Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4926, del 18-01-2005 (2005/125)

ORDRE de 29 de desembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla zonal de residus de la zona XIV.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4926

Data del DOGV
:   18-01-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/125


Data del document
:   29-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * El Comtat
    * L'Alacantí
    * L'Alcoià
    * programa d'actuació
    * residu
    * gestió de residus

ORDRE de 29 de desembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla Zonal de Residus de la Zona XIV. [2005/125]
  
El títol II de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, regula la planificació, competència de la Generalitat, l'objectiu de la qual és coordinar l'actuació de les diferents administracions públiques per a una adequada gestió dels residus.
  
En l'àmbit autonòmic es preveuen dos tipus de plans, el Pla Integral de Residus i els plans zonals, ambdós d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars, mitjançant els quals es distribueixen en el territori de la Comunitat Autònoma el conjunt d'instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instruments de desenvolupament i millora del Pla Integral de Residus, són documents detallats que adapten les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, i poden modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla Integral que no tinguen caràcter vinculant o normatiu.
  
Mitjançant ambdós plans autonòmics, la Generalitat garanteix una adequada direcció de la gestió de residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
La documentació del Pla Zonal està constituïda per un document d'informació que inclou una memòria informativa, una anàlisi i un diagnòstic, i un document d'ordenació constituït per la memòria justificativa, les prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus i els plànols d'ordenació.
  
Després d'elaborar la Conselleria de Territori i Habitatge el Pla de la Zona XIV, de conformitat amb el procediment d'aprovació previst en l'article 31 de la Llei de Residus de la Comunitat Valenciana, ha sigut sotmés a informació pública per un termini d'un mes, i, simultàniament, s'han sol·licitat els informes dels ajuntaments dels municipis inclosos en la zona i d'aquelles administracions sectorials que poden resultar afectades pel pla.
  
Així mateix, el pla ha sigut sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental regulat per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana, i és objecte de declaració d'impacte ambiental favorable per resolució de la Direcció de Gestió del Medi Natural de data 16 de desembre de 2004.
  
Vist el resultat de la informació pública i les al·legacions presentades, com també els informes emesos pels ajuntaments dels municipis inclosos en la corresponent zona i pels òrgans de l'administració sectorial interessada, s'han introduït en el pla totes les millores que resulten del mencionat tràmit, dels informes presentats i de la declaració d'impacte ambiental.
  
D'acord amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, correspon al conseller competent en medi ambient l'aprovació del pla zonal mitjançant una ordre. Es publica íntegrament, pel seu caràcter vinculant, el document d'ordenació del pla.
  
Les competències en la matèria s'assignen a la Conselleria de Territori i Habitatge pel Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat. El Decret 133/2004, de 3 de setembre, del Consell de la Generalitat, la configura com el màxim òrgan encarregat de la direcció i execució de la política del Govern Valencià en matèria de medi ambient, corresponent a la Direcció General de Qualitat Ambiental exercir les funcions en matèria de residus.
  
Per raó de tot el que antecedeix, a proposta de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de conformitat amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
ORDENE
  
Aprovar el Pla Zonal de Residus de la Zona XIV, el document d'ordenació del qual s'incorpora com a annex de la present ordre.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
El Pla zonal de Residus de la zona XIV entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 29 de desembre de 2004
  
El conseller de Territori i Habitatge
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANNEX
  
PLA ZONAL DE RESIDUS DE LA ZONA XIV
  
DOCUMENT D'ORDENACIÓ
  
Índex
  
1. Memòria justificativa
  
1.1. Introducció
  
1.1.1. Antecedents
  
1.1.2. Àmbit territorial
  
1.1.3. Tipologia dels residus
  
1.1.4. Abast i objectius
  
1.1.5. Principis pels quals es regirà el pla zonal
  
1.2. Anàlisi territorial per a la selecció de zones aptes per a la implantació d'infraestructures de valorització i eliminació
  
1.2.1. Zones protegides
  
1.2.2. Sòls geològicament aptes
  
1.2.3. Condicionants del transport
  
1.2.4. Planejament urbanístic
  
1.2.5. Metodologia per a la localització de zones aptes per a la ubicació de les instalolacions de valorització i eliminació de residus
  
1.2.6. Cartografia de litologies aptes per a l'abocament
  
1.2.7. Classificació urbanística
  
1.2.8. Cartografia d'espais naturals
  
1.2.9. Zones aptes orientatives per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
1.3. Anàlisi i diagnòstic de la situació actual
  
1.3.1. Residus urbans
  
1.3.2. Residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliara (rcd domiciliaris)
  
1.3.3. Residus de zones verdes i jardineria
  
1.3.4. Residus perillosos domèstics
  
1.3.5. Residus voluminosos
  
1.3.6. Instal·lacions existents
  
2. Prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus
  
2.1. Proposta de tractament de residus urbans
  
2.1.1. Característiques de la recollida
  
2.1.2. Infraestructures
  
2.2. Proposta de tractament de residus voluminosos
  
2.3. Proposta de tractament de residus perillosos d'origen domèstic
  
2.3.1. Característiques de la recollida
  
2.3.2. Infraestructures
  
2.4. Proposta de tractament de residus de construcció d'obra menor i reparació domiciliària (RCD domiciliaris)
  
2.4.1. Característiques de la recollida
  
2.5. Model econòmic
  
2.6. Condicions que han de complir les entitats supramunicipals per a garantir l'eficàcia de la seua actuació en l'execució del pla zonal
  
2.7. Termini d'execució del pla
  
2.8. Mesures de compensació
  
2.9. Mesures d'àmbit municipal
  
2.9.1. Ordenances municipals
  
2.9.2. Promoció i educació ambiental
  
2.10. Criteris per al desenvolupament dels projectes de gestió
  
3. Bases tècniques per a l'elaboració dels projectes de gestió
  
3.1. Instalolacions que s'han d'incloure en el projecte de gestió
  
3.2. Termini de construcció, termini d'explotació i manteniment postclausura de les instalolacions
  
3.3. Documentació que s'ha de presentar en el projecte de gestió
  
3.3.1. Memòria del projecte de gestió
  
3.3.2. Avantprojecte d'instalolacions
  
3.3.3. Pla de gestió
  
3.3.4. Estudi economicofinancer
  
3.3.5. Document de síntesi
  
3.4. Criteris d'adjudicació del concurs
  
3.4.1. Taxes econòmiques que s'han de repercutir
  
1. MEMÒRIA JUSTIFICATIVA
  
1.1. INTRODUCCIÓ
  
1.1.1. Antecedents
  
La Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus, adequa al dret intern la Directiva 91/156/CEE on s'abandona la classificació clàssica dels residus en dues úniques modalitats (general i perillós) i estableix una norma única per a tots ells. L'objectiu és incentivar la reducció en origen i donar prioritat a la reutilització, reciclatge i valorització dels residus sobre altres tècniques de gestió. La nova llei és aplicable a tot tipus de residus. En matèria de competències, es manté el repartiment constitucional entre Estat, comunitats autònomes i entitats locals.
  
Correspon a les comunitats autònomes l'elaboració de plans autonòmics de residus. Aquests plans s'han d'integraran en un pla nacional de residus. La Llei 10/1998 estableix el contingut mínim dels plans autonòmics i els seus objectius.
  
La Generalitat Valenciana, avançant-se a la Llei 10/1998, aprova mitjançant el Decret 317/1997, de 24 de desembre, modificat pel Decret 32/1999, de 2 de març, el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana. Aquest pla, que inclou la totalitat dels residus, és l'instrument director i coordinador de totes les actuacions que es realitzen a la Comunitat Valenciana en matèria de gestió de residus.
  
D'altra banda, la necessitat plasmar la política de residus de la Generalitat Valenciana en una llei de residus queda emmarcada en l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana en què s'estableixen les competències per a dictar normes addicionals de protecció del medi ambient. La Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, publicada en el DOGV del 15 de desembre de 2000, estableix el règim jurídic de la producció i gestió dels residus. Entre els seus objectius es troba desenvolupar instruments de planificació, inspecció i control que afavorisquen la suficiència, seguretat i eficiència de les activitats de gestió de residus.
  
En el títol II de la Llei de Residus de la Comunitat Valenciana es regula la planificació dels residus. Es preveuen en l'àmbit autonòmic dos tipus de plans, el pla integral de residus i els plans zonals. Ambdós d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars. Mitjançant aquests plans es distribueixen en el territori el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instrument de desenvolupament i millora del Pla Integral de Residus. Són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, podent modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla Integral que no tinguen caràcter vinculant. Mitjançant aquests plans zonals es garanteix una adequada direcció de la gestió dels residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
Els plans zonals estan constituïts per tres tipus de documents: el document d'informació, el document d'ordenació i un estudi d'impacte ambiental. El present document constitueix el document d'ordenació, vinculant per la Llei 10/2000, del Pla Zonal de Residus de la Zona XIV del PIR de la Comunitat Valenciana i inclou una memòria justificativa i unes prescripcions per a les operacions de gestió de residus.
  
1.1.2. Àmbit territorial
  
L'àmbit d'aplicació del present pla zonal de residus comprén el territori central de la província d'Alacant, englobat en la zona XIV del PIR de la Comunitat Valenciana (a excepció del Campello, inclòs en el Pla Zonal de la Zona XV). Inclou la totalitat de la comarca del Comtat i part del territori de les comarques de l'Alcoià i de l'Alacantí.
  
Dels 37 municipis que comprén el present pla zonal, 24 municipis formen la comarca del Comtat, 5 pertanyen a la comarca de l'Alcoià i 8 a l'Alacantí.
  
La superfície de l'àmbit d'aplicació del pla és de 1.123 km² dels quals, 376 km² pertanyen a la comarca del Comtat, 326 km² a l'Alcoià i 421 km² a l'Alacantí. La població total equivalent de la zona de l'àmbit del present pla és de 265.037 habitants equivalents, dels quals el 12,5% del total pertanyen al Comtat, el 31,7% a l'Alcoià i el 50,4% a l'Alacantí. D'aquestes dues últimes comarques és en els municipis d'Alcoi (26,55%) i Sant Vicent del Raspeig (24,58%) on es concentra un poc més del 51% de la població total. La comarca del Comtat és la menys poblada, d'aquesta més del 50% dels municipis presenten una població inferior a 500 habitants.
  
El total de la població de l'àmbit d'estudi és de 265.037 habitants equivalents, dels quals habitants fixos són 205.815. La població estacional és de 59.223 habitants.
  
1.1.3. Tipologia dels residus
  
El present pla zonal de residus afectarà els residus urbans o municipals definits per la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana. S'entén per residus urbans els següents:
  
1. Els generats en els domicilis particulars, comerços, oficines i serveis.
  
2. Tots aquells que no tinguen la qualificació de perillosos i que per la seua naturalesa o composició puguen assimilar-se als produïts en els anteriors llocs o activitats. Tindran aquesta consideració els residus següents:
  
- Els residus sanitaris dels grups I i II generats en les activitats sanitàries i hospitalàries, segons el Decret 240/1994, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament Regulador de la Gestió de Residus Sanitaris
  
- Els residus procedents de la neteja de vies públiques, zones verdes, àrees recreatives i platges
  
- Animals domèstics morts
  
- Vehicles abandonats (es regulen per la seua normativa específica)
  
- Mobles i efectes
  
- Residus d'obres menors de construcció i reparació domiciliària
  
S'exclouen de l'àmbit d'aplicació del present pla els residus següents:
  
- Residus perillosos de qualsevol tipologia excepte els domèstics
  
- Residus d'activitats agrícoles i ramaderes
  
- Residus industrials de qualsevol naturalesa i procedència
  
Així mateix queden exclosos del present pla:
  
- Les emissions a l'atmosfera, regulades en la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció del Medi Ambient Atmosfèric.
  
- Els residus radioactius, regulats per la Llei 25/1964, de 29 d'abril, d'Energia Nuclear.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a les aigües continentals al mar, regulats per la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües i la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de Costes.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a la xarxa integral de sanejament regulats per la Llei 2/1992, de 26 de març, de Sanejament de les Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana.
  
1.1.4 . Abast i objectius
  
Com a objectiu general del Pla Zonal, es pretén dotar la Generalitat Valenciana d'un instrument actualitzat per al desenvolupament de les estratègies i prescripcions de la Unió Europea i de l'Estat espanyol en matèria de residus, com també per a la posada en pràctica i millora de les previsions del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
El Pla Zonal de la Zona XIV persegueix els objectius específics següents:
  
- Reducció de la generació de residus urbans.
  
- Potenciació de la recollida selectiva d'alguns materials.
  
- Valorització màxima dels residus.
  
- Eliminació segura dels residus no valoritzables.
  
- Determinació de les infraestructures necessàries per a la gestió dels residus urbans objecte del pla zonal, com també de les seues característiques generals i el termini d'execució.
  
- Identificació de zones aptes per a la implantació de les distintes infraestructures segons criteris d'aptitud geològica, espais protegits, infraestructures viàries i planejament urbanístic.
  
- Establiment de criteris de compensació a favor dels municipis en què s'implanten infraestructures de valorització eliminació de residus urbans.
  
- Establiment de condicions que garantisquen l'eficàcia d'actuació de les mancomunitats, consorcis i altres formes d'agrupació per al desenvolupament de les operacions de la gestió dels residus.
  
- Definició de criteris per al desenvolupament de projectes de gestió, en el relatiu tant a la documentació a presentar com a la posterior valorització d'aquests.
  
Principis pels quals es regirà el pla zonal.
  
Per al disseny del present pla zonal s'han tingut en compte els principis bàsics establits per la Directiva 1999/156/CEE; la Llei 10/1998, de Residus, i la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana; el Pla Nacional de Residus, i el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana. Aquests principis són:
  
Els principis i fonaments del pla són els següents:
  
- Principi de prevenció.
  
- Principi de responsabilitat del productor.
  
- Principi de proximitat.
  
- Principi d'autosuficiència.
  
- Principi de subsidiarietat.
  
- Principi de responsabilitat compartida.
  
- Principi de conscienciació ciutadana.
  
- Principi de foment del desenvolupament sostenible.
  
PRINCIPIS DE PREVENCIÓ
  
Prevenir la generació de residus en l'origen és el primer pas de la producció neta, perquè elimina la necessitat realitzar posteriorment una complexa gestió de residus, incloent el tractament i disposició final. Reduir, per la seua banda, implica disminuir en l'origen la quantitat i caràcter nociu d'un residu.
  
La prevenció i reducció de residus pot aconseguir-se implantant una estratègia de producció neta adequada, que preveja mesures preventives, com ara l'ús racional de recursos, selecció de materials de menor impacte ambiental, modificacions al procés productiu i incorporació de tecnologia.
  
La prevenció i reducció en l'origen és una de les alternatives menys costoses per a la solució de problemes ambientals, ja que és possible implementar modificacions simples als processos productius que, amb mínims requeriments de capital, permeten increments significatius en la productivitat i una dràstica reducció en la generació de residus o emissions, conjuntament de millorar la competitivitat de l'empresa i obtenir beneficis econòmics.
  
PRINCIPI DE RESPONSABILITAT DEL PRODUCTOR
  
Tots aquells que perjudiquen el medi ambient, han de pagar els costos derivats de les seues accions, màximament quan aquestes deriven de la posada en marxa en el mercat de productes el procés d'elaboració i distribució dels quals genere residus.
  
Els agents econòmics són considerats els primers responsables de la producció de residus i de la seua repercussió en el medi ambient, i per a aconseguir internalitzar els costos ambientals per la seua banda, s'ha d'aplicar el principi que ?qui contamina, paga?.
  
PRINCIPI DE PROXIMITAT
  
A fi de tractar en les instal·lacions adequades més pròximes al punt de generació dels residus, aquells residus que no tinguen una massa crítica que justifique una instal·lació de tractament en els municipis definits en el present pla.
  
PRINCIPI D'AUTOSUFICIÈNCIA
  
De manera que els municipis inclosos en el present pla tinguen a la seua disposició les infraestructures necessàries per a ser independents en el tractament adequat dels residus produïts en el seu territori, sempre que hi haja la massa crítica que ho justifique.
  
PRINCIPI DE SUBSIDIARIETAT
  
Pel qual la Generalitat Valenciana intervindrà només en la mesura que els objectius de l'acció pretesa no puguen ser aconseguits pels agents involucrats, i, per consegüent, puga aconseguir-se millor, a causa dels efectes de l'acció prevista, a nivell autonòmic.
  
PRINCIPI DE RESPONSABILITAT COMPARTIDA
  
Millorar la situació respecte a la producció i gestió dels residus ha de ser una responsabilitat compartida entre els distints agents implicats: administració autonòmica, entitats locals, empreses públiques i privades i els ciutadans, de manera que contribuïsquen a solucionar problemes plantejats.
  
PRINCIPI DE CONSCIENCIACIÓ CIUTADANA
  
Mitjançant programes de divulgació i programes d'ensenyament sobre la generació i correcta gestió dels residus a fi d'aconseguir la seua conscienciació i contribució per a aconseguir els objectius del present pla.
  
PRINCIPI DE FOMENT DEL DESENVOLUPAMENT SOSTENIBLE
  
A fi de mantenir el creixement econòmic sense menyscabar el de les generacions futures.
  
4.2.9.9. Principis jeràrquics
  
A més dels principis marcats en l'apartat anterior, el Pla zonal assumeix l'estratègia comunitària en matèria de residus:
  
- S'estableix la següent jerarquia d'operacions de gestió de residus:
  
1. Prevenció
  
2. Reutilització
  
3. Reciclatge
  
4. Valorització
  
5. Eliminació final de les fraccions no valoritzables.
  
- Es procurarà reduir els trasllats de residus.
  
- S'establiran nous i millors instruments de gestió de residus, com ara instruments reglamentaris i econòmics, estadístiques fidedignes i comparables sobre residus, etc.
  
1.2. ANÀLISI TERRITORIAL PER A LA SELECCIÓ DE ZONES APTES PER A LA IMPLANTACIÓ D'INFRAESTRUCTURES DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ
  
1.2.1. Zones protegides
  
S'han delimitat com a zones no aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus les zones corresponents amb la xarxa Natura 2000. Per tant, s'han considerat com a àrees no aptes respecte a les consideracions ambientals les següents:
  
- Xarxa Natura 2000:
  
Llocs d'Interés Comunitari (LIC) i
  
Zones d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA)
  
- Microreserves
  
- Zones humides
  
La delimitació d'aquestes àrees s'ha recollit en el corresponent plànol d'informació, i hi apareixen com a zones desfavorables per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus.
  
1.2.2. Sòls geològicament aptes
  
Des d'un punt de vista exclusivament tècnic en la implantació d'instal·lacions d'eliminació de residus urbans, la selecció de l'emplaçament ha de preveure consideracions a nivell de sòl en els àmbits següents:
  
- Geològiques
  
- Hidrogeològiques
  
- Hidrològiques
  
Les condicions naturals de l'emplaçament s'han de considerar des del punt de vista de la seguretat, donant suport o reforçant les mesures de disseny i enginyeria de la instal·lació sempre amb l'objectiu de la protecció de la salut pública i del medi ambient d'una manera integrada.
  
Des d'un punt de vista de la geologia de l'emplaçament, es prioritzaran aquells amb substrats impermeables de potència suficient (almenys equivalents a una permeabilitat estimada (K) inferior o igual a 1,0 x 10-9 m/s en un gruix major o igual a 1 metre, segons s'estableix en Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant el depòsit en abocador), sense fissuració o carstificació del terreny i allunyats de zones inundables o amb un altre tipus de risc geològic (lliscaments, erosió, etc.). Així mateix, la naturalesa química de les roques ha de ser considerada amb atenció, evitant aquelles en què es puguen donar reaccions químiques amb possibles infiltracions i afavorint aquells que poden actuar com a captadors d'elements perillosos com els metalls pesants.
  
Des d'aquest punt de vista resulten òptimes per a garantir l'estanquitat del depòsit les formacions geològiques argiloses o margoses.
  
Les condicions hidrogeològiques de l'emplaçament són un altre factor fonamental. Seran preferibles zones sense aqüífers d'importància. La localització de formacions argiloses, la presència de d'aqüitards o aqüicludes sota l'emplaçament, ofereix un grau de seguretat natural addicional.
  
Les consideracions hidrològiques són les que poden comportar un major desafiament des del punt de vista del disseny. S'han d'evitar terrenys potencialment inundables o aquells situats en rambles o subjectes a elevat risc d'erosió. Ha de considerar-se la sensibilitat de les aigües receptores a aquesta vessament.
  
No podrà ubicar-se un abocador en terrenys de domini públic hidràulic, incloent els llits de corrents naturals contínues, brolladors, llacs, llacunes, tolles, embassaments, canals, i espais ocupats per extensions permanents amb presència de làmina lliure públics o privats, com també les riberes, marges, les seues zones de servitud i policia d'acord amb allò el que estableix el títol primer del Reial decret legislatiu 1/2001 que aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
1.2.3. Condicionants del transport
  
La carretera principal de què disposen les comarques de la zona XIV és la N-340 que estableix la vertebració nord-sud de la zona connectant Alacant amb Xixona, Alcoi, Cocentaina i Muro. Això no obstant la recent creació de l'autovia A-36 Alcoi-Alacant per Ibi, permet una millor vertebració nord-sud d'aquestes àrees centrals de la Comunitat amb l'exterior, la qual forma part de la planificació de la Generalitat Valenciana de disposar del corredor Xátiva-Alcoi-Alacant.
  
La connexió de la zona XIV amb la costa es realitza a Alacant mitjançant la A-7, i hi ha com ja hem dit un nou eix vertebrador nord-sud que és la A-36 per Ibi. Aquesta actuació es complementa amb l'autovia Sax-Castalla, actualment en execució, que connectarà la A-36 amb la N-330 cap a Almansa i València.
  
La comarca del Comtat és d'abrupte relleu i la baixa accessibilitat de la zona es realitza a través de diferents vies en direcció E-W i N-S que connecten amb la N-340 a l'altura de Muro, Cocentaina o Alcoi.
  
Geogràficament podem dir que en l'àmbit de la zona XIV ens trobem amb dues zones, la zona nord formada pel Comtat i part de l'Alcoiá (Ibi, Alcoi, Penàguila i Benifallim) que recull el 49% de la població total i, per tant, dels residus i la zona sud amb el 51% restant, composta pels vuit municipis de l'Alacantí i Tibi. D'aquesta manera, la zona nord queda connectada amb la sud a través de les dues vies més importants que són la N-340 i la A-36, la resta de municipis es connecten amb aquests eixos vertebradors mitjançant distintes carreteres autonòmiques.
  
En concret, per a la zona nord tenim:
  
- Alfafara i Agres connecten amb la N-340 a l'altura de Muro mitjançant la CV-700.
  
- Beniarrés i Gaianes connecten amb la N-340 a l'altura de Muro mitjançant la CV-705 i al seu torn l'Orxa connecta amb la CV-705 a Beniarrés a través de la CV-701; Alcosser de Planes connecta per la CV-7020 de la xarxa municipal amb la CV-705 entre Gaianes i Muro.
  
- La CV-700 uneix Planes i Benimarfull amb la N-340 a Muro.
  
- l'Alqueria d'Asnar mitjançant la CV-703 connecta amb Cocentaina al sud i amb Muro al nord.
  
- Famorca, Facheca, Tollos, Benimassot, Balones i Gorga s'uneixen mitjançant la CV-720, i de Gorga a Benilloba per la CV-710 s'arriba a la CV-70 que connecta amb la N-340 a l'altura d'Alcoi, o bé de Gorga a Cocentaina per Millena.
  
- Benillup i Millena mitjançant la CV-710 connecten amb la CV-706 cap a Cocentaina. Per un altre costat la CV-708 connecta Almudiana amb la CV-710 a l'altura de Benillup.
  
- La CV-70 és l'eix que uneix Alcoleja, Benasau i Benilloba amb la N-340 a Alcoi, mentre que Penàguila i Benifallim ho fan a través de la CV-785.
  
- D'Ibi a Alcoi per la A-36 fins a la N-340
  
Per als municipis de la zona sud tenim igualment que tots ells connecten mitjançant diferents vies amb la N-340. Així:
  
- D'Agost a Xixona per Tibi mitjançant la CV-827, A-36 i CV-810
  
- D'Ibi a Xixona per Tibi mitjançant la CV-798 d'Ibi a Tibi i la CV-810 de Tibi a Xixona
  
- D'Aigües a Busot per la CV-773 i de Busot a la N-340 a Xixona per la CV-774
  
- De la Torre de les Maçanes a Xixona per la CV-780
  
- Sant Joan i Mutxamel connecten directament amb la N-340 cap a Xixona i Sant Vicent ho fa mitjançant la ronda d'Alacant.
  
En el següent mapa de Consideracions de transport de la zona d'estudi, es cartografien els aspectes més destacables de les vies de comunicació de la zona d'estudi, segons informació obtinguda de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport (COPUT) de la Generalitat Valenciana.
  
1.2.4. PLANEJAMENT URBANÍSTIC
  
El sòl urbà en la zona XIV ocupa una superfície total de 4.702 ha, que es distribueixen de la forma següent:
  
- 2.650,5 ha a l'Alacantí
  
- 1.263,5 ha a l'Alcoià
  
- 788 ha al Comtat
  
Als municipis afectats hi ha en l'actualitat un total de 2.868 ha de sòl apte per a urbanitzar. D'aquesta superfície, 1.938 ha corresponen a la comarca de l'Alacantí, 650 ha a la comarca de l'Alcoià i 280 corresponen al Comtat.
  
El sòl no urbanitzable té una superfície total als termes afectats de 104.317 ha, la qual cosa equival al 93,2% de la superfície total de l'àmbit d'estudi. En els vuit municipis de l'Alacantí la superfície ocupada pel sòl no urbanitzable és de 36.635 ha, en els cinc municipis de l'Alcoià és de 30.843 ha i de 36.839 ha al Comtat, la qual cosa representa respectivament el 89%, 94% i 97% de la superfície de cadascuna de les comarques que formen la zona XIV.
  
En la taula següent es recull la superfície segons la classificació de sòl establida, que ocupa en cada municipi:
  
Comarca Municipi SU (ha) S Uble (ha) SNU (ha)
  
l'Alacantí Agost 78,5 150,5 6350,0
  
 Aigües 28,5 22,5 1808,9
  
 Busot 325,0 26,0 3025,0
  
 Mutxamel 611,4 549,4 3569,0
  
 Sant Joan d'Alacant 307,6 253,7 395,8
  
 Sant Vicent del Raspeig 1140,8 447,8 2330,1
  
 la Torre de les Maçanes 28,8 0,0 3645,2
  
 Xixona 129,8 488,0 15939,1
  
l'Alcoià Alcoi 833,7 226,6 12896,7
  
 Benifallim 2,3 0,0 1357,7
  
 Ibi 349,4 39,0 5747,6
  
 Penàguila 10,6 0,0 5029,4
  
 Tibi 67,4 384,0 6678,4
  
El Comtat Agres 19,3 0,0 2618,7
  
 Alcocer de Planes 7,3 0,0 438,2
  
 Alcoleja 6,0 0,0 1444,0
  
 Alfafara 6,9 0,0 2033,1
  
 Almudaina 4,8 0,0 895,2
  
 Balones 4,0 0,0 1136,0
  
 Benasau 12,0 0,0 942,0
  
 Beniarrés 18,2 8,0 2033,8
  
 Benilloba 20,3 0,0 909,7
  
 Benillup 1,2 0,0 355,8
  
 Benimarfull 13,9 12,8 533,3
  
 Benimassot 3,8 0,0 966,2
  
 Cocentaina 296,3 185,8 4765,4
  
 Facheca 2,5 0,0 1039,5
  
 Famorca 1,5 0,0 995,5
  
 Gaianes 17,0 9,3 936,1
  
 Gorga 8,7 4,0 910,3
  
 l'Alqueria d'Asnar 23,6 10,4 41,7
  
 l'Orxa 21,8 2,8 3180,0
  
 Millena 3,2 0,0 976,8
  
 Muro 261,3 31,9 2720,2
  
 Planes 28,3 15,3 3811,4
  
 Quatretondeta 4,9 0,0 1695,1
  
 Tollos 1,3 0,0 1461,0
  
Per comarques:
  
l'Alacantí 2650,5 1938,0 36.635,0
  
l'Alcoià 1263,5 650,0 30.843,0
  
el Comtat 788,0 280,0 36.839,0
  
TOTALS 4.702 2.569 421.137
  
En el mapa de consideracions urbanístiques de la zona d'estudi, es mostren els aspectes més destacables del planejament urbanístic de la zona d'estudi. La informació s'ha demanat de la Sèrie Cartogràfica Temàtica 6 de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport (COPUT) de la Generalitat Valenciana i s'actualitza a la situació actual per a aquells municipis en què s'ha modificat el planejament des d'aquesta publicació fins a la data.
  
1.2.5. Metodologia per a la localització de zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
La metodologia utilitzada per a la selecció de possibles àrees per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus s'ha fonamentat en tres cartografies de base que atenen als principis de selecció de l'apartat anterior:
  
Cartografia de litologies aptes per a l'abocament
  
Cartografia en la classificació urbanística vigent del sòl
  
Cartografia d'espais naturals
  
La superposició de totes aquestes dóna com resultat una nova cartografia d'espais potencialment impermeables i fora de les zones d'exclusió per motius de classificació urbanística i espais naturals protegits, que denominem Mapa de zones aptes orientatives. Aquesta cartografia obtinguda com a síntesi de les altres tres és de caràcter no excloent i exigeix la realització, en tot cas, d'estudis geologicogeotècnics i hidrogeològics que permeten verificar la idoneïtat de l'emplaçament seleccionat, com també visites de camp que confirmen la seua aptitud. Es planteja per tant com una cartografia informativa i orientativa que facilita la selecció d'una ubicació concreta.
  
1.2.6. Cartografia de litologies aptes per a l'abocament
  
Des d'un punt de vista exclusivament tècnic en la implantació d'instal·lacions d'eliminació de residus urbans, la selecció de l'emplaçament ha de preveure consideracions a nivell de sòl en els àmbits següents:
  
- Geològic
  
- Hidrogeològic
  
- Hidrològic
  
Les condicions naturals de l'emplaçament s'han de valorar des del punt de vista de la seguretat, donant suport o reforçant les mesures de disseny i enginyeria de les instal·lacions sempre amb l'objectiu de protecció de la salut pública i del medi ambient de manera integrada.
  
Des del punt de vista de la geologia de l'emplaçament, se seleccionaran aquells substrats impermeables de potència suficient (almenys equivalents a una permeabilitat estimada K inferior o igual d'1,0x10-9 m/s en un gruix major o igual a 1m), sense fissuració o karstificació del terreny.
  
Es parteix dels mapes geològics 1:50.000 de la sèrie MAGNA de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya, seleccionant les zones considerades inicialment com a impermeables, com per exemple, argiles, margues i combinacions d'aquestes. Una vegada elegides les zones es tenen en compte altres criteris com:
  
- Configuració natural del terreny
  
- Proximitat a àrees sensibles
  
Com a resultat de tots els criteris s'obté una cartografia de zones potencialment aptes geològicament per a ser integrada amb la informació dels plànols de classificació urbanística i d'espais naturals.
  
Les condicions hidrogeològiques de l'emplaçament són un altre factor fonamental. Seran preferibles zones sense aqüífers d'importància. Les localitzacions de formacions argiloses, la presència d'aqüitards i aqüicludes sota l'emplaçament, ofereix un grau de seguretat natural addicional.
  
Des del punt de vista hidrològic s'han d'evitar terrenys potencialment inundables o aquells situats en rambles o subjectes a elevat risc d'erosió.
  
1.2.7. Classificació urbanística
  
En el present pla zonal s'ha realitzat la delimitació de sòl a partir de la informació publicada en el mapa de classificació urbanística de 1998 de la Conselleria d'Obres Publiques, Urbanisme i Transports. Per a aquells municipis el planejament urbanístic dels quals s'ha vist modificat des de 1998 fins al dia de hui, s'ha realitzat una actualització de la informació a partir del planejament vigent. Aquests municipis són:
  
- Beniarrés: Pla general (2001)
  
- Benimarfull: Delimitació de sòl urbà (1999)
  
- Gaianes: Pla general (2004)
  
- Gorga: Pla general (2004)
  
- l'Orxa: Pla general (2004)
  
- Ibi: Pla general (2000)
  
A partir la classificació urbanística s'han definit els perímetres límit de sòl urbà i urbanitzable (programat i no programat). Aquesta classificació és la que es representa en el plànol de classificació urbanística de l'annex de plànols del document d'informació del present pla zonal.
  
A aquesta classificació cal afegir la limitació del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana que indica que les zones situades a menys de 500 m del sòl classificat com a urbà i urbanitzable, com també el mateix sòl urbà i urbanitzable es consideren com no aptes per a la ubicació d'abocadors. Les instal·lacions que s'ubiquen entre els 500 i els 2000 m hauran de justificar la no-afecció al sòl bé mitjançant mesures correctores que es definisquen en el projecte bé perquè les condicions naturals de l'àrea garanteixen la no-afecció a aquests sòls.
  
No s'inclouen les plantes de transferència dins de les infraestructures de valorització i eliminació perquè simplement formen part del procés intermedi de tractament integral dels residus. Per un altre costat i segons el PIR, els polígons industrials de nova construcció que tinguen entitat suficient (100 empreses) preveuran una parcel·la per a la localització d'un centre d'agrupament i transferència.
  
1.2.8. Cartografia d'espais naturals
  
Per a minimitzar l'impacte ambiental de la implantació de les infraestructures de valorització i eliminació la ubicació d'aquestes ha de situar-se en terrenys de baixa qualitat ambiental.
  
La valorització ambiental del territori de la zona XIV s'ha realitzat a partir dels mapes temàtics de la Conselleria de Medi Ambient.
  
En els plànols del document d'informació s'han representat com a zones no aptes:
  
- LIC: Aitana, Serrella i Puig Campana; Maigmó i Serres de la Foia de Castalla; Serra de la Safor; Serres de Mariola i Carrascar de la Font Roja i les Valls de la Marina.
  
- ZEPA: Serra de Mariola i el Carrascar de la Font Roja.
  
- Parcs naturals: Parc Natural de la Serra de Mariola i Parc Natural del Carrascar de la Font Roja.
  
- Microreserves: es representen un total de 20 microreserves en distints municipis com: Agres, l'Orxa, Tibi, Xixona, Mutxamel, Bussot, Alcoi, Benasau i Benifallim.
  
- Zones Humides: Embassament de Tibi. (Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana)
  
1.2.9. Zones aptes orientatives per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
Els emplaçaments identificats i seleccionats es relacionen en el plànol a escala 1:50.000 denominat Zones aptes orientatives per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus.
  
La llegenda d'aquests plànols diferencia amb color verd aquelles zones favorables des del punt de vista litològic, ambiental i urbanístic. La zona resultant exclou les àrees protegides existents, com també l'afecció dels nuclis urbans.
  
Es podran ubicar les infraestructures d'eliminació de residus urbans tant en les àrees grafiades com aptes en els plànols de la memòria informativa com en altres àrees dins de l'àmbit del pla zonal. En el cas d'aquestes últimes s'haurà de demostrar mitjançant estudis tècnics adequats el compliment dels condicionants establits en el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador per a obtenir la corresponent autorització administrativa per a l'eliminació de residus no perillosos i així mateix obtenir la preceptiva declaració d'impacte ambiental de la infraestructura que garantisca l'admissibilitat d'aquesta des del punt de vista ambiental.
  
Aquesta cartografia és de caràcter orientatiu i exigeix la realització, en tot cas, d'estudis geològics, geotècnics i hidrogeològics que permeten verificar la idoneïtat de l'emplaçament, com també visites de camp que confirmen el seu interés.
  
1.3. ANÀLISI I DIAGNÒSTIC DE LA SITUACIÓ ACTUAL
  
1.3.1. Residus urbans
  
Per al càlcul de la producció de residus urbans s'ha partit de les següents bases de càlcul:
  
Població fixa: dades de l'any 2003 de l'INE.
  
Població estacional: S'han pres les dades de l'Inventari i Catàleg de residus de la Comunitat Valenciana
  
Població equivalent: s'ha calculat mitjançant la següent expressió.
  
Població equivalent = Població fixa + 0.25 x Població estacional
  
Taxa anual de creixement de la població 1%.
  
Ràtio de producció de residus: 1,25 kg/hab/dia, i la producció s'obté com:
  
Producció de RU = 1.25 x Població equivalent
  
Segons aquestes bases de càlcul, la previsió de producció de residus en la zona XIV es mostra en la taula adjunta:
  
Les fraccions components dels residus urbans es mostren a continuació per a la situació actual:
  
Components % composició
  
Matèria orgànica 41
  
Paper/Cartró 19
  
Plàstic 15
  
Vidre 5
  
Metalls ferris 4
  
Metalls no ferris 1
  
Altres 15
  
Total 100
  
1.3.2. Residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliàra (RCD domiciliaris).
  
Per a determinar la seua producció s'han utilitzat les dades facilitades per la Conselleria de Territori i Habitatge, corresponents al Pla zonal de RCD de la Comunitat Valenciana, que es troba en elaboració. En la taula adjunta es mostren aquests, corresponents a la zona objecte del present pla zonal:
  
 Zona del PIR Núm. d'àrea Ratio (tn/hab./any)
  
 XIV 21 0,8
  
 XIV 25 0,8
  
Les ràtios anteriors corresponen a residus de construcció i demolició totals. Per a determinar la ràtio dels RCD domiciliaris, objecte del present la `zonal, es considera que aquests comporten un 8% dels RCD totals, resultant una ràtio de 0.064 t/hab/any. Es mostra a continuació, l'estimació de la producció dels diferents municipis de la zona XIV, agrupats per comarques:
  
1.3.3. Residus de zones verdes i jardineria
  
La producció de residus de zones verdes i àrees recreatives públiques s'ha calculat a partir de la ràtio de 7 kg per habitant i any. L'evolució dels residus es presenta a continuació:
  
1.3.4. Residus perillosos domèstics
  
Les ràtios utilitzades per al càlcul de la producció, a partir de diferents estadístiques, es mostren en la taula adjunta:
  
Tipus de residu Ratio (kg/hab/any)
  
Piles 0,27
  
Piles botó 0,00462
  
Fluorescents 0,22
  
Perillosos tipus general 0,45
  
Amb aquestes ràtios es té que la producció de piles i fluorescents és la següent:
  
Producció de residus perillosos domèstics (2004)
  
La previsió d'evolució dels residus perillosos domiciliaris de tipus general (envasos de neteja, pintura, dissolvents, etc.), és la següent:
  
Evolució de la producció de residus perillosos domèstics (2004-2023)
  
1.3.5. Residus voluminosos
  
0.2.1.9. Residus d'ordinadors
  
L'estimació de la ràtio de producció dels residus d'ordinadors s'ha realitzat a partir de les dades facilitades per l'Associació per a la Investigació de Mitjans de Comunicació (AIMC) referents a l'Estudi General de Mitjans (abril 2003/març 2004). Mitjançant aquest estudi s'estima que en un 33.9% de les llars de la província d'Alacant hi ha ordinador. Amb aquesta ràtio i el nombre d'habitatges per municipi s'estima el nombre d'ordinadors per municipi.
  
En la taula següent es representen les diferents ràtios del nombre mitjà d'ordinadors per habitant, considerant una vida mitjana de l'equip de 7 anys i un pes mitjà de 17 kg.
  
 Ud. ord./any Kg ord./habt Kg res. ord./hab/any
  
Zona XIV 0,13 2,82 0,32
  
A partir de la ràtio anterior i la població equivalent de cadascun dels municipis que conformen la zona XIV del pla zonal, es determinen les produccions de residus d'ordinadors, per a la situació actual i les diferents projeccions futures:
  
Evolució de la producció residus d'ordinador (2004-2023)
  
6.2.7.0. Línia marró
  
La producció de residus d'equips de línia marró s'ha calculat a partir dels habitatges de les zones objecte del pla i aplicant els percentatges de saturació actuals dels equips.
  
 Pes mitjà
  
Prod. matalassos (kg / any) = Núm. hab. x Núm. llits per hab. x \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
  
 Freq. renovació
  
 Ratio penetració Vida mitjana Pes mitjà (kg)
  
 llars equips (anys)
  
1 televisor 0.997 15 32
  
2 televisors 0.594 15 32
  
1 ràdio 0.912 20 0.8
  
2 ràdios 0.503 20 0.8
  
1 vídeo 0.734 12 2
  
2 vídeos 0.046 12 2
  
DVD 0.272 15 2
  
1 HIFI 0.578 12 4
  
2 HIFI 0.060 12 4
  
La producció de residus línia marró (kg/any) en la situació actual es mostra a continuació:
  
Producció residus de línia marró 2004
  
8.3.0.3. Línia blanca
  
S'han pres les dades del Estudi EOLA, realitzat per l'Associació Nacional de Fabricants i Importadors d'Electrodomèstics de Línia Blanca (ANFEL). L'estudi anterior realitza una estimació per províncies dels residus generats segons les vendes realitzades i la vida mitjana dels electrodomèstics. Amb aquestes dades es determinen unes ràtios per habitant, de manera que si tenim en compte la població equivalent dels municipis objecte del Pla zonal, es calcula la producció actual i futura de cadascun dels electrodomèstics de la línia blanca.
  
A falta de dades fiables sobre de la producció de residus de la línia blanca per a la província d'Alacant s'han pres les ràtios en kg/hab/any per a la província de València que a continuació es detallen:
  
S'han agrupat diferenciant tres tipologies distintes en la línia blanca:
  
- Grup I: Electrodomèstics amb CFC bé en les bromeres o en el circuit
  
- Grup II: Electrodomèstics que necessitarien un desmuntatge previ a la trituració
  
- Grup III: Electrodomèstics fàcilment triturables.
  
Grup I Grup II Grup III
  
Frigorífics Llavadores Cuines
  
Combinats Rentavaixelles Fogons
  
Congeladors Vitroceràmica Campanes
  
Termos elèctrics Forn Escalfadors
  
 Microones
  
La producció de residus de línia blanca (kg/any) per a la situació actual és la següent:
  
Producció de residus de línia blanca (kg/any). Situació actual
  
Comarques Total línia
  
 blanca Grup I Grup II Grup III
  
El Comtat 595.569 77.287 291.307 31.233
  
L'Alcoià 232.577 536.056 610.549 92.345
  
L'Alacantí 157.760 395.299 506.572 125.557
  
Total 1.154.311 874.380 635.636 249.135
  
9.6.9.4. Matalàs
  
Per a estimar la producció dels residus de matalassos s'ha determinat una ràtio segons el nombre d'habitatges, tenint en compte els següents condicionants:
  
Nombre de llits per habitatge: 5
  
Freqüència de renovació: 25 anys
  
Pes mitjà estimat: 5 kg
  
Amb les dades anteriors es determina la producció de residus de matalassos per a cada un dels municipis integrants en el Pla zonal segons l'expressió següent:
  
 Pes mitjà
  
Prod. matalassos (kg/any) = Nºhab x Nº llits per hab x ???????????-
  
 Freq. renovació
  
L'evolució de la producció de matalassos (kg/any) es mostra a continuació:
  
Evolució de la producció residus de matalassos (2004-2023)
  
4.5.8.0. Mobles
  
L'estimació dels residus d'altres mobles i efectes voluminosos (sofàs, taules, etc) s'ha efectuat tenint en compte les dades calculades en altres comunitats autònomes. Amb això, s'estima una ràtio de producció de 2 kg/hab/any. Amb aquesta ràtio i la població equivalent de cada un dels municipis es determinen les produccions actuals i les seues projeccions futures que es resumixen agrupats els municipis per comarques en la taula següent:
  
Evolució de la producció residus de mobles (2004-2023)
  
2. PRESCRIPCIONS NECESSÀRIES PER A LES OPERACIONS DE GESTIÓ DE RESIDUS
  
La planificació de la gestió dels residus de la zona XIV es guia per la següent jerarquia de principis:
  
- Prevenció i reducció de la generació.
  
- Valorització dels materials continguts en els residus, inclosa la reutilització.
  
- Eliminació controlada dels rebutjos no valoritzables.
  
2.1. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS URBANS
  
2.1.1. Característiques de la recollida
  
Per al compliment dels objectius marcats i descrits en el document d'informació, s'ha plantejat un sistema de recollida mixt:
  
- En vorera, on es recullen en contenidors els residus en massa, la fracció orgànica a partir de l'any 2010 i la fracció restant.
  
- En àrea d'aportació, on es recull vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
El sistema de recollida selectiva plantejat s'implantarà de forma gradual fins a aconseguir els objectius de recollida selectiva de matèria orgànica previstos en aquest Pla zonal (44%). Les fases en què es preveu realitzar la implantació es mostren en la taula següent:
  
La implantació de la recollida de matèria orgànica s'ha previst realitzar en dues fases:
  
- A partir de l'any 2007 es recollirà selectivament la matèria orgànica dels grans productors (mercats, hipermercats, hotels, restaurants, etc.)
  
- A partir de l'any 2010 es recollirà selectivament la matèria orgànica en els municipis de més de 2000 habitants.
  
El contenidor de la fracció restant es recollirà en vorera i anirà a la instal·lació de valorització, de manera que possibilite la recuperació de les fraccions que no han sigut separades en origen.
  
2.1.2. Infraestructures
  
D'acord amb l'anàlisi realitzada en els apartats anteriors, les infraestructures que es proposaran per a la gestió de residus urbans permetran disposar de la capacitat mínima necessària per a la valorització i eliminació dels residus generats en les zones XIV, complint amb els objectius marcats.
  
Per a això, les instal·lacions i sistemes de tractament que es proposen segueixen els criteris establits pel PIR i analitzats en l'apartat anterior i pel Pla nacional de residus urbans:
  
- Recollida selectiva de matèria orgànica en productors singulars l'any 2007 i establiment de sistemes de la recollida selectiva per als municipis de més de 2000 habitants, l'any 2010.
  
- Recollida selectiva d'envasos lleugers, vidre i paper-cartó en àrees d'aportació.
  
- Recollida selectiva dels altres tipus de residus urbans en diferents tipus d'ecoparc.
  
- Instal·lacions de valorització de la matèria orgànica i altres materials dels RU amb la incorporació d'una línia d'incineració d'animals domèstics morts.
  
- Instal·lacions d'eliminació de les fraccions no valoritzables dels residus urbans.
  
Tenint en compte aquestes premisses es proposen com a mínim les següents infraestructures, algunes d'elles existents o que s'han de remodelar per a adaptar-se als objectius i necessitats de la zona XIV:
  
Planta de transferència d'Alcoi
  
S'utilitzarà la planta de transferència d'Alcoi per a reduir els costos de transport cap a les plantes de valorització de residus.
  
La planta està preparada per a la transferència de residus de matèria orgànica procedent de tot u i posseeix una zona molt xicoteta per al depòsit d'envasos i residus d'envasos.
  
Es proposa que la planta existent siga remodelada cap a una planta tipus que reculla i transferisca els següents tipus de residus, mitjançant línies i tremuges separades:
  
- Transferència de la matèria orgànica.
  
- Transferència d'envasos lleugers.
  
A continuació es mostren les taules dels municipis afectats per l'àrea d'influència d'aquesta activitat, diferenciant entre envasos i matèria orgànica, ja que la destinació final de cada tipus de residu és distint, els envasos lleugers es dirigeixen a la planta de tractament d'envasos lleugers de Benidorm i la matèria orgànica a la planta de Xixona per a la seua valorització i eliminació.
  
4.7.5.6. Instal·lacions de valorització
  
Planta de tractament de Pedra Negra a Xixona
  
Les instal·lacions existents a Xixona, s'encarreguen del pretractament del RU i de la valorització de la fracció orgànica procedent del tot u, per a això consten de les instal·lacions següents:
  
- Fossa de recepció. Dotada de fons mòbils capaços de distingir entre dues entrades, matèria orgànica de tot u i procedent de recollida selectiva.
  
- Línia de recuperació de materials
  
Plàstics: PET, PE i altres
  
Llaunes: acer i alumini
  
Brics
  
Paper/cartó
  
Vidre: blanc i color
  
Els rebutjos de la línia són portats a l'abocador confrontant.
  
- Planta de compostatge: dotada de canals voltejats i airejats forçadament. En total són dues línies de 7+7 canals completant temps de fermentació de la matèria de 21 dies.
  
- Nau d'afinament: on es passa el producte de la fermentació pel garbell rotatiu i la taula densimètrica per a eliminar les possibles impureses. El rebuig de l'afinament també es dirigeix a l'abocador.
  
- Zona de maduració: on es trasllada el producte de l'afinament, compost, per a la seua maduració i emmagatzemament.
  
La capacitat del procés de compostatge ha de ser tal que permeta la valorització de la fracció orgànica dels residus urbans de la zona XIV amb una projecció de 20 anys. En tot cas, ha de tindre's en compte la possibilitat de l'entrada de 50.000 t/any procedents de la Zona XV del PIR.
  
La capacitat de la planta de compostatge existent a Xixona és suficient per al residu que tracta actualment, però s'ha d'ampliar la seua capacitat per a poder tractar tots els residus procedents de la Zona XIV.
  
La planta ha de comptar, independentment de les tecnologies actuals en funcionament, amb les línies següents:
  
- Recuperació de materials. El rendiment global de recuperació de materials no serà inferior al 9% de les entrades dels residus. La generació de residus no valoritzables es limitarà al 44% sobre les entrades de residus.
  
- Línia de tractament exclusiva de la matèria orgànica recollida selectivament independent de la línia de tractament de matèria orgànica procedent de la recollida en massa.
  
- Línia de tractament de fracció restant i residu en massa.
  
- Línia de condicionament i trituració dels residus de poda i jardineria, i si és el cas d'altres materials estructurants, additius i coadjuvants.
  
- Línia d'incineració d'animals domèstics morts
  
A més, s'han de millorar els aspectes següents:
  
- La platja de descàrrega de residus es tancarà en la seua totalitat i es disposarà un sistema de succió de pols i olors en el seu interior.
  
- La maduració del compost es realitzarà com a mínim en nau coberta, solera impermeable i sistema de captació de lixiviats.
  
9.7.2.0. Instal·lacions d'eliminació
  
Abocador de rebutjos
  
S'utilitzarà com a abocador de rebutjos el que estiga ubicat annex a la planta de tractament de Pedra Negra a Xixona.
  
Aquest abocador està autoritzat d'acord amb la Llei 10/2000 de residus de la Generalitat Valenciana i actualment es troba habilitat per a l'eliminació de residus no valoritzables i rebutjos de la planta de Pedra Negra.
  
L'abocador es troba afrontant amb les instal·lacions de tractament, la qual cosa és òptim quant al transport dels rebutjos.
  
L'abocador es va projectar en el seu moment únicament per a rebutjos de la planta de compostatge annexa amb una vida útil prevista de 20 anys. No obstant això, amb l'entrada en abocador d'altres residus no perillosos que s'està produint en l'actualitat, s'estima que la seua vida útil podria quedar reduïda a 15 anys.
  
En aquest supòsit, ha d'ampliar-se aquest arribat el moment amb suficient capacitat per a atendre la necessitat abocament dels rebutjos de planta, com també altres residus urbans no valoritzables, com els procedents del centre de classificació de voluminosos.
  
2.2. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS VOLUMINOSOS
  
Es proposa la construcció d'un centre de classificació de residus voluminosos, de vida útil 20 anys. Aquest centre tindrà una capacitat suficient per a cobrir el tractament dels residus voluminosos segons les quantitats mostrades en el document d'informació.
  
El centre ha de disposar com a mínim de:
  
- Transferència de línia blanca amb CFC a la planta de tractament de frigorífics d'Alacant de nova construcció.
  
- Tractament de línia blanca sense CFC: desballestament d'elements que dificulten el tractament posterior.
  
- Transferència de línia marró a la planta de tractament de Náquera (València).
  
- Tractament de mobles i efectes: trituració i valorització dels diferents elements.
  
2.3. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS PERILLOSOS D'ORIGEN DOMÈSTIC
  
2.3.1. Característiques de la recollida
  
La proposta del Pla Zonal de la Zona XIV consisteix en la implantació d'ecoparcs en tots els municipis de la zona XIV. En l'actualitat, 5 dels 37 municipis de la zona XIV compten amb ecoparc en funcionament (Alcoi, Benilloba, Muro, Sant Vicent del Raspeig i la Torre de les Maçanes) i en dos més d'ells està previst (Mutxamel) o s'està construint (Xixona), encara que les dites instal·lacions no figuren com a ecoparcs autoritzats segons el llistat facilitat per la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Totes aquestes instal·lacions existents han d'adequar-se en els casos en què així corresponga a les que s'estableixen a continuació per a cada un dels municipis.
  
La recollida dels residus perillosos d'origen domiciliari es realitzarà a través dels ecoparcs instal·lats en tots i cada un dels municipis. Els distints tipus d'ecoparc amb les característiques definides són els següents:
  
Els tipus de residus que s'ha de recollir en cada un dels tipus d'ecoparcs són els següents:
  
Ecoparc Tipus de residus principals
  
A Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, RCD domiciliaris, jardinería, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers.
  
B Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, RCD domiciliaris, jardinería, ferralla, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers.
  
C Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, Residus perillosos domèstics, RCD domiciliaris, jardinería, ferralla, vidre, plàstic, paper, olis, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers.
  
D Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, Residus perillosos domèstics, RCD domiciliaris, jardinería, ferralla, vidre, plàstic, paper, olis, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers.
  
2.3.2. Infraestructures
  
Per a afavorir el funcionament òptim de la instal·lació dels ecoparcs aquests estaran situats en llocs ben comunicats de fàcil accés.
  
D'aquesta manera per als municipis de la zona XIV es proposa:
  
Taula resum per tipus d'ecoparcs i municipis:
  
2.4. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS DE CONSTRUCCIÓ D'OBRA MENOR I REPARACIÓ DOMICILIÀRIA (RCD DOMICILIARIS)
  
2.4.1. Característiques de la recollida
  
La recollida dels residus de construcció d'obra menor i reparació domiciliària (RCD domiciliaris) es realitzarà en els distints tipus d'ecoparc plantejats.
  
Els residus inerts procedents d'obres de reparació domiciliària es depositaran pels productors als ecoparcs des d'on es realitzarà per part de l'empresa concessionària del servei la seua adequada gestió.
  
Com a tractament per als RCD domiciliaris a partir de la disposició a l'ecoparc, es proposen les següents tres alternatives:
  
Gestió a través de gestor autoritzat.
  
Tractament en la planta de classificació de residus voluminosos, sotmetent els residus a una classificació per a recuperar alguns materials i procedir a la trituració de la fracció no valoritzable.
  
Abocament en cel·la apropiada en la instal·lació d'eliminació proposada en el present Pla zonal.
  
Siga quina siga l'alternativa triada, els RCD domiciliaris han de ser sotmesos a classificació prèvia i trituració abans de l'abocament.
  
2.5. MODEL ECONÒMIC
  
Els projectes de gestió de residus han d'incloure els estudis i compromisos economicofinancers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions que s'han de realitzar.
  
En la memòria econòmica es distingiran clarament dos apartats:
  
Les inversions per a la construcció de les instal·lacions previstes en el pla zonal.
  
Els costos d'explotació dels serveis de valorització i eliminació dels residus.
  
En l'apartat relatiu a les inversions la memòria econòmica especificarà les amortitzacions de les inversions incloent-hi tots els costos, que serà a vint anys per a l'obra civil, obres d'urbanització i edificacions i de deu anys per a la maquinària fixa i mòbil.
  
En el cas que el projecte de gestió comprenga altres inversions es justificaran degudament els terminis d'amortització que s'apliquen a les inversions proposades.
  
En aquests supòsits es proposarà el termini, forma i condicions en què revertiran les instal·lacions a l'administració.
  
En el projecte de gestió es fixaran els cànons per tona que s'han de cobrar per la gestió de cada un dels residus. En el càlcul d'aquests cànons es tindrà en compte a més de les amortitzacions de les inversions, les despeses de manteniment, despeses d'explotació, fiances, assegurances i per al cas d'abocadors el manteniment de les mesures de control i vigilància per un període de trenta anys a partir de la seua clausura. Es tindrà en compte també, la variabilitat dels cànons enfront de variacions del tonatge de residus que s'han de gestionar.
  
Així mateix, es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25%, el 50%, el 70% o el 85% del total.
  
2.6. CONDICIONS QUE S'HAN DE COMPLIR PER LES ENTITATS SUPRAMUNICIPALS PER A GARANTIR L'EFICÀCIA DE LA SEUA ACTUACIÓ EN L'EXECUCIÓ DEL PLA ZONAL
  
Els municipis que es troben integrats en el Pla zonal de les zona XIV podran agrupar-se en consorcis o mancomunitats per a l'execució del Pla zonal de conformitat amb el que establix la Llei 10/2000 de residus de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que establix la legislació de règim local.
  
L'entitat supramunicipal que es constituïsca actuarà com a administració competent per a la tramitació i adjudicació dels projectes de gestió, de conformitat amb el que disposen els articles 36 i 37 de la Llei 10/2000 de residus de la Comunitat Valenciana.
  
El consorci o mancomunitat que es constituïsca ha d'estar integrada per municipis inclosos dins de l'àmbit territorial del Pla zonal, que representen almenys a més del 50 per cent de la població total de la zona, d'acord amb el nombre d'habitants de dret de l'última rectificació patronal vàlidament aprovada abans de la data de la seua constitució.
  
En tot cas ha de quedar oberta la incorporació de qualsevol dels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla zonal.
  
El consorci o mancomunitat que es constituïsca ha de disposar de plena capacitat i recursos tècnics i econòmics suficients per a garantir la correcta execució i desenvolupament de les previsions contingudes en el Pla zonal i ha d'estar constituït abans que transcórrega el termini de sis mesos des de l'aprovació definitiva del Pla zonal.
  
Des del mateix moment en què es constituïsca el consorci o mancomunitat assumirà la responsabilitat de la valorització i eliminació de tots els residus urbans o municipals aportats pels municipis integrants, amb total independència de la tramitació en paral·lel del corresponent projecte de gestió, i sense que els possibles retards en aquest procediment, fins i tot per causa aliena al consorci o mancomunitat, l'eximisca d'aquesta obligació.
  
El consorci o mancomunitat tindrà com a finalitat principal l'execució de les previsions contingudes en aquest Pla Zonal i aquelles altres que assumisca en aplicació de la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
Si es constituïx un consorci, pot estar integrat, a més de pels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla zonal, per la Generalitat Valenciana i per la Diputació Provincial de Alicante.
  
Els seus estatuts determinaran els seus fins de conformitat amb el que establix aquest Pla zonal, com també les particularitats del seu règim orgànic, funcional i financer.
  
La mancomunitat que es constituïsca únicament pot estar integrada pels municipis compresos en l'àmbit territorial del Pla zonal.
  
Els seus estatuts establiran els seus fins, de conformitat amb el que establix aquest Pla zonal, com també el seu règim orgànic, funcional i economicofinancer.
  
2.7. TERMINI D'EXECUCIÓ DEL PLA
  
La major part de les infraestructures es troben construïdes i en procés de funcionament, per tant només cal establir una data per a la seua remodelació i adaptació a les necessitats reals del Pla zonal XIV.
  
Per tant s'ha de fixar la data de remodelació de la planta de transferència d'Alcoi per a acollir envasos i l'ampliació de la planta de compostatge.
  
A més de la construcció de la planta de classificació de voluminosos i dels ecoparcs:
  
INFRAESTRUCTURES ANYS
  
 2005 2006 2007
  
Centre de classificació i tractament de voluminosos x x
  
Adequació planta de valorització de Xixona x x
  
Remodelació planta de transferència d'Alcoi x
  
Ecoparcs x x x
  
El pla tindrà una vigència de 20 anys, transcorreguts els quals ha de revisar-se en la seua integritat. No obstant això, si es produeixen canvis tecnològics o legislatius que ho aconsellen, pot revisar-se abans de a finalització de la seua vigència.
  
2.8. MESURES DE COMPENSACIÓ
  
A continuació s'exposen les opcions que s'han de triar, que podran presentar-se en el projecte de gestió quant a les mesures de compensació, a favor d'aquells municipis en el terme municipal dels quals s'ubiquen les instal·lacions d'eliminació i valorització dels residus.
  
Mesures econòmiques
  
Reducció de la càrrega econòmica que comporta la prestació del servei mancomunat de gestió dels residus (reducció de la taxa de gestió de residus).
  
Compensacions directes en la gestió de residus:
  
- 0,6 € o més per tona de residus tractats en la planta de valorització.
  
- 1,2 € o més per tona de residus eliminats en la instal·lació d'eliminació.
  
- 30.000 € o més anuals destinades a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern independent.
  
Mesures de caràcter ambiental.
  
Finançament per a la creació de zones verdes dins del municipi afectat.
  
Finançament per a la reforestació d'àrees de bosc del terme municipal.
  
Ajudes per a realitzar auditories ambientals o implantar l'Agenda 21 local.
  
Mesures de promoció i educació ambiental.
  
Creació d'una oficina d'informació ambiental o aula mediambiental, que coordine i planifique tots els programes informatius i educatius que tinguen per objectiu la divulgació del Pla zonal i l'educació dels ciutadans en la gestió dels residus.
  
Jornades de portes obertes de les instal·lacions de gestió dels residus.
  
Col·loquis i debats amb la participació de les associacions ciutadanes per a explicar en què consisteix el nou model de gestió dels residus.
  
Participar en el programa de conscienciació social de l'ens supramunicipal.
  
2.9. MESURES D'ÀMBIT MUNICIPAL
  
2.9.1. Ordenances municipals
  
Les ordenances municipals han d'adaptar-se a les prescripcions i objectius del Pla zonal per a afavorir la seua implantació i garantir els següents objectius de gestió:
  
- La necessitat i conveniència de separació de les fraccions de residus
  
- La recollida selectiva de matèria orgànica, vidre, paper-cartó i envasos lleugers
  
- La recollida selectiva d'altres categories de residus urbans en ecoparcs
  
- L'adequada recollida de la resta de fraccions dels residus urbans
  
2.9.2. Promoció i educació ambiental
  
Per a la consecució dels objectius d'un programa integrat de gestió municipal de residus, és imprescindible la participació dels ciutadans i dels agents socials implicats. Per a això, l'administració competent, amb la col·laboració dels municipis, ha d'impulsar la realització d'una campanya de conscienciació social destinada no sols a donar informació sinó també a promoure l'educació mediambiental en els municipis.
  
7.9.0.6. Objectius de la campanya de conscienciació social
  
Els objectius de la campanya de conscienciació social seran els següents:
  
- Aconseguir que els ciutadans entenguen la problemàtica dels residus i coneguen els diferents factors implicats (aspecte cognoscitiu).
  
- Crear consciència en els ciutadans sobre l'impacte ambiental d'una gestió inadequada dels residus i de la necessitat d'aplicar un model més correcte, encara que aquest exigisca un major esforç (aspecte emocional).
  
- Conscienciar sobre les implicacions ambientals de la compra i l'ús de qualsevol producte o servei.
  
- Donar a conéixer el model de gestió de residus i el paper dels diversos agents socials en la cadena de consum: productors, distribuïdors, venedors i consumidors (què han de fer i què poden fer).
  
- Aconseguir que els ciutadans aprenguen a distingir les diferents fraccions dels residus que han de separar en origen, principalment la matèria orgànica i els residus perillosos, i la manera en què han d'entregar-la als sistemes de recollida selectiva.
  
- Canviar els hàbits quotidians dels ciutadans, pel que fa a la reducció (evitar els embalatges superflus, envasos no retornables, productes d'un sol ús, etc.), la recollida selectiva de les fraccions valoritzables i la recollida selectiva dels residus especials.
  
- Incentivar l'ús i consum de productes de menor impacte ambiental o provinents del reciclat.
  
- Aconseguir que els distribuïdors i venedors tinguen l'incentiu i la sensibilitat per a participar activament en el model de gestió, estudiar oferir als seus clients la possibilitat de generar menys residus (productes sense embalatges superflus, productes que no generen residus especials, etc.), col·laborar en la seua valorització (envasos i embalatges retornables o reciclables, etc.) i afavorir la compra de productes reciclats i d'eco balanç positiu.
  
- Proporcionar als diversos agents socials un sistema d'informació àgil i fonamentat sobre els diversos condicions que afecten el Pla zonal de residus, que els done suport i evite la circulació d'idees tòpiques i inexactes.
  
- Coordinar la participació en la recollida selectiva segons les característiques locals de cada municipi.
  
Aquests objectius generals de la campanya de conscienciació han d'ajudar a aconseguir els objectius quantitatius del Pla zonal.
  
0.8.4.6. Planificació cronològica de la campanya
  
Segons la seua distribució en el temps, han de desenvolupar-se dos tipus d'elements de comunicació:
  
- Comú i simultanis, per a tot el territori en què s'aplicarà el Pla de gestió de residus. Aquests elements corresponen bàsicament a la fase inicial de la campanya i al seguiment i són principalment les actuacions en els mitjans de comunicació (TV, premsa i ràdio), la visita de les instal·lacions de tractament, la presentació i l'exposició del projecte de gestió, etc.
  
- Específics per als municipis, de manera que cada municipi els distribuïsca segons la seua planificació cronològica. Corresponen a la fase de posada en marxa del programa en el municipi. Aquests elements són principalment: la distribució de correu personalitzat als habitants del municipi, la distribució de material (tríptic de sensibilització, guia de segregació, mitjans de segregació interna), les visites porta a porta, etc.
  
La campanya tindrà tres fases ben diferenciades: inicial, de posada en marxa, i de seguiment; (cada una amb uns elements de comunicació concrets i diferents).
  
Fase inicial
  
És una fase fonamentalment descriptiva. Per la importància que els ciutadans coneguen la gestió dels residus urbans i la recollida selectiva, es realitzaran una sèrie d'actuacions de comunicació general perquè termes com «residus», «recollida selectiva», «reciclatge», etc., siguen coneguts per la major part de la població. Al mateix temps, aquestes actuacions contribuiran a crear una certa expectativa per a la posada en marxa del nou sistema de recollida i gestió.
  
Realització d'enquestes per a conéixer l'opinió dels ciutadans en condicions com la consciència mediambiental, el nivell de coneixement de la recollida selectiva, la imatge de l'actual sistema de recollida, el grau de predisposició a participar en la recollida selectiva i les motivacions més importants.
  
Aquestes enquestes, a més de permetre conéixer el nivell de sensibilització dels ciutadans i les seues preocupacions en aquest àmbit, faran una important funció com a element de comunicació i educació, perquè moltes vegades desperten la consciència dels ciutadans enquestats.
  
Per a aquesta campanya, es podran utilitzar els següents elements de comunicació:
  
- Articles de premsa.
  
- Realització d'un vídeo sobre el projecte de gestió en general.
  
- Preparació d'una exposició itinerant de caràcter general sobre residus oberta al públic.
  
- Exposicions en les instal·lacions de gestió i jornades de portes obertes.
  
- Sessions informatives per a associacions i col·lectius específics; particularment per a aquells que han de col·laborar en la separació de residus en origen.
  
- Preparació de material didàctic per als escolars.
  
Edició i distribució d'un tríptic de sensibilització.
  
La campanya de comunicació es dirigirà a tots els ciutadans, però hi haurà elements concrets per a determinats grups o col·lectius que, per les seues característiques, es faran mitjançant canals de comunicació específics. Per exemple, es preveu la preparació de material adequat per a la premsa, els escolars, les associacions de veïns, els comerços, les oficines i els mercats, entre altres.
  
Posada en marxa de la campanya
  
La posada en marxa de la campanya requereix unes actuacions de comunicació amb un contingut molt concret que ha de coordinar-se amb la posada en marxa del sistema de recollida de residus. Per aquest motiu, els elements de comunicació que es dissenyen es distribuiran als ajuntaments, de manera que cada un els distribuïsca a la població amb suficient antelació a la posada en marxa de la recollida.
  
Entre els diferents elements de comunicació que es poden realitzar per a aquesta etapa es troben:
  
Enviament d'una carta de les autoritats locals, que demane la participació ciutadana i informe del dia en què començarà a funcionar el nou sistema de recollida.
  
Visites porta a porta per a conscienciació ciutadana.
  
Col·locació de cartells informatius en els portals sobre la ubicació dels contenidors de recollida selectiva.
  
Reunions o visites informatives a comerços, mercats, escoles, bars i restaurants.
  
Distribució adhesiu entre els comerços, escoles i altres agents col·laboradors, amb la figura i el color del contenidor previst per a la recollida de cada fracció.
  
També és important, com un element més de comunicació, la publicació o la difusió a través de la premsa local dels primers resultats del programa.
  
Seguiment
  
Aquesta és, sens dubte, la fase més llarga de la campanya. El seu objectiu és consolidar la segregació en origen i la participació per part dels ciutadans i col·lectius. Els propòsits que persegueix aquesta fase s'indiquen a continuació:
  
Les enquestes als ciutadans per a conéixer el grau de participació i el grau de satisfacció amb el servei.
  
Els contactes directes amb els mitjans de comunicació.
  
Augmentar la participació.
  
Millorar la qualitat dels residus segregats.
  
Evitar la desmotivació dels ciutadans, passada la primera fase de la campanya.
  
Durant aquesta fase, a més de la informació als ciutadans, s'han de continuar:
  
Les accions recordatòries dels materials sol·licitats als punts d'entrega.
  
Els programes d'educació a les escoles amb l'organització de tallers de separació de residus en origen i reciclatge de diversos materials, etc.
  
2.10. CRITERIS PER AL DESENVOLUPAMENT DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
En desplegament d'aquest Pla zonal es podran presentar els següents projectes de gestió de residus:
  
Residus urbans, de jardineria i voluminosos:
  
Aquest projecte de gestió contemplarà l'adequació i l'explotació de la planta de tractament i abocador de rebutjos de Pedra Negra (Xixona) descrita en el present Pla zonal i de l'adequació i l'explotació de la planta de transferència d'Alcoi.
  
Aquest projecte inclourà a més la construcció i l'explotació de la xarxa d'ecoparcs i el Centre de classificació i tractament de residus voluminosos.
  
El projecte de gestió es regirà per les bases tècniques reflectides en l'apartat 3 del present document.
  
Altres projectes de gestió que les administracions competents consideren necessaris, que es regiran per les seues bases específiques.
  
3. BASES TÈCNIQUES PER A L'ELABORACIÓ DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
En el cas d'optar per la prestació indirecta de la gestió de residus, les mancomunitats, consorcis, o agrupacions que puguen constituir-se, que no hagen aprovat unes bases tècniques reguladores dels concursos per a l'adjudicació dels projectes de gestió corresponents, podran, voluntàriament, acordar l'aplicació de les bases tècniques que a continuació s'indiquen, amb l'abast, l'estructura i el contingut que en aquestes s'estableixen.
  
Així mateix es recomana l'aplicació supletòria del títol V del ?Contracte de concessió d'obra pública?, del text refós de la Llei de contractes de les administracions públiques, aprovat per Reial decret legislatiu 2/2000, de 16 de juny.
  
L'objecte d'aquest apartat és concretar l'abast, l'estructura i el contingut de la documentació que s'ha de presentar per a prendre part en el concurs de projectes de gestió de residus urbans després de l'aprovació del present Pla zonal de la zona XIV de la Comunitat Valenciana.
  
3.1. INSTAL'LACIONS QUE S'HAN D'INCLOURE EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
El projecte de gestió de la zona XIV de la Comunitat Valenciana ha d'incloure les següents infraestructures i activitats:
  
1. Construcció i explotació dels ecoparcs relacionats en l'apartat 2.3., comptant amb els existents, com també altres existents o en procés d'autorització a la data del concurs. S'inclouran els costos de gestió dels diferents tipus de residus depositats, en particular, els residus perillosos domiciliaris a través de gestor autoritzat, com també el transport dels residus inerts i voluminosos fins a les instal·lacions de classificació plantejades en el present Pla zonal o a gestor autoritzat.
  
2. Construcció i explotació de les estacions de transferència de residus urbans recollits en massa proposades per l'adjudicatari basant-se en els criteris marcats pel present Pla zonal, comptant amb les existents, com també les que es puguen trobar en procés d'autorització. Es podrà presentar així mateix, la transferència de la fracció orgànica de la recollida selectiva i la resta, segons els sistemes de transferència seleccionats. S'inclouran els costos de transport des d'aquestes fins a les instal·lacions de valorització.
  
3. Adequació i explotació de les instal·lacions de valorització de residus urbans, que haurà de disposar d'una línia independent de matèria orgànica recollida selectivament, separada de la línia de matèria orgànica procedent de la recollida en massa, i on tindran cabuda els residus de poda de jardins i zones verdes, degudament triturats, com també una línia d'incineració d'animals domèstics morts.
  
4. Explotació de les instal·lacions d'eliminació per als rebutjos de valorització, inclòs el transport d'aquests, com també per a altres residus no valoritzables, com els de neteja de vies públiques, residus sanitaris dels grups I i II, com també les fraccions no valoritzables procedents del centre de classificació de residus voluminosos.
  
5. Construcció i explotació d'un centre de classificació de residus voluminosos, que constarà d'una unitat de tractament de residus voluminosos, resultant les respectives fraccions valoritzables, que es destinaran a un nou ús en la construcció o a reciclat per gestors autoritzats (voluminosos). Per la seua banda, les fraccions no valoritzables (inerts i no inerts), separats els possibles residus perillosos que s'entregaran a gestors autoritzats, es destinaran a eliminació. Aquesta planta podrà disposar de forma optativa d'una línia de classificació de RCD domiciliaris.
  
6. Transport fins a les instal·lacions d'eliminació de rebutjos de valorització de les fraccions no valoritzables dels RCD domiciliaris i residus voluminosos que no tinguen naturalesa inerta.
  
No s'inclouran entre les activitats del projecte de gestió de residus urbans la recollida de residus en massa, ni tampoc la recollida selectiva de matèria orgànica, però si la transferència, si és el cas, i valorització d'aquesta última fracció. Per la seua banda, en relació als envasos lleugers, paper/cartó i vidre, no es considerarà la seua recollida, ni el posterior emmagatzemament, transferència, classificació, recuperació i valorització de qualsevol d'aquestes fraccions o materials recollides selectivament.
  
3.2. TERMINI DE CONSTRUCCIÓ, TERMINI D'EXPLOTACIÓ I MANTENIMENT. POSTCLAUSURA DE LES INSTAL-LACIONS
  
Els terminis màxims de redacció del projecte, obtenció de llicències i la resta d'autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat, com també la construcció de les instal·lacions, seran els següents, distingint entre les de valorització i eliminació:
  
- Adequació instal·lacions de valorització: 2 anys
  
- Ecoparcs: 3 anys
  
- Estacions de transferència: 1,5 anys
  
Els períodes màxims de prova de les instal·lacions, una vegada finalitzada la seua construcció i fins a la seua posada en servei efectiu, distingint entre valorització i eliminació:
  
- Instal·lacions de valorització: 6 mesos
  
- Instal·lacions d'eliminació: 3 mesos
  
Per la seua banda, la vida útil de les instal·lacions, o període d'explotació d'aquestes, es limita a 20 anys, comptadors des de la seua data d'entrada en servei efectiu.
  
Finalment, l'adjudicatari ha de fer-se càrrec pel seu compte del desmantellament final de les instal·lacions de valorització al final de la seua vida útil, així com també del manteniment postclausura del o dels abocadors, durant un període mínim de 30 anys, de conformitat amb el que establix el Reial decret 1481/2001.
  
3.3. DOCUMENTACIÓ QUE S'HA DE PRESENTAR EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
Els projectes de gestió presentats han de contindre la documentació que a continuació es relaciona:
  
- Memòria del projecte de gestió.
  
- Avantprojecte d'instal·lacions.
  
- Pla de gestió.
  
- Estudi economicofinancer.
  
- Document de síntesi.
  
Es presentarà una única oferta base i totes aquelles variants sobre aquesta que s'estimen convenients. Cada una de les variants ha de presentar la mateixa estructura de documents, remetent-se expressament, per a aquells apartats el contingut dels quals siga idèntic al de l'oferta base, a aquesta última. Si no es procedeix d'aquesta manera, les variants no seran valorades en dits apartats.
  
A continuació es concreta el contingut de cada un dels documents:
  
3.3.1. Memòria del projecte de gestió
  
Contemplarà com a mínim els aspectes següents:
  
- Àmbit territorial i categories o tipus de residus que s'han de gestionar.
  
- Localització de les infraestructures projectades sobre els terrenys previstos, indicant qualificació del sòl, superfície utilitzada i, si és el cas, disponibilitat d'aquests.
  
- Calendari d'execució de les instal·lacions, com també terminis de final d'obres i entrada en servei d'aquestes.
  
- Termini total de duració de la gestió del servei.
  
3.3.2. Avantprojecte d'instal·lacions
  
Definirà amb grau de detall d'avantprojecte les infraestructures previstes per a les operacions de valorització i eliminació de residus urbans.
  
El dimensionament de les capacitats de les instal·lacions de valorització i eliminació es realitzarà partint de les dades de generació de residus urbans que figuren en el Pla zonal, igual que el centre de classificació de residus voluminosos. No obstant això, considerant una estacionalitat anual en l'aportació de residus a la instal·lació de residus urbans, aquesta es dissenyarà de manera que siga capaç d'admetre fins a un 50% més de la seua capacitat nominal durant un període no inferior a 4 mesos.
  
Així mateix, en previsió de possibles increments de les taxes de generació de residus, com a conseqüència del creixement urbanístic de les zones cobertes pel Pla zonal i de l'augment de la població atesa, les instal·lacions de residus urbans han de ser capaces d'admetre fins a un 35% més de residus en règim continu sobre la seua capacitat nominal, al llarg de tot l'any, sense perjudici de les puntes estacionals abans indicades, i sense menyscabament algun de minves de rendiment dels processos de valorització i eliminació, així com tampoc de la qualitat ambiental de les esmentades instal·lacions.
  
Les instal·lacions, excepte els ecoparcs, es grafiaran a escala 1:2.500. Per als ecoparcs, es presentaran plànols model per a cada un dels tipus d'ecoparc a escala mínima 1:500.
  
2.3.3.7. Característiques de la instal·lació de valorització de residus urbans
  
Les instal·lacions de valorització, amb independència de la tecnologia oferida, inclouran necessàriament com a mínim una o més línies de classificació prèvia de residus i recuperació de materials, com també una o més línies de tractament biològic de matèria orgànica, tant per a la recollida selectivament, com per a la procedent de la recollida de residus en massa.
  
Així mateix, s'inclourà una línia de condicionament i trituració de residus de poda i jardineria, i si és el cas, d'altres materials estructurants, additius i coadjuvants, que també han de ser sotmesos al tractament biològic abans citat.
  
També inclourà una línia d'incineració de residus d'animals domèstics morts.
  
El rendiment global de recuperació de materials no serà inferior al 9% de les entrades dels residus, mentre que la generació de rebutjos no valoritzables es limitarà al 44% també sobre entrada de residus.
  
La classificació prèvia dels residus en massa a l'entrada de les instal·lacions permetrà com a mínim recuperar les fraccions següents: vidre (blanc i color), paper/cartó, acer, alumini, envasos compostos (tetrabric i altres), envasos de plàstics (tres fraccions més freqüents en els envasos domèstics), fusta i tèxtils.
  
La valorització de la matèria orgànica es basarà necessàriament en un procés de compostatge simple o combinat amb qualsevol altre procés, assegurant en qualsevol cas que el producte final compleix les especificacions de qualitat reglamentàries com a compost, permetent així la seua comercialització.
  
D'una altra part, la valorització de la matèria orgànica proposta ha de concretar com a mínim els aspectes següents:
  
- Tecnologia que s'ha d'emprar, detallant etapes, rendiments, balanços de masses, hídric i d'energia, si és el cas, equips i instal·lacions necessaris i justificació del compliment dels paràmetres de qualitat del compost.
  
- Capacitats nominals i temps de residència de la matèria orgànica, distingint si és el cas entre la procedent de la recollida selectiva de la recollida en massa.
  
- Paràmetres que s'han de controlar i sistema de control adoptat, no sols per a garantir la qualitat del procés, sinó també per a minimitzar olors i lixiviats.
  
- Requeriments de materials estructurants, additius i coadjuvants, així com d'aigua i energia si és el cas, especificant quantitats i qualitats d'aquests.
  
Si es considera la valorització energètica dels residus, ha de garantir-se que només es destinen a aquest procés les fraccions no compostables dels residus en massa, aconseguint al temps incrementar els percentatges de reciclat i la rendibilitat energètica de la instal·lació, tot això sense perjudici de complir amb els límits d'emissió vigents per a aquest tipus d'instal·lacions segons el RD 653/2003.
  
En el supòsit d'optar per la valorització energètica, es concretaran com a mínim els aspectes següents:
  
- Característiques del residu que s'ha de valorar (poder calorífic, humitat i contingut de fraccions combustibles i no combustibles).
  
- Balanços tèrmic i energètic del procés de recuperació d'energia, dimensionant les capacitats dels equips segons els tonatges de residus que s'han de valorar i concretant la tecnologia que s'ha d'emprar.
  
- Sistema de depuració de gasos que s'ha d'emprar, detallant etapes, rendiments, balanços de masses, equips i instal·lacions necessaris, i justificació del compliment dels límits d'emissions atmosfèriques.
  
- Producció bruta i neta d'electricitat o combustibles, considerant l'autoconsum, i, si és el cas, la cogeneració en aquest o un altre procés de tractament de residus.
  
L'avantprojecte de la instal·lació de valorització inclourà, a més de memòria, plànols, plec de condicions tècniques, pressupost i pla de control de qualitat de les obres, els següents continguts mínims:
  
1. Descripció dels tipus de residus urbans i fraccions recollides selectivament que seran objecte de valorització, utilitzant la codificació LER (Ordre MAM/304/2002).
  
2. Quantitat total prevista de residus que s'han de processar, diferenciant per codis LER i indicant les quantitats any a any durant la vigència del contracte.
  
3. Balanç de masses dels diferents fluxos de residus en les instal·lacions de valorització, especificant pèrdues per evaporació i lixiviació, i concretant l'evolució d'aquest balanç any a any durant la vigència del contracte.
  
4. Característiques constructives de les instal·lacions de valorització: superfície total que s'ha d'ocupar, superfície útil per a tractament, superfície de serveis comuns; fosses d'emmagatzemament de residus; sistema d'alimentació a les línies de procés; maquinària, equips i llocs de treball de les línies de procés; edificis i zones de servei comú.
  
5. Mesures correctores per a la minimització d'impactes ambientals derivats del funcionament de les instal·lacions, fonamentalment quant a emissió d'olors (desodoració), generació de lixiviats (recollida i tractament d'aquests), i evacuació d'aigües pluvials (drenatges perimetrals).
  
6.4.1.9. Característiques de les instal·lacions d'eliminació de residus urbans
  
Les instal·lacions proposades per a l'eliminació de les fraccions no valoritzables es realitzarà de forma preferent sobre alguna de les zones seleccionades en el Pla zonal, sense perjudici dels possibles condicionants urbanístics i mediambientals d'aplicació, com també la idoneïtat dels terrenys que haurà de confirmar l'estudi geologicogeotècnic i hidrogeològic, que es descriu posteriorment. Es podran acceptar ubicacions a zones no seleccionades, sempre que es complisquen els condicionants abans mencionats.
  
Es consideraran així mateix les repercussions que sobre les instal·lacions d'eliminació té la limitació d'entrades de residus biodegradables en abocador, conforme al que establix el Reial decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador.
  
Els avantprojectes dels abocadors s'ajustaran al que establix el Reial decret 1481/2001, i inclourà, a més de memòria, plànols, plec de condicions tècniques, pressupost, i pla de control de qualitat de les obres, aquests continguts mínims:
  
1. Descripció dels tipus de residus urbans i fraccions no valoritzables que seran objecte d'abocament, utilitzant la codificació LER (Ordre MAM/3042002), i especificant els procediments d'admissió de residus aplicables (Decisió del Consell 2003/33/CE, annex II del Reial decret 1481/2001).
  
2. Quantitat total prevista de residus que s'ha d'abocar, diferenciant codis LER i especificant les quantitats any a any durant la vigència del contracte.
  
3. Volum total previst dels residus, indicant volumetries any a any durant la vigència del contracte.
  
4. Característiques constructives dels abocadors: superfície total que s'ha d'ocupar, superfície útil d'abocament, superfície de serveis comuns; sistema d'impermeabilització del fons i les parets del vas; sistema de recollida i emmagatzemament de lixiviats; sistema drenatge d'aigües pluvials; sistema d'extracció de gasos; camins d'accés perimetrals i d'accés al vas; edificis i zones de serveis comuns.
  
5. Mesures correctores per a la minimització d'impactes ambientals derivats de l'activitat de l'abocador, de conformitat amb els annexos I i III del Reial decret 1481/2001.
  
L'avantprojecte de les instal·lacions de valorització i eliminació contindrà els següents annexos:
  
Estudi geologicogeotècnic.
  
L'emplaçament de les instal·lacions de valorització ha de disposar d'un estudi geologicogeotècnic, d'acord amb la normativa tècnica vigent sobre construcció industrial. S'inclourà a més el balanç de moviment de terres i la naturalesa i destinació d'aquestes.
  
L'emplaçament de l'abocador per a les fraccions no valoritzables dels residus urbans, ha de disposar d'estudi geologicogeotècnic i hidrogeològic, el contingut mínim de les quals ha de ser:
  
Reconeixement de camp.
  
- Unitats geològiques de l'àrea de l'emplaçament.
  
- Sèrie geològica local.
  
- Estructura i fracturació dels materials de la ubicació.
  
- Paràmetres geotècnics de les principals unitats litològiques de l'emplaçament.
  
- Cartografia geològica a escala adequada (1:5.000, 1:1.000 o 1:500, segons les característiques i complexitat de l'emplaçament, acompanyada de talls geològics i columnes estratigràfiques representatives.
  
- Reconeixements preliminars (sondatges, penetròmetres, sondejos elèctrics o geofísics).
  
- Caracterització hidrològica regional i local que incloga un inventari de punts d'aigua.
  
Assajos in situ.
  
- 2 sondatges per hectàrea per a la descripció del terreny des de superfície fins a la màxima profunditat que es puga aconseguir mitjançant mitjans mecànics.
  
- 1 assaig d'infiltrometria per hectàrea, en el cas que el terreny siga representatiu del suport del vas, sobre l'horitzó de terreny dels 5 primers metres.
  
- 1 sondeig amb recuperació de testimoni continu per hectàrea fins a aconseguir una profunditat no inferior, en cap d'ells, a la cota de suport de l'abocador més cinc vegades la grossària requerida a la barrera geològica. Com a mínim, la longitud dels sondejos serà de 15 metres en qualsevol cas. En tot cas el vas d'abocament projectat ha d'albergar un mínim de 4 sondejos.
  
- Per als emplaçaments que s'ubiquen sobre formacions geològiques que presenten una clara homogeneïtat litològica i estructural, es podrà reduir el nombre d'assajos in situ a 1 sondatge per hectàrea i 1 sondeig per cada dues hectàrees.
  
- En el cas que amb aquesta profunditat d'investigació dels anteriors sondejos no s'haguera aconseguit la zona saturada regional, es realitzarà un sondeig fins a penetrar en el nivell freàtic regional en una longitud de 5 m o aconseguir la profunditat màxima de 50 m. Aquest sondeig es constituirà com a punt de control de les aigües subterrànies. En cas justificat, pot substituir-se per un pou o sondeig existent situat aigües avall de l'emplaçament i en tot cas representatiu de la hidrogeologia local.
  
- Fins a profunditat equivalent de 5 m per davall de la cota de suport de l'abocador s'executaran per cada nivell geològic representatiu:
  
Presa de mostra inalterada o presa de mostra parafinada.
  
Un assaig de permeabilitat en laboratori sobre mostra de terreny.
  
Un assaig de permeabilitat in situ.
  
- Per davall de la profunditat equivalent de 5 m per davall de la cota de suport del futur abocador s'executaran els assajos següents:
  
Cada 5 m presa de mostra inalterada o presa de mostra parafinada.
  
Cada 5 m'assaig de permeabilitat en laboratori sobre mostra de terreny.
  
Cada 5 m'assaig de permeabilitat in situ.
  
Hidrogeologia
  
Mitjançant els sondejos s'identificarà la presència o absència d'aigües subterrànies en l'emplaçament, així com el rang de gradient hidrogeològic local, si és el cas. S'efectuarà un inventari de punts d'aigua, i, en almenys tres punts, es prendran mostres per a obtindre analítiques completes de qualitat de l'aigua subterrània.
  
Estudi d'impacte ambiental.
  
S'inclourà un estudi d'impacte ambiental corresponent a les obres i a les activitats de valorització i eliminació de residus en els emplaçaments seleccionats, contemplant expressament tant els accessos a les instal·lacions, com els corresponents subministraments de serveis, per formar part d'un mateix tot.
  
Aquest estudi contindrà els continguts mínims establits en el Decret 162/1990, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
Avantprojecte d'accessos a les instal·lacions
  
S'inclourà un avantprojecte d'accessos a les instal·lacions, tant de valorització com d'eliminació, grafiant els traçats proposats a escala 1:5.000.
  
Els accessos es dimensionaran funcionalment considerant el trànsit esperat de camions de recollida de residus i transport de rebutjos, si és el cas, cap a les instal·lacions i des de les instal·lacions, de manera que es permeta una circulació fluida que no ocasione problemes a usuaris aliens a aquestes. Com a mínim, els vials d'accés seran de 6 m d'amplària de plataforma i 5 m de calçada, disposant d'1 carril per cada sentit de 2,5 m cada un d'ells.
  
D'altra banda, es dimensionaran estructuralment per a suportar totes les càrregues corresponents al trànsit pesat previst, determinant la combinació subbase, base i ferm més adequada. Es grafiarà amb suficient detall una secció tipus de la calçada.
  
Avantprojecte de subministraments d'aigua, electricitat, gas i telecomunicacions
  
S'inclourà un avantprojecte de subministraments de serveis bàsics a les instal·lacions, grafiant els traçats proposats a escala 1:5.000, i especificant els punts d'entroncament amb les corresponents xarxes de distribució.
  
Les connexions de serveis es dimensionaran amb capacitat suficient per a les necessitats globals de les instal·lacions, vigilant especialment en el cas d'optar per la valorització energètica la magnitud de les línies d'exportació d'energia elèctrica a la xarxa.
  
Es justificarà la suficient disponibilitat de subministrament en els punts d'entroncament proposats amb l'aportació de certificats de les companyies subministradores de cada un dels serveis.
  
3.3.3. Pla de gestió
  
S'estructura de la forma que a continuació s'indica:
  
4.8.3.0. Modelització del servei
  
Inclourà els continguts següents:
  
1. Logística del funcionament de les instal·lacions oferides, concretant els fluxos de residus expressats en tones anuals entre les diferents instal·lacions, i els rendiments de cada una d'elles, al llarg de tota la vigència del contracte. Així mateix, s'indicaran els punts de descàrrega de residus procedents dels serveis de recollida municipals diferenciant segons el tipus de residu, i els dies i horaris d'obertura de les instal·lacions, a l'efecte de recepció de residus d'una banda, i a l'efecte de tractament d'aquests, per una altra. Aquest apartat es presentarà amb el suport gràfic necessari per a la seua fàcil comprensió, aportant un diagrama de flux de les instal·lacions per a cada any de servei.
  
2. Descripció succinta de les tècniques o tecnologies de valorització i eliminació que s'ha d'emprar, incloent la justificació numèrica del compliment dels objectius de valorització i de reducció de matèria orgànica en abocador anteriorment enunciats. Per a això s'adjuntaran balanços de massa i energia referits a les entrades de residus urbans en les instal·lacions de valorització, en els quals es concretaran:
  
- Materials recuperats en la classificació prèvia.
  
- Productes de la valorització de matèria orgànica (compost i biogàs).
  
- Pèrdues de procés per evaporació i lixiviació.
  
- Rebutjos de la valorització de matèria orgànica (primari i secundari).
  
- Fraccions residuals de la valorització energètica.
  
- Produccions bruta i neta d'energia tèrmica i elèctrica o combustibles.
  
3. Organigrama general del personal assignat al projecte de gestió, concretant la seua adscripció als diferents centres de treballs, com també la coordinació entre aquests i la supervisió per la direcció de l'empresa adjudicatària. S'indicarà el nombre de treballadors de cada categoria laboral, els diferents horaris i torns de treballs, així com el personal de reserva per a vacances, absentisme i puntes estacionals.
  
4. Projecte d'explotació de les instal·lacions, diferenciant entre les de valorització, les d'eliminació i els ecoparcs, en els quals s'inclourà el pla de manteniment de maquinària i equips de cada una d'elles. Contindrà així mateix una determinació dels consums d'aigua (potable, reg i altres usos), energia (electricitat, gas i fuel), com també la forma de subministrament, i la disponibilitat d'aquests serveis en les proximitats de les instal·lacions.
  
5. Pla de qualitat del compost, referenciat al compliment de la normativa vigent en matèria de fertilitzants i afins, com també els paràmetres de control i la freqüència d'anàlisi que s'ha de realitzar, a més de l'entitat externa a què se li confiarà l'elaboració i seguiment d'aquest pla.
  
0.5.3.1. Reglament de servei
  
El pla de gestió es completarà amb un reglament del servei, que regule tècnicament, administrativament i econòmicament les relacions entre l'adjudicatari i el consorci o un altre ens associatiu, com també amb els usuaris del servei, tant municipis integrants d'aquest ens, com a empreses externes al contracte en qüestió.
  
En particular, es consideraran aspectes com ara la proposta d'ordenances municipals per a residus urbans objecte del projecte de gestió, la classificació dels diferents residus admissibles i els cànons aplicables a cada categoria, la retribució del servei, la reversió de terrenys, instal·lacions i maquinària, etc.
  
8.0.5.3. Campanya de conscienciació social
  
Es realitzarà d'acord amb les directrius establides en l'apartat 2.9.2 del Pla zonal, i en qualsevol cas ha de guiar-se pel compliment dels següents objectius generals:
  
- Fomentar la minimització, a través del consum responsable o mitjançant accions concretes entre els sectors locals que poden afavorir la disminució en la producció de residus específics derivats de les seues activitats, que tinguen la consideració d'urbans, i per tant s'incloguen en el projecte de gestió.
  
- Potenciar la recollida selectiva, fomentant la implantació de sistemes de separació de residus en origen, que afavorisquen actituds entre els col·lectius locals que permeten la posterior reutilització i reciclatge, a través de mesures de promoció i difusió dirigides a la ciutadania en general.
  
La campanya de comunicació ambiental ha de contemplar els següents nivells d'implicació:
  
- Informació ambiental, sobre l'actual problemàtica generada pels residus urbans, amb especial insistència en els domiciliaris.
  
- Sensibilització pública, dirigida a la ciutadania en general, a fi de complir els objectius de conscienciació social indicats en l'apartat 3.7.4.1 del Pla zonal.
  
- Formació a col·lectius concrets, en especial a aquells que puguen tindre una influència més directa amb les problemàtiques locals detectades i que puguen ajudar amb un canvi d'actitud a millorar o corregir la situació.
  
- Actuacions concretes, que contribuïsquen a minimitzar la producció de residus urbans, millorar i estendre la recollida selectiva en origen.
  
- Avaluació i seguiment, dels èxits obtinguts en relació amb els objectius proposats en la campanya.
  
Les actuacions concretes que s'han de proposar en la campanya de comunicació ambiental, d'acord amb els anteriors nivells d'implicació, han d'especificar:
  
- Objectius.
  
- Destinataris.
  
- Línia d'actuació: informar, sensibilitzar, formar, actuar, avaluar.
  
- Temporització.
  
- Recursos humans.
  
- Altres recursos.
  
- Pressupost.
  
3.3.4. Estudi economicofinancer
  
Considerarà la totalitat dels costos d'inversió i amortització de les instal·lacions, com també els d'explotació d'aquestes durant tota la seua vida útil, que serà com a mínim de 20 anys.
  
S'inclouran a més els costos de desmantellament final de les instal·lacions de valorització, com també els de manteniment postclausura de les instal·lacions d'eliminació de residus, en el cas que s'opte per la tècnica d'abocament controlat, durant els 30 anys posteriors al tancament.
  
Les amortitzacions es calcularan pel mètode francés de quotes constants, considerant un tipus d'interés referenciat al deute de l'estat espanyol en un termini de 10 a 20 anys. Les amortitzacions s'aplicaran linealment, amb un termini de 20 anys per a l'obra civil, i 10 anys per a la maquinària i equips. En tot cas, les reinversions i els costos de manteniment hauran d'assegurar almenys una reposició íntegra de la maquinària i equips durant el període de vigència del contracte.
  
Els pressupostos d'inversions de totes les instal·lacions inclouran totes les possibles fases de construcció, com també els costos de disponibilitat dels terrenys i l'execució de nous accessos o adequació dels existents, a més dels costos de redacció del projecte, control de qualitat i direcció facultativa de les obres, com també els d'obtenció de qualssevol llicències i autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat, i també les amortitzacions de l'abocador.
  
D'acord amb les xifres de producció de residus previstes en el Pla zonal, s'establiran de forma clara les anualitats d'inversió previstes indicant els costos d'amortització, personal, reposició de maquinària i equips, manteniment, explotació, comunicació ambiental, i la resta de costos, com també els possibles ingressos previstos per venda de subproductes, combustibles o energia.
  
L'estudi economicofinancer contindrà els següents annexos:
  
PROPOSTA DE CÀNONS QUE S'HA DE REPERCUTIR
  
Es presentaran els següents cànons diferenciats:
  
- Cànon de valorització de residus urbans en massa, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
- Cànon de valorització de matèria orgànica selectiva, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
- Cànon de transport dels rebutjos de valorització, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
- Cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
- Cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D en euros per any d'explotació.
  
- Cànon d'incineració d'animals domèstics morts, en euros per unitat de pes.
  
- Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona d'entrada en el centre de classificació, fins i tot transport i gestió per gestor autoritzat extern o en instal·lació d'eliminació.
  
En els càlculs de tots aquests cànons es consideraran els costos financers de les inversions i les amortitzacions d'aquestes, com també els costos d'explotació, incloent personal, manteniment, consums d'energia, combustibles, aigua i la resta de serveis, assegurances de les instal·lacions i avals econòmics, així com els costos de desmantellament final de les instal·lacions, i en el cas de plantejar l'abocament com a sistema d'eliminació, els costos del manteniment postclausura durant un període de 30 anys des del tancament.
  
Així mateix es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, diferenciant segons l'aportació siga del 25%, el 50%, el 70% o el 85% del total.
  
Igualment, es podran proposar disminucions d'aquests cànons com a conseqüència de la recepció de residus assimilables a urbans que puguen ser tractats conjuntament amb aquests en les instal·lacions projectades, repercutint així els costos fixos d'aquestes en un tonatge major de residus, i produint per tant un abaratiment dels cànons que ha de satisfer l'adjudicatari. En aquest supòsit, han d'indicar-se les quantitats de residus externs que s'han de gestionar conjuntament amb els residus urbans, i la seua evolució prevista al llarg de la vigència del contracte.
  
En tot cas, s'ha de reservar el dret d'admetre residus assimilables a urbans procedents de tercers, en la forma que reglamentàriament es determine.
  
D'altra banda, es proposaran taules o fórmules que expressen la variabilitat de tots aquests cànons enfront d'increments del tonatge de residus que s'han de gestionar, des d'un 80% fins a un 120% dels valors nominals que figuren en el Pla zonal o siguen així considerats, segons siga procedent, amb intervals del 5% (80, 85, 90, 95, 100, 105, 110, 115 i 120%).
  
Finalment, s'indicaran expressament per a cada un dels cànons els períodes d'aplicació d'aquests, que no podran ser superiors en cap cas a la vigència de la concessió, limitada a 20 anys, ni tampoc proposar cap tipus de cànon durant el període de proves de les instal·lacions, anterior a l'inici efectiu de l'explotació d'aquestes.
  
Fórmula de revisió de preus
  
Es proposarà una fórmula polinòmica de revisió de preus, com a màxim de 6 sumands, que es referirà a l'estructura de costos prevista per al projecte de gestió, i els índexs d'actualització de la qual hauran de ser inequívocs i de publicació oficial (INE, BOE, etc.) amb suficient periodicitat. Com a mínim hauran de considerar-se com a variables els costos de personal, els costos d'energia o combustibles, i el IPC.
  
La dita fórmula polinòmica podrà ser idèntica per a tots els cànons abans descrits, o diferenciada per a cada un d'ells.
  
Compensacions econòmiques municipals.
  
Es contemplaran com a mínim les següents compensacions econòmiques als municipis que alberguen les instal·lacions de valorització o eliminació de residus:
  
- Compensacions directes:
  
0,6 € per tona de residus entrada en les instal·lacions de valorització.
  
1,2 € per tona de residus entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
30.000 € anuals destinades a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern i independent designat pel consorci.
  
- Compensacions indirectes:
  
Finançament d'accions i mesures ambientals, centrades en la implantació de l'Agenda 21 local i altres directament relacionades amb la millora de la qualitat ambiental del municipi.
  
3.3.5. Document de síntesi
  
Es presentarà un document de síntesi de tots els documents anteriors, que, amb una extensió no superior a 50 pàgines, es redactarà en termes assequibles a la comprensió pel públic en general, i resumirà els aspectes tècnics, econòmics i ambientals més destacats del projecte de gestió de residus urbans.
  
Disposarà del suport gràfic adequat per a permetre la seua fàcil lectura, com també la identificació inequívoca dels tractaments aplicats als diferents fluxos de residus objecte del projecte de gestió.
  
3.4. CRITERIS D'ADJUDICACIÓ DEL CONCURS
  
Els criteris que, convenientment ponderats, serviran de base a l'adjudicació del concurs objecte d'aquestes bases tècniques seran els següents:
  
A) SOLVÈNCIA TECNICOTECNOLÒGICA
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència tecnicotecnològica, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, seran valorades per la seua major experiència en el camp de la gestió de residus urbans, en general, i per la seua major experiència en construcció i explotació d'instal·lacions semblants a les oferides, i per la major capacitació tècnica del personal operatiu a la Comunitat Valenciana, en particular.
  
B) SOLVÈNCIA ECONOMICOFINANCERA
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència economicofinancera, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, no rebran cap valorització per aquest concepte.
  
C) SOLUCIÓ TÈCNICA PROPOSADA
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista tècnic i tecnològic en la documentació presentada:
  
1) Major aprofitament dels recursos continguts en els residus.
  
- Màxima recuperació de materials, a través d'obtenció de subproductes, o màxima producció d'energia, directament o indirectament a través de combustibles procedents de residus.
  
- Nombre més gran de materials que s'ha de recuperar, i majors rendiments unitaris de cada procés de recuperació.
  
- Mínima generació de rebutjos finals de les instal·lacions destinats a eliminació.
  
Nombre més gran d'etapes de tractament, i majors rendiments unitaris de cada procés de tractament.
  
2) Menors consums de recursos externs als residus.
  
- Menor consum d'aigua de procés.
  
- Menor consum d'electricitat.
  
- Menor consum, si és el cas, de gas o altres combustibles.
  
3) Menor afecció ambiental de les instal·lacions de tractament.
  
- Menor generació de lixiviades i olors, segons la tecnologia de tractament proposada.
  
- Menors emissions atmosfèriques resultants de la valorització de residus proposada.
  
- Millor aspecte general de les instal·lacions, per introducció de barreres verdes i zones enjardinades.
  
4) Millor campanya de comunicació ambiental.
  
- Major amplitud, diversitat, intensitat i recursos econòmics, tant del pla com del programa.
  
- Millors mesures per a aconseguir l'acceptació de les instal·lacions pel públic en general, a través de l'organització de fòrums cívics i jornades de portes obertes.
  
5) Millor programa de vigilància ambiental de les instal·lacions.
  
- Nombre més gran i freqüència de paràmetres ambientals que s'ha de controlar.
  
- Major garantia d'imparcialitat, objectivitat i transparència, per la participació de laboratoris homologats o organismes acreditats.
  
Les ofertes que no acrediten suficientment el compliment dels rendiments mínims de valorització i límits màxims d'eliminació abans indicats, o el compliment de les normatives vigents d'aplicació a les operacions de valorització i eliminació, seran desestimades.
  
3.4.1. Taxes econòmiques que s'han de repercutir
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista econòmic i financer en la documentació presentada:
  
- Menor cànon de valorització de residus urbans en massa, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
- Menor cànon de valorització de matèria orgànica selectiva, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
- Menor cànon de transport dels rebutjos de valorització, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
- Menor cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
- Menor cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D, en euros per any d'explotació.
  
- Cànon d'incineració d'animals domèstics morts, en euros per unitat de pes.
  
- Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona d'entrada en el centre de classificació, fins i tot transport i gestió per gestor autoritzat extern o en instal·lació d'eliminació.