Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4785, del 29-06-2004 (2004/6153)

RESOLUCIÓ de 27 de maig de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4785

Data del DOGV
:   29-06-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/6153


Data del document
:   27-05-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Xàbia
    * vigilància del medi ambient
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 27 de maig de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/6153]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució del decret anterior, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental i, en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. En virtut d'això, resolc:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents a l'expedient 298/03-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 27 de maig de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient : 298/03-AIA
  
Títol: Projecte bàsic d'ampliació del port esportiu de Xàbia
  
Promotor. Marina Punta del Este, SA
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infrastructures i Transports
  
Localització: Xàbia (Alacant)
  
Antecedents i objecte
  
Amb data 15 d'octubre de 2003, la Direcció General de Costes de la Conselleria d'Infrastructures i Transport, remet el projecte bàsic d'ampliació del port esportiu de Xàbia, per a la seua avaluació d'impacte ambiental, juntament amb l'estudi d'impacte ambiental, diversos informes procedents de l'Ajuntament de Xàbia, la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient, l'Agència Valenciana del Turisme, Capitania Marítima d'Alacant, al·legacions produïdes en el període d'informació pública i informe en què es contesta a aquestes al·legacions redactat pel promotor Marina Punta del Este, SA, el qual adjunta diversa documentació tècnica complementària al projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental.
  
Posteriorment, en el procés d'avaluació ambiental s'incorpora nova documentació consistent en un escrit de l'empresa promotora acceptant diverses exigències ambientals requerides per la Direcció General de Gestió del Medi Natural juntament amb els alçats en plànol d'un projecte d'ampliació notablement modificat, amb reducció significativa dels paràmetres de construcció. També incorpora un estudi de conca visual i afecció paisatgística de la nova dàrsena de llevant, modificada respecte del projecte inicial.
  
Caràcter de la declaració d'impacte ambiental
  
La declaració d'impacte ambiental que es formula, avalua a efectes ambientals determinats aspectes inclosos en el projecte presentat.
  
El procés d'anàlisi que ha conduït a la declaració d'impacte ambiental no es tanca respecte a l'avaluació de determinats aspectes relatius a la dinàmica litoral i efectes de les infrastructures portuàries en la progressió i l'evolució de les platges i el front coster i afeccions al patrimoni històric submarí, els quals seran conclosos en una segona fase que necessitarà una resolució complementària a la present declaració d'impacte ambiental (DIA) .
  
La raó d'aquesta circumstància que motiva una DIA condicionada a una resolució posterior, es basa en les característiques de l'informe de la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient emés respecte a l'adscripció al domini públic marítim, el qual deixa en suspens l'autorització per a la qual és competent fins que no s'hi pronuncie l'òrgan competent de la comunitat autònoma en avaluació d'impacte ambiental a través de la declaració d'impacte ambiental.
  
Cal considerar que la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient és l'òrgan competent i més capacitat per avaluar els aspectes relatius a dinàmica litoral. De fet en avaluacions ambientals anteriors, una vegada aprovada la declaració d'impacte ambiental pel departament competent en matèria de medi ambient de la comunitat autònoma, el departament competent en matèria de costes de l'administració de l'estat ha requerit estudis de dinàmica litoral pronunciant-se sobre aquests aspectes i fixant de forma independent les mesures correctores i protectores que s'han considerat convenients.
  
Per tant, es produeix una situació complexa. D'una banda la declaració d'impacte ambiental ha de ser emesa perquè la Direcció General de Costes aixeque la suspensió de la tramitació per a la qual és competent i per tant es pronuncie respecte dels aspectes relatius a la dinàmica litoral. D'altra banda, la declaració no pot incloure les mesures protectores necessàries per a corregir els efectes derivats de modificacions hidrodinàmiques conseqüència de l'ampliació portuària, en no haver produït el pronunciament de l'autoritat competent.
  
Com a conseqüència d'aquesta dualitat, que pot donar lloc a un expedient administratiu condicionat a un altre, que al mateix temps es condiciona a l'anterior, de manera que no és possible emetre una resolució, la qual cosa generaria una situació d'indefensió a l'administrat, es planteja una tramitació ambiental en dues fases, en què hi haja en una primera fase un pronunciament de l'autoritat ambiental de la comunitat autònoma a través d'una declaració d'impacte ambiental emesa als efectes ambientals per als quals és competent, traslladant a una segona fase la resta dels aspectes ambientals no inclosos en l'anterior, bàsicament els aspectes relatius a dinàmica litoral, d'acord amb l'informe de l'òrgan competent, i els condicionats a ella, que seran inclosos en una segona resolució que vincularà l'autorització del projecte d'execució, en la qual s'incloguen totes les mesures correctores i protectores necessàries no recollides en la declaració, juntament amb el programa de vigilància i control.
  
El projecte d'execució d'obres estaria, per tant, condicionat tant a la pròpia declaració d'impacte ambiental que s'emet, com a una resolució complementària a emetre en el futur, amb anterioritat a l'autorització del projecte d'execució per l'òrgan substantiu competent, Direcció General de Ports i Costes de la Conselleria d'Infrastructures i Transports, ambdues resoltes per l'òrgan ambiental competent, Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Descripció del projecte. Alternatives
  
A. Projecte inicial
  
El projecte inicial preveu 3 alternatives d'ampliació del port de Xàbia.
  
Alternativa 1: constitueix l'opció finalment elegida. Proposa crear una estructura recolzada en l'arrancada de l'actual dic de recer, que inicialment es prolonga cap al sud seguint el límit que la zonificació del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals del Montgó, a través de 2 alineacions de 340 metres i 300 metres, respectivament, girant posteriorment cap a l'oest en direcció a la platja de la Grava per mitjà d'una tercera alineació de 270 metres, substituint l'actual dic de llevant per un nou dic construït sobre la zona d'ús portuari amb una superfície total de 43.000 metres quadrats, augmentant la distància des de la bocana actual del port al nou dic en 230 metres en direcció est.
  
Sobre la nova estructura construïda sobre el mar, el projecte bàsic en la seua solució inicial inclou un important equipament en edificis, vials i aparcament. El projecte recull una edificabilitat de 17.200 metres quadrats, amb edificacions en dues plantes i alçada de 7,50 metres, incloent-hi un edifici destinat a control, administració i restaurant de 3 plantes i 9 metres d'alçada. També es projecten els vials d'accés rodat i 590 places d'aparcament.
  
Això permetria ampliar la capacitat d'amarratge del port de Xàbia en 500 embarcacions esportives.
  
Alternatives 2 i 3: ambdues alternatives són molt semblants i en cas de desenvolupar-se comportarien la desaparició de la platja del Tangó i les caletes que existeixen en direcció al cap de Sant Antoni.
  
Aquestes alternatives són inviables d'acord amb el Pla d'Ordenació de Recursos Naturals del Montgó, per la qual cosa no són considerades en el procés d'avaluació d'impacte ambiental.
  
B. Projecte modificat
  
Com a conseqüència de la primera anàlisi ambiental del projecte i valorada la importància de les afeccions ambientals del projecte esmentat s'han requerit del promotor nous estudis i determinades modificacions del projecte presentat inicialment.
  
Amb aquests criteris, als quals es fa referència posteriorment, el promotor ha presentat una proposta modificant els paràmetres de desenvolupament del primer projecte, reduint la superfície final de la nova dàrsena de llevant de 43.000 a 40.624 metres quadrats, l'edificabilitat de 17.200 a 9.554 metres quadrats, les alçades màximes d'edificació passarien amb caràcter general de 7,5 metres en dues plantes a 3,75 metres en una sola planta. El volum d'ocupació de la dàrsena igualment es redueix des del 30% de superfície al 23,5%. Per la seua banda el nombre d'aparcaments es redueix de 590 a 578 places.
  
Així mateix s'inclou en el projecte modificat un passeig de vianants de 22.434 metres quadrats que constitueix el 55% de la superfície total de la dàrsena projectada.
  
Amb aquest nou projecte, el nombre d'amarradors, la necessitat dels quals justifica i motiva l'ampliació del port esportiu, pràcticament no varia amb una lleugera reducció de 500 a 497 embarcacions.
  
Afeccions legals a espais naturals protegits
  
La nova dàrsena projectada en el projecte bàsic d'ampliació del port esportiu de Xàbia, s'insereix en la platja del Tangó en el mateix punt de l'actual dic de llevant i a partir d'aquest punt transcorre sobre el límit de l'àrea que el Pla d'Ordenació de Recursos Naturals (PORN) referit, zonifica com a zona d'ús moderat i àrea de compatibilitat d'activitats portuàries.
  
L'article 100 del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals, determina les limitacions específiques en aquesta classe de zonificació.
  
«Les limitacions específiques d'usos establertes en els articles anteriors no seran d'aplicació en les àrees de compatibilitat d'activitats portuàries de la zona d'ús moderat, delimitades en la corresponent cartografia de zonificació. En aquestes zones prevaldrà la legislació sectorial aplicable a instal·lacions portuàries, sense perjudici de la necessitat que qualsevol actuació que es projecte en les esmentades àrees compte almenys, amb informe vinculant emés per la Conselleria de Medi Ambient i sense menyscabament del que establisca, si és procedent, la legislació d'impacte ambiental».
  
Per tant l'actuació projectada és d'acord amb el Decret 180/2002, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació de Recursos Naturals del parc Natural del Montgó.
  
De l'estudi de la documentació es dedueix que poden existir afeccions a la part terrestre del parc natural pel que fa als accessos. Aquesta actuació no és legalment viable pel que ha de ser suprimida en el projecte d'execució d'obres.
  
Afeccions a fauna i flora protegides
  
Entre les afeccions ambientals del projecte destaca per la seua importància l'alteració de les praderies de fanerògames marines, concretament posidònia oceànica, hàbitat protegit d'acord a la Directiva 92/43/CEE del Consell i la seua transposició a l'ordenament jurídic espanyol a través del Decret 1.997/1995, de 7 de desembre.
  
Aquesta afecció és àmpliament tractada especialment en les al·legacions presentades en el període d'informació pública i els informes tècnics aportats, i es considera concloent en aquesta matèria l'informe que ha emés el Laboratori de Biologia Marina del Departament de Zoologia de la Universitat de València, subscrit pel doctor Manuel García Carrascosa, documentat amb estudis sonar i videofotogràfic, segons el qual la superfície total de praderia de posidònia oceànica afectada per la instal·lació projectada és d'1,2 ha. Segons l'informe esmentat, és «difícil trobar en tot el sector coster Dénia-Benidorm, dominat per formacions de posidònia, un emplaçament on una instal·lació d'aquest tipus (500 amarradors) produïsca un impacte tan limitat en aquest tipus de formacions».
  
Respecte al qüestionament sobre la legalitat d'actuar sobre aquest tipus d'hàbitat, cal considerar que el règim de protecció d'aquest hàbitat consisteix essencialment en la necessitat de sotmetre a avaluació d'impacte les obres i activitats que puguen afectar les praderies esmentades, i no hi ha obstacles legals ni per oposició directa enfront d'algun precepte concret, ni per contravenció dels principis que inspiren el dret ambiental, perquè la declaració d'impacte siga positiva. En qualsevol cas es planteja com a mesura correctora el transplantament de la praderia de posidònia afectada.
  
Com a conseqüència, els aspectes més rellevants des del punt de vista ambiental, com poden ser les afeccions a l'àrea protegida del Parc Natural del Montgó o les afeccions a fons submarins amb ecosistemes de valor ecològic no existeixen o posseeixen una escassa rellevància en la solució constructiva objecte d'avaluació ambiental.
  
Afeccions al patrimoni historicoarqueològic
  
El projecte bàsic no incorpora una prospecció arqueològica del fons marí sobre el qual recolzarà l'obra de fàbrica que compondrà la nova dàrsena. Respecte d'això, la contestació del promotor sobre les al·legacions que han plantejat aquesta mancança, refereix que els estudis arqueològics es realitzaran en la fase de redacció del projecte d'execució.
  
Atés que amb caràcter previ al projecte d'execució la Direcció General de Gestió del Medi Natural emetrà una nova resolució de caràcter ambiental i a causa de les característiques i particularitats que suposa una exploració i prospecció arqueològica submarina, s'ha considerat que aquestes afeccions al patrimoni històric poden ser incloses en la fase de projecte d'execució com proposa el promotor i, per tant, avaluades en la resolució complementària a aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Informes sectorials
  
A. L'Ajuntament de Xàbia aporta dos documents i tres informes tècnics respecte al projecte inicialment presentat, corresponents a l'àrea d'urbanisme, medi ambient i patrimoni arqueològic:
  
1. Certificat d'acord plenari de sessió de 13 de maig de 2003, pel qual s'informa negativament el projecte presentat per l'empresa Marina Punta del Este sol·licitant que la Conselleria d'Infrastructures i Transports el rebutge, destacant al punt tercer que l'actuació prevista no és compatible amb el planejament urbanístic vigent, que el projecte té importants dificultats d'accés terrestre, limitant notablement la mobilitat de l'àrea sense presentar solucions al respecte, que es proposa actuar sobre terrenys situats en l'àmbit del Parc Natural del Montgó classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció ecològica i paisatgística, que l'estudi d'impacte ambiental no és vàlid, ja que incompleix el que preveu el reglament que desenvolupa la legislació d'impacte ambiental, que no valora l'impacte sobre les platges de la Grava, Tangó i Muntanyar, que proposa una mesura, el trasplantament de posidònia, que no es justifica i que incompleix el que preveu l'ordenament vigent en relació amb el patrimoni arqueològic en una àrea sensible on s'han trobat freqüentment restes.
  
2. Proposta alternativa presentada pels grups: socialista, centrista i Bloc, que obté 8 vots a favor, 8 vots en contra i 5 abstencions, la qual argumenta que un nou port esportiu no té justificació que no siga l'econòmica, que la privatització d'un espai públic com la zona costera que comprén l'escullera de llevant i la remodelació de l'ús en el contradic de ponent només pot classificar-se d'una manera i és la de brutal, a més d'irrespectuosa, respecte als usos tradicionals dels veïns de Xàbia i els seus visitants, que Marina Punta del Este torna a insistir en un projecte purament especulatiu, de caràcter econòmic i immobiliari, que el projecte obvia l'impacte sobre vials, serveis i equipaments públics, que obligaria a la revisió i adaptació del PGOU de Xàbia i que aquesta actuació comportaria danys col·laterals irreversibles d'acord a la referència plantejada en estudi de l'Institut de l'Aigua i les Ciències Ambientals de la Universitat d'Alacant realitzat per a l'Ajuntament de Xàbia el 2000.
  
Aquesta proposta assumeix els informes dels tècnics municipals que conclouen que l'actuació projectada no és compatible amb el planejament actual, notables mancances de l'estudi d'impacte ambiental i mancança d'informe de patrimoni arqueològic. Així mateix, es fa referència a la resposta relativa a l'ampliació del port de Xàbia del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports que apareix en el Diari de Sessions de les Corts Valencianes el 5 d'abril de 2000, en la qual es respon que «no és voluntat del Govern Valencià fer cap actuació en la costa, que vaja en contra del criteri de l'ajuntament i del criteri dels veïns». Com a conseqüència es manifesta un no rotund a l'ampliació del port, s'insta la conselleria a tramitar un projecte d'iniciativa pública que optime l'espai portuari actual i el canal de la Fontana, se sol·licita la modificació de determinades normes legals i sol·licitar inici d'expedient perquè el port de Xàbia i el seu entorn es declaren Patrimoni de la Humanitat.
  
Juntament amb aquests, l'Ajuntament de Xàbia, adjunta 3 informes tècnics :
  
1. Informe emés per l'arquitecte en cap de l'Oficina Tècnica Municipal, segons el qual la classificació del sòl afectat és sistema general d'infrastructures en sòl urbà-port i sòl no urbanitzable de protecció ecologicopaisatgística. S'exposa que el planejament vigent no preveu entre les seues determinacions l'ampliació d'aquestes infrastructures nauticoesportives, per la qual cosa des de la perspectiva del planejament urbanístic vigent, l'actuació pretesa ha de qualificar-se com a no compatible. Així mateix considera que la proposta afecta una zona densament poblada que afecta els equilibris economicosocials, que la proposta té importants dificultats en el seu accés terrestre i no presenta solucions. Finalment, i de conformitat amb la legislació urbanística vigent, seria necessari dotar el projecte d'un marc de planificació urbanístic adequat, en el qual s'establisquen tant les previsions nauticoesportives, les dotacions comercials i l'equipament privat com les dotacions públiques i aquelles que permeteren articular el retorn adequat a la col·lectivitat de part de les plusvàlues generades.
  
2. Informe del biòleg municipal, el qual aporta determinacions relatives a existència de dues alternatives inviables, la qual cosa implica un error metodològic que anul·la l'objectiu de l'avaluació d'impacte ambiental, havent de valorar-se l'opció d'optimació de les instal·lacions actuals, inexistència de referències a l'estudi «Informe tècnic sobre els efectes ambientals i territorials de la construcció d'un port esportiu en la badia de Xàbia», redactat a l'abril de 2002 per un equip multidisciplinar de la Universitat d'Alacant ni a l'Estudi mediambiental del litoral de Xàbia, realitzat per la Facultat de Ciències de la Universitat de València en 1994, inexistència d'una anàlisi de conques visuals ni fotomuntatges amb l'anàlisi anterior i posterior a l'obra, valorant d'una forma molt negativa l'impacte paisatgístic d'una barrera visual sobre el mar formada per unes edificacions de quasi 11 metres d'alçada sobre la làmina d'aigua, amb una edificabilitat de 17.200 metres quadrats i dics de 640 i 270 metres de longitud, col·lapse al nucli urbà de Duanes en no existir accessibilitat, anul·lació de l'oferta pública d'amarradors, no es valora l'impacte sobre les platges de Xàbia, enterboliment i pèrdua de la qualitat de les aigües de la platja de la Grava, conseqüència de la remoció del sediment en la fase de construcció i dragatge, pèrdua de la renovació de l'aigua i eixida de contaminants del port a la platja, no s'aporta una cartografia bionòmica dels substrats i de les comunitats existents en la zona d'afecció, important afecció a praderies de posidònia i àrees en procés de recuperació d'aquestes a curt o mitjà termini, falta de garanties sobre els trasplantaments de posidònia, afeccions a infrastructures existents, afeccions al patrimoni arqueològic, afecció a la part terrestre del Parc Natural del Montgó, falta de rigor en la valoració global de l'impacte ambiental del projecte. Finalment conclou que l'estudi d'impacte ambiental no és vàlid, que l'estudi incompleix la Llei d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana, no justifica la incidència sobre el medi socioeconòmic, no valora l'impacte de l'actuació sobre la platja de la Grava i el primer muntanyar, no es té en compte l'afecció a la infrastructura de l'emissari submarí del port, ni la pèrdua de l'oferta pública d'amarradors del dic de llevant actual, s'incompleix el que preveu l'ordenament vigent en relació amb el patrimoni arqueològic, no es justifica la mesura correctora del trasplantament de l'espècie posidònia oceànica, no es justifica la no afecció al Parc Natural del Montgó, no es justifica l'accessibilitat al dic de llevant, no podent executar-se una obra d'aquestes característiques sense que es demostre que pot accedir-se al conjunt d'instal·lacions previstes.
  
3. Informe de l'arqueòleg municipal, el qual argumenta que l'àrea del port de Xàbia constitueix un port d'ancoratge des de l'antiguitat fins als nostres dies. Per tant, qualsevol obra d'infrastructura que afecte el fons marí d'aquesta zona haurà de disposar dels preceptius informes arqueològics avalats i aprovats pel Centre d'Arqueologia Subaquàtica de la Comunitat Valenciana que avaluarà les característiques de les intervencions a realitzar.
  
S' hi adjunta una important relació de restes arqueològiques obtingudes en l'àrea resultat de la campanya de prospecció portada a terme l'any 2000, on es van empadronar 11 noves fitxes de jaciments situats dins l'àrea del port. La major part de les peces provenen de la zona denominada El Tangó, en l'àrea situada al NE i SE de l'actual port.
  
B. L'Agència Valenciana del Turisme informa que «la referida actuació no interfereix aparentment en l'activitat turística, si bé a falta dels pronunciaments d'altres administracions competents seria convenient ampliar els estudis sobre trànsit rodat, afeccions a les platges al sud del port, havent d'efectuar mesures correctores i preventives en les obres».
  
C. El director general de Ports i Costes de la Conselleria d'infrastructures i Transports, respecte al projecte objecte d'avaluació, emet informe que s'incorpora a la documentació relativa del procediment d'avaluació d'impacte ambiental:
  
«(...) Per tot això, i independentment de la resolució final de l'expedient, amb els tràmits oportuns previs, entre els quals destaca la declaració d'impacte ambiental que ens ocupa, l'informe vinculant del Ministeri de Medi Ambient amb l'adscripció consegüent del domini públic de la Generalitat Valenciana i l'acceptació posterior pel promotor d'obres addicionals i complementàries, que si fóra procedent calguera escometre per a garantir la seua integració en el medi i l'estabilitat de les platges adjacents, aquesta direcció general considera que el projecte en tramitació és d'interés general i s'adequa a l'ordenament vigent; i això pels motius següents:
  
1. El projecte s'adapta a les determinacions del PORN del Montgó, que delimita una zona concreta per al desenvolupament de les activitats portuàries.
  
2. Hi ha una demanda real d'atracades i instal·lacions nauticoesportives a la badia de Xàbia que està originant distorsions en el mercat.
  
3. Diversos sectors de la societat de Xàbia s'han pronunciat favorablement a la construcció de l'ampliació del port, per considerar-la d'interés general per al desenvolupament turístic de la ciutat i de l'àrea d'influència del port.
  
4. L'ampliació és acord amb el criteri del vigent Pla de Ports que dóna prioritat a les ampliacions sobre la creació de nous ports per a satisfer la demanda.
  
5. No es produiria una afecció directa a nous trams de costa.
  
6. A causa de la distància a les edificacions existents, les afeccions visuals són mínimes i poden reduir-se per mitjà d'una adequada redistribució de l'edificació. Per tant els problemes d'incompatibilitat d'ús són mínims.
  
7. No hi ha contradiccions amb el plantejament municipal vigent. El fet que el pla municipal actual no tinga expressament prevista l'ampliació del port, no implica considerar la incompatibilitat de l'actuació projectada amb el planejament esmentat. L'ordenació portuària és competència de la Generalitat Valenciana, i s'ha d'atendre el que disposa el Pla de Ports i Instal·lacions Nauticoesportives de la Comunitat Valenciana, l'article 14.2 del qual, en la seua redacció vigent introduïda pel Decret 36/2002, de 5 de març, preveu a més la modificació del planejament urbanístic corresponent, quan escaiga, i sent aplicable així mateix a l'article 18 del Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana.
  
8. El projecte es considera també d'acord amb les directrius del futur Pla de Ports, actualment en fase de redacció.
  
9. L'informe del biòleg municipal de l'Ajuntament de Xàbia, amb independència que fins i tot aborda matèries exorbitants del seu propi àmbit, ha sigut posat en qüestió en sengles informes redactats pel catedràtic de Ports i Costes de la Universitat Politècnica de València i pel professor de Biologia Marina de la Universitat de València (...)».
  
D. El director general de Costes de la Secretaria d'Estat d'Aigües i Costes del Ministeri de Medi Ambient, s'informa sobre la sol·licitud d'adscripció de 129.000 metres quadrats de béns de domini públic maritimoterrestre, per a l'execució del projecte «Projecte bàsic. Ampliació del port de Xàbia», siti al terme municipal de Xàbia.
  
En aquest informe que té caràcter preceptiu i vinculant segons l'apartat C.a) de l'annex al Reial Decret 3059/1982, de 24 de juliol, sobre traspassos de funcions i serveis a la Generalitat Valenciana en matèria de ports, com també en els articles 49 i 112 c) de la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de Costes, es resol «deixar en suspens l'informe relatiu a la sol·licitud d'adscripció de béns de domini públic maritimoterrestre per a l'ampliació del projecte ?Projecte bàsic. Ampliació del port de Xàbia?, al terme municipal de Xàbia (Alacant), fins que no es presente la declaració d'impacte ambiental a emetre per l'òrgan competent de la Generalitat Valenciana i es complisca el que indica la consideració 5a), ja que l'alternativa 1 adoptada no es considera adequada».
  
A més de no resoldre en matèria de la seua competència, utilitzant una tècnica administrativa incorrecta, com és deixar en suspens un tràmit en espera de la resolució d'un altre departament pertanyent a una administració d'àmbit diferent, no estant aquests dos legalment vinculats, l'informe a què es fa referència, inclou la referida consideració 5a), la qual conté una sèrie de consideracions ambientals imprecises, emeses a partir d'un volum reduït de dades, concloent en determinacions ambientals que la legislació ambiental reserva per al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, al qual finalment se supedita amb la suspensió prèvia de l'informe referit.
  
Evidentment el procediment d'avaluació ambiental posseeix major capacitat d'anàlisi ambiental que el procediment d'adscripció, ofereix majors garanties de seguretat a l'administrat i reconeix a aquest el dret a proposar mesures correctores per a prevenir els efectes desfavorables d'un determinat projecte, fonament bàsic en la tècnica d'avaluació d'impacte ambiental, qüestió que no s'ha tingut en compte en el referit informe d'aquest organisme respecte a l'adscripció sol·licitada.
  
E. Per part de la Capitania Marítima d'Alacant de la Direcció General de la Marina Mercant, des del punt de vista de l'àrea de responsabilitat que li competeix (seguretat marítima i protecció del medi ambient marí), la nova obra projectada no comportarà, una vegada en servei, cap obstacle per a la navegació ni afectarà negativament el medi marí.
  
F. Per part del promotor s'aporten els informes i documents sectorials següents.
  
1. Informe de resposta a les al·legacions plantejades en el període d'informació pública, exposant els arguments a favor del projecte, distribuïts en 35 matèries.
  
2. Informe d'al·legacions i comentaris a l'informe realitzat pel biòleg municipal de l'Ajuntament de Xàbia, sobre l'estudi d'impacte ambiental del projecte bàsic d'ampliació del port de Xàbia.
  
L'informe esmentat, subscrit pel doctor García Carrascosa, expert en biologia marina, adscrit al Departament de Zoologia de la Universitat de València, el qual estudia i analitza de forma molt concreta amb alt grau de localització i detall els ecosistemes del fons marí afectat per l'ampliació, concloent que el mateix «es troba en un estat de deterioració important motivat per la presència de l'emissari submarí de Xàbia que ha estat abocant durant 20 anys cabals molt importants d'aigües residuals urbanes no depurades a raó de 600 m³ diaris a l'hivern i 3.100 m³ diaris a l'estiu, la qual cosa ha motivat la pràctica desaparició de les praderies de fanerògames com posidònia o Cymodocea, resultant un fons marí totalment degradat i sense cap interés conservacionista». Aquesta situació es documenta detalladament amb estudis de transsectes realitzats amb sonar d'escombratge lateral i recolzats amb vídeo i fotografia submarina.
  
3. Informe sobre la representació i estat de conservació de les comunitats biològiques dels fons marins que serien afectats per l'ampliació del port de Xàbia subscrit pel doctor García Carrascosa, expert en biologia marina, adscrit al Departament de Zoologia de la Universitat de València.
  
Segons l'informe esmentat la distribució de superfícies de fons marí afectada per la instal·lació projectada s'estima en 14,2 ha que es distribueixen de la forma següent:
  
- 5,2 hectàrees de fons marins ocupats per l'actual dic de recer i la seua àrea d'atracada i escullera submergida.
  
- 7,8 hectàrees de fons de fang i arenes fangoses i també mata totalment morta de posidònia, afectats en major o menor grau pels abocaments de l'emissari.
  
- 1,2 hectàrees de fons amb praderia de posidònia (praderies vives i en diferents estats de regressió).
  
D'aquesta manera conclou que «l'afecció directa del projecte a les praderies de posidònia és molt limitada en extensió i ,sobretot, resulta difícil trobar en tot el sector coster Dénia-Benidorm dominat per formacions de posidònia, un emplaçament on una instal·lació d'aquest tipus (500 amarradors), produïsca un impacte tan limitat en aquest tipus de formacions. Com s'ha vist açò és a causa dels efectes de l'emissari submarí per un costat i per un altre a la superfície aportada pel desmantellament del dic actual que entrarà a formar part de la superfície del nou port esportiu».
  
4. Altres informes de caràcter tècnic els quals també inclouen consideracions ambientals favorables al desenvolupament del projecte. Entre aquests informes, es troben els següents:
  
- Informe sobre les al·legacions al projecte bàsic d'ampliació del port de Xàbia formulat pel catedràtic de Ports i Costes de la Universitat Politècnica de València doctor Vicent Esteban Chapapría, el qual rebat determinats aspectes de l'informe del biòleg municipal de Xàbia concloent a més entre altres aspectes, que el projecte elaborat ha estudiat adequadament la possible afecció a la dinàmica litoral en la platja de la Grava concloent-se que no resulta rellevant.
  
- Informe realitzat per l'enginyer de camins Javier Escartín, segons el qual l'ampliació del port millora les condicions de desguàs del riu Gorgos, que les modelitzacions realitzades sobre propagació de l'onatge i corrents s'han efectuat sobre una batimetria suficient i que l'ampliació del port afectarà la platja de la Grava lleugerament sent els canvis que es vagen a produir de poca magnitud.
  
Al·legacions en el període d'informació pública
  
A. El senyor Juan Carlos del Olmo, en representació de WWF, ADENA, al·lega que l'actuació es troba dins de la zona compatible amb activitats portuàries del PORN del Montgó, aprovat per Decret 180/2002, de 5 de novembre del Govern Valencià, que el projecte contradiu l'esmentat PORN, que l'esmentat document va ser recorregut per l'entitat que representa, requerint l'exclusió d'operacions de dragatge, moviments de terra i dipòsit de materials de construcció qüestió que va ser contestada per la Conselleria de Medi Ambient reconeixent la importància de les praderies de posidònia oceànica de la badia de Xàbia pel que va dictaminar negativament l'ampliació del port de Xàbia cap a la platja de la Grava, que la proposta d'ampliació afecta al LIC ES5211007 «Montgó», que el projecte comportaria l'incompliment de la directiva d'hàbitats, que igualment afecta les formacions de posidònia oceànica de la badia de Xàbia, hàbitat recollit com prioritari en l'annex 1 de la Directiva d'Hàbitats 92/43/CEE i a la seua transposició a l'ordenament jurídic espanyol aprovat per Reial Decret 1997/95, de 7 de desembre, ja que els nivells de la mateixa se situen en percentatges de cobertura superiors al 80% arribant al 89%, segons dades que figuren en l'«Informe tècnic sobre els efectes ambientals i territorials de la construcció d'un port esportiu en la badia de Xàbia (Alacant)», elaborat per l'Institut de l'Aigua i de les Ciències Ambientals de la Universitat d'Alacant (Ramos i Alfosea, abril 2000), existint nivells de cobertura i densitat considerats pels experts en molt bon estat de conservació, que la proposta de trasplantament de les mates de posidònia constitueix una mera declaració de voluntat, d'impossible realització i de resultats esperats menyspreables, a la vista dels estudis i experiments realitzats sobre aquest assumpte, que el projecte afectarà 25 hectàrees de praderia de posidònia i 1,5 de Cymodocea nodosa, que no s'inclouen les afeccions a les praderies adjacents al lloc on se situa l'obra, obviant els impactes en la fase d'execució i el trasbals d'embarcacions que generen increment de contaminació química i orgànica, abocament de combustibles, ancoratge d'embarcacions en zones adjacents, increment de busseig esportiu, existència de canvis en la dinàmica litoral que suposaran l'aterrament o desgast de fons adjacents coberts per praderies de posidònia, impacte per contaminació química derivada de pintures antiincrustants en les embarcacions, disminució de la qualitat de les platges amb increment d'abocaments directes i indirectes sobre el mar, pèrdua d'àrees de posta, cria i repoblament d'alevins d'espècies d'alt interés comercial conseqüència de la pèrdua de 25 hectàrees de posidònia, impactes sobre el dofí mular (Tursiops truncatus) i la tortuga careta (Caretta caretta), ambdós inclosos en l'annex II de la Directiva 43/1992 d'hàbitats, ja que aquesta zona constitueix una àrea d'alimentació pas i descans d'aquestes espècies com determina l'estudi sobre cetacis denominat «Projecte Mediterrani», realitzat per equips científics de les universitats de Barcelona, València i Autònoma de Madrid, constatant l'esmentat document l'impacte negatiu de determinades activitats humanes sobre el medi marí en general i els cetacis en particular, entre els quals se cita «la proliferació d'embarcacions turístiques i els abocaments contaminants», que l'esmentat projecte no és necessari, i que prevalen els criteris economicistes sobre els de conservació, que hi ha incompatibilitat entre el projecte i el pla d'instal·lacions nauticoesportives de la Comunitat Valenciana així com incompatibilitat del projecte amb la petició de fons públics LIFE-Naturalea, sol·licitada per la Comunitat Valenciana per a conservació dels LICS marins de la Comunitat Valenciana, atés que l'efecte de les obres sobre els ecosistemes a protegir seran els contraris per als que sol·liciten fons públics, que tot això recolza en la normativa següent: Constitució espanyola, contra l'article 132, perquè es privatitza el domini públic marítim terrestre, que el projecte manté la invasió de la zona marina en 25 hectàrees i es persisteix en els usos no-nàutics i esportius; Reial Decret Legislatiu 1302/1986, considerant que el projecte no és una ampliació sinó un nou port esportiu, que no es tenen en compte les exigències previsibles en el temps com la capacitat d'abastament d'aigua potable, subministrament i estabilitat d'energia elèctrica, accessos rodats al municipi, necessitat d'examinar l'opció 0, existència d'impactes no contemplats en l'estudi d'impacte ambiental (impactes sobre poblacions de tortuga i dofí mular, impacte sobre recursos pesquers, impactes sobre el paisatge interposant-se enfront de la platja de la Grava un front de formigó d'extensió 4 vegades superior a l'actual). Finalment, respecte a aquesta norma s'explica que les mesures correctores són conceptuals, bones idees i bones intencions però no hi ha limitacions concretes a una construcció que implica operacions de dragatge i abocaments que se saben de gran impacte ambiental, ni control sobre el trànsit intensiu que suscitarà el port: Reial Decret 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a garantir la biodiversitat per mitjà de la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestre, existint una espècie prioritària de l'annex 1 del Reial Decret, segons informe de la Unitat de Biologia Marina del Departament de Ciències Ambientals i Recursos Naturals de la Universitat d'Alacant pel qual aquesta actuació comporta incomplir els objectius del Reial Decret i de la xarxa Natura 2000, que l'estudi d'impacte ambiental revela com l'impacte negatiu més sever és la destrucció irreversible d'una superfície de praderies de posidònia oceànica, que es produirà una degradació física del medi marí, causada pel canvi en el règim hidrodinàmic, derivat de l'efecte barrera del nou espigó quatre vegades superior a l'actual i per causa de la contaminació derivada del port esportiu, que l'Institut d'Ecologia Litoral valora en més de 20 hectàrees de praderies de posidònia directament destruïdes per l'obra i 10 hectàrees afectades de forma directa, de les quals 16 corresponen a praderies en excel·lent estat de conservació, efectes que es van predicar en relació amb el primer projecte d'ampliació hui denegat però aplicables segons l'esmentat institut a la zona del cap de Sant Antoni, concorrent per tant tots els requisits perquè l'òrgan ambiental denegue la seua conformitat per tractar-se d'una activitat no compatible amb la conservació del LIC ÉS 5211007, ?El Montgó- ; Llei 22/88, de costes, contenint el projecte d'ampliació ocupacions de domini públic per a usos no permesos, que el port suposa un espigó en el mar de longitud 4 vegades superior a l'actual; Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, pel que fa a la capacitat d'obrar per WWW/ADENA, concepte d'interessat, drets dels ciutadans, obligació de resoldre i motivació.
  
Finalment l'al·legació recolza en un conjunt de normativa autonòmica i internacional, requerint la repetició del procediment i la declaració d'impacte ambiental negativa per al projecte d'ampliació del port de Xàbia, junt amb la recerca d'una solució alternativa.
  
B. El Sr. N. Battrick, al·lega per al perjudici del projecte en la qualitat de l'aigua en la platja de la Grava i impacte estètic amb la desfiguració de la línia de l'horitzó conseqüència dels edificis en el dic nou.
  
C. La senyora Castell García, va al·legar un deterionament previsible dels pocs metres de platges que posseeix Xàbia, per efecte de la contaminació, flora i fauna del litoral.
  
D. Pels Srs/es. Heidtmann, Aracil, Lee, Cruañes, Sola, Vento Torres, Vento Escarti, Escartí Carbonell, Ayala i 15 persones més, Espinos i 95 persones més, Femenia Ferrer en escrit individual i 4.600 persones més, tots ells del mateix tenor literal, segons s'indica en marge d'escrit (en arxiu), s'al·lega l'existència d'un impacte ambiental de conseqüències irreversibles, afectant praderies de posidònia oceànica, que no té sentit el trasplantament d'aquestes a altres zones, afecció a la platja de la Grava en afectar el nou dic de llevant que es projecta cap al sud, perjudicant el seu règim hidrodinàmic, transparència i qualitat de les seues aigües, perjudici al paisatge litoral, bloqueig a accessos al port, indicant finalment que la necessitat d'amarradors no es justifica per pressió social sinó només per pressions de caràcter immobiliari i especulatiu comunes al que succeeix en el Mediterrani espanyol. Finalment requereixen que es denegue la llicència de construcció.
  
E. El senyor José Salinas Buigues reconeix la necessitat d'ampliar convenientment el port de Xàbia, ja que l'ampliació afavorirà el desenvolupament turístic de la vila, al·legant que el projecte no preveu la disposició d'amarradors públics, augment del trànsit rodat sense preveure millores, que no s'ha de demolir l'escullera actual, sent necessària una gasolinera, que l'impacte visual de l'àrea comercial projectada amb alçada d'edificis de 10 metres canviarà negativament les visuals netes actuals tant de mar com de terra, que l'àrea comercial s'ha de situar en l'accés al mateix al costat de la platja del Pope, la qual ha de ser regenerada amb arena.
  
F. El Sr. Amadeu Ros en representació de la Plataforma Cívica en Defensa del Territori i del Litoral de Xàbia al·lega que el projecte d'ampliació del port esportiu causaria un impacte ambiental de conseqüències irreversibles de majors conseqüències perjudicials per al medi ambient que el projecte esportiu de la platja de la Grava que va tenir declaració d'impacte ambiental desfavorable de data 7 de novembre de 2001, ja que aquest nou port afecta praderies de posidònia oceànica millor conservades que les que afectaven l'anterior segons l'informe tècnic de la Universitat d'Alacant sobre els efectes que tindria la construcció d'un port esportiu sobre la badia de Xàbia, no considera els impactes sobre les poblacions de dofí mular i tortuga careta, sent una àrea d'alimentació, pas i descans, (aporta una estensa llista de normativa nacional i internacional respecte a les proteccions existents) considerant que l'autorització administrativa que permetera la construcció de port esportiu incorreria en clara il·legalitat i en nul·litat de ple dret. S'afirma que el trasplantament de praderies de posidònia a altres zones no té sentit i que a mitjà termini les praderies de posidònia situades en l'entorn de l'emissari marí de la bocana del port de Xàbia es recuperaran. En la seua al·legació segona, aquesta plataforma cívica argumenta que el projecte causarà un efecte devastador, irrecuperable i d'insostenibilitat per a la zona i voltants, que atemptarà el creixement sostenible, causant el trànsit un bloqueig en els accessos al port. Altres al·legacions fan referència al fet que la necessitat d'amarradors a Xàbia no es justifica per la pressió social, que la bocana del port es projecta allunyada del refugi natural del cap de Sant Antoni la qual cosa generarà problemes en maniobres d'entrada al port en dies de temporal, que es privatitza abusivament una zona emblemàtica de la ciutat de Xàbia, que és una zona de jaciments arqueològics que ofereix una perspectiva paisatgística única, valor sentimental altíssim per als ciutadans de Xàbia, oposant-se finalment a l'ús privatiu de la zona marina i terrestre.
  
G. L'associació Acció Ecologista Agró, presenta distintes al·legacions distribuïdes en tres grups: afeccions urbanes i territorials, afeccions socioeconòmiques i afeccions ambientals. Aquestes al·legacions argumenten distints aspectes relatius a la congestió viària i al dèficit d'aparcaments que afecten negativament la qualitat de vida, plantejament d'un complex comercial esportiu en la franja litoral sense plantejar la seua ordenació prèvia, oposició social al projecte, condicionament de l'ocupació del domini públic a l'interés general, incompatibilitat de la zona ludicocomercial amb la millora dels serveis nàutics que motiven la concessió del domini públic maritimoterrestre, no es justifica la viabilitat dels nous amarradors, no s'analitza la incidència sobre el sector pesquer, no s'analitza l'efecte acumulatiu dels nous impactes, s'incompleix la zonificació prevista en el PORN considerant que la zonificació «compatible amb els usos portuaris», respon únicament a garantir les activitats portuàries preexistents, assignació d'una parcel·la de serveis dins el Parc Natural del Montgó incompatible amb la zonificació del parc, afecció negativa a les praderies de posidònia de la badia d'Altea, insostenibilitat del projecte i incompatibilitat amb el PORN del Montgó, incompatibilitat del projecte amb la declaració de LIC de la xarxa Natura 2000, ineficàcia del trasplantament de posidònia, existència d'una zona de pas, alimentació i cria de mamífers com el dofí mular i tortuga careta, afecció a fons arqueològics marins, afeccions pels vessaments del riu Gorgos, inexistència de dotacions d'aigua potable, deficiències en l'avaluació d'atracció de trànsit. Com a resultat sol·licita que es rebutge el projecte per tindre un impacte ambiental negatiu.
  
Anàlisi ambiental de l'activitat projectada. Conclusions
  
Resultat dels estudis realitzats, la informació i les dades obtingudes en el procés d'avaluació, els informes sectorials, les al·legacions aportades en el període d'informació pública com també les respostes a elles formulades pel promotor, s'ha donat trasllat al promotor d'informe sobre consideracions ambientals que és necessari introduir en el projecte, per a l'obtenció d'una declaració d'impacte ambiental favorable.
  
L'informe inclou les consideracions següents:
  
«1. La longitud total de la dàrsena en els dos primers trams de 340 i 300 metres lineals aquests dos en direcció sud, que excedeix en 150 metres l'actual dic de llevant del port actual, ha de ser revisada considerant l'afecció visual i paisatgística que produirà sobre la platja de la Grava i les àrees residencials pròximes. Per a això s'aportarà un estudi de la conca visual, i es graduarà en funció d'aquesta afecció la longitud de la nova dàrsena.
  
Respecte dels aspectes relacionats amb la dinàmica litoral i possibles proteccions o erosions induïdes per la nova dàrsena sobre les platges de Xàbia, no seran determinants en l'avaluació d'impacte ambiental, i s'establirà una reserva per a la seua avaluació per la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient, a fi d'evitar duplicitat en l'anàlisi, ja que en anteriors ocasions l'anàlisi de la dinàmica litoral conseqüència de l'ampliació de ports ha sigut novament avaluat pel departament referit, amb posterioritat a la declaració d'impacte ambiental i amb caràcter previ a l'atorgament d'autorització d'adscripció al domini públic, requerint per a això del promotor nous estudis de dinàmica litoral diferents dels aportats junt amb l'estudi d'impacte ambiental.
  
- La nova dàrsena projectada inclou dues àrees d'edificació en les quals es projecten al costat d'àrees d'aparcament distintes tipologies d'edificació i ús. A fi de reduir l'impacte visual i paisatgístic de l'ampliació del port sobre les àrees habitades, s'ha de suprimir el segon tram d'edificació que el projecte preveu en la part sud de la nova dàrsena. Per tant, al costat de l'eliminació de la segona àrea edificable, es procedirà a l'agrupament de les noves àrees edificables en el primer tram de dic buscant una integració al costat de les edificacions ja existents i component un nucli d'equipaments ordenat amb criteris urbanístics i funcionalment apte per a donar servei a la nova situació del port ampliat.
  
- En tot cas les edificacions es reduiran en alçada a planta baixa, suprimint la possibilitat de dues alçades recollida en el projecte excepte casos concrets com podria ser l'edifici de comunicacions que de forma justificada podrien realitzar-se les alçades previstes en el projecte inicial. Es procurarà que l'edificació que supere una alçada s'ubique a l'inici de la nova dàrsena.
  
- Si bé no és exigible al promotor Marina Punta del Este, SA la reordenació dels espais i edificacions en concessió que en l'actualitat gaudeix el titular actual del port esportiu, és convenient que el nou projecte adapte amb criteri de futur els seus objectius de gestió als que resulten de la necessària convivència i integració física de dues instal·lacions en concessió que tenen el mateix objectiu, oferir uns serveis nauticoesportius de qualitat a la ciutat de Xàbia. Açò és necessari per a aconseguir una ordenació adequada de l'accés viari, reserva de sòl destinat a aparcaments, ordenació d'usos compatibles en els distints espais, gestió d'abocaments, gestió de residus, proveïment d'electricitat i aigua potable, criteris de disseny constructiu, criteris d'il·luminació i enllumenat, criteris d'enjardinament i mobiliari públic, etc.
  
Com a conseqüència, els usos en la dàrsena que es projecta han de ser novament reorganitzats, d'acord al que expressen els punts anteriors, disminuint la superfície total, l'àmbit i volum edificable i l'alçada de les construccions.
  
A més, la destinació de part del seu sòl a aparcaments de servei als usuaris del port esportiu no ha d'excloure l'existència d'un equipament dotacional públic suficient (viari, aparcament, passeig marítim de trànsit públic dotat de mobiliari urbà, enllumenat, enjardinament, etc.).
  
Finalment s'estudiaran diverses mesures d'integració paisatgística de la nova estructura projectada, que disminuïsquen el seu efecte visual des de la població de Xàbia i des de punts d'interés natural i paisatgístic com el cap de Sant Antoni, introduint elements vegetals o incorporant additius colorants al formigó.
  
Igualment s'estudiaran i proposaran determinacions, sobre ubicacions favorables per a l'establiment d'àrees destinades al trasplantament i restauració de la praderia de posidònia oceànica que desapareixerà sota el dic i per a l'establiment d'un ecoescull artificial on puga recuperar-se adequadament l'hàbitat de les poblacions de fauna marítima que sofrisquen els efectes de la construcció de la nova infrastructura.
  
Finalment es valorarà favorablement, com a mesura compensatòria de caràcter ambiental, encara que no seria exigible a l'empresa Marina Punta del Este, que s'estudie la possibilitat de realitzar les accions destinades a l'eliminació definitiva de l'antic emissari submarí de Xàbia i la conducció definitiva a depuradora dels abocaments accidentals que en l'actualitat s'han detectat a través d'aquesta infrastructura, per mitjà dels nous col·lectors que es construïsquen en el port. Això permetria la recuperació futura de les praderies de posidònia del nord de la badia que en l'actualitat s'han perdut o es troben en un greu estat de regressió».
  
En resposta a aquestes consideracions, el promotor Marina Punta del Este, SA ha aportat nova documentació amb una solució modificada i corregida amb un impacte ambiental notablement inferior a aquell que plantejava el projecte inicial. D'aquesta manera amb data 9 de febrer de 2004, el promotor remet escrit el qual seguint les indicacions anteriors posa en coneixement de la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge:
  
«- S'ha procedit a la sol·licitud de l'estudi de conca visual per a analitzar l'afecció visual i paisatgística del ?Projecte bàsic d'ampliació del port de Xàbia?, sobre la platja de la Grava i les àrees residencials pròximes. (L'estudi esmentat, que inclou una simulació visual, és aportat amb data 17 de febrer i conclou valorant com a compatibles els impactes derivats de l'actuació en el port de Xàbia, en relació amb l'impacte visual, valorant-se positivament la qualitat constructiva, nova escala del port i qualitat de les instal·lacions portuàries projectades).
  
- En relació amb les àrees d'edificació projectades en la superfície terrestre portuària, tenint en compte tot allò que s'assenyala en l'escrit remés, s'ha procedit a la seua reducció, d'acord amb les consideracions següents i obtenint els resultats que s'assenyalen seguidament:
  
La proposta de reducció que s'eleva per a la seua consideració preveu la supressió del segon tram en la part sud de la nova dàrsena, eliminant, per tant la segona àrea edificable i agrupant les edificacions ja existents, component un nucli d'equipaments ordenat amb criteris urbanístics que serà funcionalment apte per a donar servei al nou port.
  
Fins i tot tenint en compte que l'edificació inicialment projectada, 17.200 m², prové de les especificacions contingudes en el vigent Pla de Ports i Instal·lacions Nauticoesportives de la Comunitat Valenciana, es redueix l'edificació esmentada definint una nova de 9.554 m², que atén a les consideracions establertes. L'edificació general es redueix a una sola alçada, planta baixa.
  
- Tenint en compte tot allò assenyalat anteriorment, s'han elaborat dos plànols de planta general de la nova solució que es proposa, que s'acompanyen. El plànol 2 recull la nova proposta que s'eleva per a la seua consideració, assumint les indicacions contingudes en l'escrit remés, és a dir, una sola superfície terrestre portuària, la reducció d'edificació a 9.554 m², amb una sola alçada (planta baixa), la creació d'un passeig de vianants de 22.434 m² i 578 places d'aparcament.
  
Per a tot això sol·licita li siga admés el present escrit i la documentació que s'acompanya i tingut en compte en la resolució de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte referit».
  
Consideracions socioeconòmiques
  
A la Comunitat Valenciana hi ha 41 ports, en els quals existeixen al voltant de 16.000 amarradors, cosa que constitueix quasi un 20 per cent dels amarradors del litoral espanyol. La província que més ports té és Alacant, on existeixen 24 instal·lacions portuàries i 10.000 amarradors aproximadament. A Castelló existeixen 9 ports i 1.700 amarradors mentre que a València hi ha 8 ports i 4.000 amarradors aproximadament.
  
Comparativament amb altres comunitats de l'arc mediterrani espanyol, aquest nombre és lleugerament inferior. D'aquesta manera Catalunya posseeix 22.000 amarradors, distribuïts en 44 ports nàutics que constitueixen gairebé la quarta part del total espanyol. Això permet que Catalunya siga la primera Comunitat en nombre de llicències federatives. Per la seua banda Balears és la Comunitat Autònoma amb nombre més gran de ports, amb 60 instal·lacions portuàries que inclouen més de 18.000 amarradors. A l'arxipèlag es matriculen cada any més de 1.600 noves embarcacions de recreació.
  
La situació actual a la Comunitat Valenciana és complexa com a conseqüència de l'escassetat de punts d'amarratge d'embarcacions esportives. Mentre en altres àrees del país la matriculació de vaixells ha anat relativament paral·lela a la creació i ampliació de nous ports esportius, a la Comunitat Valenciana ha existit un període prolongat on no s'han creat nous amarradors excepte xicotetes ampliacions. La conseqüència d'això és la situació actual d'escassetat i inexistència de punts d'amarratge d'embarcacions. Enfront d'aquesta situació la Comunitat Valenciana presenta unes condicions especialment favorables per a la pràctica d'esports nàutics, sent la província d'Alacant un clar exemple, conseqüència de la benignitat del clima, que permet practicar aquest esport la major part de l'any, la bellesa de la costa i el seu caràcter com a destinació important de turisme nacional i europeu.
  
En el cas concret de Xàbia, es produeix una contradicció si més no injustificada. Tractant-se d'una de les ciutats turístiques més importants del Mediterrani, té unes instal·lacions antiquades, amb falta de serveis essencials, que ofereix escasses possibilitats per al desenvolupament i pràctica dels esports relacionats amb el mar. Si bé han existit distintes iniciatives empresarials, fins al moment cap d'elles no ha culminat amb la modernització o ampliació de la instal·lació portuària actual. La més recent, que consistia en la construcció d'un port sobre la platja de la Grava va obtenir declaració d'impacte ambiental desfavorable de data 7 de novembre de 2001.
  
El projecte actual d'ampliació per mitjà de trasllat cap a l'est del dic de llevant actual, ha obtingut en el període d'informació pública entorn de 5.000 al·legacions oposades a la seua construcció. Enfront d'això ha obtingut un suport social significatiu com es desprén de la documentació aportada pel promotor consistent en 13.000 firmes de suport al projecte, les quals han sigut protocol·litzades davant de notari segons es reflecteix en acta notarial incorporada a l'expedient d'avaluació ambiental.
  
Al mateix temps el promotor ha subscrit un acord davant de notari amb la Confraria de Pescadors de Xàbia, la qual recolza obertament el projecte d'ampliació, com demostra l'escrit dirigit per aquesta entitat a la Direcció General de Ports i Costes segons el qual respecte al projecte d'ampliació del port esportiu de Xàbia en el dic de llevant presentat per l'empresa Marina Punta del Este SA expressa:
  
(...) «Que el projecte esmentat, segons el parer de la confraria que representa, dotarà el port de les infrastructures i serveis necessaris, tant per a l'activitat pesquera com turística que Xàbia necessita, amb la corresponent generació de llocs de treball.
  
Per això la Confraria de Pescadors de Xàbia mostra el seu total suport a l'esmentat projecte i sol·licita que aquesta conselleria realitze totes les gestions i tramitacions que calguen perquè aquest siga prompte una realitat».
  
Per la seua banda el concessionari del port esportiu de Xàbia, Club Nàutic de Xàbia, no manifesta la seua oposició en el període d'informació pública, la qual cosa és significatiu tractant-se de l'entitat més directament afectada des del punt de vista de localització i ubicació de les obres que preveu el projecte d'ampliació.
  
En conseqüència es presenta una possibilitat d'aconseguir una inversió important per a la ciutat de Xàbia i la Comunitat Valenciana, que concloga un procés que ha generat tradicionalment una notable controvèrsia social i permeta al mateix temps l'ampliació, modernització i millora del port de la ciutat, probablement una de les instal·lacions més representatives de la imatge turística d'una ciutat marítima, important per a l'increment de la renda turística i per a la captació d'un turisme de qualitat, beneficiós per a la socioeconomia de la ciutat de Xàbia i de la Comunitat en el seu conjunt.
  
La pròpia Generalitat Valenciana està impulsant el foment i suport a la nàutica esportiva, activitat important per a millorar el potencial turístic de la pròpia comunitat i aprofitar l'oportunitat especial que es presenta arran de l'elecció de la ciutat de València com a seu de la competició més important a nivell mundial relacionada amb la navegació a vela, (Copa Amèrica), competició que necessita disposar d'instal·lacions de gran qualitat, equipament i serveis, per a la utilització i entrenament dels participants.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquest, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament (annex 1.8).
  
A causa de les particularitats legals que concorren en el procés d'avaluació ambiental que condueix a aquesta declaració d'impacte s'ha requerit un dictamen jurídic sobre la proposta tècnica, el qual ha sigut formulat pel senyor Gabriel Real Ferre, professor titular de dret administratiu, subdirector de l'Institut de l'Aigua i de les Ciències Ambientals de la Universitat d'Alacant i president de l'Associació Iberoamericana de Doctors i Doctorands en Dret Ambiental, el qual és concloent respecte als aspectes que motiven la consulta.
  
D'aquesta manera el referit dictamen emet les següents conclusions :
  
«Primera. La proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental de data 18 de febrer del 2004 sobre el projecte bàsic d'ampliació del port esportiu de Xàbia reuneix tots els requisits formals perquè puga ser elevada a declaració.
  
Segona. La tècnica de procedir a la declaració d'impacte positiva sotmetent diverses qüestions a condició, a l'espera del pronunciament de les autoritats competents per a emetre posteriorment una resolució en què s'assumisquen les modificacions al projecte que resulten d'eixos pronunciaments, així com a ampliar les mesures correctores o minimitzadores corresponents, està, en aquest concret cas, plenament justificada.
  
Tercera. En la proposta s'han valorat adequadament les distintes variables ambientals i, en concret, l'afecció a la praderia de posidònia oceànica. La declaració de LIC no impedeix, de conformitat amb el criteri expressat per la Comissió de la UE, la realització de la instal·lació que es pretén, màximament quan s'han imposat variades mesures correctores. Els dubtes sobre l'eficàcia dels trasplantaments de posidònia no han de ser obstacle perquè se seguisquen experimentant amb elles, la qual cosa en si mateix ja constitueix una mesura dirigida a la millora del medi i al seu coneixement.
  
Quarta. El fet que el planejament urbanístic actual de Xàbia no preveu noves instal·lacions portuàries no és obstacle per a l'emissió de la declaració.
  
Cinquena. Les modificacions introduïdes al projecte, arran de les conversacions sostingudes amb el promotor milloren substancialment les determinacions inicials del projecte bàsic i atenen, almenys parcialment, algunes de les al·legacions realitzades durant la fase d'exposició pública que ha sigut sotmés el mateix. La naturalesa de les modificacions introduïdes, coincidents en el seu sentit amb les al·legacions, fa innecessària una nova exposició pública.
  
Sisena. La instal·lació no està prohibida pel PORN en desenvolupar-se en una àrea de compatibilitat prèviament fitada i dotada d'un règim d'excepció pel que fa a les limitacions d'usos. Atesa la naturalesa planificadora de tal instrument i la precisió amb què defineix l'àmbit de possible ampliació, l'exigència de la normativa d'EIA de comptar amb distintes alternatives d'ubicació queda, en aquests casos, atenuada, quan no suprimida, ja que les opcions d'ubicació han sigut avaluades en el moment d'aprovar el pla.
  
Setena. Les condicions i mesures correctores incloses en la proposta són proporcionades i adequades a les característiques de l'obra projectada».
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Com a conseqüència del que exposen els apartats anteriors, vista la proposta tècnica elaborada per l'Àrea d'Avaluació Ambiental i vist el dictamen jurídic del subdirector de l'Institut de l'aigua i de les Ciències Ambientals de la Universitat d'Alacant, resolc aprovar la següent :
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable a l'efecte ambiental, el projecte bàsic d'ampliació del port esportiu de Xàbia, presentat per Marina Punta del Este, SA, en la seua solució modificada dins del procediment d'avaluació ambiental, sempre que es realitze d'acord als condicionants següents:
  
1. L'autorització del projecte d'execució per part de la Direcció General de Ports i Costes de la Conselleria d'Infrastructures i Transports de la Generalitat Valenciana, estarà condicionada a l'obtenció prèvia d'una resolució del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, que completarà els aspectes de dinàmica litoral i aquells altres condicionats a aquesta conforme a les consideracions que al respecte emeta la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient i els aspectes relatius al patrimoni arqueològic submarí conforme als criteris que incloga l'informe vinculant, que el promotor ha d'obtenir, de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. Amb tot això, a més, l'esmentada resolució determinarà el programa de vigilància ambiental.
  
2. El projecte bàsic presentat serà modificat en la fase de projecte d'execució segons els plans i característiques aportades pel promotor en la seua comunicació a aquesta Direcció General de 9 de febrer de 2004, incloent la supressió de l'àrea d'edificació inicialment projectada en la part sud de la nova dàrsena, reducció de superfície final de la nova dàrsena de llevant de 43.000 a 40.624 metres quadrats, reducció de l'edificabilitat de 17.200 a 9.554 metres quadrats, reducció de les alçades màximes d'edificació de 7,5 metres en dues plantes a 3,75 metres en una sola planta, reducció de la superfície d'ocupació de la dàrsena igualment des del 30% al 23,5% i reducció del nombre d'aparcaments de 590 a 578 places. A més incorporarà les restriccions que establisca la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient en base a les seues competències i aquelles que es deriven de l'informe sobre patrimoni arqueològic que a aquests efectes emeta la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana.
  
3. El promotor destinarà dins de la nova dàrsena 22.434 metres quadrats que constitueix el 55% de la superfície total, a passeig de vianants d'ús públic, incloent a més i això d'acord amb l'Ajuntament de Xàbia, elements suficients de mobiliari urbà, enllumenat i enjardinament. En aquests sistemes d'accés públic s'eliminaran totalment les barreres arquitectòniques per tal de permetre el seu gaudi a persones amb dificultats de mobilitat.
  
4. El promotor haurà d'aportar un estudi previ sobre els efectes que les obres projectades pugen causar en les restes arqueològiques submarines, subscrit per tècnic competent. Les actuacions precises per a l'elaboració de l'esmentat estudi seran autoritzades per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, que establirà els criteris a què s'ha d'ajustar l'actuació i se supervisaran per un arqueòleg designat per la pròpia Conselleria. Realitzat l'esmentat estudi el promotor haurà d'obtenir l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, que fa referència l'article 11 de la Llei 4/1988, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, el qual vincularà la resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental a la qual fa referència el condicionat primer.
  
5. El promotor inclourà en el projecte d'execució la creació de punts d'emmagatzematge d'abocaments procedents de les sentines de les embarcacions que es gestionaran conforme a la normativa vigent i la construcció de col·lectors sanitaris suficients, els quals hauran de ser integrats en les xarxes generals de la concessió marítima del port de Xàbia. Amb aquest efecte, si no existira acord entre concessionaris, l'administració competent en matèria de ports arbitrarà les solucions tècniques que permeten la modernització i integració de les xarxes generals sanitàries, elèctriques i d'abastament d'aigua potable en els trams comuns, per tal d'evitar duplicitats en els sistemes generals.
  
6. El promotor redactarà un projecte per al trasplantament de praderia de posidònia oceànica que desapareixerà davall l'obra de fàbrica de la nova dàrsena i per a l'establiment d'un ecoescull artificial, previ estudi d'una àrea per a la seua ubicació, informada favorablement per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, on puga recuperar-se adequadament l'hàbitat d'aquestes fanerògames marines i la seua fauna associada. L'àrea receptora d'aquesta praderia i ecoescull, serà objecte d'estudis que determinen la seua evolució, realitzant-se les accions necessàries per a aconseguir el seu establiment definitiu.
  
7. El promotor desenvoluparà i finançarà anualment un programa d'educació ambiental en col·laboració amb institucions públiques i educatives, encapçalat per un especialista en biologia marina, en el qual s'incloguen accions concretes. Entre aquestes accions, com a mínim, s'inclourà l'obligatorietat d'alliberar anualment una quantitat no inferior a 3.000 alevins de daurada o llobarro o altres espècies piscícoles autòctones criades en captivitat, amb grandària suficient per a sobreviure en el mar de forma autosuficient.
  
8. El promotor no podrà realitzar actuacions en terrenys de protecció ecologicopaisatgística en l'àmbit del Parc Natural del Montgó, que contravinguen allò que s'ha regulat pel Pla d'Ordenació de Recursos Naturals d'aquest espai natural.
  
9. El projecte d'execució haurà d'oferir solucions viables als problemes de medi ambient urbà, condicions dels accessos i trànsit, soroll i transport de materials en la fase d'execució i prevenció d'accidents que puguen ocasionar contaminació d'aigües o alteracions no previstes dels valors ambientals que es protegeixen.
  
10. El programa de vigilància i control, contindrà un sistema rigorós del control periòdic de la qualitat de les aigües de bany en la platja de la Grava, com també les mesures a adoptar en cas de detectar-se contaminació per l'activitat portuària.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades, pels sistemes reconeguts en dret aquesta declaració, informant que contra la mateixa, en tractar-se d'un acte de tràmit i no constituir un acte definitiu en via la administrativa, no procedeix recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.