Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6728, del 06-03-2012 (2012/2154)

RESOLUCIÓ de 10 de febrer de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Castelló de la Plana, Montesa, Almussafes, Villena, Elx i Santa Pola.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6728

Data del DOGV
:   06-03-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/2154


Data del document
:   10-02-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Santa Pola
    * Castelló de la Plana
    * Montesa
    * Almussafes
    * Villena
    * Elx
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 10 de febrer de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Castelló de la Plana, Montesa, Almussafes, Villena, Elx i Santa Pola. [2012/2154]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental i corresponents als següents expedients; 1/6032 KFT Castelló de la Plana, 2/5243UHD Montesa, 14/5858 MXA Almussafes, 52/1837 BZC Villena i 96/4235 DJT Elx i Santa Pola.  
  
  
València, 10 de febrer de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 1/8680-XOZ.  
Títol: subestació transformadora 132/66 kV, ST El Serrallo.  
Promotor: Iberdrola Distribució Elèctrica, SAU.   
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia.  
Localització: carretera N-225, polígon industrial El Serrallo a Castelló de la Plana (Castelló).  
Descripció del projecte  
El projecte té com a objecte la instal·lació d'una subestació transformadora (ST) de relació de transformació 220-132/66 kV denominada ST El Serrallo, en el polígon industrial El Serrallo del municipi de Castelló de la Plana. Inicialment funcionarà amb relació 132/66, però en fases posteriors la relació serà de 220/66 kV. Tindrà espai de reserva per a la instal·lació de quatre transformadors més i els aparells de maniobra que fóra necessari. La parcel·la sobre la qual s'ubicarà és la 55 del polígon 63 de l'esmentat municipi, amb una superfície de 146.700 m², dels quals es dedicaran a la ST uns 5.000 m².   
La subestació ST El Ingenio, és l'encarregada del subministrament elèctric de la planta de BP Oil Refinería de Castellón, SAU, i de la planta d'UBE Chemical. Atés el creixement de la capacitat de producció de la planta de BP Oil, no és suficient amb la capacitat de la línia que la connecta amb ST El Serrallo, i no permet la configuració d'esta última una ampliació que permeta assumir l'increment de potència demanat per BP Oil. Es planteja la construcció de la nova ST El Serrallo 132/66 kV per a cobrir les necessitats de BP Oil, diversificar la xarxa de distribució de la zona i millorar la qualitat del subministrament. Esta es dissenya de manera que permeta la connexió amb el parc d'intempèrie de les noves generacions d'Iberdrola Generación SAU. Contigües i posteriors ampliacions.  
La ST El Serrallo serà de tipus intempèrie i s'equiparà, en la seua primera fase, amb:  
- Un sistema elèctric de 132 kV, amb una configuració posició simple línia-trafo tipus intempèrie  
- Un sistema elèctric de 66 kV, amb una configuració posició simple línia-trafo tipus intempèrie  
- Un transformador 132/66 kV i 100 MVA  
- Edifici de control en què s'ubicaran els equips de mesura, comandament, control i dispositius de protecció i seguretat corresponents  
- Bancada dels transformadors de potència i depòsit de recollida d'oli.   
L'obra civil necessària per a la construcció de la subestació serà:  
- Tancament perimetral de la parcel·la i accessos.  
- Construcció de vials interiors per a l'accés d'equips de transport i manteniment de 5 m d'amplària.  
- Construcció d'edifici (per als mòduls de control i protecció) per mitjà de mòduls prefabricats de formigó, rodejat d'una vorera perimetral d'1 m d'ample.  
- Fonamentacions per a equips i per a l'edifici.  
- Construcció de la bancada subterrània del transformador i canalització de recollida d'oli.  
- Canalitzacions elèctriques per a l'estesa dels cables i cambres/arquetes de registre.  
La instal·lació no requerix la presència de persones, per la qual cosa no comptarà amb abastiment d'aigua. No existiran per tant abocament d'aigües residuals. Les aigües pluvials es canalitzen a la xarxa de sanejament existent.  
Consideracions ambientals  
Entre les consideracions tècniques i ambientals que s'han utilitzat per a determinar la ubicació de la ST, cal destacar:  
- Es tracta d'una zona industrial, contigua a un parc de 400 kV en construcció associat a les instal·lacions d'Iberdrola Generación SAU, per la qual cosa es reduïx el seu impacte visual.  
- Es troba pròxim a les línies d'abastiment i els punts principals de consum, es reduïxen les infraestructures de connexió i optimitzen el rendiment energètic.  
La parcel·la està desproveïda de vegetació i ocupada actualment per un aparcament, casetes d'obra, abassegaments, etc. El relleu és eminentment pla.   
L'entorn immediat de la subestació està ocupat per instal·lacions industrials de gran envergadura que ocupen el polígon industrial El Serrallo. El polígon industrial disposa d'accessos i infraestructures pròpies d'una zona urbanitzada. L'entorn del polígon es caracteritza per ser una zona de cultius, excepte a l'est, que limita amb el mar. No hi ha espais naturals en la zona d'estudi.  
Dins de la zona d'estudi, no es troba inventariat cap element del patrimoni cultural ni jaciment arqueològic.  
A causa de les raons exposades, la fragilitat del paisatge és baixa i la instal·lació no suposarà una intrusió.  
En l'estudi d'impacte ambiental es considera que les següents accions poden generar impactes ambientals:  
- Durant la fase de construcció, el transport i aplec de materials, el condicionament dels accessos i preparació del terreny, el muntatge de l'edifici, de les instal·lacions i estesa de les canalitzacions elèctriques, condicionament final de superfícies i generació de residus d'obra i muntatge.  
- Durant la fase de funcionament, l'ocupació de l'espai i presència de les instal·lacions, els processos de transformació d'electricitat i possible generació de residus d'operació.  
A causa de les mesures de protecció i seguretat per a previndre accidents que la instal·lació ha de complir i la seua ubicació en un entorn industrial, les afeccions ambientals de la instal·lació són poc significatives. No obstant això, les principals afeccions previstes:  
- No es considera significatiu el soroll generat durant la construcció de la instal·lació. El funcionament dels transformadors generarà un lleu increment del nivell sonor de fons. Per a minimitzar esta afecció, l'empresa adquirix equips amb un nivell de soroll màxim de 60 dB(A), i exigix el compliment de la norma UNE-EN 60551. Estes mesures, considerant la distància a qualsevol nucli urbà, permeten estimar el compliment dels límits establits en la legislació vigent. Es reduïx d'esta manera el potencial risc de contaminació del sòl.  
  
- En la instal·lació s'utilitza SF6 (hexafluorur de sofre) com dielèctric en els interruptors de 132 kV i 66 kV. Es tracta d'un gas sintètic i inert amb escassa probabilitat de generar productes de descomposició. És l'únic gas que, fortuïtament, podria generar una emissió de gasos. Es disposa en qualsevol cas de sistema de detecció de fugues eventuals.  
  
- L'oli mineral que s'empra en els transformadors de potència (per les seues característiques dielèctriques i refrigerants) és analitzat periòdicament i té una vida llarga. Es troba confinat en una bóta hermètica, connectada amb un depòsit de recollida estanc. Es disposa també de sistema de detecció de fugues. No s'emmagatzema oli en la instal·lació.  
  
- El risc d'electrocució queda eliminat per aplicació de la reglamentació específica.  
- Els residus generats es gestionen d'acord amb el que establix la legislació en la matèria. Entre ells, l'esmentat oli mineral, en finalitzar la seua vida útil, s'entregarà a gestor autoritzat per a la seua valoració o eliminació.  
- L'activitat de transport i distribució d'energia elèctrica es desenrotlla a 50 hz, per la qual cosa no es produïxen radiacions ionitzants. S'aporta un estudi de les radiacions electromagnètiques de la instal·lació, per mitjà del que es prediu el compliment dels nivells límit recomanat.   
Altres mesures preventives i correctores adoptades:  
- Durant la construcció de la instal·lació: vigilància de les obres, evitar afecció al sòl i a terrenys veïns, evitar alçament de pols, manteniment de maquinària i recollida de residus. En el cas que apareguen restes històriques, arqueològiques o paleontològiques durant el desenrotllament de les obres, se suspendran els treballs, es delimitarà el perímetre d'afecció de la troballa i es notificarà immediatament a la Conselleria de Cultura.  
- Retirada a abocador de la capa de terra eliminada per a regularitzar la cota actual. Es disposaran contenidors durant l'obra per a allotjar els residus generats i es gestionaran adequadament.  
- Es realitzarà una neteja general en finalitzar l'obra.  
- El transformador està recolzat sobre bancada independent sobre sòl ferm i aïllat de l'edificació per a evitar la transmissió de vibracions.  
Entre les actuacions proposades en el programa de vigilància ambiental s'indiquen:  
- Es comprovarà que l'afecció de terrenys és l'estrictament necessària.  
- Es comprovarà que el parc de maquinària, aplec de materials, llavat i posada a punt de maquinària es localitzen en els llocs autoritzats.  
  
- Es vigilarà que no es recullen substàncies perilloses prop de les séquies i corrents d'aigua.  
- Es controlarà que els residus o qualsevol altre material sobrant de l'obra són gestionats segons la normativa aplicable.  
- Es controlarà que els olis dels transformadors són gestionats convenientment.  
- Es comprovarà el compliment de les mesures preventives i correctores adoptades.  
Tramitació administrativa  
Amb data 17 de gener de 2008, va tindre entrada en els Servicis Centrals d'esta Conselleria escrit del cap de la Unitat d'Energia de Castelló, pel qual se sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia el corresponent expedient, incloent-hi:  
- Projecte tècnic de la subestació transformadora ST El Serrallo de 132/66 kV.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental, en format paper i electrònic.  
- Certificat de no haver rebut al·legacions durant el tràmit d'informació pública del projecte (DOCV 11.10.2007).  
Consideracions jurídiques  
El projecte subestació transformadora s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada llei.   
L'article16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
Primer  
Estimar favorable només als efectes ambientals, el projecte de subestació transformadora denominada ST El Serrallo, promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, al polígon industrial El Serrallo del municipi de Castelló de la Plana, segons el que preveu el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que hi ha en l'expedient.   
Segon  
Com a condicions addicionals, s'establix:  
1. Respecte a les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la ST s'atendrà, si és el cas, a allò que ha disposat la Direcció General de Salut Pública, òrgan competent en la vigilància sanitària de la contaminació electromagnètica, d'acord amb la Llei 4/2005, de 17 juny, que recomana que es mantinguen per davall dels límits establits per la Recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), fixats en 5 kV/m per al camp elèctric i 100 µT per al camp magnètic.  
  
2. En el cas que apareguen restes històriques, arqueològiques o paleontològiques durant el desenrotllament de les obres, se suspendran els treballs, es delimitarà el perímetre d'afecció de la troballa i es notificarà immediatament a la Conselleria de Cultura.  
3. Les accions incloses en el Programa de Vigilància Ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
4. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, i incorporat en l'article 14 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'Estudi d'Impacte Ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
València, 3 de juny de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 2/8185-TQX.  
Títol: planta solar fotovoltaica.  
Promotor: Genrenova, SL.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: obtindre la declaració d'interés comunitari per a una atribució d'ús i aprofitament en sòl no urbanitzable, relatiu a la instal·lació fotovoltaica.  
Localització: partida el Canari, polígon 2, parcel·les 7, 8, 9, 10 13, 15, 25, 26 i 27, del terme municipal de Montesa (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la declaració d'interés comunitari per al projecte de planta solar fotovoltaica, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:   
L'objecte del projecte és la implantació d'una planta solar fotovoltaica connectada a la xarxa de transport d'energia de l'empresa distribuïdora.  
La superfície total de les finques afectades és 221.721 m² dels quals 49.435,07 m² seran ocupats per les plaques solars.   
La planta solar fotovoltaica té una potència unitària de 6,77 MW i estarà constituïda per 33.850 panells solars distribuïts en 5 plataformes independents interconnectades entre si i que abocaran l'energia produïda a través de 6 subsistemes de generació d'1 MW i un subsistema de 0,77 MW, que convertixen esta energia elèctrica de corrent continu en energia elèctrica alterna trifàsica a 400 V. Els panells solars se sustenten per mitjà d'estructures metàl·liques, orientades al sud i inclinades 30º. L'energia és evacuada per línia subterrània fins al centre d'entrega d'energia. L'evacuació final a la xarxa de transport d'energia de l'empresa distribuïdora es realitzarà per mitjà d'una línia subterrània de baixa tensió que discorre entre el centre d'entrega i la subestació Montesa. En la subestació, la línia es canalitzarà fins a l'enfangat de 20 kV de la subestació de l'Alcúdia de Crespins, on s'instal·larà una cel·la de línia de 20 kV.  
Les actuacions previstes per a l'execució del projecte consistixen en l'eliminació de la vegetació existent i la realització de moviments de terres prèvies a la instal·lació de la infraestructura necessària per a la instal·lació fotovoltaica, suposaran un volum d'excavació de 23.130 m³, dels quals s'utilitzarà 18.285 m³ per a la reomplida. El volum de materials sobrants és de 4.845 m³.  
Per a l'elecció de la ubicació s'ha tingut en compte que el lloc està als voltants de la subestació on es pot connectar i les característiques d'orientació i grandària de les parcel·les són les més apropiades.  
  
No s'ha fet al·lusió a la necessitat de la utilització d'aigua per a neteja de panells.  
La distància al nucli urbà més pròxim és al de l'Alcúdia de Crespins, amb 2.800 m i la distància al polígon industrial de l'Alcúdia de Crespins, de 800 m.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
En data 21 de gener de 2008 la Direcció Territorial d'esta Conselleria remet estudi d'impacte ambiental i document de síntesis corresponents a la declaració d'interés comunitari per a la instal·lació de la planta solar fotovoltaica.  
La informació pública de la declaració d'interés comunitari relativa a la instal·lació s'ha realitzat en el DOGV núm. 5708, de 21 de febrer de 2008. A més s'ha exposat en el tauler d'anuncis municipal des de l'1 d'abril de 2008, fins al 10 de juliol de 2008, i s'han emés dos al·legacions.  
2. Resum de les al·legacions  
Es presenten dos al·legacions dins del termini legalment establit, s'han informades a l'enginyer tècnic municipal en data 21 de maig de 2008, i en este sentit, s'ha considerat no procedir estimar sengles al·legacions.  
3. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
En data 14 de febrer de 2008, se sol·licita al promotor ampliació a la documentació relativa als apartats següents:  
- Justificació d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a la realització d'actuacions en la zona de policia dels barrancs del Toll i del Senaros  
- Justificació dels moviments de terra previstos per a l'adequació del terreny.  
- Justificació de disposar de l'informe de patrimoni de la Conselleria de Cultura i Esport, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Actuacions previstes una vegada finalitzada la vida útil de la instal·lació.  
En data 5 de maig de 2008 el promotor remet documentació complementària, en la qual justifica:  
- Sol·licitud autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en data de registre d'entrada de 27 de desembre de 2007, per a l'actuació en la zona d'afecció de servitud i policia dels barrancs del Toll i del Senarós.  
- Compromís de reculada de la instal·lació, per evitar l'afecció a sòl forestal.  
- Presentació de plans de perfils transversals i longitudinals de la zona d'actuació i volums globals del moviment de terra.  
- Sol·licitud a la Conselleria de Cultura i Esport, en data de registre d'entrada 14 d'abril de 2008, a la prospecció arqueològica.  
- Presentació de mesures preventives i correctores després del cessament de l'activitat.  
En data de registre d'eixida 14 de febrer de 2008 se sol·licita a la secció de gestió i disciplina urbanística l'informe de paisatge relatiu a l'estudi d'integració paisatgística.  
En data 14 de juliol de 2008 es rep informe de l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral, en el qual s'indica que respecte a la possible afecció del PATRICOVA, l'àmbit de l'actuació no es troba afectat per risc d'inundació; respecte a la possible afecció del PAT de corredor d'infraestructures de la Comunitat Valenciana, l'àmbit de l'actuació no es troba afectat per este.  
En data de registre d'entrada 17 de juliol de 2008, es rep informe de la Direcció General del Paisatge relatiu a l'estudi d'integració paisatgística de declaració d'interés comunitari per a la instal·lació i se sol·licita l'esmena de la documentació, i s'ha d'aportar la documentació següent:  
- S'haurà de completar la descripció de l'actuació aportant les dades de superfície que envolten els panells, altura d'estos i tipus de suport.  
  
- S'hauran de completar les mesures d'integració en el paisatge amb aquelles que poden incidir en el disseny formal de l'actuació i la seua implantació en el paisatge com el disseny dels elements del projecte, disseny de l'assentament d'este (topografia) i disseny del seu entorn (plantacions, etc.) a fi d'evitar els impactes visuals; han de ser mesures concretes (no genèriques) i detallades (dimensions, quantitats, materials, colors, en el cas de pantalles vegetals: espècies, calibres, altura i marcs de plantació, així com el seu reflex en almenys un plànol de planta de l'actuació, etc.) per a esta instal·lació, que es deriven de l'anàlisi paisatgística i visual realitzada i tinguen una relació clara amb l'impacte a corregir.  
- Haurà d'aportar-se programa d'implementació que definirà cada una de les mesures d'integració donades a realitzar, els horitzons temporals i econòmics, inclourà una valoració econòmica detallada de la implantació i el manteniment posterior en l'horitzó temporal, cronograma d'execució i manteniment i parts responsables de posar-la en pràctica, de conformitat amb el que preveuen els apartats 5, 6, 7 i 8 de l'article 56 del RPJECV.  
Afeccions legals  
La instal·lació se situa en sòl classificat com a no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.   
L'activitat proposada no afecta a cap espai natural protegit de la província de València ni a cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/1994 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
Segons la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana disponible en esta conselleria, hi ha risc sota la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies. L'erosió potencial de les zones nord i oest de l'àrea d'estudi presenten una erosió potencial alta i la resta presenta una erosió potencial moderada. L'erosió actual en la zona d'actuació és moderada al nord i a l'oest, i en la resta de la superfície és baixa.  
  
Els barrancs del Toll i del Senarós creuen la zona d'actuació en direcció nord-sud. S'ha definit una zona de servitud de cinc metres d'amplària des dels marges del barranc per a ús públic, segons el reglament de domini públic hidràulic, on no s'implantaran panells ni qualsevol altre ús vinculat a l'explotació.  
Segons el PATRIVOVA, no hi ha risc d'inundació en la zona.  
La instal·lació limita amb la via pecuària Cordell de la Casa del Guarda, l'amplària legal de la qual definida en l'Ordre de 29 de març de 1972, és per al primer tram de 37,61 m, i per al segon tram la meitat de l'esmentada altura, i se situa la instal·lació a l'altura del segon tram, sense que existisca afecció a la via pecuària.  
Les parcel·les on es pretén ubicar la planta solar fotovoltaica, es troba ocupada per cultius de taronger i minoritàriament per caquis, oliveres i cultius hortícoles. Al nord de les parcel·les, es troba una zona forestal on s'ubica un pou de reg, amb la seua consegüent línia elèctrica, superfície que no serà afectada pel projecte, a més d'una explotació ramadera dedicada al vaquí d'engreixament. A l'est de les parcel·les es localitza el polígon industrial de l'Alcúdia de Crespins, on es troba ubicada la subestació elèctrica on connectar l'hort solar.  
  
La zona on s'ubicarà l'activitat no presenta valors ambientals rellevants. En l'estudi d'impacte ambiental s'ha distingit entre els impactes produïts en la fase de construcció i en la de funcionament, i es valoraran a partir d'una matriu causa efecte. Els factors ambientals més rellevants, susceptibles de ser afectats per l'actuació són:  
  
- Sòl: associat al moviment de terra previst, encara que serà escàs ja que es pretén respectar l'estructura dels bancals, i es limitarà simplement a l'anivellació del terreny després de l'arrancada de l'arbratge i unió de les parcel·les més xicotetes. Durant la fase d'instal·lació de les plaques solars es produirà un impacte sobre el sòl, sobretot en aquells llocs on es localitzen les edificacions i instal·lacions i les rases on s'ancoraran les estructures metàl·liques que sustenten els panells i on se soterraran les línies elèctriques.  
- Vegetació: la vegetació agrícola s'eliminarà, respectant la vegetació natural dels barrancs que creuen la zona del projecte.  
- Població: l'àrea on estarà ubicat l'hort solar està encreuada per canonades d'aigua per al reg.  
Els impactes produïts per l'actuació són en general compatibles i moderats, i serà necessari aplicar mesures correctores.  
2. Consideracions sobre les propostes de mesures correctores  
Entre les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclou:  
- Els residus inerts generats es transportaran a un abocador controlat, o bé els residus inerts adequats seran reutilitzats en obres de restauració condicionament i reomplida o amb fins de construcció, segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i reomplida, o amb fins de construcció.  
  
- Per a la correcció de l'impacte paisatgístic, es procedirà a la plantació d'espècies en les zones perimetrals, per a aconseguir la integració paisatgística de l'actuació i evitar l'erosió en la zona d'actuació.  
- Es mantindrà en el seu estat natural els llits dels dos barrancs que creuen la zona de l'hort solar, ja que junt amb la xarxa de camins, actuaran de corredors per a la fauna de la zona.  
- Una vegada finalitzades les obres i en cas d'haver sigut afectada, haurà de reposar-se la canonada d'aigua de reg.  
Respecte al programa de vigilància ambiental el seu objectiu serà detectar les possibles desviacions sobre les previsions establides en l'estudi d'impacte ambiental, per a això s'haurà d'aplicar un autocontrol de la zona d'afecció per mitjà d'un seguiment de la zona enjardinada i de l'aparició o no de processos erosius en els talussos.  
Consideracions jurídiques.   
L'activitat s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en aplicació de l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, modificat per l'article 112 de la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa i d'organització de la Generalitat.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada llei. L'article16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
Primer  
Declarar favorable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de planta solar fotovoltaica localitzada en el terme municipal de Montesa (València), promoguda per Genrenova, SL, sempre que el mateix es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. La zona d'actuació es troba pròxima a una explotació ramadera de vaquí de carn, durant la fase d'execució s'hauran d'aplicar les mesures preventives oportunes per a evitar les molèsties i danys possibles. Una vegada finalitzades les obres, s'haurà de deixar la zona i camins d'accés a la mateixa segons el seu estat inicial.  
2. Es respectarà l'estructura dels bancals en les zones de major pendent de manera que s'evite la formació de processos erosius.  
3. Haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, de conformitat amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
4. Haurà de disposar de l'informe favorable de paisatge relatiu a l'estudi d'integració paisatgística de la Direcció General de Paisatge d'esta Conselleria, segons el Decret 120/2006 del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge.  
5. Haurà de disposar de l'autorització de l'organisme de conca relativa a l'actuació en la zona de servitud i policia dels barrancs del Toll i del Senaros. Així mateix, s'haurà d'obtindre el permís corresponent, previ a la realització de les obres, segons l'article 9 del Reial Decret 849/1986.  
6. Haurà d'assegurar-se la no-afecció a la via pecuària Cordell de la Casa del Guarda, que discorre de nord a sud pel bord est de la zona a ocupar amb l'activitat.   
7. Haurà de quedar inalterada la zona forestal que limita al nord amb l'actuació.  
8. Finalitzada la vida útil de la instal·lació, es procedirà a la reposició del sòl al seu estat original.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectaren danys a tercers o algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a esta direcció general que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
València, de 31 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 14/2615-TZH.  
Títol: projecte bàsic per a sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a nau destinada al tractament i recobriment de metalls.  
  
Promotor: Protección de Metales Blamar, SL.  
Localització: parc industrial Rei Joan Carles I, parcel·la núm. 14, 7 Almussafes (València).  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Descripció del projecte  
Protección de Metales Blamar, SL, es dedica al tractament i recobriment de metalls. En origen, desenrotllava la seua activitat en un local ubicat en l'interior del nucli urbà de Benifaió. L'any 2004, va iniciar la tramitació d'una nova autorització per a traslladar la seua activitat al polígon industrial Rei Joan Carles I d'Almussafes, en una parcel·la de 1.744 m², amb una superfície construïda útil de 1.144 m².  
El procés desenrotllat en la indústria consistix principalment en el galvanitzat de diferents peces rebudes (zincat per procediments electrolítics). De forma esquemàtica, les fases del procés són: recepció de peces, enganxament de les peces en el torn, galvanitzat a temperatura ambient per mitjà de diversos productes per electròlisi, assecat de peces i emmagatzematge. S'estima la producció de peces acabades a l'any en 2.000 Tm.  
Existixen 5 línies de procés en funció de la grandària de la peça, denominades; (1) Instal·lació manual de zincat alcalí electrolític a tambor; (2) Instal·lació manual de zincat alcalí electrolític a bastidor; (3) Instal·lació semiautomàtica de zincat alcalí electrolític a tambor; (4 i 5) dos instal·lacions semiautomàtiques de zincat alcalí electrolític a bastidor.  
Els productes empleats en el procés són: solució de HCl al 20%; bany de zinc alcalí en base de sosa càustica (NaOH); passivador àcid i passivador blau (Cr III); passivador àcid, passivador negre i rentada del bicromatat (Cr VI); i additius (abrillantadors i purificadors).  
  
Segons s'exposa, la indústria es troba ubicada en sòl d'ús industrial. El polígon disposa d'uns quants accessos des de la V31, E15/AP7 i autovia d'Albacete.  
El consum estimat d'aigua per al procés és de 3.200 m³ anuals, provinents de xarxa d'abastiment. El consum estimat mitjà anual d'energia és de 90.365 kWh.  
Es realitza una comparativa d'alternatives de procés, i s'indicaran les seleccionades finalment.  
Consideracions ambientals  
La planta s'ubica en un entorn industrial, en la zona denominada Parc Industrial Rei Joan Carles I, de recent execució. Es troba pròxima al Parc Natural de l'Albufera, encara que separada d'esta per diverses infraestructures, extrem que va ser considerat en l'avaluació ambiental de 'esmentat polígon industrial, per la qual cosa la zona és apta per a l'exercici d'activitats industrials. El tipus de procés desenrotllat es caracteritza per alts consums d'aigua, aspecte minimitzat per la recuperació de banys.  
Se citen com a mesures de protecció mediambiental adoptades en el procés productiu:  
- Substitució en el desgreixament de solvents halogenats, amb la qual cosa s'eliminen les emissions de COV's.  
- Baixa concentració d'HCl en el decapatge, amb la qual cosa s'eliminen les emissions de vapors àcids.  
- Gestió interna de la solució decapant, del bany electrolític i del passivador bicromatat, per al seu manteniment indefinit.  
- Disposició adequada de les bótes de rentada, llavats en cascada i/o estancs i controls individuals del cabal per a reduir el consum d'aigua.  
  
- Eliminació del Cr IV en la passivació utilitzant formulacions amb Cr III.  
- Control analític de les solucions en el procés d'arrossegament per a evitar consums excessius.  
- Adequada col·locació i orientació de les peces en els arrossegaments per a evitar contaminació d'altres solucions per arrossegament.  
- Es disposa de xarxa impermeabilitzada de recollida d'abocaments fins a depuradora fisicoquímica, amb la qual cosa s'eviten vessaments i filtracions al sòl i s'adequa l'abocament a la normativa.  
La solera de la nau està impermeabilitzada per mitjà de doble capa per a evitar la contaminació subterrània. Addicionalment, tot el perímetre que comprén les línies de procés es rodeja amb un barandat impermeabilitzat que permet arreplegar i canalitzar per mitjà d'arquetes els possibles degoteigs i vessaments accidentals. Es disposa d'un depòsit subterrani d'homogeneïtzació amb capacitat per a 10.000 litres i d'altres cinc depòsits de 1.000 litres cada un en els punts crítics per a recollida de vessaments i banys esgotats i la seua dosificació a la bassa d'homogeneïtzació, des de la qual es dirigixen a la depuradora.  
Es disposa de dos xarxes independents d'aigües residuals en la indústria: una que recull les aigües sanitàries i aboca directament al clavegueram (disposa d'arqueta de registre) i la segona connectada a la depuradora, amb capacitat per a tractar 4.000 l/h. A l'eixida de la depuradora i previ a la connexió amb el clavegueram, es disposa d'una arqueta exterior per a presa de mostres i comprovació de cabal. S'aporta analítica de l'abocament, per mitjà de la qual es pot comprovar que els paràmetres d'abocament complixen amb l'ordenança model de l'EPSAR. Els llots de depuradora es passen per filtre premsa i una vegada secs, són arreplegats i gestionats per empresa autoritzada. Respecte de les aigües pluvials, es reflectix en els plànols que s'aboquen, prèvia arqueta de registre, a la xarxa de pluvials de la zona.  
Emmagatzematge de substàncies químiques: es determina el tipus d'envàs i disposició. Segons apareix en els plànols, dins de l'interior de la nau hi ha cinc cubetes estancs per a emmagatzematge d'estes. El volum d'estancament és de 44.000 litres. El trasllat a la instal·lació d'estes substàncies pot realitzar-se per vies com la A-7, l'AP-7 o la N-332, i evitar cascos urbans i minimitzar les molèsties o riscos a la població.  
  
Com a focus de soroll s'identifica la maquinària. No obstant això, el soroll produït per esta no s'ha caracteritzat, sinó que es pren com a base de càlcul els valors de nivell sonor equivalent mesurats segons la normativa en prevenció de riscos laborals, que no s'ajusta a allò que s'ha establit a la normativa autonòmica en la matèria. Per la qual cosa no s'assegura el compliment dels límits establits en esta. Per a evitar la transmissió de vibracions s'indica que la maquinària se situa a un mínim d'1 m dels tancaments, murs i pilars.  
Els residus generats se segreguen per tipologia i s'emmagatzemen temporalment en zona coberta amb paviment impermeabilitzat. Tots ells es gestionen adequadament a través de gestor autoritzat. El residu més significatiu en quantitat són els llots de depuradora (residu perillós), que aconseguix les 7.000 Tm/any.  
En cas d'abandó de l'activitat, es procediria a la retirada de tots els residus i la seua reutilització o gestió adequada en funció de les seues característiques.  
Es proposen les mesures de vigilància següents:  
- Visites periòdiques per a comprovar la realització del manteniment de la impermeabilització i absència de clavills.  
- Comprovació periòdica del funcionament de la instal·lació de depuració.  
- Analítica de l'aigua residual industrial tractada, prèvia a l'abocament al clavegueram.  
- Control semestral de la gestió dels residus.  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002 d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, segons el subapartat 2.6 (instal·lacions per al tractament de superfícies de metalls i materials plàstics per procediment electrolític o químic, quan el volum de les cubetes o de les línies completes destinades al tractament empleades siga superior a 30 m³) de l'annex I. La indústria tramita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General per al Canvi Climàtic, la qual té atribuïdes les competències en matèria de prevenció i control integrats de la contaminació.   
Altres afeccions considerades són:  
- El tractament i revestiment de metalls està inclòs com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
  
- Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Tramitació administrativa  
Amb data 25 de gener de 2008, es va rebre escrit del Servici de Control Integrat de la Contaminació, que pertany a la Direcció General per al Canvi Climàtic, on sol·licitava l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de Protección de Metales Blamar, SL. A este efecte, es comunicava la finalització del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hagen rebut al·legacions a este.  
Amb anterioritat, en data 4 de desembre de 2006, i als efectes de consultar sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació (expedient 286/4007-PRI), l'Àrea de Qualitat Ambiental hi havia remés el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos, entre els quals s'incloïa l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques   
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat g del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental (tractament de la superfície de metalls, per procés electrolític o químic, quan el volum de les cubetes empleades per al tractament siga superior a 30 metres cúbics), modificat pel Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada llei. L'article16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte d'indústria de tractament i recobriment de metalls, promogut per Protección de Metales Blamar, SL, ubicada en el parc industrial Joan Carles I, parcel·la 14.7 d'Almussafes (València), en els termes que establix el projecte, el estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Addicionalment, es compliran les condicions següents:   
1. El titular ha d'acreditar el compliment dels límits del nivell de soroll establits en la legislació autonòmica en la matèria, per mitjà de la preceptiva auditoria acústica periòdica.  
2. El titular ha de comprovar periòdicament i, almenys, cada any, que l'abocament d'aigües residuals industrials tractades complix amb els paràmetres establits en l'ordenança model d'abocaments de l'EPSAR.  
3. Les accions de vigilància proposades en l'estudi d'impacte ambiental així com les introduïdes en la present resolució hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
València, 20 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 52/0414-RUT.  
Títol: DIC per a generació d'energia elèctrica per mitjà de fonts renovables.  
Promotor: ENESTAR, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Ordenació del Territori.  
  
Localització: parcel·les 19 fins a 33 del polígon 75 i parcel·les 21 fins a 33 del polígon 76 de Villena en el paratge conegut com a Vall dels Alforins al terme municipal de Villena (Alacant).  
Descripció del projecte  
1.Objecte del projecte   
L'objecte del projecte és l'obtenció de la declaració d'interés comunitari per a l'activitat de generació d'energia solar per mitjà de col·lectors solars parabòlics d'acord amb la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La instal·lació es pretén ubicar en les parcel·les 19, 20, 21, 22, 23, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32 i 37 del polígon 75 i 16, 21, 23, 24, 25, 27, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 38, 39 i 40 del polígon 76, en el paratge conegut com a Vall dels Alforins al municipi de Villena (Alacant). El territori està classificat com a sòl no urbanitzable comú d'acord amb el Pla General d'Ordenació Urbana de l'Ajuntament de Villena. L'ús actual del terreny és de cultius herbacis i agrícoles.  
La superfície total del terreny objecte de la declaració d'interés comunitari és de 2.409.843 m². La planta no ocupa tota la superfície ja que es requerix gran quantitat d'espai per a evitar ombres entre els col·lectors. La superfície efectiva de captació, és a dir, l'ocupada pels espills dels col·lectors és de 363.000 m². L'accés als terrenys es realitza des del camí existent a l'esquerra cap a Casa Conill que part de la carretera CV-656 direcció a Fontanars dels Alforins.   
L'activitat bàsica d'esta central és la generació d'energia elèctrica a base de concentració de l'energia solar per mitjà de concentradors parabòlics. El model per a l'aprofitament energètic de la radiació solar existent es basa en l'ocupació de col·lectors solars de concentració que calfen oli tèrmic fins una temperatura de 393ºC. La producció d'energia elèctrica es realitzarà a través d'una turbina de vapor de potència 49,9MW elèctrics amb els seus corresponents auxiliars connectada a la xarxa de la companyia elèctrica a una tensió de 132 kV. El cablejat elèctric es tendix soterrat per l'interior de les parcel·les.  
  
El principal element de la planta solar són els col·lectors solars parabòlics. El nombre total de col·lectors solars previstos per a la central és de 428. Estos tenen unes dimensions de 150 m de longitud i 5,7 m d'amplària. Es connecten en grups de quatre formant bucles, i fan un total de 107 bucles. Cada col·lector s'ancora al sòl per mitjà de 14 suports amb les seues corresponents fonamentacions. Els col·lectors estan separats una distància de 16,25 metres entre eixos. La central solar està composta a més per un generador de vapor, una turbina de vapor de potència nominal 49,9 MW i una caldera de suport de potència tèrmica 19 MW.   
Es preveu instal·lar una potència total de 49,9 MW. S'indica que la connexió per a l'entrega d'energia elèctrica s'efectuarà en la subestació de Beneixama. Per a això es construirà una línia aèria de tensió 132 kV el traçat de la qual no queda descrit en el projecte.  
Respecte del consum de gas instal·lat per al funcionament de la caldera, s'estima un consum de 49.869 MWh. Per a això es fa necessari ampliar la instal·lació de gas connectant amb el gasoducte de la carretera València - Alacant d'una longitud aproximada de 1700 m.  
Les necessitats totals d'aigua en la central solar seran de 375.320 m³ repartits de la manera següent: 43.560 m³/any d'aigua per a la neteja de la planta, 331.200 m³ per a la refrigeració de la central utilitzant la turbina 2000 hores i 560 m³ per al consum humà considerant 40 persones i 280 dies. Es disposa d'un sistema d'estalvi d'aigua consistent en un intercanviador d'aigua-aire que refrigera l'aigua durant la nit degut a les baixes temperatures de Villena, de manera que, durant els mesos freds no cal utilitzar la torre de refrigeració i durant els mesos de calor la torre només funciona 5 hores al dia. No obstant això, no queda justificat en el projecte, l'origen dels recursos hídrics.  
  
La il·luminació dels accessos i edificis d'oficines es realitzarà durant la jornada laboral, i quedaran tan sols els elements d'abalisament en els accessos durant la nit. L'àrea ocupada pel camp solar no disposarà d'il·luminació, incloent-hi una xarxa de preses de corrent que permetrà instal·lar elements portàtils d'il·luminació quan les necessitats de manteniment ho facen necessari.  
Les edificacions existents en el terreny objecte de la declaració d'interés comunitari són: Casa Conill, catalogada com a edifici protegit pel planejament municipal, Casa de la Paloma i Casa del Pardal. Com noves edificacions es construirà el "power block" que consta d'un edifici format per dos naus adossades per a la zona de producció i un altre edifici d'una nau per a la zona de magatzem i manteniment que ocuparan una superfície de 1.800 m². A més es construirà la subestació elèctrica des d'on partirà la línia elèctrica per a l'evacuació de l'energia generada i un edifici d'oficines en què hi haurà dependències per a les activitats d'investigació, promoció i difusió de les energies renovables. La ubicació de la subestació, de 4.500 m², s'indica en el plànol de distribució del camp solar, no obstant això, no es descriu en el projecte. El tancat de la instal·lació exclou la zona forestal existent al voltant de Casa Conill amb la finalitat de no alterar l'hàbitat.  
  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental es contemplen les alternatives següents:  
- Alternatives sobre la concepció: l'elecció de la tecnologia de concentradors solars parabòlics per a la producció d'energia elèctrica s'ha basat principalment en la minimització dels impactes mediambientals enfront d'altres tecnologies convencionals que empren combustibles fòssils per a la generació d'energia. Els criteris que s'han valorat són:  
  
- S'empra una font d'energia renovable com és el sol.  
- S'aconseguix una notable reducció d'emissions atmosfèriques respecte a altres formes de generació d'energia.  
- L'impacte visual és molt menor que el produït per altres instal·lacions d'energia renovable.  
- Alternatives sobre la ubicació: després de realitzar un estudi dels polígons industrials dels municipis pròxims es van obtindre una sèrie de dades amb què es comprova que no hi ha cap amb capacitat ni terreny disponible per a albergar una planta d'esta envergadura. La proximitat a una línia d'alta tensió, la disponibilitat d'aigua per a refrigeració, la proximitat d'infraestructures de carretera i ferrocarril i la disposició d'un terreny pla sense protecció per causes mediambientals va fer que es triara la Vall dels Alforins a Villena com a emplaçament ideal per a la implementació del projecte.  
- Alternativa sobre la distribució: els col·lectors solars es poden connectar en sèrie per mitjà d'unions flexibles formant llaços. Cada llaç pot tindre entre quatre i sis col·lectors depenent de les condicions del lloc i de la grandària del camp solar. En este cas, el camp solar està format per un total de 690 col·lectors solars parabòlics que s'agrupen de sis en sis obtenint 115 bucles. Es considera la quantitat necessària per al rendiment òptim de la planta. La distribució de la central s'ha dissenyat de manera que les infraestructures per al transport energètic siguen les menys possibles i reduir així l'impacte produït per la realització de les línies elèctriques. A més, atés que s'ubica en una zona rural, s'ha intentat evitar i minimitzar els impactes visuals i paisatgístics en el territori derivats de la instal·lació de la central. No obstant això, el document "projecte tècnic, text refós" indica que el nombre total de col·lectors solars previst per a la central és de 428, connectats en grups de quatre formant bucles, amb un total de 107 bucles.  
  
- Alternatives sobre l'execució: en l'execució de la central solar es triaran vials de manera que l'ocupació siga la menor possible, se senyalitzaran correctament les obres i s'intentarà evitar l'afecció al trànsit rodat.  
Tramitació administrativa  
Amb data 18 de febrer de 2008, es va rebre escrit de la Direcció Territorial d'Alacant on sol·licitava la tramitació de la declaració d'impacte ambiental relativa a la DIC per a generació d'energia elèctrica per mitjà de fonts renovables a instàncies d'Enerstar, SA, i es remetia el corresponent expedient, incloent-hi:  
- Exemplar de la documentació tècnica presentada.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Estudi d'integració paisatgística.  
- Document de síntesi.  
El propi escrit de remissió certifica que el projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a informació pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, número 5659, de data 13 de desembre de 2007, i s'han presentat dos al·legacions respecte d'això. De l'exposició pública mitjançant un edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Villena, s'han remés dos al·legacions. Les quatre al·legacions són de caràcter ambiental i estan basades en l'impacte sobre espècies de fauna catalogada. Estes han sigut considerades en els informes de l'Àrea d'Espais Naturals i el Servici de Biodiversitat.  
  
En data 27 de febrer de 2008, es va sol·licitar informe al Servici de Biodiversitat respecte de les possibles afeccions en relació a les aus, i es va rebre resposta l'1 d'abril de 2008. Posteriorment, amb data 22 de maig de 2008, es va sol·licitar al mateix servici nou informe respecte de la suficiència de mesures correctores, i es va rebre contestació en data 28 de maig de 2008.  
En data 27 de febrer de 2008, es va sol·licitar informe a la Direcció General del Paisatge respecte de les seues competències, i es va rebre resposta en data 14 de maig de 2008.  
En data 27 de febrer de 2008, es va sol·licitar informe a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals en relació amb les possibles afeccions rellevants pel que fa a les aus com a conseqüència de la ubicació de la instal·lació sobre una proposta de ZEPA, i es va rebre resposta en data 16 de maig de 2008.  
En data 3 de març de 2008, es va sol·licitar informe al Servici de Coordinació Territorial sobre el compliment de les directrius del Pla General Municipal d'Ordenació de Villena en la tramitació de l'expedient de DIC, i es va rebre resposta elaborada pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori amb data 10 d'abril de 2008.  
Els informes sectorials rebuts són:  
- Informe de l'Àrea d'Espais Naturals  
L'àmbit d'actuació se centra en una nova ZEPA, els Alforins, proposta per la Conselleria de Medi Ambient, publicat el seu anunci per a informació pública en el DOCV el 18 de gener de 2008, pel seu valor per a la protecció d'aus com l'àguila marcenca, àguila daurada, àguila calçada, falcó pelegrí, duc, gralla de bec bermell i còlit negre, són d'importància capital per a la conservació de les següents espècies d'aus estepàries, els principals hàbitats de les quals a la Comunitat Valenciana no estan inclosos en la xarxa d'IBA:  
Falco naumanni (xoriguer xicotet)  
Tetrax tetrax (Sisó)  
Otis tarda (pioc salvatge)  
Pterocles orientalis (xurra)  
Chersophilus duponti (alosa becuda)  
Bucanetes githagineus (pinsà trompeter)  
L'informe de 16 de maig de 2008 de l'Àrea d'Espais Naturals, indica que amb la informació disponible, l'afecció de tot l'àmbit territorial de l'actuació, sobre la ZEPA Els Alforins, es concreta en l'ocupació de 39.8 hectàrees, de les quals es veuen afectades pel canvi d'ús una superfície estimada de 8 hectàrees. D'altra banda, en la zona afectada per l'ocupació territorial en l'àmbit de la ZEPA, s'ubiquen una sèrie de construccions que poden ser potencialment ocupades per xoriguer petit, com és el cas de la Casa Conill, aus que tenen com a principal espai vital les zones de cereals que es troben al nord-est de l'habitatge.   
  
Segons la cartografia que acompanya la documentació de la DIC, es vincula a la pròpia actuació la zona afectada dins de la ZEPA, una part d'esta es proposa per a la instal·lació de col·lectors solars i la resta (unes 31 hectàrees) no s'especifica quin serà el seu destí, s'entén, pel que fa a l'activitat després de la declaració d'interés comunitari per a tot l'àmbit territorial proposat.  
L'informe conclou que no existiran afeccions negatives apreciables si es complixen els condicionants que s'assenyalen a continuació:   
1. Retirada de la proposta d'aquells col·lectors solars que s'ubiquen dins de l'àmbit territorial de la ZEPA, no perquè es considere incompatible amb esta, sinó perquè hi ha altres espais lliures, en el conjunt de l'àmbit territorial de la DIC, capaços d'albergar estes infraestructures. D'esta manera s'aconseguix mantindre estes 39 hectàrees dedicades al cultiu de cereal o al manteniment de guarets.  
2. Per la documentació que es té, no es pot conéixer amb exactitud el traçat de la línia d'evacuació, des del camp solar fins a la subestació de Beneixama. Per això requerir esta informació al promotor, i advertir de la necessitat que esta nova línia es dissenye de manera que no travesse la ZEPA i el LIC Els Alforins, per la qual cosa s'hauran d'aportar estudis d'alternatives viables.  
3. Atesa la importància que té per al manteniment de poblacions viables d'espècies d'avifauna que es mantinga l'explotació agrícola, s'hauran de realitzar una sèrie de pràctiques agrícoles que estan reflectides com a annex I del present informe.  
Pel que fa a mesures correctores, s'establixen les que assenyala en el punt 3.4 el Pla d'Acció per a la Conservació de les Aus de les Estepes Cerealistes, i de forma complementària altres com les següents:  
1. Conservació d'elements singulars (arbres aïllats, illes de vegetació, murets, construccions tradicionals): queda prohibida la seua alteració.  
2. Marges: prohibició de rompre les franges de vegetació espontània entre camps de cultiu.  
Annex I  
1. Mesures complementàries: tenint en compte la problemàtica particular de conservació de l'activitat agrícola, vincular a mesures de promoció activa d'esta activitat, amb una sèrie de condicionants per a garantir pràctiques sostenibles amb l'avifauna, com ara:  
2. Mesures complementàries agroambientals (font: SEO/BirdLife)  
  
a) Restolls: prohibició d'eliminar els restolls darrere de la collita: en guarets (1-2 mesos); o en rotació (1-5 anys).  
b) Manteniment de pastius permanents: prohibició de rompre pastos, vessants, canals i domini públic hidràulic, per a la seua transformació en cultius, especialment, llenyosos.  
c) Pasturatge: ajust de càrregues en pastos, límits i restolls per a evitar l'expansió del matoll, evitant paral·lelament el sobrepasturatge i l'eliminació de la vegetació natural.  
d) Plaguicides: prohibició de l'ús injustificat i preventiu d'estos productes, i d'aquells diferents dels classificats com AAA i AAB (de menor toxicitat i permanència).  
e) Prohibició de l'ús de varietats primerenques i de tasques agrícoles durant l'època de reproducció.  
f) Prohibició de les cremes de restolls, límits, orles de vegetació cassetó, restes de poda, etc.  
g) Finalment, ha de recordar-se l'absoluta incompatibilitat de la implantació de formacions vegetals llenyoses denses amb els objectius de conservació dels hàbitats esteparis prioritaris, ja siga per mitjà de repoblacions o introducció de cultius llenyosos.  
3. Línies de gestió específiques segons els tipus d'hàbitat esteparis  
  
3.1. Estepes seminaturals, zones subestepàries, com espartars.  
a) Fomentar l'establiment d'acords amb els ramaders perquè el pasturatge siga una ferramenta de gestió de la vegetació i del paisatge, amb l'objectiu de millorar els hàbitats de les espècies d'interés comunitari i els hàbitats d'interés comunitari.  
b) Es determinarà la càrrega ramadera i la zonificació més adequada per a compatibilitzar les explotacions ramaderes extensives i els objectius de conservació.  
c) Promoure el manteniment i restauració dels punts d'aigua existents (surgències naturals, xicotetes estructures tradicionals com a safarejos o abeuradors, etc.) o la creació de noves fonts per al seu ús per part de la fauna silvestre.  
d) Controlar i corregir els processos erosius originats per canvis en l'ús de l'espai o com a conseqüència indirecta d'activitats humanes pròximes (talussos de carreteres, pedreres, etc.)  
3.2. Planes cerealistes   
a) Procurar el manteniment d'una estructura en mosaic del paisatge, tant espacialment com temporalment.  
b) Evitar la concentració parcel·lària o, en tot cas, fomentar la recuperació i millora dels marges entre cultius o franges de terreny sense cultivar.  
c) Fomentar el manteniment sobre el terreny dels restolls el major temps possible o com a mínim, fins a la tardor.  
Queda prohibida la conversió a cultius llenyosos (oliverar, vinya en espatlera, ametlers), de la superfície agrícola vinculada a la DIC.  
Informe del Servici de Biodiversitat  
Havent-hi remés l'informe d'espais naturals al Servici de Biodiversitat a fi que eixe servici informara sobre si són suficients les mesures correctores propostes per a reduir l'afecció a les aus estepàries a l'interior de la ZEPA, es va rebre resposta on s'hi indicava que eren correctes i que, a més, per a garantir que estes zones continuen sent destinades a la conservació d'esta espècie, el propietari sol·licitarà la seua declaració com a reserves de fauna d'acord amb el que preveu l'article 12 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades, i s'establixen categories i normes per a la seua protecció.  
D'altra banda, l'espècie nidifica fora de la ZEPA però dins de la zona prevista per a instal·lació de panells a Casa Pardal. Per a preservar l'hàbitat d'alimentació de l'espècie en les seues proximitats, hauran d'excloure's d'ocupació per col·lectors i mantindre els usos actuals del sòl les parcel·les 31, 32, 34 i 35 del polígon 76.  
Respecte al programa de seguiment, anualment i de forma coordinada dins del programa de seguiment d'aus estepàries que realitza el Servici de Biodiversitat, es realitzarà anualment una avaluació de les parelles reproductores (nombre de parelles, localització i èxit reproductor), i de l'ús de l'hàbitat de xoriguer petit dins de l'àrea DIC i en un radi d'1 km fora dels seus límits, amb l'objecte de determinar l'afecció de la instal·lació sobre eixa espècie.  
Afeccions legals  
La producció d'energia està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.  
Com a productor de residus, ha de complir allò que s'ha establit per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, i la resta de normativa vigent en matèria.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que pertoque obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
Les parcel·les on s'ubica l'actuació afecten una nova ZEPA, els Alforins, proposta per la Conselleria de Medi Ambient, publicat el seu anunci per a informació pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el 18 de gener de 2008. Per este motiu s'ha sol·licitat informe al Servici de Biodiversitat i a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, que es reflectixen en l'apartat de tramitació administrativa.  
  
A més de les afeccions sobre l'avifauna, exposades en els esmentats informes, altres efectes ambientals a considerar són:  
- Contaminació visual  
- Contaminació atmosfèrica produïda per les emissions de la caldera  
- Contaminació acústica  
- Generació de residus industrials inherents a l'activitat industrial  
   
Per a minimitzar l'impacte visual es col·locarà una barrera vegetal en tot el perímetre de la instal·lació. A més, s'ha presentat davant de la Direcció General de Paisatge, l'estudi d'integració paisatgística.  
Pel que fa a la contaminació atmosfèrica deguda a les emissions de NOx, CO, partícules incremades i CO2, es proposa la instal·lació d'una ximenera d'evacuació de la caldera, el disseny de la qual es justifica en l'estudi d'impacte ambiental. Estes emissions es controlaran periòdicament (controls anuals i trianuals).  
S'indica que no hi ha jaciments, patrimoni de béns d'interés catalogats que puguen veure's afectats per l'actuació. En cas de localitzar-se, s'avisaria immediatament a l'organisme competent.  
La zona està catalogada com de vulnerabilitat baixa d'aqüífers d'acord amb la cartografia temàtica publicada per la Generalitat Valenciana i no hi ha risc d'inundació segons PATRICOVA.  
Respecte als nivells acústics, l'expedient inclou un estudi acústic en què es considera la determinació dels nivells sonors exigits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció Contra la Contaminació Acústica, que presenta mesuraments dels nivells sonors per mitjà de mostreig de díhuit punts distribuïts entre la parcel·la d'actuació i les vies de comunicació. Els resultats indiquen que: cap font sonora emet o transmet nivells de soroll superiors als límits establits per l'ordenança municipal per a la protecció de sorolls i vibracions de l'Ajuntament de Villena; pràcticament en la totalitat dels punts mesurats, el responsable del nivell sonor és el trànsit rodat; resulta destacable el nivell de soroll de fons provocat pel pas dels vehicles, tenint en compte la proximitat de la parcel·la d'actuació a l'autovia A -31.  
  
Pel que fa als residus, es preveu que es generaran en la planta 500 kg/any de draps bruts, 3000 kg/any d'oli usat, 1000 kg/any de bateries i 2000 kg/any de paper. L'oli usat serà recollit en bidons per a ser retirat periòdicament per gestor autoritzat i portat a planta de tractament per empresa autoritzada. A més es preveu la instal·lació de cubetes per a evitar possibles vessaments accidentals.  
Les aigües residuals sanitàries que es generen en la neteja que s'ha projectat en la instal·lació són canalitzades fins una depuradora d'oxidació total. L'aigua una vegada depurada serà canalitzada fins a les basses d'emmagatzematge d'aigua per a ser reutilitzada.  
Així mateix, el programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte complir les indicacions i mesures protectores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. Es realitzarà un seguiment d'aquells impactes ambientals considerats més rellevants com ara: contaminació atmosfèrica, generació de residus industrials, recollida d'aigües negres, integració paisatgística, consum d'aigua, hàbitat del xoriguer petit.  
  
El desenrotllament del pla de vigilància constarà de:  
- Recol·lecció de dades. La recollida de dades es realitzarà en funció del paràmetre a considerar i de l'activitat que provoca l'impacte a detectar.  
Anàlisi de les dades i avaluació de l'impacte.  
- Pla de resposta a les tendències detectades: sobretot per a aquells impactes que han aconseguit els nivells crítics  
- Preparació d'un informe periòdic. Informe que es redacta anualment i que contindrà els nivells d'impacte detectats, l'eficàcia observada de les mesures correctores, la correcció de l'ESIA i el perfeccionament i les adaptacions del pla de vigilància de les noves situacions  
  
- A més, entre altres:  
- Mesura de l'energia elèctrica generada  
- Comprovació del funcionament correcte de la instal·lació  
- Comprovar l'estat de la depuradora  
- Comprovar l'estat de la ximenera de fums  
- Comprovació del funcionament correcte de la instal·lació  
- Revisió i manteniment dels col·lectors solars  
- Efectuar una neteja completa dels col·lectors  
- Retirada dels residus generats  
- Informe tècnic a la Conselleria de Territori i Habitatge de les activitats exercides en la mesura que este siga requerit  
- Comprovació dels nivells d'emissió sonora  
- Informe tècnic del seguiment de la reintroducció del xoriguer petit  
Tant les mesures correctores com el pla de vigilància proposat, hauran d'aplicar-se d'acord amb els condicionants que s'establixen en la present resolució.  
Respecte a la línia elèctrica necessària per a l'evacuació, s'efectuarà la valoració ambiental d'esta per mitjà del procediment d'avaluació d'impacte ambiental corresponent. S'haurà de tindre en compte per a esta allò que s'ha indicat en l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals.  
  
Consideracions jurídiques   
L'activitat s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en aplicació de l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, modificat per l'article 112 de la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'organització de la Generalitat.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.   
L'article 16.2.m del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte DIC per a generació d'energia elèctrica per mitjà de fonts renovables promogut per Enerstar, SA, a ubicar en parcel·les 19, 20, 21, 22, 23, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33 i 37 del polígon 75 i 16, 21, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 38, 39 i 40 del polígon 76 del terme municipal de Villena, província d'Alacant, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat, així com de l'apartat segon de la present resolució.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents dels quals 1.a, e i 4 hauran de ser resolts prèviament a l'obtenció de la declaració d'interés comunitari, així com l'obtenció de l'informe de la Direcció General de Paisatge:  
1. Com a mesura per a preservar els valors ambientals corresponents a les aus estepàries, hauran de complir-se els condicionants assenyalats en els informes emesos per l'Àrea d'Espais Naturals i el Servici de Biodiversitat que es resumixen en les següents:  
a) Excloure de l'actuació, l'ocupació de les 39 ha ubicades en l'àmbit territorial de la ZEPA, i es mantindran amb cultiu de cereal o manteniment de guarets.  
b) Mantindre l'explotació agrícola en les zones no ocupades per les instal·lacions, i es realitzaran les pràctiques agrícoles reflectides com a annex I de l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals.  
c) Establir les mesures correctores indicades en el punt 3.4 del Pla d'Acció per a la Conservació de les Aus de les Estepes Cerealistes i de forma complementària les següents:  
- Conservació d'elements singulars (arbres aïllats, illes de vegetació, murets, construccions tradicionals): queda prohibida la seua alteració.  
- Marges: prohibició de rompre les franges de vegetació espontània entre camps de cultiu.  
d) Cessió de la parcel·la 15 del polígon 13 específicament per a la conservació del xoriguer petit. Per a garantir-ho, s'haurà de sol·licitar la declaració com a reserves de fauna d'acord amb el que preveu l'article 12 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, pel qual es crea i es regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades, i s'establixen categories i normes per a la seua protecció.  
e) Hauran d'excloure's de la seua ocupació per col·lectors i mantindre els usos actuals del sòl, les parcel·les 31, 32, 34 i 35 del polígon 76, a més de les afectades per l'ampliació de ZEPA.  
f) Respecte al programa de seguiment, anualment i de forma coordinada dins del programa de seguiment d'aus estepàries que realitza el Servici de Biodiversitat, es realitzarà anualment una avaluació de les parelles reproductores (nombre de parelles, localització i èxit reproductor), i de l'ús de l'hàbitat de xoriguer petit, dins de l'àrea de DIC i en un radi d'1 km fora dels seus límits, amb l'objecte de determinar l'afecció de la instal·lació sobre esta espècie.  
2. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, hauran de regularitzar-se els pous davant de l'organisme de conca corresponent d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües. A més, la reutilització de les aigües residuals sanitàries requerirà de la seua depuració prèvia i estarà prohibit qualsevol tipus d'abocament al terreny.   
3. Si en el desenrotllament de les obres o en la fase de funcionament de les actuacions previstes s'observaren danys a tercers o impactes no detectats en la present avaluació d'impacte ambiental, es procedirà al seu estudi i correcció, en coordinació amb esta Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
4. S'haurà d'obtindre l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. Així mateix, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la Conselleria competent.  
5. Quant a l'enllumenat exterior, es prohibix l'emissió de llum per damunt de l'horitzontal. Únicament s'il·luminaran les àrees que necessiten ser il·luminades amb làmpades de baixa intensitat, de vapor de sodi de baixa pressió, a fi de no generar contaminació lumínica i no atraure als insectes.  
6. Els bidons que recullen l'oli usat hauran de col·locar-se davall de la coberta, i es disposarà d'algun sistema de recollida de possibles vessaments fins a la seua retirada pel gestor autoritzat. Altres residus generats per la instal·lació també hauran de ser emmagatzemats en lloc cobert.  
7. Es procedirà al desmantellament de totes les infraestructures temporals executades, de forma immediata després de finalitzar-ne l'ús. Es restauraran a les seues condicions inicials, totes aquelles àrees que s'hagen vist alterades per les obres i es procedirà a la correcta gestió dels residus generats.  
8. Es presentarà davant d'esta Direcció General de Gestió del Medi Natural, en un termini no superior a tres anys, un projecte de restauració de la parcel·la, i serà preceptiu l'obtenció d'informe d'esta Direcció General en què, si és el cas, s'establiran les mesures que cal adoptar.  
  
9. Es presentarà davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment amb l'article 3 del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
10. S'haurà de dur un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
11. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
València, 10 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 96/3452-RKI  
Títol: línia elèctrica a 220 kV entre ST Salades i ST Santa Pola.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU.   
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: Elx i Santa Pola (Alacant).  
Descripció del projecte  
El projecte té com a objecte la instal·lació d'una línia elèctrica, a 220 kV, doble circuit dúplex, entre les subestacions elèctriques ST Salades (a Elx) i ST Santa Pola (en Santa Pola i actualment en tràmit d'autorització de la seua ampliació). La línia té una longitud de 12.688 m, 2.152 m en subterrani i 10.536 m en aeri. Es tracta d'una línia de 1a categoria, amb una potència màxima a transportar per circuit de 519,7 MVA (tram subterrani).  
La necessitat de la línia ve relacionada amb l'actual saturació de la xarxa en la zona d'Elx i Santa Pola. Açò ha dut a cap l'ampliació de la STR Santa Pola per a dotar-la de transformació en 220 kV, amb la qual cosa és necessari alimentar-la en 220 kV. Amb això es pretén, entre altres objectius, respondre a la petició de la mercantil a actuar de nous subministraments a Santa Pola per un total de 218 MW.  
El traçat subterrani, en rasa de 2 m d'ample i un mínim de 1,5 m de profunditat s'ubica a Elx, en l'eixida de la ST Salades, davant de la necessitat de creuar una zona urbana industrial i diverses infraestructures. La resta de la línia es projecta en aeri, amb suports metàl·lics de fins a 52 m d'altura, constituïts per perfils angulars de costats iguals galvanitzats en calent, amb fonamentació de 4 massissos independents de formigó en massa, tots estos amb connexió de terra. Els conductors seran cables d'alumini-acer tipus Dúplex-Gull i amb dos cables tipus terra/òptic.  
Afeccions legals  
El traçat de la línia està condicionat per les distàncies de seguretat establides respecte de les carreteres, a altres línies elèctriques i a habitatges, entre altres. En particular, en este cas, la línia ha d'atindre's als requeriments derivats de la proximitat a l'aeroport de l'Altet.  
En els creuaments amb llits, s'ha d'aplicar allò que s'ha establit per a les zones de servitud i policia pel Reglament de Domini Públic Hidràulic, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril. L'encreuament amb vies pecuàries s'ajustarà amb el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries. Així mateix, l'encreuament per zones forestals amb declaració de muntanya d'utilitat pública, comporta la necessitat de disposar dels permisos o autoritzacions que establix la legislació en matèria forestal.   
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, en el seu annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1).   
  
La gestió dels residus generats, s'ajustarà al que establix la legislació estatal i autonòmica reguladora de la matèria.  
Respecte a l'afecció paisatgística de la línia, caldrà ajustar-se al que establix el Decret 120/2006, d'11 d'agost.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
El disseny de la línia ve condicionat per la diversitat d'infraestructures i construccions presents en la zona: aeroport de l'Altet, carreteres, ferrocarril, urbanitzacions, zones industrials, extraccions mineres, altres línies. Així mateix, en l'àmbit d'estudi es troben el Parc Natural de les Salines de Santa Pola (també és ZEPA, LIC i està inclosa en el catàleg de zones humides) i el Paratge Natural municipal del Clot de Galvany (pertanyent a LIC i catalogat com a zona humida). Ambdós zones destaquen per albergar colònies d'aus d'espècies amb diversos graus de protecció.  
S'han plantejat tres alternatives de traçat que conjuguen estos condicionants de disseny, i se seleccionen, finalment, en funció de les afeccions ambientals de cada una d'estes, la denominada B, entre altres raons, perquè és la que sense travessar espais protegits, s'allunya equilibradament de les dos àrees d'interés per a la fauna mencionades.  
  
El tram subterrani de la línia discorre per una zona totalment antropitzada, principalment d'ús industrial, sota vies de comunicació de titularitat pública. En este tram els principals impactes vénen associats a les molèsties produïdes per l'ocupació temporal d'estos camins i el soroll i pols generats durant les obres. No es preveu afecció sobre el patrimoni, per les obres executades prèviament.  
  
El traçat aeri s'ha considerat adequat per al següent tram de la línia, per discórrer per una zona principalment agrícola i en algunes àrees, forestal. L'accessibilitat en el traçat agrícola està assegurada per la xarxa de camins existent. En l'àrea forestal, també es disposa de camins d'accés a la majoria de suports. En el cas del suport número 27, la ubicació d'este es troba a uns 60 m del camí més pròxim, per la qual cosa és necessari obrir un accés que requerix l'eliminació de 2 pins i altres 5 per al suport. Es tracta de pins plantats en actuacions de repoblació, de poca envergadura. No s'ha estimat necessari obrir carrers en la zona forestal perquè la distància dels cables a la vegetació és prou per a assegurar els requisits de seguretat de la línia.  
  
Un altre aspecte relacionat amb el tram aeri és la possible afecció per col·lisió d'aus, ja que el perill d'electrocució queda eliminat per les característiques de la línia (distància entre conductors i entre estos i els suports). Atés que la comunitat faunística més destacada és l'avifauna de la zona i hi ha trasbals d'esta entre les diverses zones humides i inclús cap a la depuradora de Santa Pola, rodejada per la seua banda sud per la línia, es considera necessari instal·lar dispositius salvaocells en tot el tram aeri. En este sentit, el Servici de Biodiversitat va informar que seria preferible un traçat pel nord-est de la depuradora. El mateix s'ha valorat en les alternatives, però suposa una major proximitat al Clot de Galvany. A més, ja hi ha línies elèctriques en la part sud, amb la qual cosa es crea un corredor a la zona sud que augmenta la visibilitat d'estes. D'altra banda, la configuració de la subestació existent i la seua ampliació prevista, així com el desenrotllament urbanístic previst, en limita l'accés nord.  
En determinades àrees hi ha hàbitats cartografiats. Estudiat el traçat de la línia en estes, s'ha comprovat que no s'afectarà vegetació protegida.  
És necessari l'encreuament sobre unes quantes vies pecuàries. En tot cas, els suports se situen fora de l'amplària legal d'estes i únicament es veuran afectades pel vol de la línia. No s'interromprà el pas durant les obres.  
Les obres necessàries per a l'execució de la línia consistixen bàsicament en:  
- Excavació de rases  
- Recollides de material  
- Estesa de conductors i elements auxiliars  
- Tapat de rasa i restitució de servituds  
- Excavació i formigonat de les fonamentacions dels suports  
- Retirada de terres i materials  
- Armat i hissat de suports  
- Tala d'arbratge  
- Rehabilitació de danys  
Durant el funcionament de la línia, les tasques a realitzar seran bàsicament de manteniment i en cas d'accident, reparacions.  
Derivat de tot això, s'han considerat altres possibles afeccions associades en general amb els projectes de línies elèctriques, com són:  
- La construcció de la línia crearà servituds al llarg del seu traçat, tant d'ús del sòl i condicionament d'obres futures (tram subterrani) com a prohibició d'edificar sota esta (tram aeri).  
  
- No es preveu l'afecció a béns d'interés cultural o jaciments catalogats. No obstant això, podrien aparéixer nous jaciments, per la qual cosa es realitzarà una prospecció i es vigilarà l'execució de les obres per si aparegueren restes arqueològiques o paleontològiques.  
- Els residus generats durant les obres seran gestionats adequadament, en funció de la seua tipologia i característiques. Les restes de formigó i llavat de formigoneres es podrien utilitzar, en cas d'acord amb el propietari i si es disposa d'autorització, per a la millora de camins.  
  
- Per al muntatge i hissat dels suports es requerix una superfície de treball pròxima a la seua ubicació, per la qual cosa és necessari el desbrossament i compactació del sòl en certes àrees, que es tornaran al seu estat previ una vegada finalitzen els treballs.  
- Les línies elèctriques, a causa de l'efecte corona, generen emissió acústica, a baixa freqüència, a manera de brunzit. Esta és més elevada en condicions de boira i pluja. No obstant això, només s'escolta als voltants de la línia i és poc significatiu.  
- Respecte als camps electromagnètics, disminuïxen ràpidament amb la distància a la línia. En el tram subterrani, són més elevats justament junt al conductor, però a pocs metres és pràcticament inexistent. No obstant això, estan per sotal dels valors límit recomanat (5kV/m i 10 µT).  
Altres mesures preventives i correctores adoptades són:  
- La principal mesura preventiva és la pròpia planificació de la línia, que adaptarà les necessitats en funció de les característiques de la línia i la zona per on es traça i posteriorment, la direcció ambiental de l'obra.  
  
- El projecte de disseny de la línia, en funció de les alternatives prèviament determinades, permet també minimitzar els impactes.  
- Allò que s'ha citat anteriorment permet adaptar la línia a la xarxa de camins existent, ubicar els suports en les zones menys productives, triar els suports i evitar l'afecció a vies pecuàries, llits, edificacions, infraestructures, patrimoni cultural, paisatge, fauna i vegetació rellevant.  
- Durant l'obra, es tractarà de reduir al màxim les plataformes de treball i la zona afectada pels abassegaments. El manteniment dels vehicles es farà en el taller per a evitar qualsevol perill d'abocaments o contaminació del sòl o les aigües, i està prohibit en qualsevol cas la neteja de maquinària a les zones forestals (per exemple, formigoneres).  
  
- Es procedirà a la retirada dels materials sobrants d'obra, i es gestionaran adequadament els residus.  
- Totes les superfícies afectades es deixaran en la situació prèvia a les obres.  
- Es durà a terme el manteniment de la línia per a evitar qualsevol fallada per envelliment o esgotament prematur dels materials per a garantir el funcionament, i es comprovarà així mateix l'efectivitat de les mesures adoptades en el projecte.  
El programa de vigilància ambiental proposat té com a objectius fonamentals:  
- Verificar la correcta execució de les obres de construcció del projecte i explotació d'este, per a complir les mesures correctores previstes.  
- Comprovar que els impactes produïts per la posada en funcionament són els previstos, tant en magnitud com per l'element afectat.  
  
- Detectar si es produïxen impactes no previstos i posar en marxa noves mesures correctores.  
- Seguir l'evolució de les mesures correctores adoptades, comprovar la seua eficàcia i determinar, en cas negatiu, les causes que han provocat el seu fracàs i establir les noves mesures  
Amb estos objectius, el programa de vigilància ambiental contempla:  
- Determinar la ubicació final de suports (replantejament) per a minimitzar afeccions, per exemple, sobre el patrimoni arqueològic, conservació de cultius i mínim desbrossament i absència d'afecció sobre espècies protegides.  
- Incorporar les recomanacions de la declaració d'impacte ambiental al plec de prescripcions tècniques del projecte.  
- Vigilància del compliment dels compromisos adquirits.  
- Control periòdic del desenrotllament de les obres i del compliment de les mesures correctores: gestió dels residus generats, restauració del terreny.  
Tramitació administrativa  
Amb data 2 d'abril de 2008, va tindre entrada en els Servicis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge escrit del Servici Territorial d'Energia d'Alacant, pel qual se sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia el corresponent expedient, incloent-hi:  
- Projecte de la línia a 220 kV, doble circuit, ST Salades - ST Santa Pola.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi d'este, en format paper i electrònic.  
El mateix escrit de remissió comunica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (22.01.2008) i en el diari La Verdad (01.02.2008), sense que s'hagen formulat al·legacions a este.  
Amb caràcter previ a la presentació del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental davant de l'òrgan substantiu autonòmic, es va tramitar davant del Ministeri de Medi Ambient una consulta sobre l'abast i amplitud de l'estudi d'impacte ambiental, en el qual van participar diversos organismes i les observacions del qual s'han considerat en l'elaboració d'este.  
En la tramitació de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte es va consultar al Servici de Conservació de la Biodiversitat i al Servici Territorial de Medi Ambient, i es va obtindre només resposta del primer d'estos, la qual cosa se cita en apartats anteriors.  
Amb data 18 de juny de 2008 el promotor va remetre una còpia de l'escrit rebut de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, que adjunta resolució d'autorització per a la realització de prospecció arqueològica. També s'ha rebut còpia de la resposta a les consultes realitzades per l'òrgan substantiu a la Direcció Territorial de Medi Ambient (Secció Forestal i Servici de Planificació i Ordenació Territorial) i a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
Consideracions jurídiques  
El projecte línia elèctrica s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada llei. L'article16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de línia elèctrica a 220 kV entre la ST Salades i la futura ST Santa Pola, promoguda per Iberdrola Distribució Elèctrica SAU, el traçat de la qual discorre pels termes municipals d'Elx i Santa Pola (Alacant) sempre que este es desenrotlle amb les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que hi ha en l'expedient.  
Addicionalment, s'establixen les condicions següents:  
1. Es restauraran a les seues condicions inicials, totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres i es procedirà a la correcta gestió dels residus generats.  
2. Es disposaran dispositius salvaocells en tot el tram aeri de la línia.  
3. Tal com es proposa en l'estudi d'impacte ambiental, en cas de detectar-se la nidificació d'alguna espècie catalogada en les proximitats de la línia, hauran d'adaptar-se les obres i tasques de manteniment a la temporada fora del període de cria.   
4. Les obres s'adaptaran a allò que s'ha establit per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En tot cas, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la Conselleria de Cultura i Esport.   
5. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
6. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, i incorporat en l'article 14 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 14 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.