsidiàries de Villalonga (expedient 616/98-AIA). El projecte va ser així aprovat, provisionalment, pel ple de l'Ajuntament en data 25.02.99, i definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme, en data d'11.03.99.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient han estat observats els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5é de la llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/199, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular de la preceptiva llicència d'activitat municipal, l'explotació de la pedrera d'argila anomenada Alteret, al terme municipal de Villalonga, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en l'estudi d'impacte ambiental i les modificacions introduïdes pe les condicions següents:
  
1. L'estat final de l'explotació que recullen els perfils aportats (plànol nº 7) correspon a un talús continu i sense bancs, la qual cosa entra en contradicció amb allò que s'indica al text de l'estudi d'impacte ambiental, on s'afirma que l'explotació es farà amb talussos i bancs i que l'ús final previst és el conreu de cítrics sobre el terreny anivellat. En conseqüència, abans de l'aprovació del projecte, el promotor haurà d'aportar un plànol, i els corresponents perfils, amb l'estat final abancalat i separats els bancs per talussos que no sobrepassen els 3 m d'alçada ni els 30° d'inclinació respecte a l'horitzontal. En tot cas, els bancs o les possibles bermes entre talussos consecutius hauran de mantindre una amplària mínima de 4 m, i cap als límits laterals de l'explotació, els talussos dels bancs i les bermes del perfil de restauració s'hauran d'adaptar, progressivament i suau, a la topografia del terreny natural circumdant, sense ocasionar contrasts ni formes excessivament geomètriques i sense superar els angles de pendent màxima establits per als bancs.
  
2. En repetides ocasions, dins l'estudi d'impacte ambiental, es diu que l'argila a explotar aflora directament i no hi ha sòl edàfic, per la qual cosa, en el pressupost de restauració caldrà afegir la terra vegetal necessària per a la restauració, en una capa d'almenys 1 m de gruixària. A més de la sembra prevista, els talussos hauran de ser revegetats amb la plantació d'espècies arbustives pròpies de la zona (coscoll, llentiscle, aladern, aromàtiques, etc.), amb una densitat mínima de 2500 plançons per hectàrea. També hauran de ser considerats en aquest pressupost les actuacions de manteniment, regs i substitucions necessàries per garantir un adequat desenvolupament de la vegetació implantada i sembrada.
  
3. Els treballs de restauració s'hauran d'escometre per mitjà de successives fases simultànies a les de l'avanç de l'explotació, de manera que es procedesca a restaurar progressivament l'espai afectat conforme es vaja produint l'esgotament dels diferents bancs d'extracció, començant a explotar-los per les cotes més altes. Els successius plans de labors a presentar anualment davant el Servei Territorial d'Indústria i Energia hauran de ser plantejats donant prioritat al prompte esgotament d'aquells fronts i bancs que afavoresquen el compliment d'aquesta condició.
  
4. Se li recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, particularment, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que deuran ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb allò que disposa la Llei 10/1998, de Residus i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
5. Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques, el titular haurà de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, i de conformitat a mb allò que disposen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
6. El promotor queda obligat a presentar davant el Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, por duplicat, on queden recollits el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitats, amb els rebliments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el Pla de Restauració-Estudi d'Impacte Ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter mediambiental sorgida al llarg de l'activitat. Aquest servei haurà de remetre una de les còpies a aquesta direcció general.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 7 de setembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 303/98-AIA, referent al projecte d'explotació de la pedrera d'argiles roges anomenada Mas de la Parreta, al terme municipal de Morella (els Ports), promoguda per l'empresa Vega del Moll SA.
  
Vist que en data 22.06.98, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet els corresponents projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració, així com dos documents annexos (estudi geològic del jaciment i informe de prospecció arqueològica), quedant pendent la remissió, en el seu moment, del resultat de la informació pública.
  
Vist que, en contestació a les consultes realitzades, van ser rebudes, en les dates indicades, els següents escrits:
  
Informe de l'Ajuntament de Morella (22.12.98), en el que es fan, respecte a aquest projecte, les següents consideracions:
  
Es preveu la creació de 10 a 12 llocs de treball directes per desenvolupar les tasques de la pedrera. A més a més, també possibilita l'augment en altres activitats i serveis com poden ser el transport de materials, tallers d'assistència, serveis hostalers, etc., que pot dinamitzar l'activitat econòmica en aquests sectors i la creació d'algun lloc de treball addicional. Aquest aspecte, la creació de llocs de treball i la dinamització d'altres activitats econòmiques, es valora molt positivament per part de l'Ajuntament, i per això té gran interès en què aquesta activitat es puga desenvolupar al seu terme, el més aviat possible. La falta de llocs de treball s'apunta com la causa principal del despoblament que ha sofert la zona durant tot el segle XX, i des de l'Ajuntament de Morella es vol col·laborar amb totes les entitats tant públiques com privades que ajuden a trencar aquesta tendència.
  
Un altre aspecte en el que l'Ajuntament de Morella té competència, és el referent a la situació urbanística dels terrenys on es desenvoluparà l'activitat d'extracció d'argiles. Aquests terrenys estan qualificats al Pla General d'Ordenació Urbana de Morella com: 3.3.2.) Zona d'ús prioritari agrícola i 3.3.3.) Zona d'ús prioritari en defensa del sòl.
  
Per a posar en funcionament la pedrera és necessari fer una modificació de les activitats permeses als terrenys de la zona d'explotació de la pedrera. Està previst la redacció d'una declaració d'interès comunitari conforme a l'article IV de la Llei 4/1992, en la qual s'inclourà l'activitat extractiva com una de les permeses a la zona.
  
Tant en l'estudi d'impacte ambiental com al pla de restauració de la pedrera s'han d'aportar mesures correctores i un pla de vigilància ambiental. Donat que es tracta d'una zona ampla i d'una activitat amb molta incidència sobre el medi on es desenvolupa, caldrà extremar les mesures correctores i la vigilància del compliment d'aquestes mesures. Concretament, seran de gran importància les mesures encaminades a evitar la pèrdua de sòl fèrtil i la vegetació que aquest suporta; així com, les possibles troballes de restes fòssils o arqueològiques que puguen aparèixer en el desenvolupament de les tasques d'extracció del mineral.
  
Per a protegir les possibles pèrdues de sòl, només caldrà seguir les recomanacions de l'estudi d'impacte ambiental i del pla de restauració de la pedrera, als quals es diu clarament que es retirarà la capa edàfica del sòl i es conservarà fent un viver amb les espècies vegetals que es troben a la zona d'explotació de la pedrera, així com els tractaments necessaris per mantenir les condicions físiques i químiques del sòl. Finalment, la terra vegetal s'estendrà per damunt de les zones recuperades amb estèrils i es farà la plantació definitiva d'espècies vegetals. És molt important que les parts de la pedrera visibles des de la població de Morella siguen restaurades amb urgència.
  
La possibilitat de trobar restes fòssils o arqueològiques està prevista al pla d'explotació de la pedrera. Per evitar les aturades en el desenvolupament de la pedrera, es preveu explotar diferents fronts amplis. De manera que, si es produeix alguna troballa, els equips de recuperació paleontològics o arqueològics no es vegen interferits per les tasques pròpies de la pedrera. Aquest aspecte pot ser molt important, ja que es poden fer troballes paleontològiques que d'altra manera seria molt complicat d'afrontar.
  
Finalment, cap la possibilitat de coordinar l'activitat d'extracció d'argiles de la pedrera amb l'abocador de residus sòlids urbans de Morella. S'aprofitaria l'excavació necessària per treure les argiles per a dipositar els residus i posteriorment soterrar-los amb els estèrils provinents de la part no aprofitada per la pedrera. Amb açò, s'aconseguiria tancar el problema actual dels residus a Morella que s'aboquen incontroladament a la vora del poble. Aquest abocador seria la solució provisional fins que es pose en funcionament la planta de transferència prevista al Pla Integral de Residus de la Generalitat Valenciana. Aquesta possibilitat requerirà la redacció del corresponent projecte, el qual s'estudiarà i es presentarà oportunament.
  
Informes de la Secció de Qualitat Ambiental, de la Unitat Forestal i del tècnic d'Espais Naturals, remesos per la Direcció Territorial de Medi Ambient (21.01, 03.02 i 16.02.99), els quals disposen que l'execució del projecte global pot suposar un impacte ambiental elevat, que es podria qualificar com a sever i inclús crític, sobre els factors del medi físic en aquest indret, sobretot en la vegetació i el paisatge. Per això l'informen, en principi, desfavorablement i recomanen l'estudi d'emplaçaments alternatius que comporten una qualitat paisatgística més baixa i de menor valor mediambiental. Sobre la documentació examinada ressenyen els següents aspectes
  
El projecte considerat pretén l'extracció d'argiles cretàciques en una zona d'unes 35 ha, per a la seua comercialització com a matèria prima en la indústria ceràmica. El promotor de la pedrera és l'empresa Vega del Moll SA, la qual té la propietat d'alguna de les parcel·les incloses en el perímetre de l'explotació. La zona d'actuació se situa en un medi rural, on s'incardinen les zones d'aprofitament agrícola amb zones de vegetació natural, generalment amb major pendent. La zona de la Vega del Moll és una de les principals zones agrícoles i ramaderes del terme municipal de Morella. Concretament, l'explotació se situa en el marge nord de la vall de la Vega del Moll, i afecta també els primers relleus muntanyosos anomenats El Bosc, entre la Serra de l'Àliga i la Mola Garumba. Limitant l'àrea extractiva es troben el Mas de Peteix, el Mas de la Parreta i el Mas de Querol.
  
Es preveu l'explotació a cel obert de mineral argilenc (Capes roges de Morella) mitjançant arrencament mecànic (retroexcavadora), amb una producció anual de 1.000.000 Tm, és a dir, uns 555.000 m3/any. Els fronts d'explotació estan dissenyats amb una orientació N-S, i avanç en direcció Oest. Pel damunt de la cota 910 m.s.n.m. es preveuen fronts d'explotació de 5 m d'altura i 5 m d'amplària, amb talussos de 45°. Pel davall es preveu una excavació, amb bancs de 10 m d'alçada i 5 m d'amplària de berma. La pedrera està projectada en set fases d'explotació i amb una restauració simultània en finalitzar una fase i començar la següent. Es preveu la creació d'un buit d'excavació fins a 40 m. de profunditat des del nivell de la carretera actual, que es reblirà parcialment amb els estèrils de l'explotació.
  
La vegetació potencial de la zona d'actuació correspon a un carrascar (Hedero helicis-Quercetum rotundifoliae). Aquesta vegetació potencial del bosc climàtic es troba representada en algunes parts de la zona d'actuació, com les parts mitjanes i altes de les vessants existents. Predominen la carrasca (Quercus ilex) i el ginebre o càdec (Juniperus oxycedrus) com a estrat arbori, i la ginesta (Genista scorpius), el llistó (Brachypodium retusum) i el timó (Thymus vulgaris) com a estrat arbustiu. Les altres zones (parts baixes de les vessants) estan ocupades per cultius de cereal. Segons el tècnic forestal, el matoll en la zona d'arbrat és esclarissat i no posseeix espècies protegides, endèmiques o amenaçades, coincidint l'EIA amb la inspecció realitzada, en què la varietat del matoll existent no és elevada. No obstant, el tècnic d'Espais Naturals destaca el caràcter protegit de les alzines (Quercus ilex subsp. rotundifolia), per a les que requereix autorització la seua tala o desarrelament. A la parcel·la es troben restes de parets que denoten que la finca havia estat dedicada al conreu de cereals de secà, i encara es troba en explotació en la part baixa, junt a la carretera. Encara que l'impacte sobre la flora el qualifica l'EIA com negatiu i recuperable a llarg termini, el tècnic forestal opina que seria més bé molt greu i irrecuperable, en considerar que no es pot denominar recuperació d'un bosc climàtic la plantació en número indeterminat d'exemplars de les espècies arbòries representatives, havent-se alterat amb l'explotació el sòl que la sustentava.
  
Des del punt de vista geològic, el substrat de l'àrea d'actuació està constituït per una formació d'argiles roges, margues i alguna intercalació arenosa, d'edat Bedoulià inferior, la qual té una potencia fins 80 m. (Capes Roges de Morella). Els estrats presenten una direcció N120E amb cabussament de 5° cap al Nord. Per sobre d'aquesta unitat, i aflorant a la part mitja i superior de la vessant, s'hi presenta la Unitat Margocalcàries de Xert, constituïda per un conjunt alternant de margues i margocalcàries arenoses de color grisenc. De manera discordant sobre aquest substrat cretaci s'hi presenta un recobriment discontinu de dipòsits col·luvials i de vessant que presenta un gruix variable, més abundant a la part Oest de la zona d'actuació. El sòl edàfic que s'observa a la zona on es pretén implantar l'activitat té més espessor en les zones on afloren els dipòsits quaternaris. En altres parts aflora el substrat argilós, observant-se la presencia d'un sòl més prim. Destaca també la presencia d'estructures erosives (petits xaragalls) en zones de vessant, la qual cosa impedeix el desenvolupament de sòl edàfic.
  
La morfologia de la zona d'explotació correspon a un relleu positiu que s'inicia a partir de la cota inferior de la vall de la Vega del Moll. S'hi presenten pendents del 5-15% a les parts baixes de la vessant, ocupades per cultius de cereals, fins 25% a les parts mitges i 50% a les parts altes de la vessant. Aquest relleu positiu està limitat a est i oest per dos petites valls, conformant així un turó alineat N-S.
  
La conca visual intrínseca i extrínseca de l'emplaçament és en general moderada i afecta principalment l'entorn de la Vega del Moll, i a més distancia el nucli urbà de Cinctorres, encara que la part alta del turó, és visible des de la part alta del nucli de Morella. Cal destacar, però, l'alta qualitat escènica, des del punt de vista del paisatge rural de la Vega del Moll, on s'entremesclen les zones baixes ocupades per conreus i activitats ramaderes i les parts mitges i altes de les vessants ocupades per vegetació natural, bancals de cereals i masos habitats.
  
Els impactes ambientals previsibles pel desenvolupament del projecte sobre les aigües superficials i subterrànies són d'escassa magnitud, encara la presència de petits nivells arenosos drenants dins de la formació Capes Roges de Morella. Caldria comprovar que no hi ha cap captació en aquests nivells.
  
Sobre la vegetació, l'execució del projecte suposa l'eliminació del bosc climàtic existent a les parts mitges i altes del turó, el qual es considera un impacte crític localitzat. En aquest sentit, cal considerar que la vocació del sòl on s'instal·la aquest bosc seria la de protecció-conservació, degut a l'elevat valor ambiental d'aquest tipus de vegetació. D'altra banda, cal ressenyar que les mesures correctores i restauradores proposades a l''EIA no contribuiran a la recuperació d'aquest bosc climàtic, ni tan sols a llarg termini.
  
Sobre el sòl edàfic, encara que es considera que es produirà un impacte sever, aquest és recuperable a mig-llarg termini amb les mesures correctores proposades a l'EIA, com són el decapatge selectiu i la conservació del sòl per a posterior utilització en la restauració
  
L'alteració de la morfologia i el paisatge és un dels principals impactes que s'originaran pel desenvolupament d'aquesta extracció, a causa de l'elevada modificació de la morfologia derivada del moviment de terres previst i de l'afecció a un entorn rural d'elevada qualitat escènica i harmonia del paisatge (veure plànols de planta restaurada). Cal tenir també en compte, com a efectes negatius, les molèsties que pot produir l'activitat en l'entorn, a causa de la producció de pols i els sorolls, derivats de les operacions d'arrencament, càrrega i transport del material.
  
Des del punt de vista del patrimoni geològic s'haurà de tenir molt present que la formació Capes Roges de Morella representa una de les principals formacions a nivell estatal en referència a jaciments de dinosaures del Cretaci inferior.
  
Informe arqueològic, remès per la Direcció General de Patrimoni Artístic (28.01.99), en el qual manifesta que l'explotació afecta directament els jaciments paleontològics coneguts com Barranc de la Parreta i Barranc de Macià Querol, on s'han trobat restes de dinosaures. Aquests jaciments no són més que floracions puntuals d'un estrat d'argiles roges del Bedoulià inferior que apareix per tota la vega del Moll. L'àrea de la pedrera afecta també diversos jaciments arqueològics de manera directa o indirecta:
  
Jaciments afectats indirectament Jaciments afectats directament
  
- Mas de Sabater (romà) -
  
- Mas de Macià Querol I (art rupestre)
  
- Tossalet del Mas de Sabater (ibèric)
  
- Mas de Macià Querol II (ibèric)
  
- Tossalet de la Torre Escola (Bronze final/Ferro)
  
- Tossalet de la Masia Pereu (ibèric)
  
- Mas de Macià Querol I (medieval)
  
El Mas de Macià Querol II, és BIC per ministeri de la llei, en virtut de la disposició addicional primera de la Llei 4/1998 del Patrimoni Cultural Valencià, en tenir gravats rupestres prehistòrics. Per totes aquestes qüestions informen negativament la sol·licitud.
  
Informe etnològic, també remès per la Direcció General de Patrimoni Artístic (10.02.99), en el qual destaca que l'Inventari de Béns Etnològics de la Comunitat Valenciana no abasta encara aquesta zona, per la qual cosa no es pot determinar si el projecte hi incideix.
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmès al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, mitjançant anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 128, de data 24.10.98, sense que es presentara cap al·legació, segons fa constar el corresponent certificat del directortTerritorial de la Conselleria d'Ocupació, Indústria i Comerç rebut en data 07.12.98.
  
Vist que en data 22.03.99, l'Asociación Española de Fabricantes de Azulejos, Pavimentos y Baldosas Cerámicos (ASCER) remet un escrit on manifesta conèixer que es troba en tràmit l'avaluació d'impacte ambiental del present projecte, per la qual cosa exposa el seu parer, destacant la gran importància que el sector de la indústria ceràmica castellonenca representa per a l'economia valenciana i estatal i per a l'ocupació. També manifesta la inquietud en el sector pel que fa a les argiles roges, que han donat problemes puntuals d'abastiment i de manca de qualitat mineral, per causa: a) del desfàs de la indústria minera en adaptar-se al ritme de la demanda de la indústria ceràmica, b) de l'esgotament de mines existents, c) de les dificultats per obrir noves explotacions i d) per problemes d'enteniment en algunes administracions a l'hora d'aplicar noves normatives. Per tot això, veuen amb gran interès la possibilitat d'investigació i explotació de nous recursos, com és el cas de les argiles de Morella, encara que sent conscients de la necessitat de controlar els seus impactes ambientals i adoptant totes les mesures correctores necessàries per minimitzar-los. Tot això dins el marc d'un desenvolupament sostenible que mantinga la qualitat de vida i no hipoteque el nostre futur, però també tenint en compte que l'activitat minera és el principi de la indústria taulellera de la província de Castelló.
  
Vist que en data 22.03.99, la part promotora presenta un escrit, mitjançant el qual intenta aportar aclariments i comentaris complementaris a algunes de les qüestions i arguments que hi consten en els diferents informes incorporats a l'expedient durant la fase de consultes. Per una part considera, que les possibles molèsties pel soroll i la pols produïts per la pedrera seran manifestament molt més reduïts per als vianants i residents en la vall que les que produeix l'actual conreu agrícola i, sobre tot, les actuals pràctiques de fertilització amb purina. Respecte a la visibilitat de la pedrera destaca que només les labors de la fase 3 podran ser visibles des de la part més alta del Castell de Morella i qui pretenga controlar les labors des de Cinctorres haurà d'anar proveït amb prismàtics, en ser la distància en línia recta de més de 6,5 km. Respecte al paisatge cal considerar que el territori afectat per l'explotació serà únicament la zona de labors activa (s'explotarà per fases) i que al final s'haurà produït una notable adequació en l'entorn, per la qual cosa l'afecció serà transitòria. Els bancs, talussos i arestes del nou relleu de restauració seran ?naturalitzats- millor que mostra el plànol de perspectiva. Destaca el fet que existeixen al terme de Morella 38.520 ha de sòl no urbanitzable, de les quals 21.175 són de superfície forestal ben desenvolupada, mentre que les vora 5 ha de les finques del Mas de la Parreta i Mas de Querol no tenen tanta qualitat forestal. En contra del criteri del tècnic forestal, que considera l'impacte sobre la flora de negatiu, molt greu i irrecuperable, l'opinió de l'equip redactor és que la gravetat se modera per l'escassa extensió i caràcter local. Així, a l'EIA es parla sempre de vegetació potencial, però que no es troba en el seu òptim estat i presenta escassa densitat en comparació amb altres parcel·les del terme, i per altra part, la restauració podria permetre recuperar l'escàs estrat arbustiu de l'àrea, a la qual cosa manifesten la seua predisposició. El pla de restauració preveu com recuperables o trasplantables 400 alzines, 320 ginebres i 125 savines (i reconeix que cal demanar autoritzacions per al seu desarrelament), a més dels exemplars de nova adquisició. Es pren nota de les indicacions sobre el retrasplantament, i manifesta que les cures, regs i manteniments s'estendran almenys al llarg de cinc anys. Respecte a la possible presència de nous restes de dinosaures en els fronts de l'explotació, la societat promotora, anticipant-se a tal possibilitat, compta en el seu equip amb una paleontòloga que atindrà les labors d'explotació per al control i recuperació d'aquestes restes. L'elecció de l'emplaçament s'ha fet tenint en compte l'existència del mineral i sense haver-se trobat altres emplaçaments amb més perjudicis mediambientals. Per últim, cal considerar que el PGOU de Morella, que compta amb la conformitat d'aquesta conselleria, qualifica aquest indret com a zones d'ús priorotari agrícola i de defensa del sòl, on l'explotació minera ve regulada en el capítol III d'aquest pla.
  
Vist que en data 26.05.99, la Direcció General de Patrimoni Artístic remet un nou informe motivat per un escrit del promotor, de data 27.04.99. Amb aquest, l'empresa Vega del Moll, SA reconeix que el redactor principal del projecte miner, de l'EIA i del pla de restauració, no va tenir en compte les orientacions marcades en l'informe arqueològic, signat per l'arqueòloga Pilar Ulloa, que acompanyava aleshores els esmentats documents, per la qual cosa aporta ara una nova delimitació del perímetre de l'actuació, on deixa fora d'explotació el llit del col·lector que discorre aproximadament entre els masos de Pereu i Querol. Per la seua part, el nou informe remès per la direcció general, manifesta que l'estrat de sorrenca on apareixen els gravats del jaciment de Macià Querol II s'estén al llarg de tota l'explotació en direcció E-W i és possible que n'apareguen altres gravats en aquells indrets on la roca presenta característiques similars. De tota manera, la prospecció realitzada per Pilar Ulloa ha segut negativa, per la qual cosa, d'haver-ne estarien soterrats baix d'una prima capa de sediments recents. Per altra part, els dos jaciments afectats (Mas de Macià Querol II i III) se situen a l'extrem NW de l'explotació, just a pocs metres de la fita d'aquesta, per la qual cosa és factible determinar un entorn de protecció del BIC que incloga ambdós elements i limite aquest sector de l'explotació. Per totes aquestes qüestions, els tècnics que subscriuen consideren:
  
1. Que cal documentar els estrats de sorrenca mitjançant una excavació, per si aparegueren nous petròglifs. Si n'aparegueren de nou caldria replantejar la viabilitat de l'explotació, perquè els seus entorns de protecció gairebé s'ensolaparien amb ella.
  
2. Si no n'aparegueren més, la D.G. de Patrimoni Artístic, en compliment de les seues competències, iniciarà expedient de delimitació de BIC, l'entorn del qual limitarà l'àrea d'explotació.
  
3. Si no apareixen més petròglifs, l'àrea que hauria d'excloure's de l'explotació, hauria de ser un polígon delimitat pel propi límit W de l'explotació, la carretera de la Vega del Moll i la línia irregular que transcorre pel centre del barranc del Mas de Macià Querol o de les Calaveres.
  
4. Les restes del poblat ibèric del Mas de Macià Querol III, situades junt al barranc esmentat i per tant, junt a la futura explotació d'argiles, haurien de ser excavades per tal de valorar la seua entitat. A resultes de l'excavació, podran plantejar-se dos possibilitats: a) consolidar les estructures que pogueren aparèixer si tenen prou entitat, o b) cobrir les estructures per evitar la seua destrucció. En qualsevol cas, el projecte de l'explotació haurà d'adaptar-se per garantir que es redueixen els efectes erosius en aquest indret.
  
5. Durant la fase d'explotació s'haurà de realitzar un seguiment per part d'un tècnic competent per si aparegueren restes de dinosaures, i s'haurà de preveure la possibilitat de canviar temporalment l'àrea d'extracció d'argiles per a facilitar la recuperació dels elements paleontològics, si l'entitat d'aquests ho aconsella.
  
6. Tanmateix, durant la fase d'explotació també s'haurà de realitzar un seguiment per part d'un tècnic competent per si aparegueren restes arqueològiques, prevén la possibilitat de canviar temporalment l'àrea d'extracció per facilitar el seu estudi.
  
Atés que en data 21.06.99, l'arqueòleg territorial de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, el senyor Josep Casabó, comunica que ha estat autoritzada una prospecció d'urgència en la zona, per tal de recercar la possible existència de nous petròglifs. Per altra part, no veuen major impediment a l'autorització de la pedrera, encara que condicionada als resultats d'aquesta prospecció, que podrien condicionar la reducció puntual en algun sector del nou perímetre de l'actuació.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient han estat observats els tràmits establits en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 de la llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular de la preceptiva llicència d'activitat municipal, l'explotació de la pedrera d'argila Mas de la Parreta, al terme municipal de Morella, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i les modificacions introduïdes pe les condicions següents:
  
1. El perímetre de l'explotació haurà de ser modificat, de tal manera que el límit nord-oest de la superfície d'actuació no arribe a afectar el llit del barranc del Mas de Macià Querol o de les Calaveres en tot el seu recorregut i fins a la carretera (açò suposa un retranqueig aproximat d'entre uns 100 i uns 50 m). En arribar aquest límit a la cota de 900 m, pujarà cap a l'est pel mateix llit del barranquet del marge esquer, fins al coll de cota 977.63 m (en aquest cas la reducció suposa un desplaçament progressiu d'entre uns 140 fins a 30 m). Per altra part, queda oberta la possibilitat de tindre que reduir, encara més, aquest nou perímetre d'explotació davant la possible troballa de noves restes arqueològiques o de la futura delimitació del BIC associat als petròglifs del jaciment del Mas de Macià Querol II, en funció de la prospecció d'urgència autoritzada recentment per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
2. La tercera de les set fases programades per al desenvolupament de l'activitat suposa bàsicament l'eliminació de la muntera calcària (estèril miner) d'un turonet que culmina en la cota 986.23 m. L'explotació en aquesta zona és la que comportar majors impactes geomorfològics, per la qual cosa caldrà extremar les mesures de restauració i de control de l'avanç dels fronts extractius. Per minimitzar els impactes i preveure la prompta recuperació dels talussos resultants s'hauran de complir les següents mesures i condicions particulars:
  
2.1L'avanç general de les labors d'extracció (tant d'estèrils com d'argiles) es realitzarà en sentit nord a sud, i no d'oest a est com proposa el projecte, per a la qual cosa caldrà habilitar els accessos interiors i temporals a tot el seu sector Nord i fins a les cotes més altes (limitades pel coll de cota 977.63 m).
  
2.2 L'estat final de la vessant nord de l'àrea d'explotació corresponent a aquesta fase haurà de mantenir una morfologia arrodonida i concordant amb el relleu natural del qual formarà part una vegada restaurada. Per assolir açò, els talussos finals d'aquest sector vindran definits per un perfil N-S que, partint de la cota del coll (977.63 m), descendirà en bancs de 5 m d'alçada màxima i pendent màxim de 30°, separats per bermes d'almenys 5 m d'amplària.
  
2.3 Els treballs d'excavació en aquesta vessant hauran de realitzar-se des de les cotes més altes cap a les més baixes, amb total cura del compliment del punt anterior, i de manera que es procedeixa a restaurar-la progressivament i en el mateix sentit, amb total prioritat i el més aviat possible. Aquesta urgència en restaurar la vessant té per objecte reduir els impactes de l'actuació conforme el turonet de cota 986.23 m vaja desapareixent i permetent la vista permanent d'aquesta vessant.
  
2.4 Cap als límits laterals d'aquesta zona d'actuació, els talussos dels bancs i les bermes del perfil de restauració s'hauran d'adaptar, progressivament i suau, a la topografia del terreny natural circumdant, sense ocasionar contrasts ni formes excessivament geomètriques i sense superar els angles de pendent màxima establerts per als bancs en el punt precedent.
  
2.5 La revegetació de tots els talussos i bermes referits en aquests apartats, i fins arribar, cap a baix, a la cota dels primers bancals (previstos cap a 905 i 910 m) s'haurà de realitzar amb sembra d'espècies herbàcies i plantació d'espècies arbustives i arbòries, totes elles concordants amb la vegetació potencial de la zona. La densitat total de la plantació d'arbustives no podrà ser inferior a 5.000 plançons/ha i abastarà tant els talussos com les bermes. La densitat d'arbòries serà d'almenys 625 exemplars/ha. La procedència dels plançons podrà ser pel trasplantament de la pròpia vegetació existent dins de l'àrea, o bé procedir del viver propi o d'altres vivers externs. En qualsevol cas, caldrà preveure les reposicions, cures i regs necessaris per garantir un desenvolupament vegetatiu adequat de tota la revegetació.
  
3. Les diverses referències que tant l'estudi d'impacte ambiental tramitat com l'informe de l'Ajuntament de Morella fan a la possibilitat d'aprofitar aquesta actuació minera per resoldre la ubicació d'un futur abocador de RSU queden és d'aquesta resolució. En conseqüència, s'ha d'entendre que no es permet la incorporació de cap tipus de residus amb els materials estèrils de la pedrera i que, en tot cas, la futura tramitació d'un possible projecte d'abocador en aquest indret requerirà l'oportuna declaració d'impacte ambiental arribat el moment.
  
4. El pressupost de restauració haurà de ser revisat per tal d'actualitzar-lo als presents condicionats.
  
5. Se li recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, particularment, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que deuran ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb allò previst en la Llei 10/1998, de Residus i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
6. Les tasques d'explotació de la pedrera hauran de ser controlades periòdicament per un tècnic arqueòleg i un altre paleontòleg, per càrrec del promotor. Si al llarg de l'activitat es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques, el titular haurà de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb allò que disposen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d ?11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
7. El promotor queda obligat a presentar davant el Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, por duplicat, on queden recollits el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitats, amb els rebliments realitzats i amb l'aplicació de la resta de mesures protectores i correctores previstes en el Pla de Restauració-Estudi d'Impacte Ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter mediambiental sorgida al llarg de l'activitat. Aquest servei haurà de remetre una de les còpies a aquesta direcció general.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 6 de setembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 081/99-AIA, referent al projecte d'explotació del préstec de graves anomenat Vila d'Almudàfer, situat al terme municipal de Sagunt (el Camp de Morvedre), promogut per Geocivil SA.
  
Vist que en data 15.02.99, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet un exemplar del corresponent estudi d'impacte ambiental i pla de restauració, quedant pendent la remissió, en el seu moment, del resultat de la informació pública.
  
Vist que, en contestació a les consultes realitzades, van ser rebudes, en les dates indicades, els següents escrits:
  
Informe etnològic remès per la Direcció General de Patrimoni Artístic (21.05.99), en el qual manifesta que el projecte no afecta elements etnològics coneguts.
  
Tres informes remesos pel director territorial de Medi Ambient (14.06.99), realitzats, respectivament, per les seccions d'Espais Naturals, Forestal i de Vies Ramaderes. El tres informen favorablement el projecte, tenint en compte que no afecta espais protegits i que es troba en una àrea d'entorn agrícola i exempta d'elements singulars, no afectant tampoc terreny forestal ni vies ramaderes classificades.
  
Informe arquitectònic i arqueològic, remès per la Direcció General de Patrimoni Artístic (21.06.99), el qual considera compatible i autoritzable el projecte, en no afectar jaciments ni altres elements historicoculturals coneguts.
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmès al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, mitjançant anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València número 52, de data 03.03.99, sense que es presentara cap al·legació, segons fa constar el corresponent certificat del director territorial de la Conselleria d'Ocupació, Indústria i Comerç rebut en data 21.04.99.
  
Atés que per a la restauració de la pedrera no es preveu l'aportació de residus ni altres materials de rebliment exteriors, sinó únicament el condicionament dels propis materials estèrils miners (previstos en un 20% del volum total de l'explotació).
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient han estat observats els tràmits establits en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/199, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular de la preceptiva llicència d'activitat municipal, l'explotació del préstec Vila d'Almudàfer, al terme municipal de Sagunt, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en l'estudi d'impacte ambiental i les modificacions introduïdes pe les condicions següents:
  
1. La morfologia final del buit restaurat no haurà de donar lloc a zones endorreiques ni topogràficament deprimides respecte a les parcel·les del seu entorn.
  
2. Els perfils finals de restauració estaran formats per bancs que no superen en cap cas els 5 m d'alçària ni els 30° de pendent, i si s'escau, separats per bermes amples, tal com les preveu l'estudi d'impacte ambiental.
  
3. No es preveu, ni queda autoritzada l'aportació de materials de procedència externa. Tanmateix, se li recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, particularment, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que deuran ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el previst en la Llei 10/1998, de Residus i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
4. Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques, el titular haurà de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb el que disposen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.