Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5788, del 19-06-2008 (2008/7567)

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Vall d'Alba, la Vall d'Uixó, Algemesí, Sant Mateu, Finestrat, Cofrentes, Cortes de Pallás, Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrentes i Sagunt.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5788

Data del DOGV
:   19-06-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/7567


Data del document
:   15-05-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Cofrentes
    * Cortes de Pallás
    * Vall d'Uixó, la
    * Sant Mateu
    * Teresa de Cofrentes
    * Sagunt
    * Vall d'Alba
    * Finestrat
    * Jarafuel
    * Algemesí
    * Jalance
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Vall d'Alba, la Vall d'Uixó, Algemesí, Sant Mateu, Finestrat, Cofrentes, Cortes de Pallás, Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrentes i Sagunt. [2008/7567]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 142/04-AIA Vall d'Alba, 285/06-AIA la Vall d'Uixó, 062/06-AIA Algemesí, 107/06-AIA Sant Mateu, 273/06-AIA Finestrat, 254/06-AIA Cofrentes, Cortes de Pallás, Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrentes i 239/05-AIA Sagunt.  
València, 15 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 142/04-AIA  
Títol: Ampliació d'explotació avícola de producció  
Promotor: Jose Manuel i Juan Vicente Centelles Vallés  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vall d'Alba (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització d'ampliació de l'explotació avícola  
Localització: Partida Mas de Català, polígon 5, parcel·la 160, del terme municipal de Vall d'Alba (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació de l'activitat avícola, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
La nau que és objecte de legalització, localitzada en una finca agrícola de 19.555 m² de superfície, és de planta rectangular; té unes dimensions de 1.750 m², i una capacitat corresponent a 17.500 pollastres. Que juntament amb la nau ja existent, de 1.750 m² també, impliquen una superfície total construïda de 3.500 m² en l'explotació.  
Els animals entraran en l'explotació amb un o dos dies, i hi romandran durant un període d'engreixament de 60-65 dies aproximadament, moment en el qual, seran traslladats a l'escorxador. S'efectuaran quatre criances i mitja anuals, amb un interval d'uns vint dies entre elles; moment en què es realitzaran les neteges i desinfeccions oportunes, corresponents al període de buit sanitari.  
El sòl de la nau estarà impermeabilitzat mitjançant solera de formigó.  
Les dejeccions que es generen en l'explotació seran retirades de la nau després de cada cicle corresponent; sent el fem total anual produït equivalent a uns 577.500 litres. La gallinassa produïda serà retirada amb tractor i pala carregadora a un remolc espaiador, utilitzant-se posteriorment com a adob orgànic en finques agrícoles; efectuant-se el soterrament posterior d'aquest. No obstant això, en la documentació complementària remesa amb posterioritat, basant-se en el requeriment efectuat des d'aquest Servei, s'inclouen nous càlculs amb l'objecte de determinar la quantitat d'hectàrees necessàries per a no sobrepassar l'aplicació de 170 kg/N anuals per hectàrea. Basant-se en les noves dades, es considera que la producció de gallinassa anual per al total d'animals existents en la granja és de 227.500 kg, i considerant una pèrdua del 50% de nitrogen per volatització, s'ha estimat en l'estudi en 46,84 les hectàrees necessàries per a no sobrepassar la quantitat anteriorment indicada. Així mateix, s'hi adjunta autorització firmada de la propietària, Sra. Federica de Vallés Huesca, on s'aplicarà la gallinassa, cèdula cadastral, i certificat cadastral (esborrany) de les parcel·les.   
En l'explotació no hi ha femer, no obstant això, en la documentació complementària remesa, amb data entrada en aquesta conselleria d'11 de gener de 2006, es projecta la construcció de femer, de 216 m²; i s'hi adjunta també plànol en el qual s'indica la localització concreta d'aquest en l'interior de la parcel·la.  
L'explotació estarà cercada mitjançant malla galvanitzada de 2 metres d'alçària i vora inclinada cap a l'exterior; així mateix, s'indica que disposa també de l'existència de gual sanitari en aquesta; estant les finestres protegides mitjançant malles antiocells.  
S'hi adjunta certificat emés per l'enginyer tècnic agrícola, Sr. Desiderio Nebot Caballer, en el qual s'indica que els cadàvers que puguen produir-se en l'explotació seran portats immediatament al centre municipal de recollida de cadàvers, d'on seran retirats diàriament per una empresa autoritzada a aquest efecte, ja que no hi ha forn crematori en l'explotació. Així mateix, s'hi adjunta còpia de l'assegurança subscrita amb una empresa, a data 14 de setembre de 2005.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que a una distància compresa entre 500 i 1.000 metres respecte a l'explotació, hi ha una altra granja de la mateixa activitat; no obstant això, es fa referència a què aquesta s'haja donat de baixa en l'activitat ramadera.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 26 de març de 2004, amb la remissió per part de l'Ajuntament de la Vall d'Alba, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu municipal.   
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació e el BOP núm. 13, de 29 de gener de 2004, com també la notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 29 de juny de 2005, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament de Vall d'Alba, ampliació de documentació complementària relativa a:  
- Justificació del compliment dels condicionants establits en l'estimació d'impacte ambiental referent a l'inici de l'activitat, dictada en data 19 d'abril de 1999, pel director general per al desenvolupament sostenible, amb referència 99/99-AIA; en la qual s'establien els condicionants següents:  
- S'haurà de construir un femer de superfície impermeable amb lleugera pendent cap a cubeta, també impermeable, de recollida de lixiviats. S'hi durà a terme fermentació aeròbia controlada de la gallinassa. El femer s'haurà d'aïllar dels agents atmosfèrics i haurà de tenir capacitat d'emmagatzemament de la gallinassa produïda en més d'un cicle d'engreixament. Les dejeccions s'hauran de recollir en jaç de borumballes o semblant.  
- L'explotació haurà de disposar de tanca perimetral, gual sanitari, malles que impedisquen l'accés a l'interior de la nau d'animals que puguen actuar com a vectors de malalties, i la resta de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.  
- Atés que el municipi de Vall d'Alba disposa de caseta de recollida de cadàvers i de contracte amb una empresa per a la recollida d'aquests, hauran d'utilitzar-se aquests serveis per a l'eliminació dels cadàvers.  
- Integració de l'activitat en el medi mitjançant l'aprofitament d'exemplars arboris presents en la parcel·la, i acabament de paraments exteriors amb materials i colors propis de l'entorn.  
- Qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament com en la posterior destinació dels residus s'haurà de comunicar a aquesta Direcció General.  
- Paral·lelament, haurà de presentar-se nova documentació, que s'ajuste a les característiques reals de l'explotació després de l'ampliació, és a dir, s'haurà de considerar el total de l'activitat (capacitat inicial més ampliació); actualitzant-se de manera que s'adapte a la legislació vigent en la matèria.  
Així mateix, s'inclou, advertència de caducitat, en la qual s'adverteix que transcorregut el termini de tres mesos després d'aquesta notificació sense rebre l'esmentada documentació en aquesta Direcció General, tindrà lloc la caducitat del procediment, en aplicació del que disposa l'article 92 de la Llei 30/1992, del règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.  
En data 20 de setembre de 2005, el promotor remet ampliació de documentació constituïda per:   
- Escrit en el qual es concreta i aclareix les naus existents en l'explotació, duració dels cicles d'engreixament, capacitat de la granja, com també la destinació de les dejeccions que s'hi generen.  
- Càlculs relatius al nitrogen mineral, i a les hectàrees agrícoles necessàries per a no sobrepassar els 170 kg de nitrogen anuals per hectàrea, exigits en la legislació vigent.  
- Acceptació firmada pels propietaris de les parcel·les agrícoles, plànols i cèdules cadastrals de les parcel·les agrícoles on s'emprarà la gallinassa generada com a fertilitzant orgànic.  
- Escrit firmat, a data 9 d'agost de 2005, per l'enginyer tècnic agrícola, redactor del projecte, degudament visat pel col·legi oficial corresponent, en el qual s'indica: Els cadàvers d'animals que puguen produir-se, seran portats immediatament al centre de recollida de cadàvers, d'on són retirats diàriament per una empresa autoritzada a aquest efecte, ja que no existeix forn crematori en l'explotació.  
En data 19 d'octubre de 2005, es comunica novament advertència de caducitat del procediment, atés que no s'ha remés a aquest Servei la documentació sol·licitada en l'escrit anterior de data 29 de juny de 2005; remetent-se l'11 de gener de 2006, documentació composta per:  
- Plànols i descripció corresponent al projecte de nau-femer que ha d'executar-se en l'explotació.  
- Justificació, mitjançant l'aportació de fotografies, en la qual s'observa que l'explotació disposa de tanca perimetral i gual sanitari; sent les naus completament estanques, no podent tenir accés qualsevol animal que puga ser transmissor de malalties. Així mateix, s'aprecia la plantació existent d'ametlers i altres espècies en el perímetre de la parcel·la; com també un acabament dels paraments i cobertes d'acord amb l'entorn rural on se situa l'explotació.  
- Còpia de l'assegurança de l'ordre de transferència de l'assegurança de recollida de cadàvers, de data 14 de setembre de 2005.  
Informes sectorials  
- En l'expedient municipal remés s'inclouen els informes següents:  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal  
- Informe favorable del cap local de sanitat  
- Informe favorable del veterinari d'àrea  
- Informe favorable de l'Alcaldia  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial; incloent-se els informes favorables de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i del Servei Territorial d'Urbanisme i Ordenació Territorial de Castelló.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons el PGOU de la Vall d'Alba.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Vall d'Alba no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'efectua una descripció, un inventari ambiental molt general de l'àrea d'ubicació on s'emmarca l'explotació; des del punt de vista del sòl, vegetació, hidrogeologia, i paisatge.  
S'han identificat, de manera general, les accions del projecte susceptibles de generar impacte, sent l'efecte ambiental més destacable el que segueix:  
- Sobre les aigües superficials i freàtiques: per la contaminació procedent dels purins, la qual cosa es produeix per percolació fins al nivell freàtic en terrenys saturats o per vessament fins als llits. En l'estudi d'impacte ambiental s'inclou de manera molt general una referència a paràmetres que poden considerar-se com a significatius a l'hora d'avaluar la càrrega contaminant dels purins respecte als recursos hídrics, destacant:  
- Els elements nutritius, particularment fòsfor i nitrogen, com a causes responsables de l'eutrofització.  
- Gèrmens patògens capaços de sobreviure en l'aigua.  
- Mesura del consum d'oxigen.  
- La lixiviació del nitrogen sota la forma de nitrats (no estant presents com a tals en els purins, sinó que es produeixen per oxidació microbiològica del sòl).  
- La percolació de microorganismes patògens (bacteris i virus).  
No obstant això, sobre les aigües superficials no es considera que haja de produir-se cap efecte, ja que en la zona d'influència de l'explotació (contornada de la granja), no hi ha cap curs d'aigua. Paral·lelament, tampoc es considera que sobre les capes freàtiques puga produir-se cap efecte negatiu, atés que en els llocs d'abocament de la gallinassa, la capa freàtica es trobaria a una profunditat superior als 40 metres, i no existeix tampoc pous de reg, en tractar-se d'una zona agrícola de secà.   
- Sobre el sòl: la seua porositat implica la major o menor absorció dels fems, especialment els líquids. Però, encara que en l'estudi s'inclou un apartat fent referència a l'impacte que comporta la incorporació al sòl dels elements continguts en el purí (nitrogen, calci, magnesi, sodi i metalls pesants), aquesta constitueix una mera descripció, sense fer referència concreta a l'impacte que comportarien en la zona d'actuació, per la qual cosa cal indicar que no comporta una valoració adequada, sinó una mera identificació molt generalista.  
No obstant això, en la identificació i valoració de l'impacte, no sols no s'ha realitzat una valoració d'impacte rigorosa, basant-se en mètodes de valoració establits, sinó que també s'han obviat elements i aspectes fonamentals com ara: les olors susceptibles de generar-se (però sí que s'han establit mesures protectores i correctores respecte a aquests en l'apartat corresponent), la vegetació existent en la parcel·la i que resultaria eliminada com a conseqüència de l'execució de les obres d'ampliació, i l'emissió de partícules sòlides (pols).  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'ha desenvolupat la proposta de mesures correctores; per la qual cosa en la gestió de l'explotació avícola es considerarà el compliment de les mesures correctores següents, com també dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental:  
- L'explotació haurà de rodejar-se de tanca arbòria, i construir-se amb materials acords a l'entorn circumdant, de manera que es minimitze l'impacte visual que existeix per la relativa proximitat de l'explotació al nucli de població   
- Periòdicament s'haurà de procedir a la revisió de l'estat de la tanca perimetral i les portes d'accés a l'explotació, assegurant la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire de l'interior de la nau; comprovant igualment, l'estat i les possibles ruptures de la tela antiocells col·locada en les finestres amb l'objecte d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
- L'explotació haurà de disposar de sistemes efectius d'evacuació de les aigües pluvials i sistemes de drenatge efectius en la parcel·la, amb l'objecte d'evitar entollades en les proximitats de les naus, i la generació de qualsevol tipus de lixiviat que puga resultar contaminant, en cas que es produïsca qualsevol tipus de contacte amb els residus generats en la granja.  
- Per a minimitzar el problema per olors a la població, s'haurà d'assegurar que la retirada de la gallinassa de l'explotació coincidisca amb el final de cada cicle d'engreixament, assegurant que la gallinassa no queda retinguda en l'explotació durant prolongats períodes de temps.  
- En tot cas, i per a evitar acumulacions incontrolades de residus en l'explotació, el femer que es construirà, haurà de ser impermeabilitzat i amb lleuger pendent, de manera que puguen canalitzar-se a cubeta els possibles lixiviats que puguen generar-se. La capacitat serà adequada per a contenir la gallinassa generada durant un cicle d'engreixament, evitant en tot cas, prolongar la permanència d'aquesta en l'explotació, de manera que s'evite les molèsties a la població per emissió d'olors.  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica la gallinassa, per a no provocar problemes derivats de la contaminació per excés d'adobat orgànic o mineral.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització d'ampliació de l'explotació avícola, localitzada en la partida Mas de Català, polígon 5, parcel·la 160, del terme municipal de Vall d'Alba (Castelló), i promoguda per José Manuel i Juan Vicente Centelles Vallés, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle; havent de ser de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida, impermeable i estanca construïda per a aquest fi, els quals podran ser incorporats de nou al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa haurà de disposar-se de contracte actualitzat, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte. Així mateix, haurà de construir-se o localitzar-se en l'explotació un contenidor totalment estanc per a depositar els cadàvers fins que aquests siguen traslladats al contenidor municipal.  
- L'explotació haurà de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren de manera harmònica amb el paisatge, sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, tal com malla metàl·lica o semblant i gual sanitari o sistema equivalent correctament executat, i situat adequadament, de manera que puga tenir la utilitat per a la qual s'ha construït. L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 d'agost de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 285/06-AIA  
Títol: Explotació de recursos de la secció A denominada La Murta.  
Promotor: Fuentes SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló  
Objecte del projecte: Extracció de roques carbonatades i detrítiques  
Localització: Parcel·les 31, 32, 33 i 579 del polígon 3 del municipi de la Vall d'Uixó  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2002/1  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
El titular desitja extraure roques carbonatades i detrítiques d'edat Muschelkalk en les parcel·les proposades del municipi de la Vall d'Uixó, les quals desitja emprar per a farciments.  
L'explotació es realitza per zones mitjançant bancs de 6 a 7 metres d'alçària, bermes de 20 metres d'amplària i talussos de 60º d'inclinació respecte a la vertical, les labors comencen en l'oest.  
La superfície d'explotació és d'uns 31.840 m², les reserves explotables ascendeixen a 184.342,5 m³ i es preveu extraure-les en uns cinc anys. L'aprofitament és integral per la qual cosa no hi ha enderrocs.  
La maquinària emprada consisteix en un buldòzer i una traginadora de trabuc per al decapatge i abassegament del sòl.   
L'extracció de les roques es realitza sense voladures, per a disgregar blocs o prominències de roca resistent s'empra un martell hidràulic muntat sobre retroexcavadora, o un martell pneumàtic.  
La càrrega s'efectua amb una carregadora frontal i es transporta sobre camions.  
La zona restaurada conté un sol talús continu amb un pendent del 25%, i una sola plataforma a la cota de 82 metres.  
S'estableixen cinc fases de restauració, una per cada any d'explotació. Una vegada acabada l'explotació de cada fase, a continuació es restaura.  
No hi ha planta de cap tractament.  
El manteniment i reparació de la maquinària es realitza en un taller de l'empresa situat lluny de l'explotació.  
El personal del qual disposa la pedrera és un director facultatiu i dos operaris.  
2. Alternatives  
L'explotació d'àrids proposada se situa en unes parcel·les que han sigut seleccionades per altres criteris diferents dels factors ambientals. El titular projecta començar les labors per l'oest, a fi de reduir al mínim l'impacte visual causat al paisatge.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
El 14 de juliol de 2006 es rep l'informe vinculant de Patrimoni Cultural Valencià, remés per la conselleria de Cultura, Educació i Esports.  
L'1 d'agost de 2006 es rep del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial la documentació, consistent en un estudi d'impacte ambiental, pla de restauració i projecte d'explotació. S'obri el nou expedient 285/06-AIA.  
2. Informació pública  
La documentació ha estat sotmesa al període d'informació pública i no s'hi han presentat al·legacions.  
Informes sectorials  
En la tramitació d'aquest nou expedient no s'han realitzat consultes sectorials, ja que serveixen les de l'expedient anterior (333/03-AIA).  
Afeccions legals  
En la demarcació hi ha un pal elèctric, del qual parteix una línia elèctrica aèria de mitjana tensió a un transformador, que subministra energia a la granja existent, el línia elèctrica aèria travessa l'àrea d'explotació d'est a oest i el promotor n'ha previst el trasllat de manera que no resulte afectat per l'explotació.  
La pedrera proposada se situa dins de la zona de l'àrea d'influència antròpica del PORN de la Serra d'Espadà, on està permesa l'activitat extractiva.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
Els elements que poden veure's afectats es troben descrits en l'estudi d'impacte ambiental.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
S'han identificat i valorat tots els impactes. Cal mencionar que el titular considera que les emissions de pols produïda per l'explotació no necessiten mesures correctores, la qual cosa no s'ajusta a la realitat.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Respecte a l'emissió de partícules sòlides a l'atmosfera, el titular proposa regar els abassegaments com a única mesura correctora. No preveu regar la plaça de la pedrera ni tampoc els llocs del front quan es procedisca a l'extracció i càrrega, que es consideren zones d'emissió important, tampoc ha previst netejar la pols del camí d'accés i regar-lo.  
En el pla de restauració no s'explica la grossària de terra vegetal que serà aportada, a més s'ometen les cures posteriors a la implantació de la vegetació: reg i necessitat de fertilització.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives que hi siguen preceptives, el projecte d'explotació de l'autorització d'explotació de la pedrera La Murta i el pla de restauració d'aquesta, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures correctores establides en l'apartat segon de d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
- Les imposades en l'informe favorable i vinculant de Patrimoni Cultural Valencià, firmat pel cap del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Ambiental amb data 4 de juliol de 2006.  
- La posició final dels bancs d'explotació que figuren als plànols ha de modificar-se. La línia que uneix els punts mitjans dels talussos d'explotació ha de coincidir amb la línia representativa del talús del terreny restaurat; en cas contrari faltaran materials per a restaurar, ja que l'aprofitament és integral.  
- La grossària mínima de terra vegetal que s'emprarà haurà de ser de 30 cm.  
- Els regs de manteniment de les espècies revegetades s'hauran de realitzar en l'època estival i en aquells mesos en què es produïsca un dèficit de precipitacions. La duració d'aquests cobrirà un mínim de 2 anys.  
- La plaça de pedrera i pistes s'hauran de mantenir humides durant la jornada laboral.  
- Durant les operacions d'extracció s'hauran de regar les roques que se n'extraguen i la zona de càrrega.  
- El camí asfaltat que dóna accés a la pedrera, igual que les cunetes d'aquest, haurà de romandre sempre net i en bon estat, i haurà d'obligar-se el titular a mantenir-lo en aquestes condicions.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no pot interposar-se cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 d'agost de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 062/5300-ZAT  
Títol: Pla general d'ordenació urbana d'Algemesí  
Promotor: Ajuntament d'Algemesí   
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Algemesí i conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal d'Algemesí (València)  
Descripció del projecte  
La necessitat de redactar un nou Pla general d'ordenació urbana està motivada per la necessitat de cobrir els objectius següents:  
- Adequació als criteris de classificació de sòl fixats en la llei estatal i autonòmica i, en particular, la incorporació dels objectius de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- Introducció de noves infraestructures, entre les quals destaca la línia d'alta velocitat, i manteniment de les existents, com ara els llits dels rius Xúquer i Magre, la Séquia Reial del Xúquer, la línia de ferrocarril València - La Encina, les carreteres i l'autopista.  
- Introducció de modificacions en el model territorial  
- Establiment d'una clara divisió del territori en zones (diferenciant zona residencial de zona industrial)  
- Protecció de l'espai urbà tradicional  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Les classificacions previstes per aquest Pla general d'ordenació urbana són:  
1. SNU sòl no urbanitzable, que es qualifica en:  
1.1. SNUC sòl no urbanitzable comú amb zones per a DIC  
1.2. SNUC NO sòl no urbanitzable comú excloent-ne DIC  
1.3. SNUP D sòl no urbanitzable de protecció dotacional  
1.4. SNUP AB sòl no urbanitzable de protecció Albufera  
1.5. SNUP RS sòl no urbanitzable de protecció reserva samaruc  
1.6. SNUP P sòl no urbanitzable de protecció paisatgística  
1.7. SNUP DI sòl no urbanitzable de protecció del domini públic i infraestructures  
1.8. SNUP A sòl no urbanitzable de protecció agrícola  
2. Sòl urbanitzable que es qualifica en:  
2.1. S Urble. Res: residencial  
2.2. S Urble. Ind: industrial  
2.3. S Urble. Terc: terciari  
3. Sòl urbà que es qualifica en:  
3.1. S U Res: residencial  
3.2. S U Ind: industrial  
3.3. S U Terc: terciari  
Amb aquestes reserves de sòl, que configuren el model territorial, es pretén augmentar la superfície destinada a ús industrial, incorporar ordenacions anteriors a aquest pla, reconvertir dos sectors de sòl urbanitzable del pla anterior a un únic sector (Xexena, amb reserva de sòl per a promoció pública d'habitatge), ampliar sòl residencial en el sector de Carrascalet, establir reserves de sòl per a patrimoni públic, augmentar la reserva de sòl terciari, revitalitzar el tram del Raval i establir una reserva de parc urbà al paratge de Xopera.  
2. Alternatives  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, poques alternatives caben atenent a les característiques territorials. Les directrius que s'han seguit són:  
- Descartar el creixement urbà al sud del riu Magre, pel risc d'inundabilitat  
- Ampliar el sòl urbanitzable industrial del sector d'Agriconsa fins als límits amb la A 7  
- Habilitar dues zones noves industrials, sector Molí Nou i ampliació SOS.  
- Conservar espai vacant entre el nucli urbà i la zona industrial més al nord  
- Reformar algunes zones ja consolidades, com ara el Raval  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 23 de febrer de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre una còpia del Pla general d'ordenació urbana d'Algemesí, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient administratiu, on s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Revisada la documentació, s'observa que falten documents mínims per a poder continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, per la qual cosa en data de 31 de març de 2005, s'envia a la Direcció Territorial un requeriment de documentació indicant que es remeten al servei, en el termini màxim de vint dies, els documents següents:  
1. Certificat de l'entitat gestora de l'estació depuradora d'aigües residuals.  
2. Autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a llit públic de la nova xarxa separativa d'aigües pluvials i localització dels punts d'abocament.  
3. Detall del sistema de tractament previst per als residus sòlids urbans i la ubicació de les plantes de tractament o abocadors de residus sòlids urbans i residus inerts. Així mateix, se certificarà la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts per part de l'organisme o empresa encarregat de fer-ho.  
4. Dades reals dels últims anys dels consums d'aigua potable, volums d'aigües residuals i residus sòlids urbans generats.  
5. Anàlisi dels nivells acústics al terme municipal.  
6. Indicar quin tipus d'indústries poden localitzar-se en els distints sòls urbanitzables d'ús industrial, considerant amb aquest fi la legislació sectorial aplicable.  
7. Cost de l'establiment de les mesures correctores de manera que s'especifiquen les mesures pressupostàries que han d'adoptar-se per a l'execució d'aquestes.  
8. Complement del programa de vigilància ambiental que dispose de:  
a) Calendari aproximat per a l'aplicació del programa.  
b) Compromís de presentar puntualment l'explotador davant de l'administració una memòria o informe anual.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental, com també el projecte, va ser sotmés a informació pública, mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 4814, de data 6 d'agost de 2004, i en el diari Levante, de data 2 d'agost de 2004. Els documents es van exposar a informació pública pel termini de dos mesos.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 676 al·legacions, cap d'aquestes de caràcter ambiental.  
Paral·lelament, s'està tramitant l'expedient Homologació i pla parcial SUD-1 Xexena, situat al terme municipal d'Algemesí. L'objectiu d'aquest és la creació d'una borsa de sòl urbanitzable residencial, com a eixample de nucli urbà, en allò que en el planejament actual apareix com a sòl urbà, sòl urbanitzable i sòl no urbanitzable comú. L'esmentada reserva de sòl es destinarà per a promoció pública d'habitatge, a càrrec de l'Institut Valencià de l'Habitatge, SA. L'esmentat planejament ja és recollit en el pla general en tramitació.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
A fi de disposar d'informació específica sobre determinats aspectes del Pla general d'ordenació urbana, s'ha sol·licitat:  
1. Informe sobre l'estudi de paisatge, establit per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, realitzat per l'Àrea d'Urbanisme. Fins a la data no es disposa de l'esmentat informe.  
- En data 26 de desembre de 2006, es rep una comunicació de l'Àrea d'Urbanisme, on s'indica que s'haurà de completar la documentació presentada per a poder emetre un informe que valore la integració paisatgística respecte del model de creixement urbanístic previst en el pla general, i s'ha d'aporta un nou document d'estudi de paisatge amb el contingut i la documentació dels articles 29 i 44 del Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana.  
2. Informe sobre l'estudi d'inundabilitat, establit pel PATRICOVA, de conformitat amb l'article 22.1 del document 4, realitzat pel Servei d'Ordenació Territorial.  
- En aquest es conclou que escau emetre informe favorable a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat, exclusivament a la concreció del risc d'inundació, en considerar-se suficientment complides les previsions contingudes en el PATRICOVA.   
- Es detalla que qualsevol nova proposta de reclassificació del sòl que afecte les zones inundables delimitades, ha de quedar en suspens fins a l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat que analitze els seus efectes sobre aquestes, sense perjudici de complir les recomanacions efectuades en aquest estudi.   
3. Informe sobre el domini públic hidràulic i les afeccions a un costat i a l'altre del riu Magre. Fins a la data no es disposa de l'esmentat informe.  
4. Informe sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. Emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià. Fins a la data no es disposa de l'esmentat informe.   
5. Informe sobre l'estudi acústic, requerit pel Servei d'Impacte Ambiental, realitzat pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric. L'informe emés observa que:  
- D'acord amb la legislació autonòmica, els mesuraments acústics s'han de realitzar amb sonòmetres, almenys, tipus 1; no obstant això, no tots els sonòmetres emprats són d'aquest tipus.  
- Els mapes sonors no tenen la definició adequada, per presentar-se en blanc i negre i no incloure les isòfones corresponents.  
- D'acord amb l'article 22 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, Algemesí, per tractar-se d'un municipi de més de 20.000 habitants, ha d'elaborar un pla acústic municipal i recollir en el planejament urbanístic la informació i les propostes d'aquell.  
- Els nivells sonors recollits en els mesuraments són acceptables, encara que a fi de reduir els nivells sonors existents en les zones d'ús residencial, els nous vials s'executaran amb asfalt més porós que el ja emprat. En la zona industrial no s'observen problemes greus, encara que convindria una major separació entre la zona urbana residencial i la industrial-terciària mitjançant, per exemple, barreres aquàtiques.  
Afeccions legals  
1. Espais naturals protegits. Al nord-est del municipi d'Algemesí es troba el Parc Natural de l'Albufera, també classificat com a LIC, ZEPA i zona humida. En aquest àmbit es du duent a terme el Pla de recuperació del samaruc i de la gavina corsa. És important per a la conservació de nombroses aus aquàtiques i de diversos endemismes vegetals. En alguns ullals o brolladors hi ha poblacions de samaruc i fartet. Pel que fa a les aus, hi destaquen les colònies mixtes d'ardeides i larolimícoles i les hivernades d'anàtids. La normativa de protecció específica del Parc Natural de l'Albufera es troba en el Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera, i el Decret 259/2004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de l'Albufera. La classificació que han obtingut aquests sòls és la de sòl no urbanitzable de protecció Albufera. Les normes urbanístiques i règim de protecció d'aquest tipus de sòl, no recullen la normativa anterior prevista.  
2. Reserva de fauna. Com s'ha citat en l'epígraf anterior, hi ha una reserva de samaruc, a la llacuna, segons el Decret 265/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla de recuperació del samaruc a la Comunitat Valenciana. En l'esmentada zona s'aplicaran les mesures de protecció i regeneració de l'hàbitat previstes:  
- En els hàbitats es prohibeix qualsevol actuació que puga comportar un perjudici a l'espècie i, en particular, les següents:  
- Introducció i reforçament de poblacions i el trasbals de les següents espècies piscícoles: gambúsia, carpa, carpet i black-bass, com també del cranc americà i de qualsevol altra espècie exòtica de fauna i flora.  
- Aterraments, abocaments de materials sòlids i líquids d'origen urbà o industrial.  
- Utilització de nanses i arts de pesca amb xarxa.  
- Neteja de fons de les séquies en el període comprés entre març i setembre, ambdós mesos inclosos.  
- Utilització d'herbicides per a neteja de marges i vegetació aquàtica o de ribera.  
- Fora d'aquests hàbitats es requerirà autorització prèvia, condicionada que no es produïsquen danys sobre l'hàbitat de l'espècie, per a les actuacions següents:  
- Posada en marxa de plans d'actuació agrícola que comporten canvis de cultius, modificació de sistemes de regs, desviacions de canals o séquies, canalitzacions i, en general, totes aquelles actuacions que puguen modificar el funcionament hídric de l'espai.  
- Posada en marxa de plans de defensa contra inundacions, instal·lació de bombes de drenatge, modificació de cursos d'aigua o canalitzacions.   
- Bombaments, drenatges o instal·lació de qualsevol dispositiu que facilite la dessecació del terreny, incloent l'extracció d'aigua amb fins agrícoles o altres.  
- Canalitzacions de séquies i canals  
El tipus de classificació que s'ha donat a aquest sòl és el de sòl no urbanitzable de protecció reserva de samaruc.  
3. Microreserva. Hi ha una microreserva vegetal al terme municipal d'Algemesí, La Llacuna del Samaruc, segons Ordre de 22 d'octubre de 2002, de la conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren 22 microreserves vegetals a la província de València. Es tracta d'una superfície, la titularitat de la qual recau en l'Ajuntament d'Algemesí. Les espècies prioritàries són Lonicera biflora, Kosteletzkya pentacarpos, Nymphaea alba, Genista tinctoria, Salix atrocinerea, Salix alba, Populus alba, Hydrocotyle vulgaris, Myriophyllum spicatum, Fraxinus angustifolia i torberes pantanoses amb Cladium mariscus (Cladietum marisci). Les actuacions de conservació indicades en l'ordre són:  
- Instal·lació de cartell informatiu amb recomanacions.  
- Reforç poblacional de Nymphaea alba i Thelypteris palustris.  
- Introducció de Ricciocarpon natans i Utricularia vulgaris.  
- Eliminació de l'espècie al·lòctona Arundo donax dels marges d'orientació est, i substitució per espècies tapissants autòctones com ara Lippia nodiflora, Galium palustre i Potentilla reptans a fi de fixar la mota.   
Les limitacions d'ús establides són:  
- No es podrà realitzar en la microreserva cap activitat que comporte una remoció del substrat o un dany a les plantes, inclosa la recol·lecció de qualsevol tipus de material vegetal que tinga una finalitat diferent de la científica.  
- En cas d'observar-se una degradació de la vegetació existent en la microreserva com a conseqüència d'un excés de visitants, es regularan les visites, donant prioritat a les de caràcter científic.  
La microreserva vegetal coincideix geogràficament amb la reserva de fauna del samaruc. Aquesta normativa de protecció tampoc ha sigut recollida en el document normatiu.  
4. Forests gestionades per la conselleria de Territori i Habitatge. Hi ha una àrea de forest gestionada per aquesta conselleria a les riberes del riu Magre. Revisada la documentació s'observa que aquestes zones de forest d'utilitat pública cauen dins de la zona classificada com a sòl no urbanitzable de domini públic i infraestructures, destinat a zones verdes, per la qual cosa reben una classificació apropiada.  
5. Incendis. Els incendis succeïts han tingut lloc, principalment, en les zones de forest gestionada per la conselleria de Territori i Habitatge. S'han produït en els anys 1994, 1999 i 2000. El Pla general d'ordenació urbana classifica els esmentats terrenys com a sòl no urbanitzable de domini públic i infraestructures, destinat a zones verdes, per la qual cosa la classificació és adequada. La Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge recull en l'article 14, que els terrenys forestals classificats com a sòl no urbanitzable que hagen patit l'efecte d'un incendi no podran classificar-se o reclassificar-se com a urbà o urbanitzable. En particular, es constata l'existència d'incendis forestals en l'àrea catalogada com a forests gestionades per la conselleria de Territori i Habitatge, durant els anys 1994, 1999 i 2000.  
6. Camins ramaders. El terme municipal d'Algemesí és recorregut per un únic camí ramader, l'assagador d'Alginet a Albalat. Segons el projecte de classificació de camins ramaders, l'amplària legal d'aquest assagador és de 6 m i la longitud aproximada d'aquest dins del terme és de 6.900 m. Procedent del terme d'Albalat entra aquest camí ramader a Algemesí, portant amb si el camí de l'Assagador amb rumb est i a la vora de la séquia de Sollana. Travessa el ferrocarril de La Encina - València i posteriorment el camí vell de Benifaió. Arriba fins la carretera de Silla a Alacant i continua amb aquesta carretera i rumb sud. Fins al camí de la Ribera a la carretera de Silla a Alzira, segueix per aquest camí, deixant Porriñes a la dreta i el Roche a l'esquerra. Arriba a l'encreuament amb el camí dels Yeseros i s'inclina a l'esquerra cap al terme d'Albalat de la Ribera, abandonant així Algemesí. D'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, aquests són béns de domini públic, que no han de computar com a superfície del sector. En el cas que se'n modificara la traça, serà necessària l'autorització de la modificació o reposició de pas. La traça del camí ramader haurà de classificar-se com a sòl no urbanitzable de domini públic i infraestructures.  
7. PATRICOVA. Algemesí està considerat com a municipi d'elevat risc d'inundació. Això vol dir que, almenys, les dues terceres parts del seu terme municipal estan afectades per risc d'inundació o en cas que no siga així, té una forta limitació per a orientar els seus futurs desenvolupaments cap a zones no inundables per la morfologia de territori. Hi ha diverses zones amb risc d'inundació, classificades com a risc d'inundació 6, 5, 3, 2 i 1. En els municipis catalogats amb elevat risc d'inundació, qualsevol reclassificació de sòl no urbanitzable inundable que es propose haurà de justificar les fortes limitacions per a orientar els desenvolupaments cap a zones amb menor risc. L'estudi d'inundabilitat, que haurà d'elaborar-se preceptivament i amb caràcter previ a la proposta de reclassificació, conclourà sobre la procedència d'aquesta i inclourà, si és el cas, les limitacions d'usos que s'estimen necessàries. Els desenvolupaments tendiran a models intensius de concentració de l'edificació, enfront de models extensius de baixa alçària i alta ocupació del territori. Es continua a l'espera de l'informe sobre l'estudi d'inundabilitat.  
8. Pla zonal de residus de les zones X, XI i XII. Mitjançant aquest pla zonal es distribueix el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus. L'esmentat pla no preveu al terme municipal d'Algemesí cap àrea per a la futura instal·lació d'infraestructures de tractament de residus urbans. D'altra banda, Algemesí disposa, des de setembre de 2002, en la partida de Xexena, d'un ecoparc per a acollir residus inerts, mobles, electrodomèstics, podes, bateries, medicaments, fluorescents, medicaments, olis, així també altres residus de recollida selectiva.  
9. Estudi acústic. L'estudi d'impacte ambiental únicament disposa d'un gràfic corresponent a un estudi realitzat durant els anys 1994 i 1995 per la Universitat Politècnica de València per a la Diputació de València. Tenint en compte aquesta deficiència, se sol·licita un estudi acústic que complisca el que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Una vegada presentat, es realitza consulta al Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, l'informe de la qual s'ha plasmat en l'epígraf anterior.  
Consideracions ambientals  
1. Algemesí està situat a la comarca de la Ribera Alta de la província de València, concretament el nucli urbà se situa en la trobada entre el riu Magre i el riu Xúquer. L'orografia és plana, amb motiu de les aportacions de materials ocasionats pels llits mencionats. Algemesí limita al nord amb Alginet i Sollana, al sud amb Alzira, a l'est amb Albalat de la Ribera i Polinyà de Xúquer i a l'oest amb Guadassuar. La superfície del terme és 41,50 km².  
El terme municipal presenta una vulnerabilitat a la contaminació alta. La capacitat del sòl és elevada o molt elevada. Els riscs d'inundació es constaten en més de les dues terceres parts del terme municipal.   
2. El clima es caracteritza per estius calorosos i hiverns suaus. La distribució de les pluges presenta un màxim molt acusat a la tardor i un altre menor a la primavera, amb un estiu molt sec.  
3. El sistema hidràulic de la zona està dominat pel curs del riu Xúquer, coincidint amb el límit del terme municipal pel sud-oest. El Xúquer rep les aigües del Magre, que travessa el terme de nord-oest a sud-est. La qualitat d'aquest últim és baixa, pel fet que és objecte d'una explotació intensiva, desviada en multitud de séquies i reb gran quantitat d'abocaments. Respecte a la xarxa de séquies, cal destacar la Séquia Reial del Xúquer, que realitza el seu pas per l'extrem nord-oest del terme. D'aquesta conducció deriva una atapeïda xarxa de séquies de distribució fins a les parcel·les.  
4. L'activitat humana ha substituït les antigues vegetacions naturals sorgides com a conseqüència del clima i del substrat natural per comunitats nitròfiles i camps de cítrics, deixant una estreta franja on sobreviuen alguns exemplars representants de la vegetació potencial.  
Just on desemboca el riu Magre al riu Xúquer hi ha una zona denominada la Xopera. És un paratge natural de gran importància ecològica, ja que constitueix l'únic bosc de ribera de la comarca.   
A la zona d'horta la vegetació predominant està formada per Iris pseudacorus (lliri groc), Althaea officinalis, Rumex conglomeratus, Lycopus europaeus (peu de llop), Polygonum salicifolium i Phragmites australis (canyís).  
Dins dels cultius, es troben els cítrics (amb dues mil hectàrees dedicades al cultiu de taronja i mil cent al de mandarines), a l'arròs, les hortalisses i fruiters. A causa de l'abundància de cultius de cítrics, estan molt esteses les comunitats que es desenvolupen amb aquests en les distintes estacions de l'any: agret (Oxalis pes-caprae), blets amb malves, citró i serrets.  
5. Dins de l'apartat de la fauna val la pena ressaltar diversos fets:  
- Reserva de samaruc a la llacuna del mateix nom. Es tracta d'un peix autòcton de xicotetes dimensions, que només es troba a la Comunitat Valenciana. Com ja s'ha indicat, rep un tractament de protecció específic.  
- A les zones urbanes és fàcil esperar la presència d'espècies com ara la rata comuna, rata negra i ratolí comú. A les zones perifèriques del nucli urbà, també s'observa la rata penada comuna, el dragó comú i rosat i la sargantana ibèrica.  
- L'avifauna està dominada per passeriformes i estornells, encara que puntualment es pot trobar l'oroneta cuablanca i l'oroneta.  
- Entre les serps hi destaquen quatre tipus: serp verda o bastarda, serp blanca o d'escala, de collar i la serp d'aigua. És comuna la presència de sargantanes cua-roja i cuallarga.  
- Entre els amfibis s'hi troben exemplars de gripau comú, gripau corredor, el tòtil, el gripauet i la granota verda o comuna.  
6. La població d'Algemesí, segons les dades de la Direcció General d'Administració Local, era de 26.740 habitants l'any 2005. La tendència en les últimes dècades és de creixement poblacional. Algemesí és un municipi la superfície del qual està dedicada principalment a l'aprofitament agrícola i, en concret, al regadiu. Cal destacar la baixa presència de l'activitat ramadera al municipi. Pel que fa al sector industrial, malgrat el creixement continu de l'activitat industrial, és un dels municipis amb menor grandària mitjana de les seues empreses. D'altra banda, és el segon municipi en el sector serveis a la comarca de la Ribera Alta.  
7. L'estudi d'impacte ambiental recull la llista de jaciments que apareix en el Catàleg de la conselleria de Cultura, Educació i Esport i recull com a patrimoni cultural, entre altres, la Xopera i la llacuna del Samaruc.  
8. Es disposa d'informe sobre el proveïment d'aigua potable i disposició de recursos hídrics per al municipi d'Algemesí, realitzat per l'entitat col·laboradora Aguas de Valencia. El proveïment es realitza des de dues perforacions, inscrites en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb la clau 88IP6272. A més, es troba en execució el Projecte de proveïment a les comarques de la Ribera del Xúquer, que preveu la construcció d'un dipòsit de 5.000 m³ de capacitat a Algemesí, la qual cosa serviria de regulació per als consums en hora punta i per a reduir l'índex de nitrats de l'aigua (en mesclar l'aigua procedent dels pous d'Algemesí amb l'aigua procedent dels pous d'Alzira). No obstant això, vist que amb les reserves de sòl previstes en el Pla general d'ordenació urbana, el consum d'aigua potable pot ascendir a 9.000 m³/d, l'informe emés per l'empresa encarregada de l'abastiment, Aigües de València, conclou que cal executar una nova perforació en la mateixa parcel·la que les actuals, actuació que ja preveu el Pla director d'aigua potable d'Algemesí.  
9. En l'actualitat tots els sectors ja urbanitzats disposen de xarxa unitària de sanejament, i recullen en la mateixa xarxa les aigües residuals i pluvials. En els nous sectors industrials i en els proposats en el pla general ja es desenvolupa xarxa separativa, de manera que les aigües residuals es tracten en l'estació depuradora d'aigües residuals d'Algemesí-Albalat de la Ribera i les aigües pluvials s'aboquen a llit públic. Per a l'abocament de pluvials se sol·licita la corresponent autorització a la Confederació Hidrogràfica. S'han presentat els corresponents informes per part de l'entitat de Sanejament d'Aigües, que informen de la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Algemesí-Albalat de la Ribera i de les aigües residuals generades pel planejament previst, sempre que es realitzen durant la urbanització de cada sector les obres necessàries per a la connexió, els abocaments generats complisquen els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, es dispose d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram abans del punt de connexió i amb anterioritat a l'execució de la connexió s'ingresse la quantitat establida en l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament d'Algemesí.  
10. L'annex a l'estudi d'impacte ambiental recull que la gestió dels residus sòlids urbans de tot el municipi el realitza l'empresa Girsa. L'esmentada empresa ha emés certificat, en data 26 de juny de 2006, sobre la suficiència i capacitat de la gestió de residus sòlids urbans. Els residus seran tractats en la planta de tractament de Guadassuar fins que entre en funcionament el pla zonal X, XI i XII, moment en què tots els residus sòlids urbans seran rebuts i tractats en la instal·lació de gestió corresponent a l'esmentat pla zonal. Per la seua banda, l'empresa autoritzada com a empresa gestora de residus no perillosos, Esteve Barberá Esteve, SL, realitza els serveis de recollida dels residus sòlids urbans, de paper-cartó, d'envasos lleugers i d'inerts (mobles, electrodomèstics, efectes domèstics, etc.)  
11. De manera general, el paisatge d'Algemesí es pot dividir en cinc unitats bàsiques:  
- Zona de nucli urbà i nuclis industrials: es tracta de les zones ja urbanitzades. En el cas d'ús residencial es troba l'edificació en alçària i en el cas d'àrees industrials, les instal·lacions es localitzen com a blocs exempts. Dins del nucli urbà cal destacar, per la singularitat d'aquests, els edificis que han sigut catalogats.   
- Zona d'infraestructures: es tracta de les infraestructures de transports, principalment l'autopista A-7 i la via fèrria, ja que ambdues creuen el terme de nord a sud.  
- Zona de cítrics: es correspon amb la plana dedicada al cultiu de cítrics. En el paisatge destaquen algunes casetes de ferramentes, les instal·lacions per al reg i algunes masies disperses.  
- Zona d'arrossar: està constituïda per la plana situada a les proximitats del Parc Natural de l'Albufera. Igual que en el paisatge de cítrics, destaquen algunes construccions.  
- Zona d'espais singulars: s'engloba en aquesta unitat les àrees de la Xopera i el llit del riu Magre i el riu Xúquer. El primer d'aquests destaca per ser un dels pocs boscos de ribera que hi ha a la comarca, mentre que la segona zona, està habilitada per a l'esplai i es reserva una porció a reserva ecològica.  
- Les normes urbanístiques estableixen una zonificació de les indústries dins dels diversos sòls urbanitzables d'ús industrial.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana d'Algemesí, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. S'haurà d'obtenir l'informe de l'estudi de paisatge establit per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, realitzat per l'Àrea d'Urbanisme. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
3. S'haurà de disposar de l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a llit públic de la nova xarxa separativa d'aigües pluvials, en els punts d'abocament establits.  
4. Per al sòl no urbanitzable de protecció del domini públic i infraestructures, les normes urbanístiques hauran de preveure la necessitat d'obtenir informe previ de l'organisme de conca corresponent per a qualsevol construcció que es vulga realitzar dins dels 100 metres de policia en la zona de protecció de llits, com també per a qualsevol modificació que afecte el domini públic hidràulic.  
5. S'haurà de recollir en la documentació del planejament la normativa de protecció del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera, aprovat per Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, i del Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de l'Albufera, aprovat per Decret 259/2004, de 19 de novembre.  
6. De la mateixa manera s'haurà de procedir amb el contingut de la declaració de la microreserva vegetal denominada la Llacuna del Samaruc, declarada per Ordre de 22 d'octubre de 2002, de la conselleria de Medi Ambient i el Decret 265/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla de recuperació del samaruc a la Comunitat Valenciana. Ambdós s'hauran d'incloure en el Catàleg de béns i espais protegits del Pla general d'ordenació urbana.  
7. S'haurà d'establir un ordre per al desenvolupament dels diversos sectors de sòl no urbanitzable, a fi de garantir un esgotament total d'aquest tipus de sòl, abans de considerar l'opció de reclassificació d'un sòl no urbanitzable.  
8. El camí ramader haurà de ser identificat pel seu nom i amplària legal en les normes urbanístiques. Se n'haurà de respectar el traçat i l'amplària haurà de classificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció de domini públic i infraestructures.  
9. Les àrees de terrenys forestals afectades per incendis d'acord amb la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable, s'hauran de recollir en el planejament com a sòl no urbanitzable de protecció forestal d'incendis, per a garantir segons l'article 59.1 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, que els esmentats terrenys no puguen classificar-se o reclassificar-se com a urbans o urbanitzables, ni es minoren les proteccions d'aquests.  
10. S'hauran de protegir les dues perforacions, inscrites en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb la clau 88IP6272, conforme a l'article 18 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge. Amb aquest fi s'haurà de classificar el sòl com a sòl no urbanitzable de protecció del domini públic i infraestructures. S'hauran d'establir perímetres de protecció de les captacions de 300 m comptats des del límit exterior del punt de captació.  
11. S'haurà de reservar el sòl necessari per a la ubicació del futur dipòsit de 5.000 m³ de capacitat, en coherència amb el que estableix el Pla director d'aigua potable d'Algemesí. A l'esmentada superfície se li haurà d'assignar la classificació i protecció corresponent a sòl no urbanitzable de protecció del domini públic i infraestructures.  
12. S'haurà de continuar treballant en matèria acústica, sense perjudici del que estableix aquesta declaració, i en particular, s'haurà d'atenir a allò que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i en Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica. En aquest sentit, el municipi d'Algemesí haurà de presentar el seu pla acústic municipal abans del 30 de setembre de 2010.  
13. Els residus sòlids inerts, procedents de les activitats extractives o del desenvolupament del sòl urbanitzable, hauran de traslladar-se a un abocador o a un gestor autoritzat, i exigir l'Ajuntament als productors d'aquest tipus de residus, els documents de lliurament corresponents.  
14. Haurà de ser obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats, no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i prohibir-se l'ús de fosses sèptiques i pous cecs.  
15. Tota la normativa específica d'ordenació de zones industrials, totes les mesures preventives i correctores proposades i pressupostades i els condicionants exposats hauran de ser recollits per la normativa urbanística del pla general, tant en allò referent al mateix plantejament, com en el corresponent a les respectives fases d'execució i funcionament.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 107/4128-EIN  
Títol: Homologació de les normes subsidiàries sectors 03-SUD i 04-SUD  
Promotor: Ajuntament de Sant Mateu (Castelló)  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU  
Localització: El sector 03-SUD es troba entre l'actual nucli urbà de Sant Mateu i la rambla del mateix nom i el sector 04-SUD es troba pròxim a la carretera que comunica Sant Mateu amb Tírig.  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
Els nous sectors de sòl residencial estan motivats per raons d'interés general, ja que, segons indica la documentació tècnica del projecte presentat, amb la reclassificació del nou sector i la seua programació l'Ajuntament obtindrà de manera lliure i gratuïta un solar urbanitzat de 4.639 m² de superfície destinat a albergar una residència per a la tercera edat en el finançament de la qual s'ha compromés l'administració autonòmica.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El projecte proposa la reclassificació d'un total de 56.968 m², els quals es reparteixen en dos sectors discontinus. El sector 03-SUD (de 38.871 m²) es troba situat entre l'actual nucli urbà de Sant Mateu i la rambla del mateix nom i el sector 04-SUD (de 18.938 m² de superfície) es troba al costat de l'institut, pròxim a la carretera que comunica Sant Mateu amb Tírig. En ambdós casos, es tracta d'àrees de xicoteta escala, limítrofes amb els sòls urbans d'ús residencial, ja consolidats.  
Aquest creixement comporta un increment de la superfície del sòl urbanitzable residencial del 72%, passant dels 78.650 m² actuals, a un total de135.618 m². El que al seu torn implica passar d'una estimació de nombre d'habitatges de 309 a 557, la qual cosa quasi duplica les previsions establides per les normes subsidiàries.  
Atesa la configuració dels sectors de sòl urbanitzable, tècnicament autònoms i no vinculats entre ells, no s'estableixen condicions específiques per a la seqüenciació de la programació prevista, deixant-se a la lliure elecció de la iniciativa privada l'establiment del ritme de desenvolupament.  
L'ús dominant per a ambdós sectors és el residencial semiobert amb habitatge unifamiliar.  
Respecte als criteris d'ordenació, s'observa que els sectors s'han estructurat sobre la base de la xarxa viària existent, seguint els traçats preexistents i ampliant-los amb la major racionalitat possible, i a través dels sòls dotacionals, que ocupen posicions molt bones en ambdós casos, segons s'indica en la documentació tècnica del projecte.  
L'estructura viària resultant presenta un traçat reticular, format per illes rectangulars.  
3. Alternatives  
No s'hi han presentat alternatives.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 31 de març de 2006, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló va remetre, a l'Àrea d'Avaluació Ambiental una còpia del Projecte d'homologació i pla parcial dels sectors 03-SUD i 04-SUD i del seu estudi d'impacte ambiental, com també, entre altres documents, la documentació següent:  
1. Certificat de l'acord de sotmetre a informació pública tant el projecte d'homologació de les normes subsidiàries en l'àmbit dels sectors 03-SUD i 04-SUD com l'estudi d'impacte.  
2. Certificat del resultat de la informació pública i que no s'han produït al·legacions de caràcter ambiental.  
3. Certificat de l'acord del ple de l'Ajuntament de data 30 de setembre de 2004, que aprova provisionalment el projecte d'homologació de les normes subsidiàries en l'àmbit dels sectors 03-SUD i 04-SUD i el corresponent estudi d'impacte ambiental.  
4. Informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
5. Informe favorable emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de conformitat amb el que disposa l'article 19.2 de la Llei 4/2004, LOTPP.  
En data 12 de setembre de 2006, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial remet la documentació següent enviada per l'Ajuntament, i s'incoa el corresponent procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
1. Certificat de la segona aprovació provisional corresponent al ple de l'Ajuntament de 4 de febrer de 2005.  
2. Estudi d'impacte ambiental, amb l'annex informat favorablement per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià amb el segell d'autorització en totes les pàgines, subscrit pel tècnic redactor.  
3. Document de síntesi subscrita pel tècnic redactor.  
4. Justificació de la solució adoptada.  
5. Documentació tècnica sobre la qual s'ha emés un informe favorable per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
6. Documentació relativa a la gestió de residus sòlid urbans i inerts.  
7. Certificat de l'entitat gestora justificatiu de la capacitat de l'EDAR.  
8. Informe de la Unitat de camins ramaders de Medi Ambient.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, de 16 d'agost de 2004, i en el DOGV núm. 4824, de 20 d'agost de 2004.  
Durant el període d'exposició pública es va presentar una al·legació, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de Sant Mateu, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum d'al·legacions presentades.  
3. Resum de les al·legacions  
No s'hi han presentat al·legacions de caràcter ambiental.  
4. Petició d'informació o documentació complementària   
En data 12 de juny de 2006, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet requeriment de documentació en què se sol·liciten els informes següents, necessaris per a poder continuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental:  
- Certificat de la segona aprovació provisional pel ple de l'Ajuntament de Sant Mateu, de data 4 de febrer de 2006.  
- Estudi d'impacte ambiental subscrit pel tècnic redactor, que haurà de contenir l'annex informat favorablement per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, el qual presenta el segell d'autorització en totes i cadascuna de les pàgines del document.  
- Document de síntesi subscrita pel tècnic redactor.  
- Justificació de la solució adoptada mitjançant la presentació d'alternatives possibles a la reclassificació de sòl proposada, vist que al municipi hi ha sòl urbanitzable sense exhaurir.  
- Documentació tècnica sobre la qual la Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha emés un informe favorable.  
- Descripció del sistema de gestió de residus sòlids urbans i inerts duta a terme en l'actualitat.  
- Certificat de l'entitat gestora de l'estació depuradora d'aigües residuals que justifique la capacitat de l'EDAR existent al terme municipal per a admetre les aigües residuals generades pel desenvolupament dels usos proposats per al sector d'estudi.  
- Document en què es reculla el traçat del col·lector d'evacuació d'aigües pluvials, com també el punt d'abocament d'aquest, forma de protecció del punt d'abocament... i l'autorització de l'abocament d'aigües pluvials a la rambla de Sant Mateu, per part de l'organisme de conca corresponent.  
- Informe de la unitat de camins ramaders del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de Castelló sobre l'afecció al domini públic de l'assegador del Pontarró i de l'altra que delimita el sector 04-SUD.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica corresponent respecte a l'afecció de l'actuació a la zona de policia del llit del riu Benifarguell, en la zona del sector 03-SUD.  
En data 15 de setembre de 2006, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial remet informe referent al tractament dels camins ramaders remés pel Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló.  
En data 11 de gener de 2007, l'Ajuntament de Sant Mateu remet informe de l'arquitecte municipal, relatiu a la infracció urbanística per construcció no tenint llicència municipal, sol·licitant que es continue el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
Durant el procediment d'estudi d'impacte ambiental s'han tingut en compte els informes següents, necessaris per a la tramitació de l'expedient:  
1. Informe de la societat Fomento Agrícola Castellonense SA (FACSA), de 18 de novembre de 2004, en el qual s'informa que:  
Sent FACSA la societat concessionària del Servei Municipal d'Aigües Potables de l'Ajuntament de Sant Mateu, reconeix que la disponibilitat de subministrament d'aigua potable per a un increment de 269 habitatges està coberta amb les captacions existents, sempre que, es realitzen les ampliacions de xarxa com també el reforç de la xarxa actual, actes necessaris perquè les disponibilitats de cabal i pressió existents no es vegen minvades.  
2. Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Sant Mateu per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel projecte d'urbanització dels sectors 04-SUD i 03-SUD de Sant Mateu (Castelló), de 24 de gener de 2005, del qual s'extrau la informació següent:  
- L'EDAR de Sant Mateu dóna servei al municipi del mateix nom i està dissenyada per a tractar 826 m³/dia. Actualment tracta un cabal mitjà de 661 m³/dia.  
- Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 188'3 m³/dia.  
- Hi ha actuacions previstes en el II Pla director de sanejament de l'EDAR de Sant Mateu, per les quals s'amplia la capacitat de tractament.  
Pel que assenyala anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador decidisca no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals mitjançant la realització de les obres públiques necessàries per a suplementar les infraestructures existents, aquesta entitat de sanejament informa de la viabilitat sempre que es complisquen, entre altres, els condicionants següents:  
En qualsevol cas l'abocament haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament.  
Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, hauran de coordinar-se les necessitats de connexió dels distints desenvolupaments urbanístics segons tinguen lloc, amb les actuacions d'ampliació de la planta previstes, a fi que una vegada s'esgote la capacitat actual de la planta puguen entrar en funcionament les instal·lacions ampliades, per la qual cosa puga ser necessari avançar les actuacions previstes en el II Pla director de sanejament.  
3. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, emés de conformitat amb el que disposa l'article 19.2 de la Llei de la Generalitat Valenciana, 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, amb referència a l'homologació a la LRAU de les normes subsidiàries de Sant Mateu en l'àmbit dels sectors 03-SUD i 04-SUD, de 17 de maig de 2005, del qual s'extrau que:  
Revisada la documentació presentada per l'Ajuntament a aquest organisme, en el qual es fonamentava la disponibilitat de recursos suficients per a atendre l'increment de consum d'aigua provocat per la realització de l'actuació urbanística sotmesa a consulta, i contrastada amb els antecedents que estan en l'esmentat organisme de conca, es dedueix que es compleixen els requisits de compatibilitat, disponibilitat i no-afecció a tercers.  
En conseqüència, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet informe favorable l'homologació a la LRAU de les normes subsidiàries de Sant Mateu (Castelló) en l'àmbit dels sectors 03-SUD i 04-SUD.  
4. Informe patrimonial de la DG de Patrimoni Cultural i Valencià, de 16 de març de 2006, que resulta vinculant en els termes següents:  
La documentació presentada constitueix un annex a l'estudi d'impacte ambiental redactat.  
Realitzada la prospecció arqueològica han aparegut elements arqueològics que aconsellen el seguiment arqueològic de les obres, cautela que incorpora l'annex.  
No es coneixen en la zona objecte d'homologació béns immobles d'interés cultural.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic el document aportat indica que les afeccions d'aquesta naturalesa serien tan sols de bancals de pedra en sec i un antic camí de Sant Mateu, el conegut com assegador del Pontarró, amb un mur de contenció de pedres en la part oest d'aquest. L'esmentat camí queda en el límit de l'actuació i es proposa un marge de seguretat per a no veure's afectat per les obres i garantir-ne la conservació.  
Per la qual cosa, vist el precepte indicat i de conformitat amb els informes dels serveis tècnics s'emet informe favorable a les efectes patrimonials en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià l'annex a l'estudi d'impacte ambiental sobre el patrimoni arqueològic de data desembre de 2005 subscrit pel Sr. José Fernando Campillo Gallego.  
Aquest informe es contrau a l'estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literal i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cadascuna de les pàgines del document, en prova de conformitat, amb l'expressa advertència que si com a conseqüència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta ara informada, haurà de sotmetre's de nou a l'informe vinculant.  
5. Informe de l'arquitecte municipal de l'Ajuntament de Sant Mateu, relatiu al rebliment de terrenys relatiu a l'homologació a la LRAU amb ordenació detallada, de les normes subsidiàries de Sant Mateu en l'àmbit dels sectors 03-SUD i 04-SUD, de 10 de maig de 2006, del qual s'extrau textualment:  
L'Ajuntament de Sant Mateu es planteja l'ampliació de la zona urbanitzable del municipi, per les necessitats que planteja la conselleria de Benestar Social per a la creació al municipi d'un centre residencial per a la tercera edat i en aquest sentit fa falta un solar de més de 4.500 m² de sòl dotacional perquè es puga realitzar l'esmentat equipament, i sorgeix a més l'exigència de la conselleria d'Educació de la cessió d'un solar d'uns 5.000 m² per a la possible ampliació del centre de EGB de la localitat, atés que la tipologia existent fins al moment del sòl urbanitzable en el municipi pel que fa a la detenció de la propietat de l'esmentat sòl, respon al tipus de propietari agricultor-cultivador dels terrenys amb l'esmentada classificació que a més es tracta d'un propietari de parcel·la de dimensió reduïda, i que es resisteix a ser inclòs en cap programa d'actuació urbanística i és al mateix temps poc favorable a la venda dels terrenys de la seua propietat, és per tot això que l'Ajuntament, necessàriament, s'ha vist obligat a ampliar els sectors urbanitzables del municipi que a més són les zones que estan experimentant un creixement accentuat de la construcció que justifica igualment l'actuació empresa atés que les altres zones urbanitzables, malgrat aquesta qualificació no experimenten cap increment en la construcció per les raons exposades, ni poden a través d'aquestes obtenir-se els terrenys dotacionals assenyalats.  
6. Informe de la mercantil Fomento Benicásim SA (Fobesa), sobre la gestió de RSU, de 24 d'agost de 2006, en el qual se certifica:  
Que l'esmentada empresa té suficient capacitat tècnica per a realitzar el servei, sempre que ho estime oportú l'Ajuntament i dote d'equilibri financer la concessió, per a cobrir l'increment de la demanda del servei derivat una vegada desenvolupats els sectors 03-SUD i 04-SUD; els residus que es generen, s'uniran als que en l'actualitat genera la ciutat de Sant Mateu.  
De la mateixa manera, i una vegada desenvolupades les instal·lacions de tractament i l'eliminació del pla zonal I, els residus abans citats seran traslladats a aquestes després dels tràmits oportuns previs.  
7. Informe de l'arquitecte municipal de l'Ajuntament de Sant Mateu, de 8 de gener de 2007, del qual s'extrau literalment:  
Que les obres realitzades en l'esmentat sector, objecte de l'expedient sancionador, no han modificat l'orografia del sòl no urbanitzable original, tal com es pot apreciar en el lloc, a la vista de l'oliverar existent al costat de la parcel·la, i la pineda que hi ha dues parcel·les més enllà, que tenen el mateix nivell que les parcel·les edificades.  
Pel que l'estudi d'impacte ambiental presentat per al sector 03-04 de Sant Mateu, no es modificat per l'inici de la construcció duta a terme, no quedant afectada per les obres, cap espècie vegetal o animal protegida.  
8. Per una altra part, durant la tramitació s'ha sol·licitat informe als serveis següents:  
- Servei de Suport Tècnic.  
- Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló  
Dels quals s'han rebut:  
9. Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, de 16 d'agost de 2006, referent al tractament dels camins ramaders que afecten els sectors 03-SUD i 04-SUD, en el qual s'informa que:  
Comprovada la documentació que es troba en poder del ST de Medi Ambient, referent a la classificació dels camins ramaders de Sant Mateu, aprovat per OM-1/8/1984 publicada en el BOE-17/11/84 i el BOP 20/10/84, en el que entre altres camins ramaders figuren els següents:  
CR núm. 14 assegador del Pontarró.  
CR núm. 16 assegador del camí Roch i Font de Morella.  
No hi ha constància de la seua delimitació.  
S'observa que:  
En el pla OPC-1 s'aprecia que el CR núm. 14 citat queda integrat dins d'un vial exterior limítrof al sud-est del sector 03-SUD.  
En el pla OPC-2 s'aprecia que el CR núm. 16 citat queda integrat dins d'un vial exterior limítrof al sud-oest del sector 04-SUD.  
En ambdós casos es respecta el traçat dels camins ramaders.  
En ambdós casos l'amplària plasmada en els plànols és de 7,5 m per la qual cosa es respecta l'amplària legal del camí ramader.  
10. Informe del Servei de Suport Tècnic, de 12 de desembre de 2006, referent a l'estudi de paisatge de l'homologació de les normes subsidiàries sectors 03-SUD i 04-SUD del terme municipal de Sant Mateu (Castelló), del qual s'extrauen, literalment, les manifestacions següents:  
- Que l'homologació de les normes subsidiàries sectors 03-SUD i 04-SUD del terme municipal de Sant Mateu va ser sotmesa a informació pública en data 20 d'agost de 2004, amb anterioritat, per tant, a l'entrada en vigor de la Llei 16/2005, del 30 de desembre, de la Generalitat, urbanística valenciana.  
- ...els instruments de planejament de desenvolupament que prevegen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures el tràmit d'informació pública de la qual haja conclòs amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, d'1 de febrer de 2006, com és el cas que ens ocupa, no els serà aplicable l'article 42 i, per tant, no han de presentar l'estudi sobre la incidència de l'actuació en el paisatge.  
- ...els instruments de planejament urbanístic de desenvolupament previst en els apartats b, c, d i f de l'article 38 de la LUV, el tràmit d'informació pública dels quals haguera conclòs amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, no tenen obligació de contenir l'estudi d'integració paisatgística.  
- Amb independència del que estableix anteriorment, en compliment del que estableix l'article 11.3 de la LOTPP, el paisatge actuarà com a criteri condicionant de tots aquells instruments de planejament de desenvolupament que impliquen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures, sempre que la seua exposició pública s'haja produït després de l'entrada en vigor de la LOTPP, 3 de juliol de 2004, i haja conclòs després de l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006.  
En conclusió, cal informar que: l'objecte del present informe és una homologació de les normes subsidiàries sectors 03-SUD i 04-SUD, el tràmit d'informació pública de la qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, no sent-li, per tant i de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que, tal com s'ha explicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.  
Per tot això, s'emet aquest informe, assenyalant que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, com també a l'existència d'espais naturals protegits, no s'ha detectat cap afecció.  
2. Rambles i llits. El sector 03-SUD es troba limitat al sud-oest pel llit del riu Benifarguell encara que a una cota molt superior, no hi ha risc d'inundabilitat, per la qual cosa pot considerar-se, a l'efecte d'afecció natural per al desenvolupament urbanístic, com a element d'escassa transcendència, com s'indica en la documentació tècnica.  
D'altra banda, en els plans d'ordenació hi ha grafiada la zona de servitud (fins a 5 metres del llit) i de policia (fins a 100 metres del llit), com també una zona no edificable de 20 metres a cada costat del llit, excepte a l'illa D que es porta fins al límit del terraplé existent.  
S'observa en l'ordenació detallada que s'edificarà dins de la zona de policia, i en el moment actual manca l'autorització de l'organisme de conca corresponent al respecte.  
3. Camins ramaders. Al terme municipal de Sant Mateu hi ha una important varietat d'aquest tipus de camins, concretament, al sector 03-SUD, l'assegador del Pontarró delimita el sector pel sud-est i l'assegador del Camí Roch i Font de Morella, delimita el sector 04-SUD pel sud-oest.  
Com l'informe de la Unitat de Camins Ramaders, la delimitació dels dos sectors que s'homologuen s'han traçat excloent-les, expressament. Així mateix s'observa, que es manté l'amplària legal d'ambdós, per la qual cosa en aquest aspecte no es produirà afecció.  
4. Jaciments arqueològics. L'estudi d'impacte ambiental estableix que no hi ha sobre els sectors element algun protegit sota rasant ni sobre rasant. No obstant això, resultat de la prospecció arqueològica, es van trobar restes de ceràmica romana, medieval i moderna, com també, carreus i mobiliari tallats en calcària, els quals apareixen fora de context i no tenen una cronologia detallada.  
D'altra banda, l'annex de patrimoni assenyala que les dificultats que genera la prospecció no garanteix, la determinació dels elements que puguen trobar-se en el subsòl, o sobre el total de la superfície, ja que aquestes zones només podran estudiar-se durant l'execució de les obres.  
A fi d'evitar qualsevol deteriorament sobre possibles restes arqueològiques que puguen aparéixer, s'estableix que hi haurà un seguiment arqueològic de l'obra, sobretot en les fases de desbrossament i moviment de terres, especialment aquells que afecten el subsòl, com ara excavacions, encaixonament de vials, fonamentacions...  
5. Punts d'interés etnològic. L'annex a l'estudi d'impacte ambiental sobre el patrimoni arqueològic destaca l'existència de dos elements que pertanyen al patrimoni etnològic:  
- L'assegador del Pontarró, antic camí d'accés al nucli urbà de Sant Mateu i tradicional pas de bestiar situat en el límit del sector 03-SUD, amb una paret en el costat oest d'aquest formada per un mur de pedres de contenció.  
- Bancals de cultiu, construïts amb material de pedra en sec reforçat.  
Així mateix, de l'informe de prospecció arqueològica i etnològica, s'extrau que hi ha la sospita que puga alterar-se la part oest de l'assegador del Pontarró.  
En conseqüència, s'estableix com a mesura preventiva que es deixarà un marge de seguretat, que no serà inferior a dos metres, i sobre aquest marge de seguretat només es permetrà el pas de persones i vehicles, però mai la recollida o dipòsit d'objectes que interrompen o puguen limitar el pas.  
Consideracions ambientals  
1. L'estudi d'impacte ambiental assenyala que geològicament, l'àrea d'estudi és d'origen quaternari, altament carbonatat dins de l'ordre dels alfisòls, posats sobre una litologia de margues i calcàries, la qual cosa implica l'absència de formacions geològiques de baixa permeabilitat, d'ací que el sector present una de vulnerabilitat d'aqüífers mitjana.  
El desenvolupament urbanístic proposat, en tractar-se d'un ús residencial intensiu o extensiu, resulta compatible amb aquest tipus de sòl, sempre que, estiga adequadament resolt el tractament dels residus i de les aigües residuals.   
2. La zona d'estudi presenta una capacitat d'ús agrícola moderadament intensiu, amb limitacions pel risc de contaminació d'aqüífers.  
El risc erosió actual de la zona és molt baix i el risc potencial baix.  
Pel que fa al risc sísmic relatiu, la zona es troba entre un nivell baix o molt baix.  
3. L'àrea d'estudi és d'ús agrícola de secà, amb tendència forestal al bosc baix, en el qual destaquen els cultius d'oliveres que, actualment, segons s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, es troba fora d'explotació.  
Per tant, la vegetació existent en el sector no es correspon amb la vegetació potencial, la qual pertany al sector valencià-tarragoní, i dins d'aquest tipus al termomediterrani, on s'inicia la sèrie de matolls semiàrids, junt amb espècies arbòries com ara el pi blanc, coexistint, al seu torn, amb coscollars sobre arenes.  
Durant la visita de camp s'observa que el sector 04-SUD presenta un evident abandó de l'activitat agrícola, com també la presència d'una indústria. No obstant això, en el sector 03-SUD, els camps de cultiu d'oliveres es troben en explotació. Així mateix al sud-est de l'esmentat sector es localitza una plantació de pins disposada en tres bandes, els quals es troben en molt bon estat.  
D'altra banda, cal destacar, que al solar afectat per les obres realitzades sense llicència, apareixen tres oliveres, que per les dimensions i l'aspecte d'aquestes, es poden considerar representatives i que haurien d'integrar-se en la urbanització o trasplantar-se a alguna de les zones verdes dins del mateix sector.  
4. L'apartat de l'estudi d'impacte ambiental dedicat a la fauna és poc concret i no té una catalogació adequada, que permeta una correcta valoració ambiental, ja que únicament menciona la gran varietat d'espècies existents en el terme, sobretot aus (com l'àguila serpera) com també de nombroses espècies de mamífers i de rèptils. No obstant això, per a l'àrea d'estudi, l'estudi d'impacte ambiental indica que a causa de la proximitat del nucli de Sant Mateu no hi ha poblacions estables de cap espècie.  
Aquesta documentació, per tant, no permet valorar adequadament aquest aspecte ja que l'estudi d'impacte ambiental no recull la fauna realment existent en el sector, caracteritzada per ser espècies associades a les àrees antropitzades dedicades a cultiu.  
5. L'estudi d'impacte ambiental no aclareix l'origen ni la qualitat de l'aigua potable, únicament assenyala que d'acord amb les dades sol·licitades per l'empresa subministradora a l'Ajuntament hi ha garantia de disponibilitat de recursos hídrics per al sostre poblacional previst, que es correspon amb la demanda que generarà la creació de 269 habitatges.  
D'altra banda, es disposa d'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que segons apareix en la documentació aportada, es va sol·licitar per a una demanda de 269 habitatges, sent el nombre màxim d'habitatges de 194 en el sector 03-SUD i 54 habitatges en el sector 04-SUD, la qual cosa implica un total de 248 habitatges, segons les fitxes de planejament presentades.  
En la visita de camp al sector es localitza un pou. L'esmentat pou no apareix reflectit en la documentació estudiada, per la qual cosa es desconeix la qualitat i quantitat de l'aigua que porta, com també la seua destinació i l'origen d'aquesta, la titularitat i l'estat en què quedarà una vegada executades les obres. Així mateix, tampoc es disposa de documentació necessària que ajude a datar-ne la data d'execució.  
Per a les aigües residuals es proposa un sistema separatiu, en el qual s'enviaran les aigües negres a la depuradora de Santa Mateu i les aigües d'escorriment seran enviades a la rambla de Sant Mateu.  
De l'informe emés per l'EPSAR es desprén que el tractament de les aigües residuals serà viable, sempre que, es coordine el desenvolupament dels sectors amb les actuacions d'ampliació previstes segons el II Pla director de sanejament, ja que la capacitat de la depuradora actual es veurà superada pels abocaments que generaran els nous sectors.  
Pel que fa a la gestió de residus, de la documentació s'extrau que els residus sòlids urbans (RSU) són retirats pels serveis municipals de neteja i recollida, Fobesa, i traslladats a l'abocador mancomunat de la zona 3 del Pla zonal de residus. Respecte als residus sòlids inerts, seran portats a abocadors autoritzats.  
L'ocupació actual del sòl està caracteritzada per terrenys que presenten en l'actualitat un ús agrícola residual que ha deixat com resultat l'existència d'un arbratge de notable valor paisatgístic que l'homologació es proposa conservar (en el cas del sector 03-SUD), tal com es recull en la documentació tècnica.  
En el sector 04-SUD destaca una edificació executada abans de l'aprovació de les normes subsidiàries, que va quedar fora de l'àmbit urbà o urbanitzable. El tipus d'edificació no sé especifica en la documentació presentada. En la visita de camp es va observar que es tracta d'una indústria, actualment, en funcionament.  
6. La zona d'estudi pertany a un terme municipal amb una orografia abrupta i apartada de la influència marina, presenta un clima mediterrani mesotèmic semiàrid, d'ací que predominen els cultius de secà.  
7. La zona en qüestió té un relleu molt pla, amb un lleuger pendent cap a la Rambla de Sant Mateu, per la qual cosa no apareix en el sector cap fita paisatgística, així mateix, aquesta falta d'orografia tampoc deixa que hi haja punts d'observació sobre el paisatge, excepte l'ermita de la Mare de Déu dels Àngels o la carretera. És necessari arribar al relleu muntanyós existent a l'est i a l'oest del terme municipal per a obtenir una visió general del paisatge.  
L'àrea d'estudi presenta un paisatge típic de camp de cultiu dominat, en aquest cas, per oliveres, encara que cal destacar la presència de la plantació de Pinus sp. Existent en la parcel·la que afronta al sud-est amb l'assegador del Portarró.  
L'antropització del terreny d'estudi és clarament notable a causa de la proximitat d'aquest amb el nucli urbà, sobretot en el sector 04-SUD, en el qual el paisatge és completament urbà, per la qual cosa no s'aprecia cap element amb valor suficient per a conservar.  
En el sector 03-SUD, tal com es desprén de la visita de camp, s'observen diversos emplaçaments que presenten un valor paisatgístic que caldria conservar, com l'assegador del Portarró amb el mur de pedra i la línia de pins que delimita el camí, els murs de pedra dels bancals que donen a la Rambla de Sant Mateu al sud del sector o algunes de les oliveres existents.  
8. Sant Mateu, en el 2004, tenia una població estable de 1.956 persones, repartides per tot el terme, bàsicament en el nucli urbà, presentant un creixement de la població lent però positiu.  
D'altra banda, Sant Mateu ha vist incrementada la seua població volant vacacional i de cap de setmana, gràcies al desenvolupament i consolidació d'aquest com a centre d'interés turístic.  
El total de la superfície de sòl urbanitzable implica la previsió de 557 habitatges, que multiplicats per 2,5 hab/hab. Genera una previsió d'habitatge per a un total de 1.393 habitants, la qual cosa comporta que la demanda d'habitatge a Sant Mateu queda prou satisfeta, encara que amb els 309 per 2,5 hab/hab prevists per les normes subsidiàries, que comporta una població de 773 habitants, la demanda ja estava coberta.  
La principal activitat de la població és l'agricultura i el sector turístic, i destaca cada vegada més el desenvolupament d'un sector industrial amb els seus serveis associats.  
De la piràmide poblacional de l'IVE, s'extrau que la població major de 64 anys representa un 56,7% de la població del municipi, la qual cosa assenyala que la població de Sant Mateu és una població envellida, la qual cosa sí que justifica la necessitat d'execució d'una residència per a la tercera edat.  
9. Durant la visita de camp a la zona objecte d'estudi, efectuada el 14 de desembre de 2006, es va observar que en el sector 03-SUD, concretament a l'illa A, s'havien realitzat part de les obres d'urbanització i que un grup d'habitatges estava quasi finalitzat, la qual cosa es va comunicar en data 19 de desembre de 2006 al Servei de Coordinació de la inspecció tècnica.  
Les obres s'han realitzat en l'àrea, que aparentment presentava major abandó dels cultius i una orografia plana, per la qual cosa no s'han produït desmunts importants. D'altra banda, algunes de les oliveres més grans, tres en concret, s'han respectat.  
10. Les mesures correctores presentades són adequades encara que es troba alguna deficiència pel que fa a tema de regulació de residus, de control de tractament d'aigües residuals o posada en valor d'elements paisatgístics i etnològics.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del cònsol de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de l'homologació de les normes subsidiàries sectors 03-SUD i 04-SUD del terme municipal de Sant Mateu (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del sector s'haurà de presentar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme:  
1.1. L'autorització d'abocament de les aigües d'escorriment a la Rambla de Sant Mateu, atorgada per l'organisme de conca corresponent.  
1.2. L'autorització de l'organisme de conca corresponent per a la realització de les edificacions que donen en la zona de policia de llits de la rambla de Sant Mateu, de conformitat amb els articles 9 i 78 del Reial decret 849/86, pel qual s'aprova el Reglament de domini públic hidràulic.  
1.3. Documentació sobre la qualitat i quantitat de l'aigua del pou trobat durant la visita de camp, com també la seua destinació i l'origen d'aquesta, la titularitat i l'estat en què quedarà una vegada executades les obres.  
Així mateix, si hi haguera un canvi en la titularitat del pou i en l'ús de l'aigua, s'haurà de presentar la corresponent autorització emesa per l'organisme de conca corresponent.  
2. Abans de la recepció de la urbanització l'Ajuntament de Sant Mateu serà l'encarregat de:  
2.1. Comprovar que s'han realitzat les ampliacions de la xarxa d'aigua potable, com també el reforç de la xarxa actual, actes que són necessaris perquè les disponibilitats de cabal i pressió existents no es vegen minvades, tal com assenyala l'informe emés per Facsa.  
2.2. Exigir a les empreses, darrere de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
3. Tenint en compte que la xarxa de sanejament serà separativa i que les aigües d'escorriment seran enviades a la rambla de Sant Mateu:  
3.1. S'hauran d'identificar els punts d'abocament d'aquesta.  
3.2. S'haurà de disposar, abans del punt d'abocament, un element de pretractament que permeta recollir sòlids en suspensió, olis i greixos, o qualsevol altre objecte o substància que puga ser arrossegat per l'aigua de pluja i posteriorment abocament a la rambla de Sant Mateu. Així mateix es disposarà una arqueta per a presa de mostres de l'abocament realitzat.  
4. Les mesures correctores s'hauran de completar amb els aspectes següents:  
4.1. S'hauran de reservar, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que vénen tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al pla integral de residus.  
4.2. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys s'hauran de gestionar de manera adequada a la naturalesa d'aquests, i queda prohibida la incineració in situ d'aquests o qualsevol tipus de residu.  
4.3. S'haurà de respectar, com a mínim, de la plantació de pins existent a l'est del sector 03-SUD, les dues fileres més pròximes a l'assegador del Portarró. Mantenint, per tant, una zona verda lineal que actuarà com a pantalla visual, alhora que revalorarà l'esmentat espai.  
4.4. El desnivell existent entre el sector 03-SUD i la rambla de Sant Mateu s'haurà de consolidar reconstruint i reforçant els murs de pedra existents.  
5. En el pla de vigilància haurà d'establir que:  
5.1. Els distints desenvolupaments urbanístics segons tinguen lloc hauran d'estar coordinats amb les actuacions d'ampliació de l'estació depuradora previstes, a fi que una vegada s'esgote la capacitat actual de la planta puguen entrar en funcionament les instal·lacions ampliades, per la qual cosa puga ser necessari avançar les actuacions previstes en el II Pla director de sanejament.  
5.2. L'Ajuntament de Sant Mateu no concedirà cap llicència, quan l'EDAR actual quede fora de servei, si l'entitat gestora de l'estació depuradora d'aigües residuals no ha emés el certificat de viabilitat del tractament de les aigües residuals.  
Segon  
Totes les mesures preventives i correctores proposades com també aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé a allò relatiu a la modificació en si com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 273/0271-FKF  
Títol: Projecte de modificació de la línia elèctrica a 132 KV Xixona Benidorm entre els suports 84 i 86  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transports  
Objecte: Modificació amb motiu de l'actuació urbanística industrial.  
Localització: Finestrat  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la modificació de la línia elèctrica a 132 KV Xixona - Benidorm entre els suports 84 i 86, amb motiu de l'actuació urbanística industrial que s'ha de realitzar al terme municipal de Finestrat, província d'Alacant.  
Actualment, la línia aèria a 132 KV, simple circuit, Xixona - Benidorm, discorre al llarg de tot el seu traçat en aeri, amb suports de zelosia i conductor dúplex Hawk.  
2. Alternatives  
S'ha plantejat l'alternativa de realitzar un soterrament de la línia des del nou suport núm. 84 bis fins el nou suport núm. 85, amb una longitud de 165 metres.  
La modificació aèria de la línia existent estarà formada per tres vans, amb les longituds següents: 81 metres entre els suports números 84 (existent) i 84 bis (nou), 225 metres entre els suports núm. 85 (nou) i 85 bis (nou) i 345 metres entre els suports números 85 bis (nou) i 86 (existent).  
Afeccions legals  
S'ha de complir el que s'ha establit per a les zones de servitud i policia pel Reglament de domini públic, aprovat pel Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, en l'encreuament amb el barranc la Cala.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació.  
El projecte examinat s'ha de dur a terme al polígon industrial de Finestrat, que es troba actualment en desenvolupament mitjançant diverses actuacions urbanístiques. Es tracta d'una àrea classificada com a sòl urbanitzable, amb nombrosos vials i infraestructures associades a l'activitat industrial.  
Dels nous suports que s'han d'instal·lar, dos es troben en zones actualment en obres i el tercer en una esplanada asfaltada del polígon industrial on s'ha de dur a terme l'actuació.  
A manera de resum, els impactes potencials més significatius són:  
- En el tram subterrani es consideren compatibles les accions associades a l'obertura de rases, modificacions en el perfil edàfic del sòl i modificacions geomorfològiques o topogràfiques, per tractar-se d'escassa magnitud.  
- Els suports i la rasa projectats es troben a una distància suficient al llit existent com per a no comportar un impacte significatiu.  
- En la zona analitzada no hi ha risc significatiu de despreniment/ lliscament.  
- Com a efecte positiu, es millora la ubicació de la línia respecte al barranc la Cala i es possibilita el subministrament a les activitats industrials del polígon.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.  
Durant la fase d'execució de l'obra es produirà una ocupació temporal del sòl per materials i equip de muntatge, i la generació de soroll i pols atmosfèrica.  
En situar-se els suports a la vora de vials, l'accés a aquests en les operacions que es duguen a terme durant la fase de funcionament de la línia no genera cap impacte.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores següents:  
- Aprofitament al màxim dels vials existents, evitant els danys a aquests.  
- Minimització de les zones d'abassegament de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.  
- Els canvis d'oli, reparacions i llavades de maquinària es duran a terme en zones específiques on no hi ha perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.  
- Retirada de les restes i deixalles que es generen.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els aspectes bàsics objecte de control ambiental següents:  
- S'haurà de comprovar la senyalització d'obra i les zones de moviment de la maquinària.  
- Supervisió completa del traçat de la línia, i controlar la correcta neteja de les restes d'obra.  
- S'hauran d'efectuar revisions periòdiques que verifiquen el bon estat del lloc, comprovant que no hi hagen aparegut nous impactes.  
Tramitació administrativa  
Amb data entrada en aquesta conselleria de 19 de juliol de 2006, el Servei Territorial d'Energia d'Alacant de la conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte de modificació de la línia elèctrica a 132 KV, Xixona - Benidorm entre els suports 84 i 86.  
L'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 5271, de data 1 de juny de 2006, i no s'hi han presentat al·legacions.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'epígraf 2-g) de l'annex I del Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritats sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de modificació de la línia elèctrica a 132 KV Xixona - Benidorm entre els suports 84 i 86, promogut per Iberdrola, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les que segueixen:  
- Una vegada efectuada la instal·lació s'haurà de procedir a la recollida de material sobrant i trasllat a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal.  
- Minimització del risc de col·lisió contra el cable de terra mitjançant la senyalització d'aquest amb espirals, tires o boles de colors vistosos.  
- Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'haurà d'informar a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 d'agost de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 254/06-AIA  
Títol: Millores en la xarxa viària PENVA  
Promotor: Diputació Provincial de València  
Autoritat substantiva: Diputació Provincial de València  
Localització: Terme municipal de Cofrentes, Cortes de Pallas, Jalance, Jarafuel i Teresa de Cofrentes.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
El projecte de referència consisteix en la definició d'una sèrie d'actuacions en la xarxa viària PENVA (Pla exterior d'emergència nuclear de València) corresponent a l'àmbit d'aplicació dels plans d'actuació municipal en emergència nuclear del Pla exterior d'emergència nuclear de la central nuclear de Cofrentes encaminades a millorar els camins i itineraris existents, amb l'excepció del nou accés al balneari Los Hervideros en què es projecta un nou traçat. L'esmentat accés es projecta amb l'objecte de possibilitar l'encreuament de dos autobusos en cas d'evacuació i millorar la visibilitat en la intersecció de l'accés amb la carretera CV-439.  
L'actuació sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, el nou accés al balneari, presenta una longitud total de 223,423 m, composta per dues alineacions rectes enllaçades mitjançant dues alineacions corbes i dues interseccions en T en els dos extrems del vial. Els pendents són, en general, molt suaus, per la qual cosa hi ha absència de terraplens d'entitat.  
Pel que fa a la secció tipus de la infraestructura projectada està composta per dos carrils de 3 metres d'amplària, vorals exteriors de 0,5 metres d'amplària i bermes a un costat i a l'altre de 0,5 metres.  
El ferm està compost per una capa de 10 cm de mescles bituminoses sobre una capa de 40 cm de grossària de llast artificial. El drenatge transversal del vial s'ha resolt mitjançant tres canonades de formigó, dos de diàmetres 1.200 mm i una de 800 mm.  
2. Alternatives  
En l'anàlisi d'alternatives s'han tingut en compte entre altres condicionants, els de caràcter ambiental referits a la presència d'exemplars de pi en l'entorn i la proximitat del barranc existent. No s'ha previst en l'estudi d'alternatives l'ampliació de l'actual accés al balneari argumentada per la manca de condicions de visibilitat adequades pel fet que el punt d'entroncament amb la carretera CV-439 es troba a 30 m d'una alineació corba de radi 37,5 m i per la necessitat de talar els exemplars de pi situats al marge esquerre de l'accés actual.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 5 de juliol de 2006 la Diputació Provincial de València va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte modificat núm. 1, Millores en la xarxa viària PENVA.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte modificat núm. 1, Millores en la xarxa viària PENVA, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anuncis publicats en el Butlletí Oficial de la Província núm. 122, de data 24 de maig de 2006, i l'ampliació del termini en deu dies en el Butlletí Oficial de la Província núm. 133, de data 6 de juny de 2006.  
2. Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública no s'han rebut al·legacions al projecte segons consta en el certificat emés pel secretari general de la Diputació de València.   
Afeccions legals  
Segons l'estudi d'impacte ambiental i les investigacions realitzades, cal assenyalar que hi ha, per part de les obres projectades, afecció a:  
- Segons allò que s'ha especificat en la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2000), per a formar part de la xarxa Natura 2000 de la Directiva hàbitats (92/43/CEE), l'actuació es troba al lloc d'interés comunitari denominat Valle de Ayora i Sierra del Boquerón.  
- Pel que fa a la classificació del sòl, l'accés afecta sòl no urbanitzable comú.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
L'actuació de referència se circumscriu a la comarca del Valle de Ayora-Cofrentes, als voltants del nucli urbà de Cofrentes, a la vora del balneari Los Hervideros.  
La comarca està caracteritzada per la presència dels rius Xúquer i Cabriol, confluint ambdós en l'embassament d'Embarcaderos al nord-oest del nucli urbà de Cofrentes, inclòs en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
L'àrea del projecte es troba dins del LIC Sierra de Ayora i Valle del Boquerón, proposat per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000 l'any 1997. Enquadrat dins de la regió biogeogràfica mediterrània, té una extensió de més de 16.000 hectàrees i una altitud mitjana de 600 metres i es caracteritza per albergar la millor representació de matolls sobre algeps de la Comunitat Valenciana, comportant en conjunt al voltant del 2% de l'hàbitat per al conjunt de la regió mediterrània espanyola.  
Concretament el vial es projecta sobre terrenys de cultiu de secà abandonats i erms, en els quals únicament val la pena destacar la presència d'alguns exemplars d'oliveres en estat d'abandó i xicotetes zones de matoll baix.  
Dels sondatges efectuats en l'àrea d'estudi es desprén que els terrenys estan constituïts fonamentalment per llims arenosos i margues blanquinoses recoberts per una xicoteta capa de terra vegetal. Atesa la baixa qualitat dels materials procedents de l'excavació es té previst recórrer a préstecs, que s'obtindran de pedreres legalitzades.  
En l'estudi d'impacte ambiental se cita la inexistència de camins ramaders als voltants de les obres.  
Respecte al patrimoni cultural, en l'estudi s'ha inclòs un annex en què s'adjunta la informació dels jaciments existents al terme municipal de Cofrentes, i no cap d'ells no es troba a les proximitats de l'accés.  
Les principals activitats de la zona són les activitats agrícoles, fonamentalment els cultius de secà i l'horta hortofructícola als voltants del riu, a més destaca la presència en la zona de la central nuclear que juntament amb el complex hidroelèctric de Cortes de la Muela comporten una de les principals fonts d'ingressos per al municipi.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén remarcar en l'efecte generat per l'actuació que, entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància.  
L'estudi d'impacte ambiental ha distingit entre les diferents pertorbacions derivades tant de la fase d'execució com de la fase d'explotació o funcionament de la infraestructura. Així, ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les conseqüències més destacades de cadascuna d'aquestes en aquest cas concret.  
L'estudi d'impacte ambiental ha descrit els impactes que es produiran com a conseqüència de l'execució de les obres referits al medi físic i social present, i destaquen les accions d'obra relacionades amb els moviments de terra com les de major impacte, tot i que aquestes accions en les obres de referència no són de gran envergadura, tant per la longitud com la magnitud d'aquestes, situant-se els terraplens majors al voltant d'un metre d'alçària.  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en aquest cas són les que s'enumeren i valoren a continuació:  
- Variació en la conca visual i la qualitat del paisatge, valorat com moderat en l'estudi d'impacte ambiental .  
- L'efecte barrera per a moviments locals de fauna, mitigat aquest arran de les obres de drenatge previstes.   
- L'ocupació i pèrdua de sòls vegetals és una de les principals afeccions en aquesta fase d'explotació.   
- La contaminació atmosfèrica i acústica durant l'explotació serà del mateix ordre a l'existent actualment.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar l'impacte derivat de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives:  
- Els materials de préstec necessaris per a l'actuació hauran de provenir de pedreres legalitzades.  
- S'hauran de sembrar espècies gramínies i lleguminoses per a millorar la cobertura vegetal i posteriorment es realitzarà la plantació de les diverses espècies arbustives i arbòries.   
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn de partir de la construcció i funcionament de l'obra.  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat, la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa com també de l'efecte derivat de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquest efecte amb què van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte modificat núm. 1 millores en la xarxa viària PENVA, el promotor del qual és la Diputació Provincial de València, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'hauran d'incloure tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta.  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns.  
2. Els materials de farciment i els llastos que calguen per a l'execució del projecte, s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades.  
3. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositades, abocades o abandonades en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
4. Amb l'objecte de no augmentar la incidència negativa sobre la vegetació i el sòl, les instal·lacions auxiliars d'obra (oficines, tallers, parc de maquinària, magatzems, etc.) s'hauran de construir sobre terrenys desproveïts de vegetació. El mateix s'haurà de fer respecte als accessos provisionals a aquestes instal·lacions; en aquest cas s'intentarà aprofitar en la mesura que es puga el traçat dels camins existents.  
5. La direcció d'obra haurà d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
6. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'haurà de comunicar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i s'hauran d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
7. Igualment, si durant la fase d'execució de les obres aparegueren coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet s'haurà de comunicar a la conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comuniqueu Valenciana.  
8. Pel fet que l'actuació es desenvolupa a la vora de terrenys forestals, s'haurà de prestar especial atenció a l'estricte compliment de les mesures de prevenció d'incendis forestals recollides en la normativa vigent.  
València, 1 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 239/7446-MUH  
Títol: Centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU)  
Promotor: Francisco Molina Muñoz  
Autoritat substantiva: Comissió Provincial d'Activitats Qualificades València - Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: Ctra. N-340 km 19, del terme municipal de Sagunt (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
Té com a objecte definir les característiques d'una activitat destinada al desballestament de vehicles i venda de peces com a centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús al final de la seua vida útil (CAT-VFU).  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'emplaçament de l'activitat es localitza al terme municipal de Sagunt (València), al quilòmetre 19 de la carretera N-340, entre les poblacions de Puçol i Sagunt.  
El centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU), ocupa una parcel·la de 8.628 m² amb la distribució d'espais següent:  
- Zona de recepció de 200 m², amb sòl impermeable i una pendent mínima del 0,5% per a recollida de vessaments i aigües pluvials que evacuaran a un embornal localitzat enfront d'aquesta.  
- Zona de descontaminació i desmuntatge de 173 m², dotada de coberta i sòl impermeable i un pendent mínim del 0,5% per a recollida de vessaments cap a un embornal localitzat enfront d'aquesta. En aquesta zona es localitzaran els contenidors per a la recollida dels residus procedents de la descontaminació dels vehicles.   
- Magatzem de peces de 189 m², zona d'oficines de 118 m², vestidors i serveis de 68 m², localitzats en edificació amb dependències separades a la vora de les zones d'operacions descrites anteriorment.  
- Zona destinada a l'emmagatzemament de vehicles descontaminats i les peces d'aquests de 7.879 m², dotada de sòl asfaltat impermeable amb pendent mínim del 0,5% per a la recollida d'aigües pluvials.  
La ventilació és natural estant la zona de descontaminació de vehicles a l'aire lliure sota sostre, a excepció de dependències de magatzem de peces, oficines, lavabos i vestidors.   
El subministrament d'aigua per als serveis higiènics es realitza des d'un dipòsit de 5.000 l recarregat, periòdicament, des de l'exterior mitjançant un camió cisterna. Al personal se li facilitarà aigua potable embotellada per al seu consum.  
Les aigües sanitàries procedents dels serveis i vestidors s'abocaran a una fossa sèptica de 30 m³, juntament amb les aigües residuals que puguen originar-se per vessaments durant les operacions de recepció i descontaminació de vehicles, amb tractament previ d'aquestes últimes mitjançant una fossa de decantació i un equip separador d'hidrocarburs.  
Les aigües pluvials de la parcel·la es recolliran mitjançant una xarxa de reixetes i embornals distribuïts al llarg de la campa d'emmagatzemament de vehicles descontaminats amb pendent cap a una bassa de recollida i decantació de 36 m³ que aboca al barranc.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.  
Afeccions legals  
D'acord a l'informe de l'Ajuntament de Sagunt de 21 de maig de 2004 presentat pel titular del projecte, l'emplaçament de l'activitat corresponent a la parcel·la 544 del polígon 41, del terme municipal de Sagunt (València), es troba en sòl urbanitzable ordinari, d'acord amb la planificació urbanística municipal vigent i es considera, respecte a l'activitat de desballestament, dins del supòsit dels articles 191 i 192 del text refós del PGOU i, per tant, qualificat com sòl urbà industrial a l'efecte de compatibilitat urbanística de l'activitat.   
L'activitat projectada és, conforme la Llei 10/1998, de residus, i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus perillosos, i queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent al medi ambient.  
L'emmagatzemament de pneumàtics fora d'ús requereix la seua inscripció en el Registre de productors de residus de la Comunitat Valenciana, d'acord al Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió de pneumàtics fora d'ús.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigeix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació de l'annex I d'aquest segons CNAE, a remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de l'esmentada reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigeix, d'acord amb l'article 18 d'aquesta, la realització d'auditories acústiques a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes ambientals  
La llista dels principals impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental com a conseqüència de l'execució del projecte i del funcionament de l'activitat del centre de descontaminació de vehicles fora d'ús, són els següents:  
- Generació d'aigües contaminades durant les operacions de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús.  
- Generació de residus tòxics procedents de vessaments durant la recepció o la descontaminació o derivats de les operacions de descontaminació de vehicles: olis, filtres, líquid de frens, refrigerants, gasolines i gasoils, bateries, etc.  
- Generació de residus inerts reutilitzables o amb valor residual com a peces i parts del vehicle o la carrosseria.  
- Vessaments produïts durant les operacions de recepció o descontaminació dels vehicles fora d'ús.  
- Impacte sobre el paisatge típicament agrari d'una activitat de desballestament, amb emmagatzemament de peces metàl·liques, plàstic, pneumàtics, etc. a l'aire lliure en la campa de la parcel·la.  
- Generació de residus urbans produïts pel personal i els clients, com també, aigües residuals procedents de lavabos i vestidors.  
- Pèrdua de sòl de valor agrícola com a conseqüència de l'ocupació d'aquest per l'activitat.  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores i sobre el programa de vigilància ambiental  
Les principals mesures protectores o correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental són:  
- El sòl de la zona de recepció i descontaminació de vehicles haurà de ser impermeable i amb pendent suficient cap al sistema de recollida de vessaments, que es canalitza a l'arqueta de decantació i al separador d'hidrocarburs i el posterior emmagatzemament en fossa sèptica.  
- S'haurà de dotar la zona de descontaminació de vehicles amb una coberta per a evitar l'aigua de pluja, adequada al nombre de vehicles que s'han de descontaminar.  
- S'haurà de disposar de dipòsits per a la recollida i emmagatzemament temporal de residus perillosos procedents de les operacions de descontaminació de vehicles.  
- La zona on s'emmagatzemen els vehicles descontaminats haurà de ser de paviment impermeable i s'anivellarà amb pendent suficient cap al sistema de drenatge d'aigües pluvials, amb recollida i decantació de les aigües prèvia a l'abocament d'aquestes al barranc existent en l'exterior de la parcel·la.  
- S'haurà d'envoltar perimetralment la parcel·la amb un mur de 3 m d'alçària, i no s'hauran d'efectuar apilaments de materials que superen aquesta alçària.  
- Les aigües sanitàries procedents dels lavabos i oficines s'hauran de recollir en la fossa sèptica de 30 m³ juntament amb les aigües residuals de potencials vessaments de la zona de recepció/descontaminació.  
El programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental inclou:  
- Un seguiment del grau de compliment en la gestió de residus perillosos. Mensualment s'haurà de comprovar de manera visual l'estat dels dipòsits d'emmagatzemament temporal de residus i, anualment, es buidaran i netejaran aquests comprovant que no hi ha fissures o defectes.  
- Control sobre possibles abocaments incontrolats d'aigües contaminades. Mensualment s'haurà de comprovar visualment l'estat de neteja i funcionament d'embornals, de les arquetes de decantació i del separador d'hidrocarburs. Anualment, s'haurà de realitzar una neteja a fons de tot el sistema de recollida d'aigües contaminades.  
- Comprovació mensual del correcte estat de classificació i emmagatzemament de pneumàtics i de les altres peces.  
- Realització de les auditories acústiques a l'inici de l'activitat conforme al Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, i almenys, una altra cada cinc anys.  
Tramitació administrativa  
El 15 de desembre de 2005 es rep, des del Servei de Gestió de Residus d'aquesta conselleria, la documentació presentada per Francisco Molina Muñoz sobre el projecte per a una planta de valoració de vehicles fora d'ús al terme municipal de Sagunt (València), i se'n sol·licitava declaració d'impacte ambiental. El 22 de febrer de 2006, s'insta el titular del projecte a ampliar informació sobre diversos aspectes del projecte sobre residus i sobre la recollida d'aigües pluvials. El 29 de febrer de 2006, es rep nova sol·licitud de declaració d'impacte ambiental com a activitat qualificada per a aquest mateix projecte, des de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València. Després de notificar-se al titular avís de caducitat de l'expedient el 19 d'abril de 2006, aquest presenta el 25 d'abril de 2006 una ampliació de la memòria de l'estudi d'impacte ambiental. Vista la documentació presentada se sol·licita al titular, el 9 de maig de 2006, nova esmena del projecte en determinats aspectes relacionats amb l'abocament d'aigües i amb l'impacte paisatgístic. Com a resposta, l'1 d'agost de 2006, el titular presenta una nova documentació complementària. Per últim es realitza el 30 d'agost de 2006 una visita tècnica de comprovació a l'emplaçament de l'activitat projectada.  
La documentació continguda en l'expedient administratiu d'impacte ambiental la constitueixen:   
- Projecte d'activitat, de data de maig de 2004. Ampliacions del projecte de des-2004, maig-2005 i set-2005.  
- Estudi d'impacte ambiental, de data de maig de 2004. Aplicacions de memòria d'estudi d'impacte ambiental de set-2005 i abril-2006.  
- Expedient de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València que inclou la informació pública del projecte i informe de no-al·legacions.  
- Informe de l'Ajuntament de Sagunt de 21 de maig de 2004, presentat pel titular, sobre la qualificació del sòl com a urbanitzable ordinari d'acord amb la planificació urbanística municipal vigent i, pel que fa a l'activitat de desballestament, qualificat com a sòl urbà industrial a l'efecte de compatibilitat urbanística.  
- Sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 14 de juny de 2005, d'abocament d'aigües residuals industrials i domèstiques per acumulació en dipòsit impermeable i d'abocament d'aigües pluvials al subsòl.  
- Sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'1 d'agost de 2006, d'abocament d'aigües residuals pluvials a barranc sense contaminació.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 6.C.1) centres de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, d'acord amb la definició del Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana; i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de centre autoritzat de descontaminació de vehicles fora d'ús, promogut pel Sr. Francisco Molina Muñoz i situat en la ctra. N-340 km 19, del terme municipal de Sagunt (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix estudi d'impacte ambiental i en la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Els contenidors i dipòsits d'emmagatzemament temporal de residus perillosos hauran de ser sòlids i resistents al tipus de residu contingut. Hauran de ser etiquetats reglamentàriament i disposaran de cubetes de retenció per a possibles vessaments o fuites o, si no n'hi ha, s'instal·laran recipients de doble paret.   
2. La zona destinada a l'emmagatzemament de vehicles descontaminats s'haurà de dotar de paviment impermeable i amb pendent suficient per a evacuar cap al sistema de recollida d'aigües pluvials.  
3. S'haurà de disposar d'un producte comercial absorbent per a la recollida de vessaments líquids que puguen produir-se, i s'haurà d'evitant la neteja per aigualeig i l'abocament d'aquests a la xarxa de drenatge d'aigües pluvials.  
4. No es podran realitzar abocaments directes o indirectes susceptibles de contaminar el domini públic hidràulic, sense que amb aquest fi s'haja obtingut la corresponent autorització d'abocament des de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
5. S'hauran de realitzar les auditories acústiques incloses en el programa de vigilància ambiental d'acord al Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
6. S'haurà de complir amb totes les mesures protectores i correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, com també, al programa de vigilància ambiental proposat en aquest.  
7 . Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge, la qual establirà, si escau, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.