Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4980, del 07-04-2005 (2005/2805)

RESOLUCIÓ de 1 de març de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4980

Data del DOGV
:   07-04-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/2805


Data del document
:   01-03-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Picassent
    * Almussafes
    * Xàtiva
    * Quart de Poblet
    * Borriol
    * Riba-roja de Túria
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 1 de març de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/2805]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 276/02-AIA, 029/01-AIA, 037/03-AIA, 004/04-AIA i 324/00-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les
  
València, 1 de març de 2005. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 276/02'AIA.
  
Títol: Remodelació d'accessos al polígon industrial de l'Oliverar.
  
Promotor: Direcció General de Transports de la Conselleria d'Infrastructures i Transports.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infrastructures i Transports.
  
Objecte: Dotar el parc logístic de Riba-roja d'una connexió directa amb la A-3, amb la remodelació de l'enllaç al polígon de l'Oliverar i evitar així el pas del nou trànsit generat per l'interior d'aquest.
  
Localització: Riba-roja, Quart de Poblet.
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
El projecte consisteix en un vial d'accés al parc logístic i un enllaç amb doble rotonda localitzat en la zona sud-oriental del polígon de l'Oliverar. L'esmentat vial d'accés discorre per l'est del polígon, molt pròxim a aquest, amb una longitud aproximada de 1.067 metres. Així mateix, disposa d'una rotonda, per a accés al polígon mateix, al PK 0+293,645.
  
No es pretén descriure majorment el nou enllaç, ja que està fonamentalment condicionat per criteris tècnics, que no ambientals. Així, en endavant, i sempre dins del present apartat, només es farà referència al vial de connexió.
  
La secció tipus de l'accés viari al parc comprén dues calçades independents, de dos carrils per sentit de 3,5 metres d'ample cadascun, vorals interiors i exteriors d'1 metre, berma exterior d'1 metre i mitjana de 3 metres.
  
Els materials que componen el ferm són mescles bituminoses en calent S-20 i G-25 en el paviment i base bituminosa, rebliment artificial en la base del ferm i materials granulars per a la subbase.
  
Alternatives
  
S'han estudiat tres alternatives. Entre els criteris utilitzats per a avaluar la idoneïtat de les opcions plantejades se'n destaquen dos, per raó del major caràcter ambiental d'aquestes, com són la menor ocupació possible de superfície i l'aprofitament de vials existents.
  
No s'entrarà ara a descriure cadascuna de les alternatives estudiades, perquè aquestes difereixen únicament en la definició de l'enllaç, el qual, en tots els casos i com és obvi, es localitza als voltants de l'autovia A-3. Així, només s'ha de dir que al vial de connexió directa entre l'esmentat enllaç i el parc logístic és coincident en les tres opcions; aquest vial comporta les majors implicacions ambientals del projecte.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 15 de juliol de 2002 es va rebre, procedent de la Conselleria d'Infrastructures i Transports, el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al projecte remodelació d'accessos al polígon industrial l'Oliverar.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de remodelació d'accessos al polígon industrial l'Oliverar, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de sengles anuncis publicats en el BOE núm. 173, de data 20 de juliol de 2002, i en el DOGV núm. 4294, de data 17 de juliol de 2002, amb la presentació de diverses al·legacions i informes.
  
Resum d'al·legacions
  
Entre les al·legacions a què es feia referència abans, es fa una síntesi de les més significatives, en funció dels aspectes ambientals que mencionen, com també les referències als esmentats aspectes ambientals.
  
L'Ajuntament de Quart de Poblet es va referir a la modificació induïda pel projecte sobre l'escorriment superficial en la zona d'actuació (amb l'advertència que el vial discorre sobre zones inundables), al fraccionament del territori i a l'excessiva generalitat, segons el criteri d'aquest, de l'estudi d'impacte ambiental.
  
La Plataforma ciutadana per un barranc verd, net i viu... sense formigó, la Unió de Llauradors i Ramaders-COAG, la Plataforma ciutadana per un cinturó d'Horta i 19 escrits de particulars, al·leguen, en les respectives instàncies i com a aspectes més ressenyables d'aquestes, des del punt de vista ambiental, que el nombre de drenatges transversals que es preveu disposar serà insuficient, com també que no es preveu l'encreuament sobre el barranc del Pozalet i que es generaran bosses marginals de sòl agrícola que, en conseqüència, veuran impossibilitada l'explotació d'aquest. A més, se sol·licita la reposició de murs de maçoneria, respecte als camins ramaders afectats i la col·locació de pantalles antisoroll. S'aporten dues alternatives inèdites a l'enllaç projectat.
  
Sempre des del punt de vista ambiental, ha d'assenyalar-se el següent en referència al contingut de les al·legacions plantejades i, més concretament, a les opcions plantejades:
  
- L'opció 1 aportada planteja l'accés per l'oest del polígon. En aquest sentit, ateses les condicions ambientals generals del medi, a les quals es farà al·lusió posteriorment en la present declaració, s'entén que aquella no ofereix majors avantatges ambientals de rellevància enfront de les de la ja projectada. Així, en aquest cas, es creu convenient donar primacia als avantatges que, des del punt de vista de l'enginyeria de trànsit, han portat a preferir l'accés projectat.
  
- Des de la rotonda de l'enllaç en pes projectat que es localitza més al nord, s'entén que l'enllaç amb un suposat vial que discorreguera adjacent al límit oriental del polígon, com proposa l'opció 2 donada, necessitaria uns acords geomètrics en planta que farien que l'afecció final a la superfície agrícola no fóra molt de menor que la que s'infligeix a raó del fraccionament propiciat pel vial projectat.
  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 28 de febrer de 2003 es va efectuar consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València; en l'esmentada data es va sol·licitar també una ampliació al contingut de l'estudi d'impacte ambiental a la Direcció General de Transports.
  
Informes sectorials
  
Es passa seguidament a fer un breu resum de la informació obtinguda dels informes que s'assenyalaven en el punt anterior.
  
En data 15 d'abril de 2003 es va rebre informe de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València. El mateix indicava que la solució proposada per al camí ramader afectat no permet els usos compatibles i complementaris, d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders. Així, proposa que es destine un carril exclusiu, de la màxima amplària possible, per als usos indicats en l'article 17 de l'esmentada llei.
  
En data 2 de desembre de 2003 es va rebre escrit de resposta i documentació complementària a la sol·licitud d'ampliació que es fera.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, els informes rebuts i altres consultes, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les servituds legals següents:
  
- Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció al tram del camí ramader assagador d'Aragó.
  
- D'acord Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, s'afecta domini públic hidràulic.
  
- Per raó del Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera, s'afecta l'àmbit del referit PORN .
  
- La classificació i qualificació dels sòls afectats correspon a sòl urbà d'ús industrial, en el cas de l'enllaç, i sòl no urbanitzable en el del vial de connexió.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
Es vol, primerament, assenyalar que l'entorn més immediat a aquell en què es pretén portar a terme l'actuació està totalment antropitzat. Està principalment ocupat per infrastructures viàries de gran capacitat i extenses superfícies de sòl destinades a usos industrials. És així que l'actuació, i cabria centrar-se únicament en el vial de connexió projectat, ha d'atribuir-se a l'entorn de què es parla, i no al principalment agrícola que el circumda.
  
D'altra banda, i amb l'adaptació del concepte de capacitat de càrrega al cas concret del medi que ens ocupa, pot entendre's que aquesta seria aquella càrrega màxima sostenible que pot imposar-se al medi, i atendre els factors ambientals propis d'aquest. Aquests, indubtablement, serien els valors de caràcter físic (biòtic i abiòtic), perceptual i social que s'analitzen en l'inventari de l'estudi d'impacte ambiental. No obstant això i per més rigor, s'ha de referir també a la capacitat d'acollida del medi afectat, amb l'acceptació llavors, que en el cas concret que s'avalua, no cap la possibilitat de distingir-la de la capacitat de càrrega d'aquest.
  
Amb tot, i tenint en compte la globalitat dels factors referits abans com ja s'han descrit i caracteritzat en l'esmentat estudi d'impacte, de tots els quals es fa seguidament una breu síntesi, pot concloure's que, malgrat la saturació d'usos antròpics o, més bé al contrari, vista la saturació, l'actuació és perfectament assimilable pel medi on es vol ubicar, en tant s'entén que la capacitat de càrrega d'aquesta podrà assumir l'actuació plenament.
  
- Geologia i edafologia
  
Gran part de l'enllaç, com també el tram del vial d'accés al parc logístic més pròxim a aquell, es localitza sobre llims terrosos fluvials, crosta (calcàries arenoses) i argiles de descalcificació provinents de la dissolució del CaCO3 de calcàries impures.
  
Els riscos més destacables en la zona, segons l'estudi d'impacte ambiental, són el sísmic, tot i que és mitjà-baix, i el d'inundació. Aquest últim és ressenyable al sud de l'àrea del parc logístic, ja que presenta un risc 3 segons el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre la prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).
  
Els sòls caracteritzats en la zona afectada són els fluvisòls i cambisòls. Dels primers s'indica l'alta productivitat agrícola. Del segon s'assenyala que es tracta de cambisòl calcari, de clara vocació agrícola en l'àmbit on es troben.
  
- Règim hidrològic
  
La zona on s'actua es localitza en la conca del barranc del Pozalet, el qual és contributiu de la rambla del Poyo, i desapareix al sud de la zona d'actuació.
  
Ha d'indicar-se que, d'acord amb el PATRICOVA, el vial projectat discorre sobre terrenys subjectes a risc 1, aquesta circumstància no és tan important com el fet que el llit afectat és contributiu del barranc del Poyo, per al qual l'esmentat document preveu una actuació integral.
  
Dins de la unitat hidrogeològica del mitjà Túria, és la subunitat Buñol-Cheste sobre la qual se situa la zona on està l'accés al parc logístic de Riba-roja. En aquesta, els aqüífers estan constituïts per nivells de calcàries juràssiques en l'àrea de Chiva-Cheste.
  
La vulnerabilitat de les aigües subterrànies és mitjana, això implica que, encara que la qualitat de les aigües és bona, no tenen una correcta protecció natural contra la contaminació fisicoquímica.
  
- Vegetació
  
La vegetació natural de la zona, en l'etapa madura d'aquesta, correspondria a boscos planifolis de Quercus rotundifolia, tot i que també estan el garrofer (Ceratonia siliqua), l'ullastre (Olea europaea sub. sylvestris) o el coscoll arborescent (Quercus coccifera). No obstant això, la vegetació existent és la pròpia de cultius fruiters i de secà.
  
- Fauna
  
Les espècies presents en la zona són les habituals d'hàbitats característics de les zones de cultiu. En qualsevol cas, l'inventari realitzat en l'estudi ha recollit les presents en aquest cas concret, sense destacar d'entre elles, cap de rellevància ni susceptible de major afecció.
  
- Paisatge
  
Pel que fa al paisatge a què quedarà incorporada la ronda, s'ha d'indicar que es caracteritza per ser molt pla, com també per estar poblat per camps de cultius fruiters de baixa alçària (tarongers, predominantment). Així mateix, es veu afectat per l'existència d'infrastructures viàries d'entitat (bypass) i altres pròpies d'un entorn molt urbanitzat, com xarxes elèctriques.
  
- Camins ramaders
  
L'estudi ha especificat l'existència d'un camí ramader en la zona d'actuació. L'esmentat camí ramader es denomina assagador d'Aragó. Aquest, es veu interceptat per la traça del vial de connexió proposat.
  
- Patrimoni cultural
  
D'acord amb l'informe arqueològic inclòs en l'estudi d'impacte ambiental, no es troben elements patrimonials rellevants o d'entitat en l'entorn de l'actuació.
  
Així mateix, ha d'assenyalar-se que el projecte disposa d'un informe favorable emés per la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Finalment, s'ha de fer referència a què l'actuació se situa dins de l'àmbit inclós en el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera. Així, i atenent a part del contingut d'aquest, es recorda el següent:
  
La localització i disseny de tota infrastructura, a més de complir la normativa sectorial, han de plantejar diverses alternatives sobre la base d'un estudi previ o paral·lel de la capacitat d'acollida del territori que tinga en compte almenys els següents aspectes:
  
A. L'increment de processos condicionants naturals com a risc d'erosió, lliscaments, arrossegaments, etc.
  
B. L'alteració de llits per aterrament, o destrucció de la vegetació.
  
- Durant la realització de les obres han de prendre's les precaucions necessàries per a evitar l'alteració de la coberta vegetal o la modificació de llits en les zones adjacents i, en tot cas, el projecte inclourà les necessàries partides pressupostàries per a la correcció de l'impacte produït, com també per a la seua adequació ecològica i paisatgística.
  
S'entén convenient que tot això, com també la resta de disposicions del PORN que puguen ser d'aplicació, es tinga en compte, si s'afecta al barranc del Pozalet.
  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Sota aquest epígraf es pretenen recalcar els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
L'impacte acústic que generarà el funcionament de la maquinària, en fase de construcció, es diu en l'estudi que, en part, serà pal·liat pel soroll de fons emés per la xarxa viària existent, la qual cosa fa concloure que serà compatible.
  
En línia amb l'anterior ha d'assenyalar-se que les obres es constituiran en una nova font de soroll que sempre haurà de sumar-se a les ja existents en l'entorn, per la qual cosa no està clar que, en part, el soroll generat quedarà camuflat pel soroll ambient. En qualsevol cas, sí s'entén vàlida, ateses les circumstàncies de l'entorn afectat, la qualificació de compatible concedida a l'impacte.
  
Existirà afecció al sòl vegetal, perquè aquest serà retirat tant de la superfície ocupada per la infrastructura com d'altres xicotetes zones destinades a instal·lacions auxiliars, parc de maquinària, creació de pistes i accessos addicionals. L'impacte es considera compatible perquè, es diu en l'estudi, que els sòls afectats no presenten singularitats edàfiques rellevants.
  
L'impacte sobre el desenvolupament econòmic pel canvi d'ús de sòl s'ha valorat com a moderat, per al qual es proposa l'establiment de mesures compensatòries.
  
Respecte al camí ramader assagador d'Aragó, com ja s'ha comentat en la present declaració, es produeix afecció a aquest en un punt ja pròxim al parc logístic. S'estableix la correcció del traçat d'aquest.
  
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Entre les mesures correctores que s'han disposat per a minimitzar o compensar els impactes induïts, s'han de destacar les següents:
  
- S'ha de procedir al reg de pistes i accessos en les èpoques en què siga previsible la generació de pols. Els camions que transporten materials pulverulents han d'anar proveïts de lones.
  
- S'han de revisar els silenciadors dels motors i s'han d'utilitzar revestiments elàstics en tolves i caixes de bolquets.
  
- S'ha de jalonar la zona d'ocupació de les obres. S'ha de dotar a la zona de maquinària de contenidors adequats per a residus líquids i sòlids.
  
- S'ha de procurar l'ocupació dels camins rurals com a pistes d'obra.
  
- S'ha de recuperar la terra vegetal, després, aquesta s'ha d'apilar en cordons de 2 metres d'alçària.
  
- Les operacions de manteniment de la maquinària no es poden desenvolupar en zones pròximes a séquies.
  
- El camí ramader afectat serà objecte de modificació de traçat, discorrent ara per l'est de la via de connexió, de manera que l'esmentat vial no arribe a interrompre-la en cap punt.
  
- S'ha de procedir a la revegetació dels talussos generats, a la descompactació dels terrenys afectats, labors de recuperació de la vegetació adjacent, etc.
  
- . S'ha establert un complet pla de restauració ambiental de totes les superfícies que queden afectades tant per l'actuació.
  
Pel que fa al Programa de vigilància, aquest ha fixat al responsable ambiental de les obres així com també la necessitat d'emplenar un diari ambiental d'obra. Igualment s'han determinat els paràmetres que s'han de vigilar, els indicadors que materialitzaran la vigilància i els valors llindar que advertiran sobre el compliment o no, d'allò que s'ha establert per l'estudi. Finalment, s'ha disposat la redacció d'una sèrie d'informes, el contingut i freqüència de la qual també han sigut determinats.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de remodelació d'accessos al polígon industrial de l'Oliverar, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infrastructures i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:
  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) han d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació i execució conjunta d'aquests amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores a realitzar.
  
També s'han de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
- Els materials de farciment i els de rebliment que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la utilització d'aquestes, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o runam, si no tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- Com s'ha esmentat en anteriors apartats de la present declaració, l'actuació queda dins de l'àmbit del PORN de l'Albufera, aprovat per decret 96/1995 de 16 de maig, del Govern Valencià.
  
D'acord amb les especificacions recollides en el mateix, i a les quals ja s'ha fet al·lusió anteriorment, s'entén que és necessari que el projecte de construcció estudie els fenòmens d'erosió evolutiva i localitzada que poden produir-se al barranc del Pozalet, a fi de conéixer els efectes sobre la dinàmica d'aquest o altres a què aboca.
  
D'altra banda, el programa de vigilància ambiental ha d'establir un especial control de les activitats que es desenvolupen en les proximitats o sobre els llits, a fi d'evitar aportacions de materials externs, contaminants o, en qualsevol cas, prevore la regeneració de la vegetació dels punts afectats.
  
- La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
- S'ha d'atendre al que disposa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció de la contaminació acústica.
  
- Atesa l'afecció al camí ramader assagador d'Aragó, ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació de traçat davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- El projecte pretén respectar el règim d'escorriment superficial propi de la zona d'actuació i disposar els drenatges transversals necessaris, s'entén que dimensionats adequadament al fi que persegueix. No obstant això, és important, des del punt de vista ambiental, que les alteracions que en aquest sentit puguen generar-se en la zona, i vista la predisposició d'aquesta a sofrir inundacions, tinguen en consideració les implicacions que de l'actuació puguen derivar-se'n aigües avall, al mateix temps que s'executen les obres en coordinació amb la planificació contra inundacions existent.
  
Així, el projecte d'execució ha d'incorporar les accions pertinents que asseguren tant l'eficiència de les obres de drenatge disposades com la no-interferència d'aquestes o, en tot cas, correcta coordinació, amb el planejament contra inundacions vigent a què s'ha al·ludit.
  
- Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i adoptar les mesures pertinents en ordre a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 de gener de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 029/1294-BHN
  
Títol: Homologació modificativa i Pla parcial del sector ZI-2 riu Sec est
  
Promotor: Ajuntament de Borriol
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT
  
Localització: Al costat del marge est de la carretera CV-10, al sud del nucli urbà de Borriol, i afronta amb la zona residencial denominada el Molló
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La classificació, com a sòl urbanitzable industrial, de 21.090'77 m² de sòl no urbanitzable comú al costat del límit sud d'un sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial classificat així en les vigents normes subsidiàries com també la incorporació del vial d'accés rodat al polígon des de la rotonda situada al sud de la zona residencial el Molló.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La superfície del sector industrial arriba als 410.194'62 m² amb la modificació presentada.
  
II. Els usos previstos per a la zona a ampliar són els de zona verda i accessos; aquesta es correspon amb àrees naturals o naturalitzades d'elevat pendent.
  
III. L'accés al sector es pretén efectuar des de la rotonda situada al sud-oest de la zona residencial el Molló, la qual voreja per l'est.
  
3. Alternatives
  
Aparentment, s'han estimat únicament les alternatives de l'accés rodat al polígon industrial; l'elegida es considera com l'única viable atesa la situació de l'autovia i del sòl residencial existent. La solució proposada es troba avalada per la Divisió de Carreteres de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 14 de febrer de 2001 l'Ajuntament de Borriol va remetre l'estudi d'impacte ambiental relatiu a l'homologació modificativa i el Pla parcial del sector ZI-2 riu Sec est.
  
Després de sol·licitar a l'Ajuntament el projecte tècnic i l'expedient municipal en data 23 de febrer de 2001, aquest va remetre l'esmentada documentació en data 8 d'octubre de 2002, i va omplir així la documentació necessària per a iniciar el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, de data 28 de novembre de 2001 i en el DOGV núm. 4144, de 10 de desembre de 2001.
  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar set al·legacions, si bé només n'hi consten sis en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de Borriol, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
Posteriorment, i fora de termini, es van presentar nou al·legacions més.
  
2. Resum de les al·legacions
  
Algunes de les al·legacions presentades fan referència, de manera resumida, als següents aspectes relacionats amb matèries ambientals:
  
- Impacte ecològic i estètic.
  
- Possibles repercussions sobre les àrees pròximes habitades, especialment les derivades de la contaminació acústica, atmosfèrica i lumínica.
  
- Localització de la zona verda.
  
- Afecció a un sòl no urbanitzable d'especial protecció.
  
- Ampliació del sector sobre una àrea de difícil aprofitament urbanístic per les seues característiques morfològiques.
  
- Afecció al camí ramader.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 10 de febrer de 2003 es va sol·licitar ampliació de la documentació tècnica per entendre que alguns dels aspectes tècnics del projecte no havien sigut tractats adequadament.
  
L'Ajuntament de Borriol va remetre en data 9 d'abril de 2003 documentació que contestava els aspectes requerits en l'informe d'ampliació.
  
Informes sectorials
  
En data 8 d'octubre de 2002 la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló va remetre informe ambiental sobre el projecte. Després de descriure algunes de les característiques físiques de l'entorn, s'informa de l'afecció al camí ramader assagador de la Muntanya Negra sobre el qual ja s'ha iniciat un expedient de modificació de traçat amb referència CS/VP/MT003/01 que es considera viable tècnicament.
  
Es recullen, a més, una sèrie de conclusions respecte al projecte que fan referència a les possibles limitacions geotècniques i paisatgístiques, principalment.
  
Afeccions legals
  
1. El sector se situa sobre el camí ramader classificada com assagador de la Muntanya Negra, amb 20'89 metres d'amplària legal, i que afecta un desenvolupament de 529 metres i una superfície total de 10.930'32 m², dels quals 10.572'06 m² es troben dins de l'actuació urbanística presentada.
  
L'expedient de modificació de traçat, iniciat en data 19 de juliol de 2001 i del qual no es té constància de la finalització d'aquest, comportarà un increment de la superfície resultant del camí ramader, amb un total de 20.664'84 m², sense que compute a l'efecte urbanístic i amb el manteniment de la titularitat pública dels terrenys.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'àmbit de la proposta es caracteritza per la presència de dues àrees ben diferenciades geològicament. La primera d'aquestes es correspon amb materials detrítics quaternaris que constitueixen el peu de muntanya, amb pendents més suaus i estructura afeixada dedicada al cultiu de secà principalment. La segona es correspon amb relleus calcaris d'origen cretaci i juràssic, i abraça els materials detrítics juntament amb la traça de la CV-10, amb pendents molt més pronunciats i vegetació natural.
  
Si bé els gruixos dels materials trobats pareixen significatius, les característiques fisicoquímiques els fan prou permeables, la qual cosa pot comportar un determinat risc de contaminació dels aqüífers subjacents en el supòsit de produir-se abocaments directament al terreny.
  
2. Les capacitats d'ús agrari del sòl són limitades en les zones de dipòsits quaternaris per no gaudir aquest d'un gruix significatiu i presentar nivells intermedis de pedregositat. Altrament, les elevacions calcàries, amb afloraments de roca i escassa presència de sòl, no són aptes per als usos agraris sinó més pròpies del manteniment de les seues característiques naturals.
  
Són precisament les àrees de major pendent les que presenten majors riscos d'erosió, per la qual cosa és important mantenir al màxim la coberta vegetal existent, una estructura de bancals i tractar adequadament els talussos generats.
  
3. Les dues àrees geomorfològiques en les quals es divideix l'àrea d'estudi alberguen dos tipus de vegetació totalment diferent. En les àrees cultivades domina el secà, principalment de garrofer, al costat d'alguns cítrics, és comuna l'aparició d'espècies nitròfiles pròpies de vores de camins que no presenten major interés botànic com també altres pròpies de les etapes de colonització forestal. D'altra banda, en les àrees elevades apareix un matoll - llistonar amb presència de pi blanc distribuït de manera dispersa.
  
La vegetació no es correspon doncs amb la potencial però resulta important des d'un punt de vista paisatgístic i per la contribució d'aquesta al control de l'erosió.
  
Altrament, l'abandó d'algunes parcel·les de cultiu de secà suposa l'avanç de la vegetació forestal sobre aquestes.
  
4. Amb motiu de l'ampliació de documentació de l'expedient s'ha facilitat un informe de l'empresa subministradora d'aigua potable al sector en tramitació on s'indica estar a disposició de subministrar un cabal continu de 5 l/s en condicions de qualitat adequades per als usos industrial i humà. Això suposa un valor de 10'53 m³/dia i hectàrea bruta, que ha de considerar-se a l'hora d'atorgar llicències segons el tipus d'activitats que es desitgen instal·lar.
  
Per a la depuració de les aigües residuals es proposa l'ampliació de l'EDAR ja existent, localitzada a l'altre costat de la CV-10 i per a la qual ja està previst el pas per baix de l'esmentada infrastructura com també la parcel·la per a situar-la. Aquesta instal·lació, amb capacitat per a 400 m³/dia, es dissenya exclusivament per a aigües residuals sanitàries, de manera que les aigües d'origen industrial han de tractar-se de manera autònoma per cadascuna de les indústries que allí se n'instal·len. S'acceptaran els efluents que, depurats o no prèviament, complisquen amb els paràmetres recollits en l'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram redactada per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, que substitueix la prevista inicialment pel projecte. Una vegada depurades les aigües, aquestes s'abocaran al llit del riu Sec, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions que es requerisquen per al compliment de les legislacions sectorials vigents. D'altra banda, la xarxa de sanejament serà separativa i s'hi instal·laran les corresponents arquetes de registre.
  
L'execució del sòl industrial suposarà una transformació de la morfologia actual de la zona, amb una important generació d'estèrils, principalment de les àrees de relleus calcaris. En la documentació ampliada s'indica que la totalitat dels esmentats estèrils serà empleada en l'anivellament del terreny i s'inclou una lleugera aproximació a la solució del tractament dels talussos generats.
  
Altrament, la gestió dels residus se suposa que la realitzaran empreses autoritzades contractades per cadascuna de les indústries com també per l'empresa gestora de l'EDAR, i s'hi imposa aquesta condició per part de l'Ajuntament.
  
5. Des d'un punt de vista paisatgístic, el principal impacte estarà originat per la generació de talussos i la pèrdua de sòl que pot comportar, atesa la preexistència d'instal·lacions industrials i un altre tipus d'assentaments en l'entorn més immediat, sense que s'haja trobat documentació suficient al respecte en el projecte presentat.
  
6. La construcció d'un dipòsit de 400 m³ en les cotes més elevades podria, a priori, suposar un risc per als usos industrials que es pretenen desenvolupar en cas de ruptura. La documentació ampliada inclou una justificació relacionada amb la inexistència d'aquest risc, atesa la pressió del depòsit com també les canalitzacions d'evacuació d'aigües previstes.
  
7. Respecte de la contaminació atmosfèrica, l'estudi d'impacte ambiental recull mesures correctores al respecte que pretenen limitar la producció de pols durant la fase de construcció i d'emissions atmosfèriques i acústiques durant la fase de funcionament, principalment, però la distribució proposada inicialment no pareix afavorir l'aplicació d'altres mesures passives que puguen resultar útils i les plantejades resulten generals i d'escassa efectivitat en algunes ocasions.
  
8. La superfície del sòl industrial es troba travessada per diverses infrastructures, entre elles destaca un ramal del gasoducte i dos trams de xarxa de transport d'energia elèctrica de diferent capacitat, un d'ells de 400 kV, que es pretén fer coincidir amb un dels vials de la urbanització.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte sobre l'homologació modificativa i Pla parcial del sector ZI-2 riu Sec est del municipi de Borriol (Castelló), promogut per l'Ajuntament mateix, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. L'execució del polígon industrial ha de començar necessàriament després de l'aprovació definitiva de l'expedient de modificació de traçat del camí ramader assagador de la Muntanya Negra, amb 20'89 metres d'amplària legal, amb referència CS/VP/MT003/01.
  
II. L'Ajuntament de Borriol considera el límit de proveïment d'aigua potable de 10'53 m³/dia i hectàrea bruta de superfície de sòl industrial a l'hora de concedir les llicències d'activitat. Aquest valor no es pot superar amb el sumatori de consums de les empreses que allí s'instal·len.
  
III. La nova estació depuradora d'aigües residuals, inclosa la xarxa de sanejament, ha d'estar executada amb caràcter previ a l'atorgament de les llicències d'activitat.
  
IV. La normativa urbanística del polígon obliga a l'adopció de mesures de contenció i prevenció de la contaminació atmosfèrica, especialment en tot allò referent a l'emmagatzematge de material pulverulent. Es poden acceptar sistemes que varien des dels contenidors coberts fins a l'emmagatzematge en estructures tancades amb sistemes de captació de partícules, tot això en funció de l'aplicació de les últimes tecnologies disponibles.
  
V. Amb l'objecte de disminuir la percepció de les construccions des de la CV-10 i els terrenys confrontants, entre les parcel·les edificades del polígon i l'esmentat vial s'han de plantar espècies arbòries de port alt, d'escàs requeriment hídric i de caràcter autòcton / climàcic. Ha d'incloure's en el projecte una partida destinada al reg i manteniment de les esmentades espècies almenys en el primer any d'edat, amb la substitució dels peus que no prosperen adequadament.
  
VI. S'ha de procedir al soterrament de la línia de transport d'energia elèctrica de menor capacitat que travessa part del sector de sòl urbanitzable; s'ha de respectar per a la de major capacitat les distàncies establertes en el Reial decret 1995/2000, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions d'energia elèctrica, com també en la Circular 01/2003, de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia, relativa a l'aplicació de l'article 162 de l'esmentat reial decret.
  
VII. S'ha de remetre a aquesta Direcció General la llista exhaustiva d'usos i activitats admeses, compatibles i prohibides que s'han de reconéixer en el sector que, segons la contestació a les al·legacions presentades, ha d'incorporar el pla parcial. Aquesta Direcció General ha d'emetre resolució al respecte amb la consideració de l'adequació dels usos a l'entorn de la proposta.
  
VIII. De la mateixa manera, s'ha de remetre un complet projecte de restauració de talussos una vegada aprovat el projecte de reparcel·lació i establertes les cotes definitives d'anivellació del terreny i rasants. L'execució del sòl urbanitzable ha de supeditar-se a l'emissió per part d'aquesta Direcció General d'una resolució favorable en aquest sentit.
  
IX. En nom d'una major integració paisatgística i d'una menor transformació del terreny, segons la complexa morfologia que presenta la superfície del sector en l'extrem sud-est, la naturalesa dels materials i el caràcter forestal de la vegetació, es proposa l'ampliació de la superfície de zona verda prevista inicialment en el projecte segons el plànol adjunt a aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes, estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 23 de febrer de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 37/03-AIA
  
Títol: Instal·lació per a l'engreixament de túnids
  
Promotor: Explotaciones Atuneras del Mediterráneo, SL
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Localització: Badia de Moraira enfront de la cala de les Bassetes (Benissa)
  
Antecedents i objecte
  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació ha presentat per a l'avaluació d'impacte el projecte d'instal·lació per a l'engreixament de tonyina roja que s'ha de situar enfront de la cala de les Bassetes i el cap Blanc al terme municipal de Benissa, a una milla nàutica del litoral.
  
Descripció del projecte
  
Per al desenvolupament de l'activitat l'empresa sol·licitant Explotaciones Atuneras del Mediterráneo, SL inicia la tramitació de les autoritzacions necessàries inclosa una concessió de domini públic marítim de 480.000 metres quadrats on s'instal·laran 10 gàbies cilíndriques de 50 metres de diàmetre i 13 metres de profunditat.
  
En aquestes gàbies es projecta introduir fins a 1.260 tones de tonyines procedents de captures en el medi natural, d'un pes per individu al voltant de 150 quilograms, amb l'objecte de ser engreixats en el període de juliol a desembre en què incrementaran el pes inicial un 11%, fins a les 1.398 tones en el total del cultiu.
  
Així doncs, per mitjà d'aquest projecte la producció final neta en biomassa de peix és de 138 tones, (1398 t ?1260 t).
  
Per a obtenir aquest augment de pes de 138 tones, el projecte determina unes necessitats d'alimentació de les tonyines de 4.800 tones d'aliment. El coeficient de conversió de l'aliment ingerit s'estima en 35:1. L'alimentació aportada consisteix en peix congelat, concretament cavalla, sorell, bis, sardina i alatxa i cefalòpodes.
  
Per tant, la diferència entre l'aportació externa a la instal·lació en biomassa de peix congelat (4.800 t) i les eixides del sistema en biomassa de tonyina roja (138 t), és de 4.662 t, la major part de les quals, es convertiran en residus orgànics, excrements i restes de peix no consumit. Suposant que en respiració es perd un 10% de l'aliment consumit, es pot estimar que la part d'alimentació que finalment es transforma en excrements o queda en la badia en estat de descomposició és de 4.182 t (4.800 t-138 t - 480 t).
  
Aquestes 4.182 tones de residus cauran al fons marí situat o derivaran per efecte del corrent i l'onatge en estat de descomposició. Un percentatge desconegut de les restes de peix que s'aporten a les gàbies passarà a les cadenes tròfiques naturals per consum d'espècies silvestres.
  
L'activitat no inclou mesures que haja de realitzar el promotor que prevegen cap sistema de gestió dels residus generats.
  
Alternatives
  
El promotor introdueix ambdues alternatives de situació a la badia de Moraira. La primera d'aquestes a les proximitats del port nàutic de Moraira i la segona situada al SO de la primera enfront del cap Blanc.
  
En aquesta segona alternativa, que finalment és l'elegida, es dóna la circumstància que en l'àrea sol·licitada per a la instal·lació objecte d'avaluació es troba en tràmit d'avaluació d'impacte ambiental una altra sol·licitud per a la instal·lació de gàbies flotants destinades a una granja marina d'engreixament de daurada i llobarro el promotor de la qual és l'empresa Moraira Acuicultura SL.
  
El promotor no aporta elements que justifiquen la raó que condueix a desenvolupar una activitat tan agressiva des del punt de vista ambiental com la projectada, en una situació tan sensible ambientalment i important des del punt de vista turístic com és la badia de Moraira.
  
Aquest tipus d'activitat pot i ha de desenvolupar-se en aigües més profundes i allunyades de la costa. Fins i tot s'han desenvolupat sistemes mòbils que permeten realitzar l'engreixament de la tonyina en alta mar, en el trànsit d'aquesta als centres de consum, en els quals l'impacte ambiental generat, en part és corregit per la pròpia mobilitat de les gàbies.
  
Al·legacions en el període d'informació pública
  
En el període d'informació pública en el qual s'ha exposat l'estudi d'impacte ambiental s'hi han presentat deu al·legacions amb contingut ambiental, corresponents a les següents institucions: Confraria de Pescadors de Dénia, Ajuntament de Calp, Moraria Acuicultura SL, Ajuntament de Benissa, Ajuntament de Teulada, Club Nàutic les Bassetes, Club Nàutic de Moraira, Club Nàutic de Calp, Confraria de Pescadors de Moraira i Estació Nàutica de la Marina Alta.
  
En general aquestes al·legacions fan referència a la importància ecològica, paisatgística i turística de la badia de Moraira i a l'efecte negatiu per al medi ambient que la instal·lació tonyinera projectada pot causar sobre els valors naturals de la badia.
  
Anàlisi ambiental de l'activitat projectada. Conclusions
  
La cria intensiva d'espècies marines en gàbies flotants constitueix una activitat incipient en plena expansió. La major part de les instal·lacions actuals tenen pocs anys de funcionament i com a conseqüència hi ha escassa informació sobre les conseqüències ambientals d'aquestes.
  
S'imposa per tant, a l'hora d'avaluar ambientalment una instal·lació d'aquest tipus, la necessitat d'adoptar criteris de precaució ambiental, màximament quan les instal·lacions de cultiu, com és el cas, es projecten instal·lar en àrees d'extraordinària importància ecològica i paisatgística. Això, juntament amb la qualitat de les aigües existents fan de la badia de Moraira un enclavament privilegiat amb una importància turística excepcional, en el qual és prioritari evitar les fonts de contaminació de l'aigua o dels fons.
  
L'estudi d'impacte ambiental presentat pel promotor atén el problema dels residus orgànics produïts, fa una anàlisi d'aportacions de nitrogen i fòsfor projectat en l'aigua i una anàlisi de dispersió de partícules de granulats en funció de la grandària i el pes d'aquestes.
  
No obstant això, no s'analitzen les conseqüències de les restes de peix utilitzades per a l'alimentació que no siguen ingerides i isquen fora de les gàbies. Al respecte l'estudi d'impacte ambiental presentat pel promotor només fa referència a aquest problema amb la següent consideració :
  
Sens dubte, un dels impactes més importants sobre la qualitat del sediment tindrà lloc per la sedimentació i acumulació de les restes orgàniques macroscòpiques procedents de l'aliment (carnada) i de les dejeccions dels peixos (granulats).
  
La descomposició d'aquestes restes orgàniques, via detritívors o microbiana, comporta un important consum d'oxigen que pot derivar en l'anòxia de les capes superficials del sediment: l'anoxificació del sediment implica l'aparició de processos de descomposició anaeròbia que, sota condicions d'hidrodinamisme reduït, comporta la producció i alliberament al medi de metabòlits químicament reduïts, alguns d'aquests molt tòxics per als organismes, com el sulfhídric (SH2). La producció anaeròbia de sulfhídric en els sediments localitzats sota les gàbies de cultiu en algunes concessions, és fàcilment identificable pel desenvolupament de denses colònies de bacteris filamentosos del sofre que arriben a cobrir el fons amb un prim tapís de color blanquinós.
  
L'activitat, per tant, comporta un risc ambiental, reconegut pel promotor mateix, que no és corregit amb mesures correctores o protectores, conseqüència de la creació d'un focus permanent de contaminació que tots els anys, en el període de juny a desembre, incorporarà 4.300 tones de residus orgànics de distint tipus a l'ecosistema natural de la badia de Moraira.
  
Aquest risc no és assumible, màximament quan part d'aquesta contaminació seran restes de peix no ingerit que aniran a la deriva per les aigües de la badia de Moraira, en estat de descomposició, en el període de major calor, i poden causar problemes de diversa índole.
  
Hi ha altres efectes ambientals negatius correctament expressats en les al·legacions presentades en el període d'informació pública.
  
Les incògnites que es plantegen per a l'avaluació ambiental d'aquesta activitat conflueixen amb l'existència d'un entorn marí molt sensible amb notables valors.
  
Especialment important és l'afecció paisatgística que generarà el conjunt de gàbies en la badia de Moraira, que serà visible per a desenes de milers de persones que tenen la residència en les vessants orientades a la badia i el front marí d'aquesta.
  
Consideracions socioeconòmiques
  
El desenvolupament d'aquest projecte, que té caràcter privat, és rebutjat per totes les entitats municipals la zona, ajuntaments de Benissa, Teulada i Calp.
  
En període de funcionament de l'activitat, entre els mesos de juliol i desembre, els problemes de contaminació per residus orgànics, poden influir negativament sobre el potencial turístic de la zona, el qual està directament relacionat amb la bellesa de l'entorn marí i la qualitat de les aigües d'aquest.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.G.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar desvaforable, al sol efecte ambiental, el projecte de granja d'engreixament de tonyines que s'ha de desenvolupar en el litoral de Benissa per Explotaciones Atuneras del Mediterráneo, SL, pel fet que l'esmentada activitat alliberarà en l'entorn pròxim de la costa, sense control ni tractament previ una important quantitat de residus orgànics, generarà un risc de contaminació de les aigües i els fons marins i com a conseqüència la degradació ambiental progressiva d'un sistema litoral d'extraordinària bellesa i riquesa ecològica.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 9 de febrer de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural:Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 004/04'AIA
  
Títol: Modificació de la línia Silla-FORD España i la línia Millares-Alzira a 132 KV, DC, entre el suport núm. 61A i la ST FORD España (València)
  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme
  
Objecte: Modificació de línia elèctrica de 132 KV ja existent
  
Localització: Picassent, Almussafes (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
La línia aèria de doble circuit que es pretén executar té una longitud total de 0,907 km; discorre en un entorn pla on es destaquen cultius de cítrics i zones industrials.
  
Els suports seran metàl·lics amb forma de tronc piramidal des de la base al braç inferior i prismàtica des d'aquest fins al superior; estaran culminats per dos castellets en la part superior per al cable de terra.
  
2. Alternatives
  
Pel que fa a les alternatives plantejades, van ser dues les opcions que es van plantejar: una primera consistent en el soterrament de la línia, i una altra, la finalment seleccionada, basada en el desplaçament de la línia. L'estudi ha entés que, des del punt de vista ambiental, i ateses les característiques del medi on es localitza l'actuació, en les quals s'entrarà posteriorment, ambdues alternatives suposen implicacions semblants, sense que cap aportació que proporcione millores significatives sobre la resta.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 06 de febrer de 2004 la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme va remetre l'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte de modificació de la línia Silla-FORD España i la línia Millares-Alzira a 132 KV, DC, entre el suport núm. 61A i la ST FORD España (València).
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de modificació de la línia Silla-FORD España i la línia Millares-Alzira a 132 KV, DC, entre el suport núm. 61A i la ST FORD España (València), ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València, núm. 284 de data 29 de novembre de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que no hi ha afecció a les servituds legals de caràcter ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
- Geologia
  
La zona d'actuació es troba, majorment, sobre dipòsits quaternaris d'origen continental, formats per llims terrosos de vessament de glacis predominantment. Des del punt de vista edafològic, s'han caracteritzat els gleisòls, calcisòls i luvisòls.
  
- Hidrogeologia
  
El terreny presenta alta permeabilitat per porositat, i s'hi descriu una vulnerabilitat mitjana en l'àrea.
  
- Vegetació
  
La zona estudiada està majorment ocupada per cultius de cítrics.
  
- Fauna
  
L'estudi s'ha centrat en la caracterització de l'avifauna, perquè és aquesta la que pot resultar més afectada a raó de l'actuació, atesa la proximitat de l'Albufera, reconeguda com a zona d'especial importància per a les aus (ZEPA). Així, s'assenyala que les espècies amb algun grau d'amenaça és molt improbable que estiguen presents en l'àrea estudiada, per necessitar zones humides tant per a la reproducció (ardèids i larolimícoles) com per a la hivernada (anàtids). Això es pot extrapolar a la gran majoria de les espècies d'aus que freqüenten la ZEPA.
  
- Paisatge
  
El paisatge de la zona d'estudi té un grau d'alteració humana molt alt, per trobar-se l'àmbit de l'actuació subjecte a usos industrials i, majorment agrícola. Aquestes són les dues unitats paisatgístiques establertes per l'estudi per a l'anàlisi d'aquest. De la geomorfologia d'aquest en destaca l'eminent planor.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Sota aquest epígraf es pretén recalcar els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
Ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les conseqüències més importants de cadascuna d'aquestes en aquest cas concret.
  
Dins de la fase de construcció, l'acció que comportarà majors impactes al medi és la instal·lació de suports, mentre podran exigir l'obertura de camins d'accés com també superfícies per a la provisió de materials. No obstant això, en el cas present, la necessitat de nous accessos és poca; de la mateixa manera, el volum inert generat no superarà els 86 m3.
  
Els residus que podran generar-se són olis, combustibles i semblants, procedents de la maquinària emprada, i estèrils vinguts de les operacions d'excavació.
  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en aquest cas són les que s'enumeren i valoren seguidament:
  
La presència de la línia elèctrica comportarà un major impacte sobre l'avifauna, atés que es genera un risc d'accident, ja siga per col·lisió o per electrocució. Aquest segon, en el cas concret de la línia que s'avalua, no és considerat tot i que la distància entre conductors i la resta no representa perill.
  
Finalment, s'entenen com a impactes sobre el medi la generació de camps elèctrics i magnètics, els quals es consideren desacoblats per tenir una freqüència molt baixa. Així, respecte al camp magnètic, assenyala l'estudi que intensitats de 100 mT es consideren segures. Atés que una línia de 132 kv, sempre d'acord amb l'estudi, genera intensitats de camp de 7,2 mT en l'entorn immediat al conductor, no s'estima cap generació d'impacte.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Entre les mesures correctores disposades per part de l'estudi d'impacte, s'han de destacar les següents:
  
- Màxim aprofitament de la xarxa de camins existent.
  
- El manteniment de la maquinària es portarà a terme en zones establertes amb aquest fi.
  
- Eliminació adequada de tots els residus que es generen.
  
- Restitució de camins i zones afectades per les obres.
  
- Senyalització, per mitjà de salvaocells, de la línia elèctrica nova que s'ha d'instal·lar.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de modificació de la línia Silla-FORD España i la línia Millares-Alzira a 132 KV, DC, entre el suport núm. 61A i la ST FORD España (València), promogut per IBERDROLA Distribución Eléctrica SAU, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) han d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació i execució conjunta d'aquest amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han de realitzar. També s'han de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
- Els elements salvaocells s'han de localitzar a portell sobre els cables de terra, al llarg de tot el recorregut i separat 10 metres. Els esmentats elements han de ser tires en X de neopré (35 cm x 35 cm) subjectes per mordassa d'elastòmer amb cinta luminiscent, o també espirals de color visible i dimensions de 30 x 100 cm.
  
- Els materials de farciment i els de rebliment que calguen per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures aquestes s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la utilització d'aquests, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- S'ha de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'han d'abassegar al llarg de la traça en munts, l'alçària dels quals ha de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de forma que es garantisca el manteniment de les propietats naturals.
  
- La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
En el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no preparada a l'efecte, aquesta ha d'anar proveïda d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles emissions de residus fluids a cunetes o canalitzacions, proveïdes d'arquetes cegues prou dimensionades.
  
- Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents en ordre a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 25 de febrer de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 324/00-AIA
  
Títol: Parc de desballestament d'automòbils
  
Promotor: Reciclados José Pérez e Hijos
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria i Energia
  
Localització: Carretera Simat, VP-1036, km. 2, Xàtiva (València)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és la construcció d'un desballestador per a automòbils.
  
L'activitat consisteix en la compra de vehicles avariats o accidentats, per a desballestar-los i vendre als tallers de vehicles automòbils les peces en bon estat. El material no vendible i metàl·lic es facilitarà a les indústries siderúrgiques i metal·lúrgiques per a fondre'l. Les parts dels vehicles potencialment contaminants com bateries, pneumàtics i olis lubricants, seran recollides per empreses especialitzades.
  
Tramitació administrativa
  
En data 14 d'agost de 2000 el Servei Territorial d'Indústria i Energia va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de construcció d'un parc de desballestament d'automòbils.
  
Afeccions legals
  
En data 22 de setembre de 2000 es va enviar escrit a l'Ajuntament de Xàtiva mitjançant el qual es demanava el resultat de la informació pública, com també la sol·licitud de llicència d'activitat.
  
Posteriorment, en data 6 d'agost de 2001 se'ls va reiterar la petició de l'esmentada documentació, i se'ls va advertir que si en el termini de tres mesos no responien, es procediria al tancament de l'expedient.
  
Finalment, el 3 de setembre de 2001 es va rebre escrit de l'Ajuntament de Xàtiva on es diu textualment que:
  
S'emet informe desfavorable a la instal·lació de l'activitat de referència, atés que, la parcel·la es troba situada en terrenys qualificats segons el vigent PGOU com a sòl no urbanitzable comú, i que incompleix, per tant, la Llei 4/92 sobre usos en sòl no urbanitzable, en l'article 18.2 d'aquesta. Així mateix, l'esmentada parcel·la es troba afectada per la zona de protecció viària (apartat 4.5.4 del II Pla de carreteres de la Comunitat Valenciana).
  
Resolc: No admetre a tràmit la sol·licitud de llicència municipal d'obertura per a la instal·lació de l'activitat.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar no acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de construcció d'un parc de desballestament d'automòbils, promogut per Reciclados José Pérez e Hijos SL.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.