Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5749, del 24-04-2008 (2008/3935)

Informació pública de la modificació de l'estudi de detall de tres parcel·les en la unitat d'execució 4-11 del Pla General d'Ordenació Urbana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5749

Data del DOGV
:   24-04-2008

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2008/3935


Data del document
:   27-02-2008

Organisme emissor
:   Ajuntament de Torrent

Tipus de document
:   Informació Pública

Descriptors 

:   * Torrent
    * administració local
    * pla d'urbanisme

Informació pública de la modificació de l'estudi de detall de tres parcel·les en la unitat d'execució 4-11 del Pla General d'Ordenació Urbana. [2008/3935]  
El Ple d'este ajuntament, en la sessió de 10 de gener de 2008, ha acordat aprovar el projecte de modificació de l'estudi de detall de tres parcel·les en la unitat d'execució 4-11, promogut pel mateix Ajuntament i redactat per l'arquitecte José Vicente Meseguer Martínez.   
De conformitat amb el que disposen els articles 104 i 107 de la Llei 16/2005, de 15 de desembre, Urbanística Valenciana, es transcriuen les normes urbanístiques:  
«Estudi de detall de 3 parcel·les en la UA 4-11. Text refós d'ordenances. (Adaptat a l'art. 9.4.7 de les normes urbanístiques del PGOU)  
1. Usos dominants i compatibles  
S'admeten els següents usos dominants i compatibles, definits genèricament en l'article 7.2.2. de les presents normes.   
Com a ús dominant es considera el residencial plurifamiliar i unifamiliar.  
Com a usos compatibles s'admeten els següents:  
- Residencial comunitari, amb superfície útil màxima de 500 m².  
- Terciari comercial en categoria 1a.  
- Terciari recreatiu i espectacles en categoria 1a.  
2. Garatges i aparcaments  
És obligatori l'ús de garatge privat o plaça aparcament en categoria 1a, que s'hauran de situar en plantes soterrani, amb accessos comuns segons E.D. S'ocuparà part del subsòl de la zona verda comunitària per a zona d'aparcament i es resoldran accessos comuns a tots els locals garatge de cada solar mitjançant rampa i carrer d'accés per a totes les propietats de cada bloc.  
3. Tipologia de l'edificació  
Habitatge plurifamiliar en bloc lineal amb habitatges passants o no passants.  
Les plantes baixes es podran destinar a habitatges o local comercial però amb una distribució uniforme per braços o costats de cada bloc, segons plànols 04-05, E.D.  
La volumetria exterior del bloc és obligatòria segons la proposta del pla número 1 del E.D.  
4. Condicions de l'ordenació i la parcel·la  
4.1. Alineacions i línies d'edificació. Les alineacions seran les grafiades en els plànols d'ordenació amb caràcter obligatori.  
4.2. Dimensions de parcel·la: les dimensions mínimes de la parcel·la seran: 100 m² de superfície i 7 m de façana a cada carrer més la part proporcional de zona verda privada que li corresponga.  
4.3. Retirs o reculades: no es permeten retirs ni reculades sobre les alineacions previstes en el pla.  
5. Condicions d'aprofitament i edificació  
5.1. Superfície ocupable en planta: la superfície ocupable en planta serà la definida en els plànols d'ordenació.  
5.2. Nombre de plantes: està reflectit en plànols i té caràcter obligatori.  
5.3. Altura de cornisa i altura total: per als blocs de 3 plantes l'altura de cornisa serà de 9,50 m en el punt més desfavorable de cada bloc i de 12,50 per al bloc de 4 plantes també en el punt més desfavorable. A partir d'este punt es mantindrà el nivell dels forjats de les distintes promocions del mateix bloc, per a garantir una imatge uniforme. (Veure pla 21 del E.D.).  
Es fixa l'altura total definint un ampit de coberta a continuació del plànol de façana, d'una altura d'1,70 m sobre l'altura de cornisa (veure pla 20a del E.D.). Sobre esta coronació s'ha dissenyat una pèrgola de rematada, formada per uns suports circulars de formigó armat i una llosa superior del mateix material i 15 cm de vora (veure plans 20, 28 i 29 del E.D.).  
La cara superior de la llosa d'esta pèrgola se situarà 3,10 m per damunt de l'altura de cornisa i la inferior a 2,95 m.  
Es prendrà com a model que s'ha de seguir el primer projecte realitzat.  
5.4. Soterranis i semisoterranis: es permet la construcció d'una o unes quantes plantes amb esta destinació. L'altura mínima del soterrani serà de 2,20 m. Es permet ocupar en planta soterrani part de la zona comunitària, fins a aconseguir un increment de superfície en esta planta del 45% (veure plans 4 i 5 del E.D.).  
Es permet il·luminar i ventilar els semisoterranis a façana.  
5.5. Entreplantes i naies: es permeten entreplantes i naies sempre que la seua superfície no excedisca del 50% de la superfície de la planta a què donen servei i no repercutisquen en la composició formal de la façana. En el cas que la planta inferior es destine a habitatge, l'entreplanta es podrà adossar en part a la façana. Si l'ús de la planta servida és un altre, únicament es podran adossar a les façanes interiors, retirant-se obligatòriament de les façanes exteriors un mínim de 6,00 m.  
5.6. Àtics: no es permet l'existència d'àtics afegits al nombre de plantes determinat.  
5.7. Cobertes: la coberta serà plana xafable i els seus ús podrà assignar-se als propietaris de l'última planta o a la comunitat de propietaris. No obstant això haurà de destinar-se una part de la coberta per a ús comunitari. L'accés es realitzarà per l'escala general de l'edifici o per escales particulars de l'última planta d'habitatge. Les caixes d'escala tindran coberta plana, tancament de rajola cara vista igual que les façanes i el seu volum sobreeixirà per damunt de la pèrgola central segons el plànol número 11A i 11B del E.D. En el cas d'ubicar equips d'aire condicionat i plaques solars sobre les torrasses, s'ha de protegir amb un ampit perimetral de rajola cara vista i acer del color dels exteriors d'alumini.  
Les escales particulars se situaran a la crugia central del bloc i els seus tancaments seran de rajola cara vista com els de la façana. Estes escales es retiraran 4 m com a mínim respecte de les dues façanes i es disposaran sota la pèrgola central de formigó sense sobreeixir per damunt d'esta excepte en els casos en què s'habiliten les cobertes esmentades per a disposar plaques solars.  
5.8. Altura mínima de plantes: l'altura lliure de les plantes baixes es fixarà amb els criteris següents: l'altura lliure en el punt més desfavorable del bloc serà de 3,50 m i, a partir d'eixe punt, es mantindrà el nivell constant en totes les promocions (veure plànol 21 de l'E.D.).  
L'altura lliure de les plantes destinades a habitatge serà de 2,70 m i la vora del forjat de 30 cm.  
5.9. Volades.  
a) Bloc de IV altures (vegeu plànol 22B de l'E.D.).  
La volada en les façanes exteriors serà de 0,25 m i en les façanes interiors i murs testeres de 0,70 m. S'aixamfranaran 45º els cantons entre les façanes interiors i els murs testeres, així com el final de les volades en els murs testeres. Es podrà realitzar un mirador en un 33% de les volades interiors de cada promoció.  
Es resoldrà obligatòriament amb un mirador la coincidència entre les volades de les façanes interiors i les testeres.  
b) Bloc de III altures (veure pla núm. 22 del E.D.).  
El vol en les façanes exteriors és de 0,25 m i en les façanes interiors i murs testeres de 0,50 m. S'aixamfranaran 45º els cantons entre les façanes interiors i els murs testeres, així com el final de les volades en els murs testeres.  
Es podrà realitzar un mirador en un 34% de les volades interiors de cada promoció. Es resoldrà obligatòriament amb un mirador la coincidència entre les volades de les façanes interiors i les testeres.  
5.10. Ràfols: no es permeten ràfols que sobreisquen del pla del tancament de façana definit.  
5.11. Edificabilitat: l'edificabilitat està determinada per a cada promoció en funció de les volades obligatòries determinades en els plànols números 22, 22A i 22B del E.D.  
6. Tipologia edificatòria   
La tipologia d'habitatges proposada per a estos tres blocs (vegeu el plànol núm. 10) esta condicionada per la parcel·lació existent i està definida pels aspectes següents:  
a) Situació del nucli de comunicació vertical, que en el nostre cas serà interior amb l'escala il·luminada i ventilada zenitalment, ja que tenim 3 o 4 altures totals segons el bloc.  
En conseqüència, es descarten els tipus d'habitatges amb escala en façana.  
b) Habitatges passants i no passants. S'accepten ambdós tipus d'habitatges sempre que el nucli de comunicació vertical siga interior.  
c) Banys interiors, amb ventilació tipus xunt; els banys seran preferiblement interiors a excepció dels habitatges en cantonada que poden tindre algun bany exterior atés que ofereixen una superfície major de façana i constitueixen una variant respecte a l'habitatge tipus central.   
d) Volades. S'ha previst realitzar un volada contínua a les façanes exteriors i interiors (les que donen a la zona comunitària) i un xicotet mirador en les testeres. Plànol número 22.   
En els tres blocs la volada exterior proposada és de 0,25 m.  
En el bloc de 3 plantes la volada interior i en testeres serà de 0,50 m.   
En els cantons que formen les façanes interiors i les testeres s'aixamfranaran les volades amb un angle de 45º,;també s'aixamfranarà l'extrem de la volada que dóna al mur testera.  
Esta coincidència entre les volades de les façanes interiors i les testeres, es resoldrà obligatòriament amb un mirador.  
Com que no s'esgota la totalitat de la volada permesa per les ordenances actuals, el percentatge de mirador que pot realitzar cada habitatge és el següent:  
- Bloc 4 altures: 33% de la seua volada.  
- Bloc 3 altures: 34% de la seua volada.  
S'han disposat unes terrasses corregudes a les façanes interiors dels blocs, ocupant la part central d'estes, rematant-se en els seus extrems amb sengles miradors. Estes terrasses incorporen les galeries dels habitatges acabades en zelosies, que s'ubicaran lliurement segons les tipologies d'habitatges.   
En el cantó format per les façanes exteriors s'ha disposat un balcó corregut en cantó de dimensions aproximades 5,50 x 4,00 m, sent 5,50 m el costat corresponent al braç mes llarg del bloc en ele. La profunditat del balcó pot ser variable i tindre diferents amples en ambdós façanes.  
Este balcó es resol amb un tractament diferent de la resta de balcons per a ressaltar el cantó, diferenciant els dos panys de façana que concorren en este punt.  
Estos balcons es caracteritzen per disposar d'un ampit d'alumini i vidre de seguretat que naix a l'altura del forjat.   
e) Habitatges en cantó. En estos habitatges s'admeten variacions tipològiques respecte a l'habitatge tipus central. Estos canvis es concreten en: possibilitat d'obrir patis de llums interiors i possibilitat de tindre banys en la façana.  
f) El nombre de peces o habitacions dels habitatges és variable i està condicionat per la parcel·lació existent.  
g) Pati de llums. S'ha disposat un únic celobert en l'habitatge siti al costat del cantó; en la resta no cal per a garantir la correcta il·luminació i ventilació dels habitatges.   
Segons la partició del bloc pot ser necessari obrir un celobert en l'habitatge del cantó o en un dels seus limítrofs.  
h) Coberta de l'edifici. La coberta de l'edifici serà plana transitable amb baranes perimetrals, rematada també perimetralment amb una pèrgola de formigó armat a fi d'augmentar l'escala de l'edificació i ordenar els elements de la coberta. Esta pèrgola està formada per pilars circulars que suporten una llosa, tot de formigó vist.  
També s'ha previst una pèrgola en la crugia central que ordena la situació dels diferents nuclis de comunicació vertical; és a dir, les caixes d'escala dels accessos generals i les possibles escales d'accés dels habitatges de l'última planta. Esta pèrgola central s'ha alleugerit per mitjà d'alguns buits aproximadament quadrats. Estos buits es podran modificar de lloc en la redacció dels projectes edificatoris, però mantenint un criteri compositiu.   
i) Volumetria: es considera obligatori ajustar-se al perímetre de l'edificació proposat en el plànol número 10, Tipologia planta habitatges. És a dir: només es permetrà modificar la distribució interior dels habitatges de l'estudi tipològic i la situació de les galeries en la terrassa correguda. També es pot optar per dos tipus de buits en els murs testeres; és a dir, el tipus A amb dos finestres per planta mes un mirador gran i el B amb tres finestres per planta, més un mirador gran i el B amb tres finestres per planta més el mirador.   
7. Ordenació d'usos per a la planta baixa  
L'ús previst de la planta baixa és el de:  
1. Local comercial.  
2. Habitatges.  
3. Local comercial i habitatges.  
En tots els casos també es disposaran els vestíbuls d'accés a les habitatges de les plantes altes.  
Els vestíbuls seran passants, és a dir estaran comunicats en els carrers exteriors i amb la zona verda interior. Vegeu plànol número 6.  
O bé només estaran comunicats amb el carrer, i en este cas es disposarà d'un accés independent que comunique el carrer amb la zona verda interior.  
Si es dissenyen habitatges en planta baixa, s'hi accedirà directament des del carrer exterior o bé des dels vestíbuls d'accés comú.   
Es podrà modificar en els projectes edificatoris, respecte del que preveu el plànol anterior, la situació en p. b. dels vestíbuls i dels passos a la zona verda comunitària. Es permet la construcció d'entresolats en planta baixa amb una ocupació del 50%.  
Quan es tracta d'habitatges, els entresolats seran espais diàfans vinculats preferiblement al saló menjador o bé a qualsevol altra dependència de la casa. En estos casos els entresolats podran adossar-se en part a la façana per a adaptar-se a qualsevol tipologia d'habitatge.  
En el cas de planta comercial també es podran construir entresolats amb una ocupació del 50%, podent-se adossar a les façanes interiors de la zona comunitària, i retirant-se obligatòriament de les façanes exteriors un mínim de 6,00 m.   
Com s'ha comentat al principi, en un mateix bloc es poden donar tres casos:  
1r) Que totes les plantes baixes siguen destinades a local comercial pels seus propietaris.  
2n) Que totes les plantes siguen destinades a habitatges pels seus propietaris.  
3r) Que pel fet que tots els carrers no tenen la mateixa importància comercial, que uns propietaris del bloc desitgen destinar els seus baixos a habitatges i que altres els desitgen destinar a local comercial. En este cas, per a aconseguir un tractament unitari de les façanes, es permetrà l'ús mixt de la planta baixa, però es destinarà cada braç del bloc en ele a un ús, produint-se el canvi en el cantó, o bé adaptant-se a la situació de les parcel·les actuals, o bé prenent com a referència l'amplària del bloc o també realitzar el canvi a partir del primer vestíbul, que es projecta des del cantó. Vegeu el plànol número 09. Per tant, en este cas, quan es desenrotlle la zona comuna, els propietaris hauran d'acordar l'ús de la planta baixa i en el cas d'ús mixt deuran estar d'acord els propietaris d'un mateix braç del bloc a destinar al mateix ús les seues plantes baixes. En cas de no existir acord entre els dits propietaris serà obligatori destinar la planta baixa a local comercial. En el cas de destinar les plantes baixes a habitatges, s'ha previst realitzar unes terrasses d'ús privatiu dels habitatges esmentats per a aconseguir una adequada privacitat d'estes. Vegeu plànols números 8 i 9. Estes terrasses tindran una amplària de 6,00 m i podran comunicar directament amb la zona comuna.  
8. Condicions d'estètica i protecció ambiental  
La façana s'ordena en tres cossos, constituïts per la planta baixa, o sòcol de l'edifici, les plantes d'habitatges que formen el cos central i la rematada superior formada per una pèrgola de formigó armat.   
a) Cos central.  
El cos central s'ordena en franges horitzontals corregudes només interrompudes en dos punts:  
- En els cantons exteriors de cada bloc, just en l'encreuament entre els dos carrers principals, a què dóna el front cada bloc, on s'ha previst un balcó corregut amb ampit d'alumini i vidre.  
- En els murs testeres. Vegeu plànols números 10-94-26-25-14-00 i 18.  
Les franges corregudes horitzontals estan formades alternativament per un tancament de rajola cara vista i per un tancament de xapa d'alumini que incorpora les finestres, balcons i zelosies de les galeries.  
El model de finestra proposat bàsic és d'1,60 m d'amplària per a una finestra corredissa, però es podrà modificar este amb les limitacions següents:  
Segons el plànol número 30C també s'han previst les següents dimensions de finestres:  
- Les finestres corredisses no podran ser inferiors a 1,20 m.  
- Si es necessita obtindre una finestra inferior a estes dimensions, hauria de ser abatible d'una sola fulla.  
Per tractar-se d'una façana correguda la disposició de les finestres serà lliure.  
En les terrasses corregudes i en els balcons s'utilitzen finestres grans per a reduir les entrepilastres de xapa d'alumini o morter monocapa.  
Les finestres disposaran en els seus buits d'un passamans inferior d'alumini segons la disposició de plànols. Vegeu plànols números 15-16 i 23.  
Els balcons cantoners en les façanes exteriors, es resoldran amb un ampit d'alumini i vidre de seguretat segons el detall i mesures del plànol número 25. S'hauran de respectar aproximadament les seues dimensions i proporcions, podent realitzar petits ajustos durant la redacció dels projectes.  
Els buits hauran de mantindre la correspondència vertical.  
Els punts coincidents aixamfranats de 45º entre les façanes interiors i els murs testeres es resoldran amb miradors. Vegeu el plànol número 10.  
Les galeries es resoldran amb una zelosia de lamel·les d'alumini horitzontals del color dels exteriors d'alumini, de 2 a 3 m de longitud. Vegeu el plànol número 26.  
b) Planta baixa comercial.  
L'acabat de la planta baixa es realitza amb un aplacat de pedra calcària natural, tipus Bateig o Gris Polpís. Vegeu plànol número 32.  
b1.) Façanes exteriors.  
Les portes d'accés als comercials pels carrers exteriors i els vestíbuls tindran una altura variable, adaptant-se al seu pendent. Per la part superior s'enrasen tots els buits del bloc a la mateixa altura, de tal forma que resta un mòdul de pedra calcària de 37,5 cm aproximadament entre les portes i les volades de la planta primera. Vegeu els plànols números 15 i 32.  
Com que en alguns punts l'altura dels buits esmentats és molt gran, es podran disposar parts cegues acabades en xapa del mateix color que els tancaments exteriors o morter monocapa amb rètols corporatius retirats 3 o 4 cm del front de façana.   
L'amplària de les portes dels locals comercials serà major o igual a 3,00 m, podent incorporar pilars com pot veure's en el plànol número 15. Podrà realitzar-se excepcionalment un sol buit per projecte menor de 3,00 m i major de 2,00 m si les condicions del solar no permeten agrupar el buit esmentat a un altre per trobar-se el vestíbul enmig.  
Les portes dels vestíbuls d'accés als habitatges portaran una marquesina de protecció d'alumini o formigó. (Vegeu plànol núm. 32). Es prendrà com a referència per a cada bloc el primer projecte que s'hi desenvolupe.   
b.2.) Façanes interiors a zones comunitàries.  
L'única diferència respecte de les façanes exteriors es troba en l'amplària dels buits que en este cas, com que l'espai interior no és públic, sinó d'ús comunitari per part dels habitatges del bloc, s'han proposat més estretes, però suficients per a complir la servitud de llums i vistes. L'altura dels buits serà variable, adaptant-se al desnivell de les plataformes interiors amb un ampit aproximat de 40 cm per a persuadir el pas a la zona comuna interior.  
L'amplària permesa serà d'1,40 o 2,00 m, prenent-se com a referència en cada bloc el primer projecte presentat, podent variar en cada braç del bloc. La separació entre els buits haurà de ser el més uniforme possible.  
Per a una major claredat compositiva, no ha de coincidir l'amplària dels buits en la planta baixa amb els buits tipus dels habitatges, podent ser més amples o més estrets; com a mínim hi haurà 20 cm de diferència. Vegeu el plànol número 16-30b i 32.  
Quan el buit siga superior a una planta, es podrà realitzar una part cega més o menys central d'alumini del mateix color que els tancaments exteriors o de morter monocapa.   
Es podrà fer practicable la part superior dels buits exteriors per a afavorir la ventilació dels locals comercials, mitjançant finestres axiformes; la resta serà fix.  
B3.) Façanes a c/s de vianants, murs testeres.  
En els murs testeres s'obri un sol buit comercial coincident amb els buits dels habitatges superiors; vegeu els plànols números 15 i 16.  
c). Planta baixa - ús habitatges.  
En este cas l'acabat de la planta baixa també consisteix en un aplacat de pedra calcària natural tipus Bateig o Gris Polpís, com en l'ús comercial.  
c.1). Façanes exteriors.  
S'ha previst un buit de finestres d'1,40 m d'ample amb entrepilastres uniformes d'1,50 m aproximadament, només alterat per la presència dels vestíbuls, on es permeten variacions.  
Totes les finestres aniran enrasades superiorment a la mateixa altura que s'ha comentat per als buits comercials.  
En el cas de finestres molt altes o amb entresolats s'ha previst disposar dos finestres separades d'una banda cega central revestida d'alumini del mateix color els tancaments exteriors, o morter monocapa.  
Sota el balcó del cantó, en l'encreuament de carrer s'han previst buits singulars d'amplària diferent de la resta de la modulació. Vegeu plànols números 17 i 30A.  
A causa de l'altura variable en el cas que les finestres es quedaren baixes en els entresolats, es col·locaran fixos i sota zona practicable, a diferència de les plantes superiors en què es col·locarà un passamans d'alumini o qualsevol altra solució que serà uniforme per a cada bloc.  
c.2) Façanes interiors.  
S'ha resolt amb els mateixos materials, grandària i separació de buits que les façanes exteriors, amb l'única diferència que algun o tots els buits podran arribar al sòl de les terrasses assignades als habitatges de planta baixa per al seu accés a estos.  
C.3) Façanes a c/ de vianants. Murs testeres.  
Els buits dels habitatges en planta baixa s'ordenen en funció dels buits de les plantes superiors, amb dimensions i disposició segons el plànol número 27.  
d) Façanes que donen a c/s. de vianants. Murs testeres.  
Les façanes que donen a les c/s de vianants es tracten com a murs testeres de pedra calcària natural, sobre els quals es rematem amb un mirador aixamfranat les volades de les façanes interiors acabades en rajola cara vista; en el centre es deixa una zona cega més o menys gran sense finestres i en l'altra part es disposen finestres o bé buits comercials en planta baixa. També apareix volat el mur de rajola cara vista de tancament de les plantes altes de les façanes exteriors, amb un amplària de 50 cm. Vegeu els plànols números 24-62-21-47 i 27.  
S'han proposat dues solucions:  
Tipus A.  
Les mesures de buits poden variar però es mantindrà l'esquema de disposar tres bandes verticals; en un extrem es disposa el mirador proposat, en el centre es deixarà una zona massissa sense finestres i en la tercera banda es podran obrir 2 finestres per planta.   
Tipus B.  
En este cas s'han disposat 3 buits d'1,40 m més el mirador, reduint-se la banda massissa central.»  
Contra el present acord, que posa fi a la via administrativa, els interessats podran interposar un recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà a la publicació del present anunci, sense perjudici que puguen exercir qualsevol altre que estimen pertinent.  
No obstant això, de conformitat amb el que disposen els articles 107, 116 i 117 de la Llei 30/1992, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, en la redacció que en fa la Llei 4/1999, de 13 de gener, que modifica aquella, podrà interposar-se potestativament un recurs de reposició davant del mateix òrgan autor de l'acte, en el termini d'un mes, comptador a partir de l'endemà de la recepció de la present notificació.  
Torrent, 27 de febrer de 2008.- El tinent d'alcalde delegat d'Urbanisme, Habitatge i Medi Ambient (Decret 1873/2007): Santiago Martí Alepuz.