Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9531, del 10-02-2023 (2023/1014)

RESOLUCIÓ de 24 de gener de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 1-2018 del Pla general d'ordenació urbana de Morella. Expedient 28/3107-VGA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9531

Data del DOGV
:   10-02-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/1014


Data del document
:   24-01-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 24 de gener de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 1-2018 del Pla general d'ordenació urbana de Morella. Expedient 28/4587-VQE. [2023/1014]  
De conformitat amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe mbiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 28/4147-OES Morella (Castelló).  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació puntual núm. 1-2018 del PGOU de Morella.  
Promotor: Ajuntament de Morella.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
  
Localització: Morella (Castelló).  
Expedient: 28-19-EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 23 de juliol de 2020, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 1-2018 del PGOU de Morella, en els termes següents:  
  
En data 12 de febrer de 2019 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 1 del PGOU de Morella (Castelló), d'acord amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, del Consell, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP).  
  
1. Documentació presentada  
El Servei Territorial d'Urbanisme (STU) de Castelló tramet al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la documentació relativa a la modificació puntual núm. 1 del PGOU de Morella. La documentació, de data de redacció de setembre de 2018, consta de còpia en format paper i digital de:  
1. Document inicial estratègic (DIE).  
2. Esborrany de la modificació puntual núm. 1-2018 del PGOU de Morella.  
  
2. Planejament vigent  
El planejament vigent consisteix en un pla general d'ordenació urbana aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme (CTU) de Castelló el 8 de juny de 1994; aquest pla va ser avaluat ambientalment i emesa la declaració d'impacte ambiental el 20 de maig de 1994 (expedient 19-1994-AIA).  
El pla general vigent classifica com a sòl urbà el nucli de Morella (que inclou el recinte emmurallat més la zona de l'Albereda), el barri de la Puritat, l'Hostal Nou, la Fàbrica Giner, i els nuclis d'Herbeset, la Pobla d'Alcolea, Xiva de Morella i Ortells. Classifica sòl urbanitzable, però predominantment per a l'ús industrial, si bé amb compatibilitat residencial, i la resta es classifica com a no urbanitzable d'especial protecció o comú.  
Es proposa revisió del pla vigent (expedient 7-2009-EAE), però finalment s'arxiva la proposta el 14 de juny de 2017.  
  
3. Descripció de la modificació puntual núm. 1-2018  
3.1. Antecedents. L'àmbit de la modificació es localitza a la Vega del Moll. En la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental consten els següents expedients de declaració d'impacte ambiental (DIA) relatius a l'explotació de la pedrera Vega del Moll de Morella (Castelló):  
  
- 495/2702-TAO: explotació de la pedrera Vega del Moll núm. 2734-A. Promogut per l'UTE Villagrasa, SL-Azuliber, SL. Expedient conclòs amb DIA desfavorable de 10.11.2003.  
- 496/6365-WYE: explotació de la pedrera Vega del Moll núm. 2734-B. Promogut per l'UTE Villagrasa, SL-Azuliber, SL. Expedient conclòs amb DIA desfavorable de 22.04.2003.  
- 497/5597-WPC: explotació de la pedrera Vega del Moll núm. 2734-C. Promogut per l'UTE Villagrasa, SL-Azuliber, SL. Expedient conclòs amb DIA desfavorable de 22.04.2003.  
- 093/7676-MDP: projecte d'explotació derivada del permís d'investigació de la concessió minera núm. 2734 Vega del Moll. Promogut per Vega Moll, SA. Expedient conclòs amb DIA favorable, amb condicionants, de 08.03.2019 (DOGV 01.04.2019). L'àmbit de l'explotació, en aquest expedient, és similar a l'àmbit de l'explotació avaluada en l'expedient 495/8716-JKG.  
En l'expedient 093/3159-AFG consta l'informe de l'Ajuntament de Morella, de data 28 de novembre de 2017, en el qual es considera que en l'àmbit territorial de la Vega del Moll, pot haver-hi un error tipogràfic en el codi d'identificació del tipus del sòl, i considera que l'actuació sol·licitada és compatible amb el pla general.  
3.2. Objecte. La modificació puntual núm. 1-2018 té com a objecte la requalificació de 827.219 m² de terrenys localitzats en l'àmbit denominat la Vega del Moll del terme municipal de Morella. Mantenint la classificació com a sòl no urbanitzable (SNU), es proposa que l'àmbit objecte de modificació passe d'estar qualificat com a:  
• sòl no urbanitzable d'especial protecció (SNUEP) - Zona d'usos prioritaris explotació forestal (clau 3.2.3 en el pla d'ordenació del PGOU), a:  
• sòl no urbanitzable comú (SNUC) - Zona d'ús prioritari agrícola (clau 3.3.2 en el pla d'ordenació del PGOU).  
3.3. Àmbit. Comprén una superfície de 827.219 m², situada en la part nord de la vall de la Vega del Moll. L'àmbit limita al nord amb SNUC 3.3.3 - Zona d'ús prioritari en defensa del sòl; a l'est, amb SNUC 3.3.2 - Zona d'ús prioritari agrícola; a l'oest, amb SNUEP 3.4.1 de servituds de serveis infraestructures llits de rius públics, i al sud, amb SNUC 3.3.2 - Zona d'ús prioritari agrícola, amb el camí de la Vega del Moll entre l'àmbit de la modificació i aqueixa part de sòl.  
  
  
3.4. Justificació. La modificació es realitza, segons s'informa en el DIE, amb la finalitat de corregir un error tipogràfic en el pla d'ordenació del PGOU, pel qual s'assigna a la zona en qüestió la clau 3.2.3, quan havia de ser la 3.3.2, d'acord amb la qualificació de la resta de terrenys de la Vega del Moll destinats a l'explotació agrícola.  
Aquest error es justifica aportant imatge de pla d'ordenació del PGOU de Morella, recollit en una publicació de la Direcció General d'Urbanisme de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport (COPUT): Pla general municipal d'ordenació urbana de Morella, amb ISBN, obra completa (2 toms) 42-6008-294-2, pàgina 275 del tom 2:  
  
  
Amb el canvi de qualificació proposat, els terrenys passarien a sotmetre's al règim d'ordenació propi del sòl no urbanitzable comú - Zona d'ús prioritari agrícola, i s'ampliarien així els usos permesos en l'àmbit, entre aquests, l'explotació minera d'argiles; cosa que segons s'indica en el DIE «resulta fonamental per a proveir la indústria ceràmica, de gran importància a la província de Castelló, i per a mantindre una activitat minera, important per al municipi de Morella per la creació de llocs de treball, tant directes com indirectes, sempre procurant l'adequada preservació dels valors patrimonials que tenen allí una notable importància des del punt de vista paleontològic, els valors mediambientals i el paisatge, mitjançant una adequada restauració paisatgística.»  
  
3.5. Alternatives. Únicament es proposa com a alternativa a la no-adopció de la modificació (alternativa 0), l'adopció d'aquesta (alternativa 1) en els termes proposats.  
1. Alternativa 0. Suposa mantindre per a l'àmbit objecte de modificació la vigent classificació com a SNUEP 3.2.3 - Zona d'usos prioritaris d'explotació forestal, «no coherent» ni amb la qualificació que estableix el PGOU per a la vessant sud de la vall de la Vega del Moll, ni amb les característiques i els valors de l'àmbit que són similars entre si, ja que es tracta de sòls destinats a cultius de secà en les zones més baixes i planes de la vall, i a pasturatge en les zones més altes d'aquesta.  
2. Alternativa 1. Proposa modificar la qualificació dels terrenys passant d'SNUEP 3.2.3 a SNUC 3.3.2.  
3.4. Abast de la modificació. Únicament es proposa la requalificació de l'àmbit, assignant-li com a nova clau la 3.3.2 corresponent a l'SNUC - Zona d'ús prioritari agrícola; només es modifica el Pla d'ordenació O.1 Estructura general. Classificació i qualificació del territori a escala 1/10.000.  
3.5. Infraestructura verda i paisatge. L'apartat 6.3 del DIE conté diagnòstic preliminar del paisatge. Es descriu l'àmbit com una zona agropecuària amb cultius de secà de cereals en les parts baixes, més planes, i zones de muntanya parcialment arbrades en zones més altes de major pendent, en les quals predomina l'ús de pastures per a la ramaderia extensiva.  
S'indica que «no existeixen en l'àmbit de la modificació recursos paisatgístics que requerisquen ser preservats amb una regulació específica.»  
3.6. Efectes previsibles sobre el medi ambient. Aquest epígraf s'aborda en l'apartat 7 del DIE, indicant-se que de la modificació no es derivaran efectes negatius sobre el medi ambient, vist que es tracta únicament d'una modificació del planejament que proposa un requalificació de sòl coherent amb la resta de determinacions del PGOU, amb el caràcter unitari de la vall de la Vega del Moll i amb els usos actuals d'aquest territori.  
S'informa que «si en l'àmbit en qüestió es realitza en un futur una explotació d'argiles, per a això haurà d'aprovar-se el corresponent estudi d'impacte ambiental i hauran d'adoptar-se les mesures corresponents perquè els efectes sobre el medi ambient siguen assumibles.»  
  
  
4. Consultes  
Per part de la direcció general amb competència en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta de les administracions públiques afectades:  
  
  
Data de consulta Data d'informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
22.02.2019 05.06.1178 CT d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. PAISATGE  
 18.10.7163 TV d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. PATRICOVA  
 15.04.2019 Subdirecció General de Medi Natural. Vida Silvestre  
 12.04.2019 Subdirecció General de Medi Natural. Ordenació i Gestió Forestal  
 03.02.2693 XE de Patrimoni Cultural  
 - DG d'Energia i Mines  
 - DG de Prevenció d'Incendis Forestals  
 22.01.2019 Servei Territorial d'Urbanisme.  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en la web   
www.agroambient.gva.es/eae  
  
5. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, d'acord amb l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
5.1. Paisatge. De conformitat amb el que s'estableix en l'article 6 de la Llei 5/2014, LOTUP, el paisatge s'integrarà en totes les polítiques sectorials que incidisquen en aquest i, en concret, en la planificació territorial i urbanística, i actuarà com a criteri condicionant en la implantació d'usos, activitats i infraestructures, la gestió i conservació d'espais naturals, i la conservació i posada en valor d'espais culturals.  
En el seu informe de 5 de juny de 2020, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge indica que «la modificació proposada tindrà incidència en el paisatge, atés que suposa la desprotecció d'un determinat àmbit del territori i la modificació dels usos i activitats de possible implantació en aquest. […] Caldrà considerar compatible amb el paisatge la requalificació pretesa, sempre que s'establisquen mesures, d'acord amb l'article 6.3 de la LOTUP per a:  
• preservar l'entorn dels recursos paisatgístics existents i de les seues condicions de percepció, d'acord amb l'article 8.c de la LOTUP, i  
• garantir la coherència i funcionalitat de la infraestructura verda, de conformitat amb els articles 4.3 i 5.3 de la LOTUP.»  
5.2. Infraestructura verda (IV). Indica l'informe de 5 de juny de 2020, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge que «l'àmbit es troba inscrit en la infraestructura verda definida a escala regional (Paisatge de Rellevància Regional PRR 03 Bovalar, Menadella i Turmell; zona d'especial protecció per a les aus ZEPA l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana), i en aquest hi ha, al seu torn, elements integrants de la infraestructura verda definida a escales municipal i local, com els barrancs del Mas d'en Ros, de les Candeales i de Segureta de la Serra, els elements de valor cultural identificats i la sendera de Gran Recorregut GR-7, itinerari paisatgístic de rellevància supramunicipal.»  
A fi d'integrar en la modificació els elements de la IV abans esmentats, l'informe estableix condicionants a considerar en la redacció final d'aquesta, que es recullen en l'apartat 7 d'aquest document.  
  
5.3. Espais naturals protegits. Consultada la cartografia temàtica de la Generalitat, s'observa que l'àmbit de la modificació s'inclou íntegrament en espai protegit de la Xarxa Natura 2000, dels regulats per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, concretament en la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
  
La Subdirecció General de Medi Natural, el 15 d'abril de 2019, informa que en l'àmbit de la modificació són presents àrees d'interés per a la conservació de la natura, inclosa en la Xarxa Natura 2000, no obstant això, aquestes àrees no és previsible que resulten afectades de manera negativa. «L'àmbit de l'actuació actualment és terreny agrícola, per la qual cosa les espècies i els hàbitats no resultaran afectats pel canvi de qualificació».  
Indica l'informe que «els projectes o plans que es pretenga desenvolupar en l'àmbit d'aquesta modificació, avaluaran la seua possible afecció sobre els espais de la Xarxa Natura 2000 o sobre espècies de flora i fauna amenaçades, i aquesta avaluació s'efectuarà en els corresponents estudis d'avaluació ambiental dels projectes que es desenvolupen.»  
  
L'informe resol que la modificació no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i, en conseqüència, d'acord amb els articles 6 i 7 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, es considera que no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000, i que pot continuar la seua tramitació d'acord amb la seua legislació reguladora.  
5.4. Gestió forestal i vies pecuàries. El 12 d'abril de 2019, la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló informa que la modificació afecta parcialment sòl forestal no estratègic, «la zona es troba molt antropitzada i els seus usos principals són l'agricultura i la ramaderia, i l'ús forestal es limita a l'extracció de llenyes per a consum domèstic». Així mateix, no hi ha en l'àmbit arbres monumentals inventariats, ni es comptabilitza cap incendi en la zona.  
  
En matèria de vies pecuàries, s'informa que en l'àmbit de la modificació no se'n localitza cap.  
Conclou l'informe indicant que la modificació no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient en l'àmbit de les competències de la Secció Forestal.  
  
5.5. Risc d'inundació. El 18 d'octubre de 2019, el Servei d'Ordenació del Territori informa que la modificació es troba afectada per risc d'inundació de caràcter geomorfològic i es considera compatible ateses les determinacions següents:  
1. L'àmbit es troba parcialment afectat per perill d'inundació de caràcter geomorfològic, i es poden explotar les zones no afectades; no obstant això, del desenvolupament de l'activitat es podrien derivar efectes negatius aigües avall de la zona d'explotació d'argiles.  
2. L'ús proposat pot assimilar-se al de gestió i emmagatzematge de residus de la construcció, permés per l'article 18 de les normes del PATRICOVA.  
3. Atés l'article 26 de la normativa del PATRICOVA, la instal·lació haurà de comptar amb un pla d'emergència específic i una assegurança.  
  
Aquestes tres determinacions hauran de ser avaluades i controlades amb el pla o projecte d'explotació de la instal·lació minera per l'organisme responsable de l'atorgament de la corresponent llicència.  
  
  
5.6. Domini públic hidràulic. Segons l'article 2 del text refós de la Llei d'aigües (RDL 1/2001), pertanyen al domini públic hidràulic els llits de corrents naturals, ja siguen continus o discontinus. El domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable.  
  
Els terrenys que confronten amb els llits estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal, a una zona de servitud de 5 m d'amplària per a ús públic i a una zona de policia de 100 m d'amplària, en la qual es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que es desenvolupen (article 6 del text refós de la Llei d'aigües).  
5.7. Aigües residuals. Queda prohibit l'abocament directe o indirecte d'aigües i productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte amb la deguda autorització administrativa (art. 100 del TR de la Llei d'aigües), i haurà de ser l'organisme de conca qui autoritze.  
5.8. Urbanisme. El Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, el 22 de gener de 2019, informa que «vist el contingut de la modificació, en aquesta fase de la tramitació, i en relació amb el tràmit ambiental, aquest Servei Territorial d'Urbanisme no té objecció a efectuar, sense perjudici del que s'ha establit en els informes sectorials que s'emeten.»  
5.9. Patrimoni cultural. El 3 de febrer de 2020, la Direcció General de Cultura i Patrimoni emet l'informe vinculant previst en la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià (art. 11), atenent la informació facilitada pel Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, la DIE i l'esborrany de la modificació núm. 1-2018, de data de redacció de setembre de 2018, i la documentació complementària tramesa directament a aqueixa DG per l'Ajuntament de Morella, en data 8 de gener de 2020, consistent en memòria justificativa de seguiment paleontològic subscrita per l'arquitecte redactor Emilio Segarra Sancho en data de desembre de 2019. (Aquesta documentació complementària no ha sigut tramesa al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica i, per tant, no consta entre la documentació de l'expedient).  
Indica l'informe que, revisats els inventaris de jaciments arqueològics i paleontològics, es comprova:  
• «que dins de les parcel·les afectades per la modificació es coneixen 32 jaciments arqueològics. Molts d'aquests enclavaments són conjunts petròglifs prehistòrics que són béns d'interés cultural.  
• Revisat l'inventari de jaciments paleontològics de la Comunitat Valenciana, es comprova l'existència de registres de jaciments paleontològics en l'àrea d'actuació».  
Indica l'informe que «qualsevol troballa paleontològica d'interés rellevant que es realitzara durant l'execució del projecte haurà de ser comunicada a aquesta conselleria o als ajuntaments implicats, segons el que es disposa en l'article 63 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.»  
La modificació puntual núm. 1-2018 del PGOU de Morella, juntament amb les modificacions introduïdes per la memòria justificativa i el pla de desembre de 2019, atés el contingut de l'article 63 de la Llei 4/1998, i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, té informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. Es constata el compliment de l'exigència de considerar les parcel·les incloses en la modificació com a àrees de vigilància paleontològica.  
  
5.10. Anàlisi i valoració de la proposta de modificació puntual del PGOU. Aquest informe ambiental i territorial estratègic (IATE) es realitza d'acord amb la informació de la documentació presentada (DIE i esborrany de la modificació), el contingut dels informes emesos i les dades reflectides en la cartografia temàtica de la Generalitat.  
  
Descripció. Es proposa la modificació del PGOU de Morella a fi de requalificar 827.219 m² de terrenys localitzats a la Vega del Moll, a uns 4 km del nucli urbà, qualificats pel PGOU-1994 vigent com a SNUEP 3.2.3 - Zona d'usos prioritaris d'explotació forestal; passant la seua qualificació a SNUC 3.3.2 - Zona d'ús prioritari agrícola. No es modifica cap determinació del règim del sòl no urbanitzable de les normes urbanístiques (NNUU) del PGOU, passant l'àmbit requalificat a regular-se a través del règim establit per al sòl no urbanitzable comú, d'ús prioritari agrícola.  
Aquests terrenys formen part d'una vall de desenvolupament longitudinal est-oest, emmarcada per les serres de l'Ombria i de Pereu, travessada per la seua part central per la via de titularitat municipal camí de la Vega del Moll. Travessen transversalment l'àmbit els barrancs del Mas d'en Ros, de Segureta de la Serra i de les Candeales. La part central de la vall, de relleu ondulat, es destina al cultiu de cereals de secà, i sobre els terrenys fortament ondulats i vessants accentuats es localitza terreny forestal qualificat com a no estratègic.  
  
Anàlisi  
1. Afeccions forestals. El sòl forestal es localitza en els pendents més acusats de l'àmbit, i segons informa el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, l'ús forestal del terreny es limita a l'extracció de llenyes per a consum domèstic. Aquest sòl forestal forma part dels hàbitats d'interés comunitari no prioritari: matolls arborescents de juniperus spp. i alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia. Com s'aprecia en la imatge inferior, l'àmbit objecte de requalificació no afecta l'hàbitat delimitat (excepte un àmbit d'ús agrícola), i el terreny forestal representa una xicoteta magnitud del total de l'àmbit; la zona, molt antropitzada, està majoritàriament transformada per l'ús agrícola.  
  
  
  
  
2. Afeccions al risc geomorfològic. Des de les serres de l'Ombria i de Pereu es canalitzen fluxos en sentit nord-sud, a través dels barrancs del Mas d'en Ros, de Segureta de la Serra, de les Candeales i del Salzeral, d'est-oest respectivament, fins a travessar el camí de la Vega del Moll, que presenten àmbits amb perillositat d'inundació de caràcter geomorfològic, que condicionen la implantació de l'explotació minera prevista.  
  
Tenint en compte l'informe de l'òrgan competent en matèria de risc d'inundabilitat han de recollir-se els criteris i condicionants següents en relació amb l'ús i els projectes miners:  
En les zones amb risc geomorfològic representades gràficament en el PATRIVOCA es poden delimitar a escala detallada dos tipus de zones que presenten diferents graus de compatibilitat en relació amb l'ús miner: les zones de concentració de drenatge, en les quals no es considera compatible, i les zones confrontants, on l'ús miner s'estima compatible amb l'adopció de les mesures preventives i correctores que s'establisquen en el projecte.  
En conseqüència, en la normativa de la clau 3.3.2 hauran de recollir-se els condicionants següents en relació amb l'ús miner i els projectes que es tramiten en desenvolupament d'aquest:  
- Les zones de concentració de drenatge de les àrees de risc geomorfològic delimitades en el PATRICOVA quedaran expedites i, per tant, excloses del perímetre d'explotació dels projectes miners. El projecte miner haurà d'incloure, per tant, la delimitació a escala detallada de les zones de concentració de drenatge i, si escau, de les zones confrontants amb risc geomorfològic, com a factor determinant del perímetre d'explotació i les seues activitats associades.  
3. Afeccions patrimonials. La Direcció General de Cultura i Patrimoni informa de l'existència de nombrosos registres de jaciments arqueològics i paleontològics en l'àmbit de la modificació, i constata que les parcel·les incloses tenen la consideració d'àrees de vigilància paleontològica, per la qual cosa emet informe favorable sobre la proposta de modificació.  
4. Afeccions al règim urbanístic. La tramitació de la modificació es fonamenta en l'existència d'error tipogràfic en l'assignació de claus del sòl no urbanitzable en la documentació gràfica del PGOU (imatge 1 esq.), i es remeten a la documentació d'una publicació de la COPUT (imatge 2 dta.) per a justificar-ho:  
  
La publicació de la COPUT que s'aporta com a justificació de l'error tipogràfic conté, al seu torn, un error en la clau assignada als relleus situats en les cotes superiors a la modificació proposada. Es representa gràficament com a clau 3.2.3, quan per les seues característiques la clau correcta és la clau 3.3.3 i és la que s'assigna en el planejament vigent.  
Per tant, en l'anàlisi i la valoració de la viabilitat de la modificació proposada es tindran en compte les característiques dels terrenys i les afeccions que hi ha sobre aquests.  
  
Documentació PGOU-94 Documentació COPUT  
3.2.3. SNUE protegit - Zona d'usos prioritaris d'explotació forestal 3.3.2. SNU comú - Zona d'usos prioritari agrícola  
3.3.3 SNUE comú - Zona d'usos prioritari en defensa del sòl 3.2.3 SNUE - Protegit zona d'usos prioritaris d'explotació forestal  
  
  
La modificació afecta només els terrenys de la clau 3.2.3 situats al nord del camí de la Vega del Moll de similars característiques als situats al sud d'aquest camí assignant a ambdues àrees la mateixa clau (la clau 3.2.2 SNU comú d'usos prioritaris agrícoles). Els terrenys requalificats passen per tant del règim regulat en la clau 3.2. SNUE protegit al règim de l'SNU comú tal com s'aprecia en la taula següent:  
  
  
  
Normes Urbanístiques del PGOU-1994  
SNUEP 3.2.3 - Zona d'ús explotació forestal  
Règim vigent SNUC 3.3.2 - Zona d'ús prioritari agrícola  
Règim proposat  
Article 125. Àmbit (SNUP-EF)  
El senyalitzat en els plans núm. 1.1.1 a l'1.2.21 amb la signatura 3.2.3. L'article 1 de la Llei del SNU de la Generalitat Valenciana defineix aquest tipus de sòl com d'especial protecció.  
Article 126. Objecte (SNUP-EF)  
Regular les actuacions sobre un sòl que s'usa fonamentalment com a explotació forestal.  
Article 127. Usos (SNUP-EF)  
1. Es permeten els usos, activitats i edificacions actualment existents: així com la seua ampliació, en els termes previstos en aquestes normes i, més concretament, les condicions del sòl no urbanitzable comú. S'autoritza, també, la legalització de les instal·lacions que estiguen construïdes amb anterioritat a l'entrada en vigor del pla general d'ordenació urbana, sempre que en el document tècnic necessari per a la seua legalització, s'acredite el compliment dels paràmetres expressats en l'article 139 per a instal·lacions de nova implantació.  
2. Es considera com a ús prioritari el d'explotació forestal.  
3. S'autoritzen la resta d'usos, aprofitaments i activitats que es recullen en les ordenances de caràcter general del sòl no urbanitzable sempre que no resulten incompatibles o perjudicials a l'ús prioritari d'explotació forestal.  
4. Es prohibeix expressamens els moviments de terra, les noves instal·lacions agropecuàries i la tala d'arbratge, llevat que es realitzen d'acord amb un programa d'explotació forestal de l'administració competent o amb la seua autorització.  
5. S'autoritza l'ús derivat de l'obtenció d'energies i de sistemes de telecomunicació, així com la ubicació de les instal·lacions que resolguen el seu subministrament, promogudes per les diferents administracions o pels concessionaris de serveis seleccionats pe aquestes, que de manera expressament justificada i sempre que no lesionen els especials valors expressament justificats de protecció establits, necessiten emplaçar-se en aquest tipus de sòl. S'haurà de justificar detalladament, en tot cas, que la implantació no produirà danys en la percepció visual del conjunt de la ciutat amb la finalitat de preservar l'interés històric, cultural i patrimonial de l'entorn visual llunyà de la població. La seua autorització, de conformitat amb la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable, estarà en tot cas condicionada a l'obtenció dels informes favorables de la conselleria competent en matèria mediambiental i d'indústria i energia. Article 136. Àmbit (SNUC)  
És el delimitat en els plans núm. 1.2.1. a l'1.2.21. amb la signatura 3.3.  
Article 137. Objecte (SNUC)  
La delimitació d'aquest sòl té com a objecte el manteniment i la millora dels usos agrícola, ramader, amb la finalitat d'aconseguir un millor equilibri d'acord amb el model socioeconòmic i territorial adoptat. En conseqüència, d'acord amb l'article 1.3.B. de la Llei SNU de la GV es classifica aquest sòl com a no urbanitzable comú, amb les limitacions d'ús i edificació que aquesta llei defineix en el seu capítol 2. Dins d'aquesta categoria trobem les zones següents:  
A. Zona d'ús prioritari agrícola.  
B. Zona d'ús prioritari pasturatge.  
C. Zona d'ús prioritari en defensa del sòl.  
Les diferents zones definides responen a les característiques existents en el medi natural i a la manera d'utilització actual. No s'introdueixen en aquest sòl limitacions específiques més enllà de les establides en la legislació vigent i les accions de manteniment o potenciació de l'ús prioritari.  
Usos, activitats i aprofitaments: cinegètic, agropecuari.  
a) Infraestructures i serveis públics. En el SNU comú podran realitzar-se les obres i instal·lacions que siguen necessàries per a les infraestructures i els serveis, autonòmics o locals, que requerisquen localitzar-se en terrenys d'aquest tipus. El procediment a seguir per a la seua autorització serà l'establit en l'article 7 de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana.  
b) Amb l'autorització prèvia de la COPUT podran realitzar-se les obres següents:  
1. Habitatge familiar aïllat que no contribuïsca a la formació de nucli urbà.  
2. Magatzem destinat a l'activitat agrícola, ramadera o forestal.  
3. Instal·lacions per a l'explotació agrícola, ramadera, forestal o cinegètica, com ara hivernacles, vivers, granges o similars.  
4. Activitats de serveis funcionalment a les carreteres i previstos en l'ordenació sectorial d'aquests, així com, en tot cas, els de subministrament de carburants.  
El procediment d'autorització prèvia a la llicència municipal serà l'establit a aquest efecte en l'article 8 i següents de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana.  
c) Després de la declaració prèvia d'interés comunitari, podran autoritzar-se els usos o aprofitaments següents:  
1. Activitats mineres i extractives.  
2. Activitats industrials i productives.  
3. Activitats turístiques, esportives, d'oci, esplai i terciàries.  
4. Activitats terciàries i industrials d'especial importància.  
El procediment a seguir en la declaració d'interés comunitari serà l'establit en el capítol IV de la Llei 4/1.992 de la GV (art. 16 al 20).  
[...]  
Article 145. Objecte (SNUC-ZA)  
Regular el sòl on l'activitat principal és l'agrícola i ramadera. Amb la finalitat de fomentar les actuacions, mantindre i potenciar aquests usos.  
Article 146. Usos i obres permeses (SNUC-ZA)  
S'autoritza el manteniment dels usos i obres existents, així com la seua ampliació en les condicions previstes en aquestes normes (art. 134.), així com la implantació d'altres de nous dins dels permesos per l'ordenança general del SNU i indicats en l'epígraf anterior sempre que no perjudiquen o resulten incompatibles amb l'ús prioritari agrícola, d'acord amb l'informe emés, si escau, per l'òrgan administratiu competent en la matèria.  
  
  
  
\* \* \* \* \* \* \*  
  
Valoració. Es considera acceptable modificar el PGOU a fi de requalificar l'àmbit proposat, vista la magnitud d'aquest (0,2 % del terme municipal), i la seua localització en una vall fortament antropitzada per un ús bàsicament agrícola, observable ja en la cartografia de l'any 1956. La qualificació proposada és conforme amb la naturalesa i qualificació dels terrenys circumdants, i ajustada a l'ús al qual està afecta des de fa més de 6 dècades.  
  
L'àmbit inclou parcialment terreny forestal no estratègic i malgrat estar inclòs en zona ZEPA, la seua requalificació no té efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.  
La presència de risc geomorfològic limita la implantació de nous usos a les zones no afectades, i aquest risc s'ha de avaluar i controlar amb els plans i projectes que, si escau, es tramiten per a la implantació d'aquests. En el cas que aquests usos es referisquen a explotacions mineres, i vist que aquest ús pot assimilar-se al de gestió i emmagatzematge de residus de la construcció (art. 18 PATRICOVA), la instal·lació haurà de comptar amb pla d'emergència específic i estar assegurada (art. 26 PATRICOVA).  
Els elements del patrimoni cultural (jaciments arqueològics i paleontològics) tenen una important presència en l'àmbit, i s'han de considerar les parcel·les afectades com a àrees de vigilància arqueològica, tal com sembla ja que es recull en la documentació complementària remesa directament per l'Ajuntament a la DG de Cultura i Patrimoni, i d'acord amb la qual aquesta emet informe favorable de la modificació.  
La modificació del règim urbanístic del sòl comporta l'ampliació dels usos permesos en l'àmbit, incloent-hi les activitats mineres, ara expressament prohibides, i les restants permeses en el SNU comú; això tindrà una incidència en el paisatge que, no obstant això, es podrà considerar compatible, sempre que s'establisquen mesures per a preservar l'entorn dels recursos paisatgístics existents i les seues condicions de percepció, i es garantisca la coherència i funcionalitat de la infraestructura verda.  
Analitzada l'alternativa seleccionada, tenint en compte la documentació presentada i els informes emesos, s'observa que la proposta de modificació del PGOU no tindrà incidència significativa en el model territorial del municipi, no suposa afecció significativa sobre elements del patrimoni natural, ni sobre el paisatge, establint mesures específiques; sobre els elements del patrimoni cultural, coadjuva a la prospecció arqueològica i paleontològica de l'àmbit; i, fins i tot, estant afectat parcialment l'àmbit per risc d'inundació, no impedeix el desenvolupament d'activitats pròpies de la classificació i qualificació del sòl, sempre que s'adopten les mesures protectores i correctores per a evitar danys per aquest risc.  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental, de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la proposta de la modificació puntual núm. 1-2018 del PGOU de Morella, sent el marc de projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, no té incidència significativa en el model territorial vigent en el municipi, ni afecta significativament elements del patrimoni natural, es troba només parcialment afectat per risc d'inundació; i tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de modificació puntual núm. 1-2018 del PGOU de Morella no presenta efectes significatius sobre el medi ambient i compleix els condicionants enunciats més avall.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic FAVORABLE en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 3 del PGOU de Morella (Castelló), d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació conforme a la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
1a. D'acord amb el que ha comunicat el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, la documentació de la modificació que se sotmeta a aprovació definitiva desenvoluparà les determinacions següents:  
1.«S'haurà d'incloure, amb caràcter previ a l'aprovació d'aquesta modificació puntual, un pla d'ordenació amb la definició de la infraestructura verda de l'àmbit. Aquesta inclourà, almenys, els llits que el travessen i connecten les formacions muntanyenques que emmarquen la vall i la sendera GR-7, juntament amb zones d'afecció entorn d'aquests, amb un mínim de 20 metres cd'acord amb el que s'estableix en la directriu 44 de l'ETCV.  
2. En la infraestructura verda definida, només podran implantar-se usos i activitats que garantisquen el manteniment de la coherència i funcionalitat d'aquesta (article 5.3 de la LOTUP), el seu caràcter d'espai obert (article 23 de la LOTUP) i el compliment de les funcions establides en l'article 4.5 de la LOTUP.»  
2a. La normativa urbanística de la clau 3.3.2 haurà de recollir els condicionants següents en relació amb l'ús miner i els projectes que es tramiten en desenvolupament d'aquest:  
Les zones de concentració de drenatge de les àrees de risc geomorfològic quedaran expedites i per tant excloses del perímetre d'explotació dels projectes miners.  
A aquests efectes, el projecte miner analitzarà, a escala detallada, les àrees de risc geomorfològic, representades gràficament en el PATRICOVA, que resulten afectades pel projecte, i delimitarà les zones de concentració de drenatge i, si escau, les zones confrontants amb risc geomorfològic, com a factor determinant del perímetre d'explotació i les seues activitats associades.  
3a. La totalitat de l'àrea tindrà la consideració d'àrees de vigilància paleontològica, i es delimitarà en el pla d'ordenació a elaborar, segons l'apartat 1r, en el qual també s'identificaran els jaciments arqueològics, indicant-hi quins d'aquests tenen la qualificació de béns d'interés cultural.  
Els projectes o activitats que comporten remoció de terrenys tindran en compte aquesta circumstància i incorporaran en el seu pressupost el cost de les mesures de vigilància paleontològica.  
4a. La documentació amb eficàcia normativa inclourà la previsió que en la intervenció administrativa d'autorització d'usos i instal·lacions i dels projectes d'activitats que es pretenguen desenvolupar en l'àmbit de la modificació:  
• es comprove la compatibilitat amb els usos ja implantats en l'àmbit, i  
• en cas d'afectar la zona de policia de llit, es recapte consulta de l'organisme de conca corresponent.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació de la modificació puntual núm. 1-2018 en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En tal cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Annex I - Imatges  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Vist tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 1-2018 del PGOU de Morella, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 31 de juliol de 2020.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 24 de gener de 2023.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Julio Ramón Gómez Vivo.