Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7156, del 20-11-2013 (2013/11648)

RESOLUCIÓ de 15 d'octubre de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 310/3138 VQT Terrateig-Montitxelvo i 134/4645 YKW València.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7156

Data del DOGV
:   20-11-2013

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2013/11868


Data del document
:   15-10-2013

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * València
    * Montitxelvo
    * Terrateig
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 15 d'octubre de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 310/9870 MJX Terrateig-Montitxelvo i 134/9061 TYN València. [2013/11052]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, en què s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, que establix que una vegada passat el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hi hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de notificar-la al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 310/1745 IHC Terrateig-Montitxelvo i 134/0408 ORQ València.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 310/1473-EAG  
Títol: Pla Especial del Paratge Natural Municipal Penyes Albes, en els termes municipals de Terrateig i Montitxelvo (València).  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Descripció del projecte  
L'objecte del Pla Especial és establir les mesures per a garantir la protecció del paratge natural municipal Penyes Albes quant a la conservació i millora dels seus recursos naturals i les seues singularitats geològiques, paisatgístiques i culturals. El Pla Especial és, per tant, el marc que regularà el règim de l'espai natural, els usos i les activitats permeses i prohibides i l'ús públic.   
  
El paratge natural municipal Penyes Albes està inclòs en els termes municipals de Terrateig i Montitxelvo. L'àmbit territorial es correspon en gran part amb terrenys forestals de propietat municipal que formen part de les forests d'utilitat pública la Serra, núm. 18, propietat de l'Ajuntament de Montitxelvo, i núm. 21, propietat de l'Ajuntament de Terrateig. Se n'ha exclòs una zona d'este últim en el nord-est del sector de les partides del Racó del Tossal i del Morquí per la complexitat de delimitar-la. S'hi inclouen a més les parceles de propietat privada següents: parcela 34 del polígon 8 de Montitxelvo i parceles 576, 635, 636, 639, 640, 645, 646, 652, 653, 654, 655, 656, 665 i 668 del polígon 3 de Terrateig.  
Hi ha a més una sèrie de parceles de propietat privada, de les quals no s'ha obtingut autorització per a incloure-les en el paratge, on queden enclavades, que són:  
- Parcela 21 del polígon 5 del terme municipal de Montitxelvo.  
- Disseminat amb referència cadastral 002D0200YJ30E0001XY de la parcela 38 del polígon 5 del terme municipal de Montitxelvo.  
- Parceles 634, subparcela c, 667,673,674 i 675, del polígon 3 del terme municipal de Terrateig.  
Límits del paratge  
Al nord: d'oest a est el límit comença en la parcela cadastral 38 del polígon 5 situada en la partida del Tossal Ferrer, que pertany a Montitxelvo i actua com a límit del paratge. Continua per terreny forestal corresponent a parceles de propietat municipal que formen part de la forest d'utilitat pública, fins a arribar al límit de la parcela 577 del polígon 3 que pertany a Terrateig i des d'ací continua pel camí del Rebossar.   
  
A l'est: de nord a sud la delimitació del paratge comença des de la confluència del camí de Rebossar amb el límit de terme municipal de Terrateig, i continua per este límit fins a arribar al vèrtex on confluïxen els termes municipals de Terrateig, Vilallonga i l'Orxa.  
Al sud: límit del terme municipal de Terrateig fins a vorejar el límit de parceles de cultiu de propietat privada que queden excloses de l'àmbit del paratge. A partir d'ací continua pel límit del terme municipal de Montitxelvo.   
A l'oest: límit de les parceles de propietat municipal de la partida de la Costera de la Botifarra que formen part de la forest d'utilitat pública la Serra (V018) fins a arribar al límit de la parcela 38 del polígon 5 de Montitxelvo, situada en la partida del Tossal de Ferrer.  
El paratge natural municipal Penyes Albes té una superfície de 347,42 hectàrees.  
El planejament urbanístic vigent dels dos municipis qualifica els terrenys de la manera següent:  
- PGOU Montitxelvo: sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal, paisatgística i ecològica.  
- PGOU Terrateig: sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal i sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal i sòl no urbanitzable d'especial protecció cultural.  
Este pla, als efectes urbanístics, classifica tot el paratge natural municipal com a sòl no urbanitzable protegit - paratge natural municipal Penyes Albes.  
En la zonificació s'han establit dos àrees:  
- Àrea forestal en què el règim d'usos establit en la normativa busca la conservació i millora dels ecosistemes que alberga. Superfície de 345,43 ha.  
- Àrea d'ús públic, per a limitar així l'ús públic dins del paratge, que comprén:  
AUPI Àrea recreativa Pla de Fontetes, superfície de 0,57 ha.  
AUP II Àrea refugi forestal Les Planisses, superfície de 0,38 ha.  
AUP III Àrea d'ús didàctic i naturalístic, superfície d'1,04 ha.  
Tramitació administrativa  
El 31 d'octubre de 2008, l'Àrea d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge va remetre este projecte a l'Àrea d'Avaluació Ambiental, incloent-hi l'estudi d'impacte ambiental, el projecte de pla especial i l'expedient administratiu, perquè s'incoara l'expedient d'avaluació ambiental corresponent.  
  
D'acord amb el certificat municipal del 14 d'octubre de 2008, subscrit per la secretària de l'Ajuntament de Terrateig i l'alcaldessa de la localitat, el 30 de setembre de 2008 el ple de l'Ajuntament aprovà el projecte de PE del paratge.  
D'acord amb el certificat municipal del 30 de juliol de 2008, subscrit per la secretària de l'Ajuntament de Montitxelvo i l'alcaldessa de la localitat, el 23 de juliol de 2008 el ple de l'Ajuntament aprovava el projecte de PE del paratge.  
El procediment d'exposició al públic d'este projecte de Pla Especial es va dur a terme per mitjà de la inserció de l'edicte corresponent per part dels dos ajuntaments en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5844, del 8 de setembre de 2008, i no s'hi va presentar cap alegació.   
La Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge va emetre un criteri de conformitat positiva el 29 de juliol de 2004, en què es resolia informar favorablement la iniciativa de l'Ajuntament per a la declaració de paratge natural municipal de l'espai referit, d'acord amb l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de regulació dels paratges naturals municipals. D'acord també amb l'informe tècnic del Servici de Parcs Naturals, del 29 de juliol de 2004, favorable a la iniciativa perquè complia els preceptes de l'article 3 del Decret 161/2004, de regulació dels paratges naturals municipals, perquè l'enclavament posseïa valors naturals especials d'interés local que en justificaven la protecció a l'empara de l'article 9 de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i perquè considerava també que la delimitació territorial de l'espai proposat era adequada per a garantir la protecció del paratge.   
  
  
Documentació complementària  
En l'expedient administratiu s'adjunta la resolució de l'Ajuntament de Terrateig del 18 de juliol de 2008, en què es delegava en l'Ajuntament de Montixelvo la tramitació de l'expedient.  
Informe urbanístic  
L'informe del tècnic municipal de l'ajuntament de Montitxelvo indica que la classificació i qualificació de totes les parceles és de sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal, paisatgística i ecològica.  
En el terme municipal de Terrateig, la classificació i qualificació de les parceles és la següent:  
Les parceles 419, 659, 658, 663, 664, 662, 676, 666, 650, els camins 9057 i 9058 i una part de les parceles 9055 i 9056, del polígon 3, són sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal.  
Les parceles 666 i 676 del polígon 3 de titularitat municipal són sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal i sòl no urbanitzable d'especial protecció cultural.  
Les parceles 575, 635, 636, 639, 640, 645, 646, 653, 654, 655, 656, 665 i 668 del polígon 3 de titularitat privada i que han firmat el consentiment per a ser incloses dins dels límits del paratge són sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal.  
Consultes realitzades  
Direcció Territorial de Cultura  
El 4 de març de 2009, informe favorable del cap del Servici de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental de la Conselleria de Cultura i Esport sobre les possibles afeccions del Pla al patrimoni cultural valencià. Indicava que calia actualitzar els inventaris d'elements culturals en l'àmbit per mitjà de la redacció del Catàleg de Béns i Espais Protegits del mateix Pla Especial i incloure-hi les determinacions protectores oportunes per a fer ressaltar els elements etnològics que hi havia.  
  
Comissari d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
El 26 de desembre de 2008, informe del comissari d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en relació amb l'afecció del Pla Especial al domini públic hidràulic. L'informe arreplegava una sèrie de consideracions respecte a la normativa del Pla.   
Servici de Biodiversitat   
El 17 de setembre de 2008, informe del Servici de Biodiversitat favorable a la proposta del Pla Especial.  
Direcció General d'Indústria i Comerç  
El 19 de novembre de 2008, informe del Servici Territorial d'Indústria i Innovació de València de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació en relació amb l'estat de les concessions mineres en el terme municipal de Terrateig. Segons l'informe hi havia una concessió minera, encara que totes les parceles afectades per les zones d'extracció que comprén el dret miner no s'incloïen en les parceles incloses dins dels límits del paratge de Penyes Albes. En el terme municipal Montitxelvo no hi havia cap dret miner ni atorgat ni en tràmit.   
  
Concloïa l'informe: el Servici Territorial només emet informe favorable en el cas que el Pla Especial preveja el dret miner referit i complisca estrictament la normativa urbanística quant a perímetres de protecció, cartografia dels recursos minerals del terme municipal, etc. i l'article 122 de la Llei de Mines vigent.  
  
Consideracions ambientals  
1. Vegetació  
Les formacions més importants són masses de pi blanc i carrasques disperses entre matolls. Hi ha tres hàbitats naturals d'interés: matolls termomediterranis i preestèpics (codi 5330), prats calcaris càrstics o basòfils de l'Alysso-Sedion albi (codi 6110\*) i les zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (codi 6220\*).  
  
Al paratge hi ha margallons, arborcers, freixes, murta, timó i pericó pinzell. S'indica que han sigut identificades en el paratge 11 espècies protegides, incloses en l'Orde 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca.  
2. Fauna  
Hi ha diverses espècies d'amfibis i rèptils incloses en la categoria de protegides en el Catàleg Valencià de Fauna Amenaçada. En el grup de les aus destaca l'àguila cuabarrada.   
  
3. Patrimoni  
Hi ha diversos elements etnològics: l'arcada del Codaet, la nevera de Penyes Albes, l'alcavó de Baix, la font de la Nevera, la font de Llaunaix, la Font, els abeuradors i la bassa del Pla de les Fonts, la font de calç del Barranc Tancat, la Nevera.   
Hi ha uns corrals antics i dos pous. Quant al patrimoni rural s'inclouen els murs de pedra seca que conformen els bancals d'oliveres i garroferes, molts abandonats.  
En l'informe de la directora general de Patrimoni Cultural Valencià s'indica la necessitat d'actualitzar els inventaris d'elements culturals per mitjà de l'elaboració del Catàleg de Béns i Espais Protegits del Pla Especial i d'arbitrar-hi les determinacions protectores oportunes.  
  
4. Usos i aprofitaments, els següents:  
4.1. Aprofitament agroforestal  
Quant a l'aprofitament apícola, hi ha una concessió en la part del paratge que pertany a Terrateig amb una llicència per a 150 ruscos.  
  
Aprofitament cinegètic. La zona d'estudi està inclosa del tot en el vedat privat de caça amb matrícula V-10-056 gestionat per la Sociedad de Cazadores El Ciervo. Segons el Pla Tècnic d'Aprofitament Cinegètic vigent hi ha una zona d'ensinistrament de gossos que entra en els límits del paratge.  
Aprofitament agrícola. En la part que pertany a Terrateig hi ha bancals dedicats la majoria al cultiu de garrofera i olivera. La recolecció de bolets és també una pràctica habitual.  
4.2. Ús públic  
Dins de l'àmbit del paratge es practiquen el senderisme i la bicicleta de muntanya. En la zona de Terrateig hi ha una àrea recreativa catalogada, el Pla de Fontetes, amb capacitat per a unes 50 persones. En la zona de Montitxelvo hi ha el refugi forestal les Planisses. Els dos espais disposen de mobiliari i paellers.   
L'estudi planteja una sèrie de mesures per a evitar el risc d'incendi en estes zones. En relació amb l'ús del foc, un informe previ de l'Àrea de Recursos Forestals d'esta conselleria que determine si el foc està permés en eixes zones, i en quines condicions.  
  
En la zonificació proposada s'inclou l'àrea d'ús públic III amb una superfície de 1,04 ha. L'Ajuntament de Montitxelvo pretén rehabilitar un corral antic, en la partida del Tossal Ferrer, i fer-ne una aula de la naturalesa. Segons la cartografia presentada, l'àrea esmentada està en el límit oest del paratge. L'accés és per una pista forestal.   
  
5. Infraestructures  
Hi ha una xarxa de camins i vies forestals que recorre el paratge. També una xarxa de sendes no homologades que es pretén que passe a formar part de la Xarxa de Curt Recorregut de la Comunitat Valenciana. Com que són traçats que poden afectar les espècies de la zona, incloent-hi les persones, el procediment per a homologar i registrar estes sendes haurà de complir el Decret 179/2004, de 24 de setembre, de regulació del senderisme i esports de muntanya.  
  
  
El municipi de Montitxelvo s'abastix d'un pou del paratge a la vora del barranc del Collado. Té un depòsit de regulació semisoterrat de 250 m³ i la xarxa de distribució corresponent. Hi ha un altre pou semblant la titularitat del qual correspon a la Comunitat de Regants de les Bassetes i Micairent, i algunes fonts que pertanyen a Terrateig.  
  
Per a donar servici a les captacions d'aigua hi ha una línia de mitjana tensió de 20 kV amb una longitud de 502 m, dels quals 392 soterrats. El pou de la comunitat de regants disposa d'una altra línia, totalment aèria.   
En la muntanya també hi ha edificacions aïllades. Corrals antics i el refugi forestal. En les proximitats del paratge, prop de la font del Molí, hi ha vivendes en ús.  
  
6. Riscos  
El foc és la principal amenaça del paratge. En 2001 la zona est va patir un incendi, la zona de Penya Llarga. Es fa referència als de 1981 i 1984 que van afectar pràcticament tota la serra. Ara la vegetació està en fase de recuperació.   
  
La topografia és abrupta, amb pendents de més del 30 %. Hi ha un risc alt de solsides en el sector nord, en la part de Montitxelvo, i mitjà en la zona del Cordaet i en la zona sud. Hi ha una zona amb risc de despreniments en el sector sud-est, en la part de Terrateig.   
  
El risc d'erosió actual i potencial és molt alt en quasi tot el paratge. Per a les zones agrícoles, a més de la conservació dels bancals es considera que el pla hauria d'incloure el foment de pràctiques agrícoles encaminades a la conservació dels sòls, les de l'agricultura de conservació, amb l'ús de cobertes naturals o la reducció del conreu. A més, en esta agricultura és possible l'ús racional de fertilitzants i fitosanitaris.  
  
  
El risc de contaminació d'aqüífers és de grau mitjà en quasi tot el paratge. La normativa del pla prohibix l'abocament d'aigües residuals sense depurar i condiciona les llicències urbanístiques a la justificació del tractament que cal aplicar abans de l'abocament.  
7. Domini públic  
Als voltants del paratge discorre el camí de l'Orxa, d'un ample legal de 6 m. La via pecuària entra en el terme municipal de Montitxelvo per l'extrem sud-oest, en la partida de la Costera de la Botifarra.  
  
En l'àmbit d'estudi que pertany a Terrateig estan el barranc del Barber, que forma part del límit oest de Terrateig amb Montitxelvo, i el barranc del Morquí, afluent del riu Vernissa, que travessa la partida del Morquí de nord a sud.  
8. El programa de vigilància ambiental establix la necessitat que l'Ajuntament elabore un informe o memòria anual que presentarà davant de la Conselleria de Medi Ambient, la qual avaluarà el compliment de les mesures protectores proposades en l'estudi i en la declaració d'impacte ambiental.  
9. Tenint en compte que es considera acceptable l'àmbit objecte d'estudi per a la implantació del paratge natural, es recomana que, en el futur, l'administració competent estudie la possibilitat d'incloure-hi, a través de les diferents figures legalment establides, zones amb els mateixos valors ambientals, o més, que també mereixen protecció, amb les mesures de conservació i protecció que corresponguen.  
  
Respecte a les parceles que queden enclavades dins del paratge, cal dir que estan dedicades majoritàriament a l'activitat agrícola. Es considera que des del punt de vista ambiental incloure-les en l'àmbit del paratge donaria coherència i continuïtat. En este sentit, la normativa del Pla ho preveu si es té el consentiment dels propietaris o passen a titularitat pública. Esta inclusió no es consideraria una revisió del Pla.  
  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte està sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a aprovar-lo de manera definitiva, d'acord amb l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
4. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei a l'òrgan ambiental.  
5. L'article 16.2m del Decret 131/2007, del Consell, en què s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, i de la resta d'accions dutes a terme pels poders públics o pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són aplicables, el Pla Especial del Paratge Natural Municipal Penyes Albes, en els termes municipals de Terrateig i Montitxelvo (València), sempre que es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental presentat i amb els condicionants i modificacions establits en l'apartat segon de la declaració present.   
  
Segon   
Se supedita l'aprovació d'este projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'incorporaran a la normativa del Pla Especial totes les consideracions que establix l'informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
2. S'haurà de complir el que establix l'informe de la directora general de Patrimoni Cultural Valencià, en què s'indica la necessitat d'actualitzar els inventaris d'elements culturals per mitjà de l'elaboració del Catàleg de Béns i Espais Protegits del Pla Especial i d'arbitrar-hi les determinacions protectores oportunes.  
  
3. En el cas que s'elabore el pla de prevenció i extinció d'incendis, s'haurà d'obtindre l'informe previ favorable del Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal o del departament de la Conselleria de Medi Ambient que tinga assumides les competències.  
  
En relació amb l'ús del foc en les àrees d'ús públic i les mesures correctores establides sobre això en l'estudi d'impacte ambiental, caldrà obtindre prèviament l'informe de l'Àrea de Recursos Forestals d'esta conselleria, que determinarà si es pot permetre en eixes zones, i en quines condicions.  
4. L'homologació de les sendes en l'àmbit del paratge s'ajustarà al Decret 179/2004, de 24 de setembre, de regulació del senderisme i esports de muntanya.  
5. El Pla hauria de fomentar les pràctiques agrícoles encaminades a la conservació dels sòls, cosa que és possible a través de l'agricultura de conservació amb l'ús de cobertes naturals o la reducció del conreu.  
6. Abans de la realització del Pla d'Ús Públic del Paratge es faran els estudis pertinents que permeten una regulació d'activitats adequada. Hauran de tindre's en compte els riscos que hi ha en l'àmbit.  
  
7. L'informe o memòria anual que ha de realitzar l'Ajuntament en compliment del Pla de Vigilància Ambiental es presentarà a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra la resolució present, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar recurs, cosa que no és inconvenient perquè puguen fer servir els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos consideren pertinents.  
  
Quart   
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 16 de setembre de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 134/0696-HRI.  
Títol: instalació de cogeneració amb motor de biogàs 469 Kwe en l'Edar Pinedo-II.  
Promotor: UTE AVSA-SAV-DAM Edar Pinedo-II (EPSAR).  
Localització: Edar Pinedo-II, camí dels Anouers, 2 (València).  
Òrgan substantiu: Servici Territorial d'Energia de València de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la tramitació de les autoritzacions necessàries per a la legalització d'una planta de cogeneració amb motor de biogàs de 469 Kwe a instalar en l'estació depuradora d'aigües residuals Edar Pinedo-II (València).  
El projecte constituïx un dels supòsits previstos pel Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, Reglament de la Llei 2/1989 de 3 de març, d'Impacte Ambiental, qiue s'ha de sotmetre abans d'autoritzar-lo definitivament al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Antecedents  
Les instalacions de depuració d'aigües residuals ubicades a Pinedo (València) disposen de dos estacions de depuració (EDAR) denominades Pinedo-I i Pinedo-II.  
Hi ha una declaració d'impacte ambiental, de 18 de gener de 2001, corresponent a l'expedient 160//00-AIA, en què es preveia l'ampliació de l'Edar Pinedo-II a fi de completar la depuració de les aigües residuals del municipi de València i del seu entorn metropolità, a través dels colectors nord, sud i oest. L'obra considerava:  
  
- El tractament biològic de les aigües procedents de l'Edar Pinedo-II.  
- El tractament terciari, posterior, de les aigües procedents de les Edar Pinedo-I i Pinedo-II.  
- El tractament dels fangs generats per les Edar Pinedo-I i Pinedo-II consistent en l'espessiment, digestió anaeròbia i deshidratació.  
  
Este últim tractament és el que inclou l'aprofitament tèrmic del biogàs generat en la digestió anaeròbica dels fangs de depuració i que, per tant, ja van ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental. Actualment, en la planta es du a terme la combustió d'este biogàs generat pels llots, com a font d'energia de les calderes que subministren aigua calenta al circuit tancat per a l'escalfament dels fangs que es tracten en el digestor anaerobi.  
3. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
L'UTE AVSA-SAV-DAM Edar Pinedo-II ha projectat una modificació de l'estació depuradora d'aigües residuals Edar Pinedo-II (València) que consisteix en la instalació d'un motor de cogeneració amb biogàs de 496 Kwe per a aprofitar millor el biogàs generat a partir dels fangs de depuració.   
La futura instalació del motor de cogeneració amb biogàs pretén autoabastir en part o del tot el consum elèctric de l'Edar i millorar el funcionament de les instalacions. Es busca el màxim aprofitament energètic dels processos de tractament d'aigua per mitjà de l'aprofitament del biogàs generat pels fangs de la depuradora per a, d'una banda, generar energia elèctrica per a l'abastiment de la planta i, d'altra, recuperar la calor obtinguda en els circuits del motor i en els seus gasos d'escapament, per a les necessitats tèrmiques del procés d'assecatge dels fangs.  
  
4. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental (EsIA) considera alternatives a l'actuació projectada quant a possibles solucions per al biogàs generat per la digestió dels fangs la crema en torxa, l'aprofitament actual per mitjà de les tres calderes instalades i la proposta d'aprofitament per a generació d'energia termoelèctrica del biogàs a partir del motor de cogeneració.   
  
Les possibles alternatives queden condicionades per les característiques pròpies del projecte i per les consideracions i solucions adoptades en l'EsIA.  
5. Afeccions legals  
La instalació de cogeneració projectada està sotmesa a l'autorització corresponent de l'òrgan competent en energia, dins del règim especial elèctric d'acord amb la Llei 54/1997, de 27 de novembre, del Sector Elèctric, i amb el Reial Decret 661/2007, de 25 de maig, pel qual es regula l'activitat de producció d'energia elèctrica en règim especial.   
  
L'estació depuradora d'aigües residuals Edar Pinedo-II disposa de declaració d'impacte ambiental, de 18 de gener de 2001, corresponent a l'expedient 160//00-AIA.   
L'activitat pertany a l'àmbit d'aplicació de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
Així mateix, l'activitat de cogeneració està inclosa en l'àmbit d'aplicació de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de Qualitat de l'Aire i Protecció de l'Atmosfera.  
Tot això sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes de conformitat amb la normativa sectorial aplicable.  
  
6. Consideracions ambientals  
Respecte a les principals afeccions ambientals del projecte sobre el medi ambient en l'estudi d'impacte ambiental, d'ara en avant EsIA, se'n consideren diverses, i es proposen diferents accions correctores i un programa de vigilància ambiental.   
  
Com s'ha indicat, la instalació s'ubicarà dins de l'estació depuradora d'aigües residuals Edar Pinedo-II (València). El motor de cogeneració s'ubicarà en una zona lliure de la planta pròxima al circuit d'aigua de procés, de manera que la distància de la instalació de recuperació de calor siga la menor possible per a evitar pèrdues i reduir costos. El motor s'instalarà en un contenidor amb els equips principals a excepció de l'aerorefrigerador. El contenidor s'insonoritzarà amb panells aïllants, i es preveu el confinament del motor en l'interior d'una sala específicament preparada per a evitar transmissions elevades de soroll a l'exterior. S'incorporaran, addicionalment, silenciadors acústics en les entrades i eixides de ventilació del contenidor de la instalació, en l'eixida dels gasos de fuga i en les parets i el sostre del recinte.  
  
D'acord amb la documentació presentada, el motor de combustió disposa de dos circuits líquids que, per la composició, poden ser contaminants: l'oli de lubricació i l'aigua de refrigeració. En els dos casos es tracta de circuits tancats i estancs, per la qual cosa els impactes de la contaminació es produiran per fugues eventuals o durant les operacions de càrrega i buidatge dels circuits respectius. Es disposa, al voltant de la bancada que sosté el motor, d'un canal de recollida de líquids que porta les possibles fugues a un pou cec. El buidatge de l'oli lubricant durant el manteniment preventiu del motor es farà per mitjà d'una bomba, amb una periodicitat mensual aproximada. L'oli usat s'emmagatzemarà temporalment en bidons fins que no s'entregue al gestor de residus autoritzat.  
Quant a les emissions a l'atmosfera derivades de la cogeneració, l'EsIA considera els gasos de combustió del biogàs (monòxid i diòxid de carboni, vapor d'aigua). S'indica que l'emissió de CO es reduirà al mínim en produir-se la combustió en un excés d'aire superior al 65 %, que n'assegura l'oxidació quasi completa a CO2. A més, estima l'emissió de 15 ppm d'hidrocarburs incremats (NMHC), i l'emissió d'òxids de nitrògen i d'òxids de sofre perquè el biogàs en té en un 0,8 %.   
  
L'EsIA proposa, per a reduir la presència de sulfur d'hidrogen (H2S), condicionar el biogàs abans d'emprar-lo com a combustible llavant-lo amb triclorur de ferro (FeCl3) fins a reduir-ne la concentració per davall de les 500 ppm. AIxò equival, després de la combustió, a 1.000 mg/Nm³ de diòxid de sofre (SO2) en els gasos de fuga emesos a l'atmosfera. Quant a les emissions d'òxids de nitrogen, l'EsIA justifica que depenen fortament de la temperatura de combustió i que se'n produïxen apreciablement a temperatures elevades. L'emissió de NOx expressada com a diòxid de nitrogen (NO2) en els gasos de fuga, una vegada corregits per a una riquesa del 7,8 % d'oxigen (un 65 % aire) s'estima en 500 mg/Nm³ (243 ppM.. Els motors disposen d'un control de la temperatura de la cambra de combustió que, indirectament, controlarà l'emissió dels òxids de nitrogen.  
  
6. Tramitació administrativa  
L'1 de juliol de 2009, el Servici Territorial d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre la solicitud d'avaluació d'impacte ambiental per al projecte que ens ocupa. El peticionari era l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana. Amb la documentació tècnica del projecte tècnic i l'EsIA s'adjunta el resultat de la informació pública de l'expedient, sense alegacions.   
Dins de les consultes prèvies al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental, el 7 de maig de 2009 es va remetre al Servici de Protecció del Medi Ambient Atmosfèric la documentació del projecte, per tal que informara, dins de les seues competències, sobre les emissions de sorolls i contaminants a l'atmosfera derivats de la instalació proposada. Este informe es va rebre el 25 de maig de 2009.  
7. Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons l'apartat del grup 2.f de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits en què és preceptiva la declaració d'impacte ambiental abans de la resolució administrativa que s'adopte per a aprovar-lo de manera definitiva. Això, segons l'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març.   
  
  
L'expedient complix els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes que se li sotmeten.  
  
L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, que modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes públics i privats, i dels plans i programes que no requerisquen avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable, que es desenrotllen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són aplicables, el projecte de modificació de l'Edar Pinedo-II per mitjà de la instalació d'un motor de cogeneració de biogàs de 496 Kwe, promogut per l'UTE AVSA-SAV-DAM Edar Pinedo-II (EPSAR), en el camí dels Anouers, núm. 2, de la pedania de Pinedo, terme municipal de València, sempre que es duga a terme d'acord amb el que establix l'apartat segon d'esta declaració d'impacte ambiental, l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. Es disposarà al voltant de la bancada del motor de cogeneració d'un canal per a l'arreplega de potencials fugues i vessaments de l'oli lubricant, que desaiguarà en un pou impermeable i estanc.  
2. Els emmagatzematges de residus perillosos, fins que no siguen entregats al gestor de residus autoritzat, es realitzaran sempre davall coberta. Disposaran d'una cubeta de retenció de vessaments i fugues quan siguen de naturalesa líquida o susceptibles de produir lixiviats o, a falta d'això, s'empraran depòsits homologats de doble paret.  
3. La instalació de cogeneració és una activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, tipus C, d'acord amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera. El titular haurà de notificar el fet al Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de la Direcció General per al Canvi Climàtic d'esta conselleria, que imposarà les condicions i els límits d'emissió de contaminants atmosfèrics derivats de l'activitat de cogeneració. En tot cas, s'establixen com a límits màxims de referència en emissió de contaminants a l'atmosfera els inclosos en la disposició addicional primera del Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell, en què es desplega la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental:   
Nivells d'emissió contaminants:  
Partícules sòlides: 30 mg/Nm³.  
Clor (expressat com a HCl): 10 mg/Nm³.  
Fluor gas/partícules (com a HF): 10 mg/Nm³.  
Sulfurs (com a H2S): 10 mg/Nm³.  
SO2: 200 mg/Nm³.  
NOx (com a NO2): 1.000 mg/Nm³.  
CO: 325 mg/Nm³.  
Opacitat: l'índex d'ennegriment no serà superior al número 1 de l'escala de Ringelmann o al número 2 de l'escala de Bacharach, que equival al 20 % d'opacitat.  
Els resultats dels mesuraments de les emissions hauran de referir-se a condicions normals de pressió i temperatura (1 atm i 0 ºC), al 15 % d'O2 i en base seca.  
4. Quan es pose en marxa la instalació de cogeneració es realitzarà una auditoria acústica amb la finalitat de comprovar que el nivell sonor transmés per l'activitat en els receptors més pròxims no supera els límits establits en la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la resolució present, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, cosa que no és inconvenient perquè puguen fer servir els mitjans que en defensa del seu dret i interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, en què s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 11 de setembre de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
València, 4 octubre de 2013.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.