Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8480, del 06-02-2019 (2019/851)

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 95/10-EAE Cortes de Arenoso.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8480

Data del DOGV
:   06-02-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/851


Data del document
:   23-01-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Cortes de Arenoso
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 95/10-EAE Cortes de Arenoso. [2019/851]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 95/10-EAE Cortes de Arenoso.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Tràmit: avaluació ambiental de pla.  
Promotor: Ajuntament de Cortes de Arenoso  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València  
  
Localització: terme municipal de Cortes de Arenoso (Castelló)  
Expedient: 95 € 2010 € EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 13 de desembre de 2018, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla especial per a ampliació de la planta embotelladora d'aigua de Cortes de Arenoso, en els termes següents:  
A la vista de la data d'informació pública (que més endavant es detalla) i conforme al que s'estableix en la disposició transitòria primera de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) a aquest Pla li és aplicable la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desenvolupada a la Comunitat Valenciana per l'esmentada LOTUP.  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària conforme a la LOTUP. Per a això verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establirà, si escau, les condicions finals que s'hi hagen d'incorporar prèviament a la seua aprovació.  
La documentació remesa per l'ajuntament és la següent:  
  
1. Expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica:  
- Memòria.  
- Annex I: Estudi ambiental i territorial estratègic. Novembre 2015.  
  
- Annex II: Documentació de participació pública.  
- Annex III: Fites tramitació del Pla especial.  
2. Proposta Pla especial:  
1) Pla especial:  
- Memòria informativa.  
- Memòria justificativa.  
- Annexos a la memòria:  
- Documentació fotogràfica.  
- Pla especial vigent. 2002.  
- Ordenances.  
- Plans: informació i ordenació.  
- Justificació modificacions del tràmit participació pública i consultes.  
2) Estudi ambiental i territorial estratègic. Memòria i cartografia. Nov. 2015.  
3) Estudi d'integració paisatgística. Memòria i cartografia. Nov. 2015.  
4) Estudi de viabilitat econòmica i memòria de sostenibilitat econòmica.  
5) Programa per a la sostenibilitat i la qualitat de vida.  
3. Certificat d'informació pública.  
4. Certificat d'aprovació provisional del pla.  
5. Aclariment sobre els canvis realitzats respecte a la versió preliminar sotmesa a informació pública.  
El 30 de gener de 2018 es va remetre documentació per l'Ajuntament, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, per a l'emissió de la declaració ambiental i territorial estratègica (DATE).  
El 7 de setembre de 2018 es va completar l'esmena de la documentació presentada com a conseqüència del requeriment efectuat el 12 de febrer de 2018.  
  
A) Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici 27/12/10  
Emissió del document de referència c  
(Equival al document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic). 26/03/12  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i resta de documentació exigible, durant un període de 45 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 16/02/16  
Ple municipal d'aprovació de la proposta de Pla especial i expedient d'avaluació ambiental estratègica. 15/06/18  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.0) Informació territorial:  
El municipi de Cortes de Arenoso se situa a l'interior de la província de Castelló amb una població en 2017 de 298 habitants.  
El Pla especial es troba inclòs íntegrament en l'àmbit del lloc importància comunitària (LIC) i zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) denominat Penyagolosa.  
L'avaluació ambiental de les normes de gestió de la zona d'especial conservació (ZEC) del LIC i ZEPA Penyagolosa està en tramitació, s'ha emés document d'abast el 28 d'octubre de 2014. La zona en la qual es pretén ampliar l'embotelladora està considerada d'acord amb la proposta de designació d'aquesta com a zona D i envoltada de zona C i part de zona B. La zona D inclou les àrees urbanes, urbanitzables, grans infraestructures i, en general, àmbits que manquen de rellevància des del punt de vista de l'aplicació d'aquesta norma i el compliment dels seus objectius.  
D'acord amb el visor de l'Institut Cartogràfic Valencià una part important de la superfície inclosa en el Pla especial és sòl forestal segons la cartografia PATFOR, tota ella queda en la proposta com a sòl de protecció forestal, i la resta, zones de cultiu abancalades o esplanades com a dotacional d'interés social relacionat amb la planta embotelladora.  
La planta embotelladora d'aigua se situa a mig vessant, a aproximadament 1.081 metres, en un relleu muntanyenc de pendent acusat en el marge dret del riu de Cortes, al nord-oest del nucli de població. Es tracta de materials terciaris, miopliocens: conglomerats, arenisques i lutites roges, localment groguenques. El condicionament del terreny per a l'esplanació i ubicació de les instal·lacions actuals va alterar l'estructura abancalada de cultius de secà generant talussos i terraplens d'alçària considerable. Els marges entre bancals de les zones de cultiu conserven puntualment vegetació de caràcter forestal, tipus carrasques (Quercus ilex subsp rotundifolia), ginebres (Juniperus oxycedrus), etc.  
  
A l'oest de la planta embotelladora, en la part superior del relleu i en els seus vessants, hi ha un carrascar de caràcter continental, molt aclarit en la part superior del relleu i de major densitat en els vessants. L'espècie arbòria dominant és la carrasca amb presència d'espècies arbustives de port gran com el ginebre (Juniperus oxycedrus subsp. oxycedrus i Juniperus oxycedrus subsp. badia) i la savina negra (Juniperus phoenicea). L'estrat inferior està dominat pel fenàs de marge (Brachypodium retusum) i l'argilaga (Genista scorpius), amb altres espècies com ara espígol (Lavandula latifolia), fenoll de llop (Bupleurum fruticescens), timó (Thymus vulgaris).  
Al nord de la superfície que ocuparà l'ampliació proposada de la planta, en terreny forestal hi ha una massa de pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) de gran densitat sobre antics bancals de cultiu, i sota la qual hi ha carrasques i ginebres dispersos.  
Pel marge oest de l'àmbit del Pla especial discorre la via pecuària denominada Assagador Reial del Pla amb una amplària legal de 37,50 metres.  
El vessant actualment ocupat per la planta embotelladora i la proposta d'ampliació presenta risc de lliscament alt d'acord amb el visor de l'Institut Cartogràfic Valencià, no així, la part superior del relleu muntanyenc, i igual situació hi ha respecte al risc d'erosió actual i potencial.  
  
Al costat de la planta embotelladora actual, fora de l'àmbit, en zona de bancals vessant avall, hi ha una masia denominada El Masico, no afectada per l'àmbit del Pla especial.  
Al sud-oest de l'actual planta embotelladora, en la part superior del relleu muntanyenc i al costat de la carretera d'accés, es va efectuar una aportació de terres important i la consegüent esplanació amb un mur de roques de fins a 3 metres d'alçària. D'acord amb les ortofotos històriques aquesta zona albergava una vegetació tipus herbassar-matoll com l'abans descrit amb exemplars molt puntuals de carrasques i ginebres.  
Com a punts d'observació principals s'estimen el nucli de població a l'eixida del poble camí del cementeri, l'ermita de Santa Bàrbara i cementeri (1.074 m), i l'ermita de Sant Cristòfol i la zona de les antenes (1.100 m)  
  
Ortofoto de l'any 2009  
  
Ortofoto any 2017  
  
El planejament vigent del municipi està constituït pel Pla general d'ordenació urbana aprovat el 27 de gener de 2000, sotmés a avaluació ambiental i per al qual, el director general per al Desenvolupament Sostenible va emetre declaració ambiental favorable condicionada, en data 28 de juny de 1999. En aquest pla general es recull l'existència de la planta embotelladora.  
En data 30 d'octubre de 2002, la Comissió Territorial d'Urbanisme acorda aprovar el Pla especial (PE) per a l'ampliació de l'edificació i la parcel·la reservada per a la planta embotelladora en el sòl no urbanitzable del Pla general de Cortes de Arenoso, l'objecte del qual era delimitar una àrea circumdant a la planta embotelladora que tenia una superfície total d'edificació de 2.788 m², amb la finalitat d'ampliar el moll de càrrega cap a l'oest, i permetre, així mateix, futures ampliacions de les instal·lacions. Per a això s'ampliava la parcel·la afecta a la instal·lació, creant una reserva total de 36.158,81 m², establint una ocupació màxima del 25 % amb la qual cosa la superfície construïble s'ampliava a un màxim de 9.039 m², i s'incloïa en l'àmbit del PE sòl no urbanitzable de protecció forestal a l'efecte del còmput de superfície total. Aquest pla no es va sotmetre a cap procés d'avaluació ambiental, malgrat incloure-hi sòl forestal de protecció a fi d'aconseguir una major ocupació del sòl no urbanitzable comú, que l'establida conforme a la Llei 4/1992, de 5 de juny de 1992, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable.  
  
En la documentació aportada, el plànol PE-O-02 reflecteix la distinció entre forestal i no forestal de la cartografia PATFOR i no, com pretén, la qualificació del sòl de l'actual planejament.  
  
Plànol PE-O-02. Classificació del sòl. Document núm. 1.5.  
  
Plànol PE-I-04. Planejament en vigor, classificació del sòl segons pla especial en vigor  
  
D'acord amb el vigent planejament una part important de la superfície de la proposta del pla especial seria sòl no urbanitzable de protecció forestal i la resta, bàsicament els terrenys ocupats per l'actual planta embotelladora i terrenys de cultiu, serien sòl no urbanitzable comú agrícola ramader.  
D'acord amb el vigent pla especial de la planta embotelladora, la normativa urbanística aplicable a l'àmbit actual (es reflecteix en el plànol PE-I-04) seria la següent:  
La normativa proposada per als usos del sòl són els referits a l'Ordenança continguda en el Pla general de Cortes de Arenoso.  
- Superfície: 36.158,81 m².  
- Superfície ús protecció forestal: 4.880,34 m².  
- Superfície ús dotacional d'interés social relacionat amb la planta embotelladora: 31.278,47 m²  
- Ocupació: 25 %  
- Edificabilitat: 0,25 m²t/m²s.  
- Ordenances d'aplicació: les condicions d'edificació seran les especificades en:  
Ordenança d'industrial - terciari per a la zona d'usos relacionada amb la planta embotelladora.  
Ordenances de sòl no urbanitzable de protecció forestal per a la zona de protecció forestal.  
En el Pla general vigent la disposició addicional de l'article 8.6.5 del sòl no urbanitzable de protecció forestal estableix el següent: «en l'àmbit de la zona de la planta embotelladora, i en un radi des del seu centre de 900 metres, en el sòl d'especial protecció forestal, es permetrà, a través d'un pla especial o declaració d'interés comunitari, la realització d'activitats relacionades amb la planta embotelladora (ampliació d'aquesta, creació de centres termals, balnearis, o qualsevol activitat relacionada amb l'aigua)».  
B.1) Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP  
El contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic s'ajusta al que s'estableix en l'annex VII de la LOTUP, i s'estima suficient, amb la resta de documentació presentada, per a efectuar l'avaluació ambiental.  
  
B.2) Continguts concordes amb el document d'abast  
Alternativa proposada en el document d'inici.  
La proposta de modificació de l'àmbit actual del PE aprovat en 2002, consisteix en l'ampliació cap al nord-oest de l'actual, en una superfície aproximada de 118.370 m². D'aquesta superfície total tan sols 24.233 m² són de sòl no urbanitzable comú, la resta és de sòl qualificat de forestal i, per tant, subjecte a protecció específica. Les instal·lacions de l'ampliació de la planta embotelladora se situaran en els 24.233 m² de sòl no urbanitzable comú que se situen al nord de les actuals instal·lacions, i poden ocupar el 25 % de la superfície total, és a dir, amb una superfície màxima construïda de 38.632,2 m².  
Les dades que resultarien com a nova normativa urbanística aplicable amb l'ampliació del Pla especial serien els següents:  
- Superfície total: 154.528,81 m²  
- Superfície ús protecció forestal: 99.017,34 m²  
- Superfície ús dotacional d'interés social relacionat amb la planta embotelladora: 55.511,47 m²  
- Ocupació: 25 %  
- Edificabilitat: 025 m²t/m²s  
- Ordenances d'aplicació: les condicions d'edificació seran les especificades en:  
a) Ordenança d'industrial ?terciari per a la zona d'usos relacionada amb la planta embotelladora.  
b) Ordenances de sòl no urbanitzable de protecció forestal per a la zona de protecció forestal.  
  
El quadre comparatiu entre el PE de 2.002 i la seua modificació és el següent:  
  
 Superfície (m²)  
 Actual Ampliació Total PE Increment %  
Superfície total parcel·la 36.158,50 458.371,34 508.470,81 327,36  
Superfície ús protecció forestal 4.880,34 94.137,00 99.017,34 1. 928,90  
Superfície ús dotacional d'interés social relacionat amb la planta embotelladora 31.278,47 24.233,00 55.511,47 77,48  
Ocupació 25 % 9.039,70 29.592,50 38.632,20 327,36  
  
  
  
  
Pla planejament previst. Document inicial estratègic  
  
En relació amb les determinacions a tindre en consideració que s'indiquen en el document de referència.  
D'acord amb el que s'indica en el document de referència, en l'EATE presentat es justifica la necessitat de l'increment de la superfície de la planta embotelladora sobre la base de l'aprofitament d'oportunitats comercials, que necessita una zona d'emmagatzematge major.  
S'analitzen tant les diferents alternatives indicades en el document de referència, valorant la conveniència de mantindre o no la cota original, com la resta de punts indicats en aquest.  
D'acord amb el que s'indica en el document de referència, s'aporten seccions transversals per a veure els moviments de terra, així com característiques de les construccions. Igualment s'indiquen mesures preventives i correctores. Es tracta d'un pla en què les característiques de l'obra a dur a terme i les mesures preventives i correctores no són concretes, sinó genèriques. En aquest sentit, i fins i tot tenint en compte que s'efectua l'avaluació a escala de plànol, aquest DATE estima necessari establir els criteris amb major concreció respecte a les mesures preventives i correctores per al seu desenvolupament com més endavant s'exposarà.  
B.3) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
- Objectius  
L'objectiu del Pla especial és permetre l'ampliació de la planta embotelladora i activitats annexes reflectides en les ordenances del Pla especial.  
  
- Infraestructura verda  
S'inclou un pla amb la delimitació de la infraestructura verda, que es correspon amb el sòl no urbanitzable de protecció forestal de l'àmbit del pla.  
- Descripció de les alternatives proposades. L'alternativa triada. Principals modificacions introduïdes respecte a l'actual planejament.  
Es plantegen quatre alternatives:  
- Alternativa 0: situació actual, amb el seu actual grau de desenvolupament. No ampliar la planta embotelladora.  
- Alternativa 1: cerca d'altres emplaçaments per a l'activitat de la planta embotelladora, allunyats d'aquesta.  
- Alternativa 2: suposaria ampliar la planta a diferent cota, en concret en la parcel·la en la qual s'ha realitzat una esplanació a una cota superior, al sud-oest de les actuals instal·lacions.  
- Alternativa 3: ampliació de les actuals instal·lacions al costat de les existents, a la mateixa cota que aquestes, la qual cosa suposaria efectuar noves esplanacions de terreny.  
L'alternativa zero es descarta per no permetre l'ampliació de l'activitat, qüestió fonamental per a augmentar les oportunitats comercials, que al seu torn redundaria en l'augment dels llocs de treball, la qual cosa permetria assentar població en àrees rurals, tan beneficiosa per a la seua conservació.  
L'alternativa 1 es descarta també en suposar buscar un nou emplaçament allunyat de l'actual planta i en un radi de 900 metres d'aquesta.  
  
Respecte a l'alternativa 2, s'indica que ambientalment és idònia per no realitzar-se moviments de terra i aprofitar moviments ja efectuats. Des del punt de vista industrial s'indica el següent: «l'ampliació de les instal·lacions no seria annexa a les existents, se situaria a uns 150 metres cap al sud limitant a la carretera d'accés. Les comunicacions entre les diferents zones de la planta embotelladora no es podria realitzar per circulacions interiors de la parcel·la, es realitzarien per la carretera perquè les dues parcel·les estan separades per una franja de sòl forestal. A més s'haurien de duplicar certs serveis com el de vigilància de les instal·lacions. Resumint, des del punt de vista del procés industrial una ampliació en parcel·les a diferents cotes i no situades de manera confrontant presentaria problemes en el correcte funcionament i l'organització de les instal·lacions. Presenta també l'inconvenient que la zona d'ampliació és zona tradicional de pas de bestiar.»  
  
L'alternativa 3 es considera idònia des del punt de vista del procés industrial i l'organització de les instal·lacions. Proposa l'ampliació de les instal·lacions annexes a les existents, per la qual cosa les comunicacions entre les diferents zones de la planta embotelladora seria contínua. Des del punt de vista ambiental s'indica que aquesta alternativa provoca un major impacte per la transformació del sòl, ja que són necessaris moviments de terra. S'indica que aquest impacte en el paisatge és fàcilment corregible amb les mesures correctores indicades pel departament gestor de la Xarxa Natura 2000 i pel departament de paisatge de la Generalitat.  
L'EATE selecciona l'alternativa 3, per ser la millor alternativa tècnica i perquè «els problemes mediambientals que es generen del moviment de terres de l'esmentada ampliació de la planta embotelladora es corregiran amb unes mesures ambientals estrictes que el promotor del pla haurà de complir obligatòriament. Amb el compliment de les mesures ambientals i paisatgístiques proposades es minimitza considerablement l'impacte negatiu que produeix en el medi ambient l'execució de les obres.»  
  
  
Alternativa 2, en roig ampliació. Alternativa 3, en blau ampliació  
  
  
A continuació es descriu l'alternativa 3 triada sobre la base de la documentació aportada:  
Es proposen unes ordenances amb un articulat que, en síntesi, estableix la regulació dels usos, l'edificabilitat i ocupació, les condicions d'edificació, així com les normes de protecció i unes normes mínimes a les quals s'han d'ajustar els projectes tècnics.  
Es recullen dos usos diferents, un ús de protecció forestal i un ús dotacional d'interés social relacionat amb la planta embotelladora, i els usos són els referits en l'ordenança continguda en el Pla general.  
  
L'edificabilitat total serà de 0,25 m²t/m²s. L'índex d'edificabilitat s'aplicarà sobre el total de l'àmbit del Pla especial. L'ocupació màxima de parcel·la serà de 25 %.  
Les condicions d'edificació seran les especificades en el Pla general:  
- Ordenança d'industrial terciari, per a la zona d'usos relacionats amb la planta embotelladora.  
- Ordenances de sòl no urbanitzable de protecció forestal, per a la zona d'ús de protecció forestal.  
El pla especial no modifica les normes urbanístiques del Pla general vigents per al tipus de sòl que es tracta, la classificació del sòl segueix igual segons les zones proposades i la qualificació serà dotacional.  
  
 Superfície (m²)  
Usos del sòl Actual Actualitzación PE actual PATFOR Ampliació PE Total PE  
Superfície actuació 36.158,81 36.158,59 932.778,28 545.528,14  
Ús protecció forestal 4.880,34 6.937,84 88.529,23 95.467,07  
Ús dotacional d'interés social relacionat amb la planta embotelladora 31.278,47 29.220,97 25.003,10 54.224,00  
  
  
Els plans d'ordenació de l'actual Pla especial anul·len els del Pla general i el vigent Pla especial i són substituïts per ells, per a l'àmbit del nou Pla especial.  
  
Pla PE-O-03. Pla especial en vigor i proposta d'ampliació del Pla especial  
  
Pla PE-O-03. Document núm. 1.5. Usos Pla especial  
En les ordenances proposades s'estableixen les condicions per al desenvolupament del Pla especial conseqüència dels informes rebuts durant la participació pública: mesures d'integració paisatgística, mesures per a conservació dels espais de Xarxa Natura 2000 i mesures de seguiment.  
  
«Article 12. Mesures d'integració paisatgística.  
Les mesures correctores proposades en els documents d'aquest Pla especial (EIP, EATE i Memòria justificativa) són les següents:  
Control de generació de residus.  
- Acabat d'instal·lacions  
- Plantació perimetral est.  
- Restauració de talussos.  
- Restauració de bermes.  
Les mesures esmentades volen aconseguir els objectius següents:  
- Mitigar la visibilitat de les instal·lacions.  
- Controlar la generació de residus en els voltants de la parcel·la  
  
- Restaurar els talussos.  
  
Article 13. Mesures per a la conservació dels espais de Xarxa Natura 2000.  
- Restaurar les esplanacions realitzades on no s'ha de situar l'ampliació de la planta embotelladora amb espècies autòctones de la zona. També s'hauran de restaurar i revegetar els talussos creats mitjançant l'apilament de materials i qualsevol esplanació puntual en els marges dels camins d'accés a la zona que afecten la vegetació existent.  
  
- Una vegada acabades les obres haurà de retirar-se qualsevol tipus de residu a abocador autoritzat.  
- S'evitarà el desenvolupament de les obres de construcció durant el període de cria de l'avifauna present en la zona  
  
Article 14. Mesures de seguiment  
- L'inici de les obres haurà de ser comunicat a l'agent mediambiental de la zona.  
- Elaboració d'un estudi específic en el qual es determinen les espècies a utilitzar en els enjardinaments de les zones perimetrals, amb base en el seguiment i control de les mesures correctores que s'han definit anteriorment i en el compliment de les determinacions del Pla especial. La periodicitat d'aquests informes durant les obres serà mensual, i durant el període de garantia semestral.  
- Informes especials: redactar informes necessaris que sol·liciten les administracions públiques afectades. Es presentaran també informes especials davant qualsevol factor ambiental. S'enviaran còpies d'aquests informes als corresponents serveis amb competència en l'àmbit considerat.»  
  
El Pla especial es desenvoluparà en un futur mitjançant un projecte tècnic per a l'ampliació de les instal·lacions de la planta embotelladora. D'acord amb la informació proporcionada en la documentació aportada:  
  
L'augment de superfície de la planta es dedicarà bàsicament a zona d'emmagatzematge. S'aporten plànols de planta de situació actual i futura, així com seccions transversals per a poder apreciar l'ocupació i els talussos que es generaran.  
  
  
A l'esquerra planta actual i a la dreta planta futura. Plànol HL-EIVX-73.0  
El plànol de planta actual (Pla GP-NHRR-46.4) no reflecteix la situació actual, si no la d'abans d'efectuar algunes esplanacions que van generar parcialment els terraplens previstos en la part est i nord de les superfícies d'esplanació previstes. És a dir, part del moviment de terres ja s'ha executat, com es pot apreciar en les ortofotos de 2017 i en plànol aportat en la documentació PE-I-02. Encara que aquests terraplens executats han d'acabar-se, pujant la cota del terreny en la zona d'aqueixos terraplens fins a arribar a la cota de l'actual planta (aproximadament 5 metres).  
  
  
Topografia actual del terreny. Plànol PE-I-02. D'acord amb la documentació presentada.  
  
  
Encara que el moviment de terres no està quantificat en la documentació presentada serà molt important per la diferència de cota entre l'esplanació i el terreny confrontant. Es generaran desmunts de gran envergadura, de fins a 30 metres aproximadament, i terraplens de fins aproximadament 20 metres. Tampoc s'indica el balanç, si serà positiu o negatiu. Per les seccions presentades sembla que podria ser negatiu, però no és possible precisar-ho.  
En la documentació s'indica que el talús que es crearà serà de 27° de pendent mitjà, amb bermes intermèdies cada 5 metres i talussos de banc de 35°. En els plànols aportats els talussos de terraplé tenen un pendent d'aproximadament 25° i els de desmunt entorn de 35°, l'alçària d'aproximadament 5 m, l'amplària de les bermes és variable, entre 3 i 4,5 metres.  
Secció transversal 120. Roig desmunt, i verd terraplé.  
  
Les característiques de les edificacions seran:  
Tipus: industrial amb pòrtics a dues aigües  
Alçària de carener: variable de 12 a 16 metres.  
Estructura metàl·lica.  
Clos perimetral de 160 cm d'alçària amb blocs buits.  
Els talussos es revegetaran amb material vegetal autòcton.  
  
En l'estudi d'integració paisatgística es detallen les mesures d'integració paisatgística, de les quals destaquen les següents:  
- Control de generació de residus:  
· Es carregaran els enderrocs originats per la construcció de les noves instal·lacions mitjançant una pala carregadora en camió basculant i es portaran a abocador per a la seua eliminació mitjançant abocament.  
- Acabat de les instal·lacions: els acabats de les instal·lacions que es presenten en el reportatge fotogràfic són una continuació dels utilitzats en les instal·lacions actuals.  
- Plantació perimetral zona est: plantació de Populus alba i Celtis australis al 50 %, amb un marc de plantació de 10 x 10 m en tot el perímetre est de les instal·lacions actuals i la seua ampliació, amb la finalitat de mitigar la visibilitat des de l'ermita de Santa Bàrbara, el cementeri i l'ermita de Sant Cristòfol.  
- Restauració de talussos:  
· Preparació del terreny: es duran a terme banquetes d'infiltració consecutivament a l'aportació de sòl amb dimensions i separació de banquetes per a període de retorn de 10 anys i suficient perquè la vegetació es desenvolupe. Seran de secció triangular a portell i sobreposades, de 88 cm d'ample i 10 m de llarg. Es realitzaran mitjançant retroexcavadora, i finalment es realitzarà un perfilat manual mitjançant pala o aixada.  
· Amargenar amb contrapendent: s'establiran contrapendents en les bermes amb un pendent del 2 %. Es realitzaran mitjançant la màquina emprada durant l'excavació.  
· Aclotament en talussos: prèviament a la plantació. Es realitzarà un aclotament de dimensions: 0,40 x 0,40 x 0,40 m. L'obertura es realitzarà de forma manual prèvia a la plantació.  
- Hidrosembra: es durà a terme una vegada realitzat l'aportació de sòl. Es realitzarà únicament en talussos.  
· Dosi d'hidrosembra: es realitzarà amb espècies herbàcies de gran recobriment, gramínies i lleguminoses. S'utilitzaran les espècies següents: Lotus perenne, Medicago sativa, Mellilotus officinalis, Trifolium pratense i Poa annua.  
· Aplicació d'hidrosembra: mitjançant camió cisterna o grup de bombament auxiliar.  
· Època d'aplicació: preferentment a la fi d'estiu-tardor o finals d'hivern-primavera.  
- Plantacions en talús 35°:  
· Marc de plantació: en banquetes preparades prèviament, serà mixta i constarà de 2-3 unitats arbòries per banqueta. L'espai entre unitats arborades serà cobert per unitats de matoll cada metre.  
  
· Densitat de plantació:  
Unitats arbòries: 500 u/ha.  
Unitats arbustives: 1.600 u/ha.  
· Espècies: Pinus sylvestris, Quercus ilex, Quercus faginea, Crataegus monogyna, Globularia vulgaris, Calluna vulgaris, Thymus vulgaris, Lavandula latifolia.  
- Mètodes de plantació: plantació de forma manual i l'aclotament es realitzarà de forma mecànica mitjançant aclotadora-plantadora en talussos i mitjançant ormeig-aclotadora accionat mitjançant presa de força en tractor forestal.  
- Època de plantació: es realitzaran a la tardor, amb saó del terreny i a saba parada, el més idoni és novembre, però depenent del clima de l'any poden avançar a octubre o retardar-se a desembre.  
- Reg d'implantació: una vegada realitzat el rebliment i lleuger piconat del clot, la plantació finalitza amb un reg d'implantació el fi del qual és afirmar les terres de rebliment i alleujar el procés d'estrés per la plantació. La dosi serà de 5 litres per clot. Aquests regs s'apliquen immediatament després de la plantació, no ha de posposar-se a altres jornades, ja que la planta podria descalçar-se o dessecar-se.  
- Restauració de bermes:  
· Subsolatge lineal: una vegada aportat el sòl i creada la xarxa de drenatge es realitzarà un tractament lineal profund sense voltejar horitzons mitjançant buldòzer. S'utilitzarà com a ormeig un subsolador tipus escarificadora amb un relló com a mínim.  
· Marc de plantació: a portell sobre dues línies centrades en la berma i amb una separació entre línies d'1,5 metres. La separació entre individus arbrats és de 5 metres. La plantació d'arbustives serà de dues unitats entre unitats arbòries.  
· Densitat de plantació:  
Unitats arbòries: 700 u/ha.  
Unitats arbustives: 1.300 u/ha.  
· Espècies: iguals a les abans indicades.  
  
En l'estudi d'integració paisatgística es pressuposten les mesures abans indicades, el cost ascendeix a un total de 24.438 euros.  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
En l'apartat 4 del document denominat expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica (juliol 2018) s'indica el resultat de les consultes, de la informació pública i del pla de participació pública, i en l'apartat 5 es detalla com s'han integrat en el pla les consultes.  
  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic  
D'acord amb certificat d'informació pública, en el procés d'informació pública, DOGV i premsa 16.02.2016, de l'estudi d'ambiental i territorial estratègic juntament amb la resta de documentació del pla no es va presentar cap al·legació.  
Posteriorment, com s'ha esmentat anteriorment, es va dur a terme una informació pública de 20 dies, i no s'ha produït tampoc cap al·legació sobre aquest tema.  
  
C2) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
  
Data Informe Administració Pública Consultada  
25/02/16 Informe tècnic del Servei Territorial de Medi Ambient  
17/03/16 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
06/05/16 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
31/05/16 Servei de Vida silvestre  
  
  
- Informe del tècnic del Servei Territorial de Medi Ambient (tècnic d'infraestructures i integració paisatgística) (25.02.2016): l'informe conclou que l'alternativa 3 és la que genera un impacte ambiental més significatiu amb creació de talussos de desmunt i terraplé d'elevada alçària, la qual cosa generarà un impacte ambiental sever/crític sobre la morfologia i el paisatge, fins i tot amb aplicació de mesures de restauració. En qualsevol cas i per tractar-se de la construcció d'una nau per a l'emmagatzematge de producte acabat i preparació de comandes considera que l'alternativa 2 és la més adequada des del punt de vista ambiental i així mateix operativa respecte al procés industrial d'emmagatzematge i càrrega de comandes d'aigua embotellada, que permet un millor accés als vehicles de transport.  
S'indica que aquesta alternativa 3 no està d'acord amb les recomanacions que es van realitzar en l'anterior informe de 23 de maig de 2011, de conservació de la vegetació forestal existent en gran part de la superfície i de la necessitat de minimitzar els moviments de terres. En qualsevol cas, assenyala que les mesures correctores i de restauració proposades no es consideren adequades ni efectives per a la restauració dels talussos de desmunt.  
S'afig que en l'actualitat la planta embotelladora està situada en els terrenys de pendent accentuat (entre el 20 %-40 %), per això per a la seua construcció s'han originat talussos de desmunt subverticals d'elevada alçària i que ocasionen un impacte ambiental sever sobre la morfologia i el paisatge, sense que s'hagen implementat mesures correctores efectives. Així mateix, la plataforma d'ampliació en les subparcel·les 634a i 634c s'ha executat mitjançant terraplenada de les terres excavades, que ha originat talussos de terraplé en la part est, la qual cosa també ha generat un impacte sobre la geomorfologia i el paisatge significatiu.  
  
S'indica que l'alternativa 3 triada és la que generarà un major impacte ambiental per la creació d'un talús de desmunt de 25 metres d'alçària màxima (amb talussos parcials de 5 metres d'alçària) en la part nord-oest de la instal·lació i un talús de terraplé en el costat nord-est de 20 metres d'alçària màxima.  
En l'informe de 23.05.2011 s'indicava que en el procediment d'avaluació ambiental del Pla especial havia de tindre's en compte el valor per a la conservació que presenta la vegetació forestal existent en gran part de la superfície, així com la necessitat de minimitzar els moviments de terres i d'implementar les mesures correctores per a la restauració i revegetació de talussos, a fi de disminuir l'impacte morfològic i paisatgístic.  
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (17.03.2016): informa favorablement sense perjudici de les determinacions que com a conseqüència d'estudis més detallats o nova documentació es puguen establir en les autoritzacions que preceptivament, s'hagen d'obtindre d'aquest organisme.  
S'indica que l'àmbit d'actuació no està en zona de policia ni presenta risc d'inundació.  
  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (06.05.2016): indica el següent: les actuals instal·lacions de la planta embotelladora es troben al nord-oest del nucli urbà de Corts de Arenoso. Les parcel·les 450 i 634 del polígon 2 són objecte de la modificació urbanística a través del Pla especial, però les instal·lacions d'ampliació es localitzaran principalment en la parcel·la 634.  
El contingut de l'estudi d'integració paisatgística es considera suficient per a valorar la incidència en el paisatge de les modificacions generades pel Pla especial, si bé haurà d'incorporar els resultats del pla de participació pública elaborat, una vegada.  
L'estudi d'integració paisatgística estableix mesures d'integració paisatgística que poden ser considerades suficients per al Pla especial, l'abast del qual és el de la reclassificació i reserva dels terrenys. Aquestes mesures són de manera resumida, les següents:  
- Utilització de volums i acabats similars als de les instal·lacions actuals.  
- Plantació perimetral d'arbratge de port alt en la zona aquest (Populus alba i Celtis australis) al 50 %, amb marc de plantació de 10 x 10 m.  
- Restauració de talussos (amb preparació del terreny segons descripció que hi ha en l'estudi d'integració paisatgística, hidrosembra amb espècies herbàcies de gran recobriment i plantacions arbòries i arbustives en talús de 35 %) i bermes (amb plantació a portell d'espècies arbòries i arbustives).  
  
S'indica el següent:  
«No obstant això, per a la definició del projecte o projectes futurs per a l'ampliació de la planta embotelladora s'haurà d'elaborar una anàlisi visual específica, realitzada des dels punts d'observació identificats en l'estudi d'integració, realitzat conforme als apartats f i h de l'annex II de la LOTUP, que permeta valorar el vertader abast de la remodelació topogràfica, les plantacions i el tractament de talussos proposats, i la necessitat de completar o modificar, si escau, les mesures proposades.  
  
e) El Pla especial inclou les mesures d'integració paisatgística en la seua memòria justificativa. De conformitat amb el que s'estableix en l'apartat j de l'annex II de la LOTUP, en concordança amb els articles 26, 27, 35 i 43, i amb la finalitat de garantir la seua implementació i efectiva incorporació al projecte o projectes de desenvolupament, ha d'incloure's les mesures d'integració urbanística (ordenances) del pla, com a condicionant per al seu desenvolupament.  
f) Si bé el Pla no delimita la infraestructura verda en l'àmbit del pla, sol·licitada en l'informe de juny de 2011, ha de considerar-se part de la infraestructura verda municipal, almenys, la superfície de l'àmbit del Pla especial qualificada de sòl no urbanitzable de protecció forestal, per la seua condició de fons escènic i paisatgístic de l'actuació».  
  
- Servei de Vida Silvestre (31.05.2016): fa esment als informes  
  
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de 23 de maig de 2011, ja referit.  
- Declaració de repercussions sobre Xarxa Natura 2000 del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de 3 de juny de 2011.  
- Informe d'afecció a espècies prioritàries, del servei de biodiversitat de 19 d'abril de 2011.  
S'indica: «en tots ells, ja es van valorar les repercussions del Pla especial sobre la integritat de la Xarxa Natura 2000 i la possible afecció a espècies en règim de protecció i catalogades. Així mateix, aquests informes posaven en relleu la necessitat de restaurar i incorporar les mesures correctores en les zones afectades pels aterraments i les esplanacions, pel seu efecte negatiu sobre la conservació de la integritat d'aquests espais de la Xarxa Natura 2000. En relació amb les mesures correctores i, especialment, amb la restauració vegetal s'utilitzaran en tot moment, espècies autòctones, però mai espècies exòtiques invasores. Així mateix, en relació amb l'avifauna, l'inici de les obres es comunicarà a l'agent mediambiental, qui, si escau, determinarà la presència o no d'espècies en règim d'especial protecció o catalogades que puguen veure's afectades de forma apreciable per l'inici d'aquestes.  
  
Tots aquests informes han sigut incorporats en el procediment d'avaluació ambiental estratègica (fase de consultes de l'òrgan ambiental), de l'esmentat Pla especial. Les valoracions que es van realitzar i els condicionants es mantenen plenament vàlids i no cal afegir nova informació tècnica sobre aquest tema. Tot això sense perjudici de sotmetre el Pla especial a les altres legislacions reguladores en matèria forestal i urbanística».  
En relació amb l'informe d'afecció a espècies prioritàries de 19 d'abril de 2011 esmentat indicava el següent: «no hi ha constància d'afecció a espècies prioritàries».  
Respecte a la declaració de repercussions sobre Xarxa Natura 2000 s'indicava el següent com a conclusió: «El desenvolupament del Pla especial per a l'ampliació de la planta embotelladora de Cortes de Arenoso se situa íntegrament en espais naturals protegits inclosos en la Xarxa Natura 2000 (LIC i ZEPA Penyagolosa).  
El Pla especial manca de qualsevol tipus d'autorització o informe previ i ja ha començat a executar-se, per tant, no s'ha pogut fer cap mena de recomanació o condicionant referent a les seues característiques i execució.  
La creació d'aquestes enormes zones d'apilament de materials i els seus talussos associats, causen un efecte negatiu sobre la conservació del lloc i la seua biocenosi, ja que destrueix completament la vegetació i la seua fauna associada, causant afeccions negatives directes a aquests espais naturals protegits.  
La situació desitjable seria la restauració de les zones d'apilament de materials que s'han creat i dels seus talussos associats, perquè no es desvirtuara la naturalesa original de l'espai natural protegit i es mantinguera la fisonomia anterior.  
Ajustant-se a això, i d'acord amb el que s'estableix en l'article 45.5 de la Llei 45.4 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i la biodiversitat, aquest servei considera que el projecte analitzat no tindrà repercussions sobre la integritat del lloc de la Xarxa Natura 2000, sempre que en el seu desenvolupament i execució se seguisquen les determinacions establides en l'estudi d'afeccions analitzat i que es garantisca el compliment de les mesures correctores exposades anteriorment en el present informe».  
Les mesures correctores indicades són les següents:  
- Les esplanacions realitzades on no s'ha de situar l'ampliació de la planta embotelladora, hauran de ser restaurades completament amb espècies autòctones de la zona. També s'hauran de restaurar i revegetar els talussos creats mitjançant l'apilament de materials, que afecten la vegetació existent.  
- Una vegada acabades les obres haurà de retirar-se qualsevol tipus de residu resultant d'aquestes, així com els excedents de material de terreny, a abocador autoritzat.  
- En cas de realitzar-se algun tipus d'esplanació puntual en els marges dels camins d'accés a la zona, a fi de permetre la maniobrabilitat de la maquinària, aquestes esplanacions hauran de ser restaurades una vegada finalitzades les obres.  
- S'evitarà el desenvolupament de les obres de construcció durant el període de cria de l'avifauna present en la zona.  
- L'inici de les obres haurà de ser comunicat a l'agent mediambiental de la zona.  
  
Respecte a les zones a restaurar serien les següents d'acord amb l'annex a l'informe:  
  
  
Zona sud-oest a restaurar. «Actualment és una esplanació amb aportació de terres».  
  
  
Zona nord-est a restaurar. «Ubicació de la futura ampliació de la planta embotelladora».  
  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla.  
A continuació s'efectua, per mitjà d'aquesta DATE, una anàlisi dels impactes previsibles i de les mesures a adoptar, així com de les alternatives proposades.  
Es considera que l'ampliació de la planta embotelladora ocasionarà un benefici positiu al poble de Cortes de Arenoso i contribuirà a la fixació de la població en la zona rural, la qual cosa repercutirà positivament en la conservació del medi natural. L'abandó dels nuclis rurals té repercussions negatives per a la conservació de la naturalesa.  
  
L'alternativa 2 es descarta en l'EATE per ser, des del punt de vista del funcionament de la indústria, molt pitjor. Les instal·lacions actuals i la futura ampliació estarien separades i caldria comunicar-se a través de la carretera en una distància d'aproximadament 380 metres (des de l'entrada a les actuals instal·lacions de l'embotelladora fins al camí entrada zona d'esplanació). S'indica en la documentació que mediambientalment seria una opció idònia, encara que paisatgísticament suposaria un impacte sever en situar-se en la part superior del relleu, i haurà de corregir-se l'impacte mitjançant la plantació d'arbratge i l'acabat i formes adequats a l'entorn. La ubicació de l'ampliació en l'alternativa 2 seria més visible des de l'ermita de Santa Bàrbara i des del poble que l'alternativa 3.  
Aquesta zona ha patit l'aportació de terres que afecta la vegetació preexistent (un llistonar i matoll amb carrasques, ginebres i savines negres molt disperses).  
Es tracta d'una zona que per contra no presenta risc de lliscament alt com hi ha en el vessant on se situaria l'alternativa 3. El moviment de terres seria molt inferior al de l'alternativa 3.  
L'alternativa 3 requereix l'esplanació en una zona de bancals de cultiu de secà amb pendent acusat. Part del terraplenat està executat encara que no completament i falta executar la major part del desmunt. El terraplenat va afectar zones de cultiu amb algunes carrasques en els seus marges. El desmunt que està previst dur a terme afectaria fonamentalment zones de cultiu amb alguns exemplars de carrasques i ginebres, encara que per les seccions transversals i el pla de planta afectarà també la zona de carrascar dens i de valor elevat situat al nord-oest. Els desmunts i terraplens que es duran a terme seran de molt grans dimensions i ocasionaran un impacte paisatgístic rellevant.  
  
La ubicació de l'ampliació en l'alternativa 3 no seria visible o molt poc des del poble i l'ermita de Santa Bàrbara, però sí des del cementeri i des de l'ermita de Sant Cristòfol. Part del desmunt quedaria ocult per les noves naus a executar (entre 12 i 16 metres d'alçària).  
  
Aquesta alternativa presenta els desavantatges de l'impacte paisatgístic, rellevant, per la generació de grans desmunts i terraplens i la possibilitat d'afecció a zona de carrascar. Se situa en una zona amb el risc de lliscament alt i risc d'erosió alt. L'impacte paisatgístic seria sever i moderat sobre la vegetació, per la qual cosa s'estima necessari adoptar mesures preventives per a minimitzar l'afecció sobre el paisatge i la vegetació i mesures correctores eficaces a llarg termini, sempre que es duguen a terme adequadament i se n'efectue un seguiment.  
  
L'impacte en el paisatge de l'alternativa 3 es considera superior al de l'alternativa 2 pels grans talussos que es generaran, encara que serà menys visible des de determinats punts d'observació importants. L'impacte sobre la vegetació serà també superior, però la superfície afectada molt xicoteta, encara que de valor elevat. En tots dos casos es poden adoptar mesures preventives i correctores que poden ser eficaces, que requeriran una adequada execució i seguiment.  
Igualment es poden adoptar mesures preventives respecte al risc de lliscament.  
En conseqüència es considera justificat optar per l'alternativa més adequada des del punt de vista del funcionament industrial (alternativa 3) encara que la viabilitat ambiental d'aquesta requereix l'adopció d'una sèrie de mitjanes protectores i correctores per a evitar i reduir l'afecció ambiental sobre la vegetació i el paisatge i per a aconseguir una adequada integració paisatgística.  
Aquestes mesures que seran incorporades en la documentació amb eficàcia normativa per al desenvolupament del Pla especial seran:  
1) La superfície situada al sud-oest de la planta embotelladora actual (àrea d'ubicació de les instal·lacions d'ampliació de l'alternativa 2 afectada per l'abocament dels excedents del moviment de terres de la planta actual) ha de ser necessàriament restaurada d'acord amb els criteris assenyalats per a la resta de les superfícies afectades per l'ampliació proposada, per la qual cosa des del punt de vista ambiental aquesta superfície haurà de quedar inclosa en la delimitació del pla especial, amb l'actual qualificació de sòl no urbanitzable de protecció forestal, excloent conseqüentment de l'àmbit del pla especial una superfície equivalent de terreny forestal en bon estat de conservació.  
2) La superfície màxima afectada pels talussos, terraplens, i esplanació necessària per a albergar l'ampliació de les instal·lacions de la planta embotelladora, inclosos els vials, molls de càrrega i descàrrega i qualsevol altra instal·lació auxiliar, serà per l'oest la cota 1.094, pel nord el límit entre el terreny de cultiu i el forestal i per l'est la cota 1.060 i el límit de la zona de carrasques assetjades a l'est, tal com ve delimitat en el plànol adjunt (plànol de límits d'afecció de terraplens i desmunts, plànol adjunt núm. 1).  
Tota la superfície afectada pels terraplens, a l'est i nord-est, necessaris per a l'ampliació hauran d'incloure's en l'àmbit del Pla especial.  
  
  
  
Plànol adjunt núm. 1, de límits d'afecció de desmunts i terraplens. Línia roja al nord-oest, cota 1.094. Línies verdes, al nord-oest: límit entre terreny forestal i cultiu, i a l'est: límit amb zona de carrasques (Quercus ilex subsp. rotundifolia). Línia roja al nord-est, cota 1.060.  
  
  
  
3) L'ampliació de la planta requerirà l'elaboració d'un projecte de condicionament del terreny que concretarà la seua morfologia final (sense perjudici que l'ampliació de les naus i instal·lacions s'execute per fases), així com les mesures correctores necessàries per a aconseguir la restauració tant de la superfície afectada per l'ampliació com dels talussos i terraplens existents actualment i de la superfície situada al sud-oest (àrea d'ubicació de l'alternativa 2).  
El condicionament del terreny de l'ampliació i les restauracions hauran d'efectuar-se al més prompte possible atesa la deficient integració paisatgística actual i per a aconseguir una adequada i més ràpida integració. L'inici d'aquestes actuacions serà en un termini no superior al de 2 anys des de l'aprovació definitiva del Pla especial, i el termini per a la seua finalització serà de 4 anys des de l'aprovació definitiva del Pla especial.  
Així mateix, el projecte contindrà un estudi d'integració paisatgística que inclourà l'anàlisi visual indicada pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
L'execució del projecte requerirà l'informe previ favorable tant del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge com una valoració de repercussions de l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000. Encara que les naus s'executen posteriorment en fases, l'anàlisi visual s'efectuarà ja incloent les futures naus.  
  
4) El projecte de condicionament del terreny seguirà els criteris següents:  
La restauració plantejada de desmunts i terraplens i zona perimetral, es considera necessari que es concrete integrant-se en el projecte abans referit i que el seu contingut siga el d'un projecte de restauració complet (memòria, plànols, pressupost, plecs, etc.), i s'estima que les mesures de restauració presentades encara que s'estimen adequades en línies generals, han de completar-se i corregir-se.  
Es considera necessari establir tant per a l'execució de l'esplanada, desmunts i terraplens, com per a la restauració, els següents criteris per a evitar i reduir l'afecció ambiental, sobre la vegetació i el paisatge, i aconseguir una adequada integració paisatgística.  
  
- Els talussos de desmunt o terraplé individuals no hauran de superar un pendent de 30° i només justificadament i puntualment podran superar-lo fins a un màxim de 35° i en qualsevol cas es plantejaran mesures addicionals eficaces per a controlar l'erosió, a més de les ja proposades (banquetes, bermes), com la instal·lació en els talussos de geoxarxes de jute o coco.  
- Els talussos, tant en desmunt com en terraplé, no hauran de tindre una alçària superior a 5 metres, s'executaran xicotetes bermes intermèdies que tallen la longitud del pendent o les banquetes proposades en l'estudi d'integració paisatgística. A més d'aquestes bermes intermèdies o banquetes es crearan les bermes proposades amb amplària suficient per a dur a terme també la plantació i la creació de cunetes de recollides d'aigua a peu de desmunt o terraplé dissenyant el seu desguàs correctament. L'amplitud d'aquestes bermes serà d'almenys 1 metre d'ample. Totes elles amb contrapendent.  
- Per a aconseguir reduir el pendent de talussos es podran crear a peu d'aquests, tant en desmunt com en terraplé, xicotets murs de pedra, pedraplens o gabions d'una alçària aproximada d'1,5 metres a manera dels murs de pedra utilitzats tradicionalment en els cultius de la zona.  
  
- Prèviament als moviments de terra es retirarà la terra vegetal de la zona de desmunt i terraplens per a aprofitar-la en la posterior restauració. Es mantindrà adequadament fins a la seua reutilització.  
- La hidrosembra amb les espècies proposades es complementarà, en la mesura que siga possible, amb llavors d'espècies autòctones presents en la zona i pròpies dels matolls: Brachypodium retusum, Brachypodium phoenicoides, Thymus vulgaris, Lavandula latifolia, Santolina chamaecyparissus, Artemisia sp.  
- La plantació d'arbres i arbustos es durà a terme tant en els talussos (pot ser a través de les banquetes proposades) com en les bermes. L'elecció d'espècies s'haurà de basar en estudis detallats de les espècies presents en la zona, efectuant inventaris específics sobre aquest tema per a l'elecció.  
Respecte a les espècies proposades, es recomanen les següents:  
  
Arbòries:  
Quercus ilex subsp. rotundifolia  
Quercus faginea  
Pinus halepensis, es proposa per estar present en la zona encara que es troba en el seu límit, i en lloc de Pinus sylvestris pel fet que aquest es trobaria per davall de la seua zona òptima.  
  
Arbòries o arbustives de port alt:  
Juniperus oxycedrus subsp. oxycedrus.  
Juniperus oxycedrus subsp. badia.  
Juniperus phoenicea.  
Quercus coccifera.  
Crataegus monogyna.  
  
Arbustives de baix port o herbàcies:  
Lavandula latifolia  
Brachypodium retusum.  
Erinacea anthyllis.  
  
- En relació amb la plantació perimetral d'arbratge s'ha proposat Populus alba i Celtis australis. Són espècies amb un major requeriment hídric, per això es proposa, per a aconseguir una millor integració amb la vegetació circumdant, que es planten com a espècies arbòries Quercus ilex subsp rotundifolia i Pinus halepensis, mesclant-los amb Celtis australis i, opcionalment i puntualment, Populus nigra. Els exemplars es plantaran amb una alçària suficient i s'establirà un sistema de reg per degoteig per a millorar i accelerar el seu desenvolupament.  
- Es plantarà heura (Hedera helix) a peu i capçalera de talussos amb la finalitat de millorar la integració i per la seua capacitat trepadora.  
- Als talussos, tant en desmunt com en terraplé, se'ls afegirà terra vegetal inclosa també la procedent de la separació prèvia dels desmunts.  
  
- S'haurà d'efectuar un reg de plantació i regs de manteniment suficients per a superar el segon estiu després de la plantació.  
  
Prèviament a l'aprovació del projecte abans referit es duran a terme estudis geotècnics en la zona per a determinar les mesures a adoptar específiques per a evitar el risc de lliscament.  
Altres mesures que s'estimen necessàries són la recollida de totes les terres sobrants dels moviments que seran portades a abocador autoritzat o seran entregades a gestor autoritzat. S'haurà de justificar prèviament a l'aprovació del projecte d'ampliació de l'embotelladora la destinació específica de les terres sobrants i que es disposa de compromís de la seua acceptació.  
Respecte a la restauració, haurà de comprendre també la superfície afectada per aterrament situada en la part superior del relleu muntanyenc al sud-oest de l'actual planta. S'hauran de dur a terme sembres i plantacions en la superfície superior i plantacions en la zona perimetral. Respecte a les espècies a utilitzar en les plantacions i sembres es recomanen les abans indicades per a talussos i bermes, però en aquest cas se n'exclourà el Pinus halepensis, per no estar present en aquesta zona o ser molt escàs.  
L'ampliació i execució de les naus i instal·lacions sobre la superfície d'esplanació podrà realitzar-se simultàniament a l'execució dels desmunes, terraplens i restauracions, però no podran finalitzar-se i utilitzar-se les noves instal·lacions fins que no s'haja conclòs l'execució completa de la superfície d'esplanació, desmunts, terraplens i la seua restauració.  
Les naus, instal·lacions i infraestructures de l'ampliació hauran d'ajustar-se a la superfície de l'ampliació de l'esplanació resultant de les limitacions i condicions establides en la present DATE, la qual cosa pot suposar un canvi en el disseny i/o disposició d'aquestes.  
E) Acciones de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En l'EATE s'inclouen una sèrie d'indicadors de seguiment relatius al pla especial, i es considera insuficient el seguiment proposat:  
  
- Utilització racional del sòl  
- Protecció del medi natural.  
- Protecció del paisatge.  
- Prevenció de riscos naturals i induïts.  
- Revitalització del patrimoni rural.  
- Biodiversitat, vegetació i fauna.  
- Patrimoni cultural i històric.  
En les ordenances del Pla especial, en les condicions per al seu desenvolupament s'estableixen en l'article 14 les mesures de seguiment que abans s'han referit. Les mesures de seguiment proposades en les ordenances del Pla especial es consideren adequades, i s'ha de corregir-se el terme «enjardinament» i substituir-se pel de «revegetació amb espècies autòctones pròpies de la zona».  
No obstant això, s'estima necessari que s'incloga la necessitat d'elaboració d'un programa de seguiment dels projectes de desenvolupament del Pla especial, en el qual s'inclouran, entre altres, les mesures proposades en l'article 14 de les ordenances. Però a més hauran de completar-se, detallar-se i desenvolupar-se unes altres, seguint els criteris següents:  
- El programa de seguiment dels projectes haurà d'establir-ne el seguiment de manera que permeta determinar si es compleixen les condicions establides en el Pla especial (ordenances), així com si es produeixen desviacions respecte a l'avaluació ambiental efectuada en l'EATE i també en la present DATE, especialment ha d'establir-se un seguiment dels efectes del desenvolupament del pla en el paisatge, en la vegetació i en la fauna, així com en els espais de Xarxa Natura 2000.  
  
- Haurà de vigilar-se el compliment dels criteris i determinacions establits en la present DATE, així com les mesures correctores establides en l'EATE i l'estudi d'integració paisatgística i aquelles que es deriven dels informes i estudis que han d'obtindre's.  
- Especial atenció haurà de prestar el programa de seguiment a l'execució de l'esplanada, desmunts, terraplens, restauracions, establint indicadors per a determinar que es compleixen els criteris i mesures correctores establides en relació a la seua afecció al paisatge, vegetació, fauna i Xarxa Natura 2000. S'establiran límits respecte a aquests de manera que si se sobrepassen, determinen l'adopció de mesures addicionals per a corregir les possibles desviacions.  
- El seguiment haurà d'abastar el període previ al desenvolupament dels projectes (elaboració de projectes, obtenció d'informes i autoritzacions), el període d'execució de les obres i actuacions, i un període posterior al desenvolupament de les obres i actuacions, que en el cas de les restauracions serà d'almenys 2 anys.  
- Haurà d'establir-se en el programa un seguiment de la restauració que prestarà especial atenció al control de l'erosió, a l'estabilitat de talussos i al desenvolupament de la vegetació, per a comprovar si les mesures adoptades són eficaces o cal adoptar-ne addicionals, i en aquest cas indicar-ne quines, el moment i la forma de dur-les a terme.  
  
- El programa de seguiment haurà d'establir, per a cada cas, les mesures addicionals a dur a terme i terminis d'execució.  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que es disposa en l'art. 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es proposa emetre la present declaració ambiental i territorial estratègica del Pla especial per a ampliació de la planta embotelladora d'aigua, en el municipi de Cortes de Arenoso (Castelló), promogut pel seu ajuntament, acceptant des d'un punt de vista ambiental l'alternativa 3 proposada. El Pla haurà d'incorporar, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
1. S'incorporarà a les ordenances del pla especial i als plans d'ordenació el següent:  
1.1. Compliment d'informes: compliment del que s'estableix en els informes del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 06.05.2016 i del Servei de Vida Silvestre de data 31.05.2016, s'adjunta en un annex còpia d'aquests.  
1.2. Compliment de les mesures preventives i correctores proposades en l'EATE i en l'estudi d'integració paisatgística que s'han presentat.  
1.3. Àmbit del Pla especial:  
a) La superfície situada al sud-oest de la planta embotelladora actual (àrea d'ubicació de les instal·lacions d'ampliació de l'alternativa 2 afectada per l'abocament dels excedents del moviment de terres de la planta actual) haurà de quedar inclosa en la delimitació del pla especial, amb l'actual qualificació de sòl no urbanitzable de protecció forestal, excloent conseqüentment de l'àmbit del pla especial una superfície equivalent de terreny forestal en bon estat de conservació.  
b) Tota la superfície afectada pels terraplens, a l'est i nord-est, necessaris per a l'ampliació hauran d'incloure's en l'àmbit del Pla especial.  
1.4. Límits d'afecció de desmunts i terraplens: la superfície màxima afectada pels talussos, terraplens, i esplanació necessària per a albergar l'ampliació de les instal·lacions de la planta embotelladora, inclosos els vials, molls de càrrega i descàrrega i qualsevol altra instal·lació auxiliar, serà per l'oest la cota 1.094, pel nord el límit entre el terreny de cultiu i el forestal i per l'est la cota 1.060 i el límit de la zona de carrasques situades a l'est, tal com ve delimitat en plànol adjunt (pla de límits d'afecció de terraplens i desmunts, plànol adjunt núm. 1).  
  
  
Plànol adjunt núm. 1, de límits d'afecció de desmunts i terraplens. Línia roja al nord-oest, cota 1.094. Línies verdes, al nord-oest: límit entre terreny forestal i cultiu, i a l'est: límit amb zona de carrasques (Quercus ilex subsp. rotundifolia). Línia roja al nord-est, cota 1.060.  
  
  
1.5. L'ampliació de la planta requerirà l'elaboració d'un projecte de condicionament del terreny que concretarà la seua morfologia final (sense perjudici que l'ampliació de les naus i instal·lacions s'execute per fases), així com les mesures correctores necessàries per a aconseguir la restauració tant de la superfície afectada per l'ampliació com dels talussos i terraplens existents actualment i de la superfície situada al sud-oest (àrea d'ubicació de l'alternativa 2).  
El condicionament del terreny de l'ampliació inclourà la creació de la morfologia final de tota la zona d'ampliació amb la formació de l'esplanació, desmunts i terraplens, i la seua restauració, la creació de la pantalla vegetal entorn de les instal·lacions i la restauració de la superfície situada al sud-oest (àrea d'ubicació de l'alternativa 2).  
  
L'inici d'aquestes actuacions de condicionament abans indicades serà en un termini no superior al de 2 anys des de l'aprovació definitiva del Pla especial, i el termini per a la seua finalització serà de 4 anys des de l'aprovació definitiva del Pla especial.  
Així mateix, el projecte contindrà un estudi d'integració paisatgística que inclourà l'anàlisi visual indicada pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
L'execució del projecte requerirà l'informe previ favorable tant del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge com una valoració de repercussions de l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000. Encara que les naus s'executen posteriorment en fases, l'anàlisi visual s'efectuarà ja incloent-hi les futures naus.  
L'ampliació i execució de les naus i instal·lacions de l'embotelladora sobre la superfície d'esplanació podrà realitzar-se simultàniament a l'execució dels desmunts, terraplens i restauracions, però no podran finalitzar-se i utilitzar-se les noves instal·lacions fins que no s'haja conclòs l'execució completa de la superfície d'esplanació, desmunts, terraplens i la seua restauració de tota la zona dotacional de l'embotelladora del pla especial i la restauració de la superfície situada al sud-oest de les actuals instal·lacions i que va ser afectada per esplanació i aterrament.  
  
El projecte abans referit haurà d'incorporar la restauració de totes les zones esmentades mitjançant el contingut d'un projecte de restauració complet (memòria, plànols, pressupost, plecs, etc.).  
1.6. Criteris i determinacions a seguir per a l'execució de les actuacions indicades en l'apartat anterior 1.5:   
a) Prèviament a l'aprovació del projecte abans referit es duran a terme estudis geotècnics en la zona per a determinar les mesures a adoptar específiques per a evitar el risc de lliscament.   
b) Recollida de totes les terres sobrants dels moviments de terra que seran portades a abocador autoritzat o a lloc legalment autoritzat. S'haurà de justificar prèviament a l'aprovació del projecte referit en l'apartat 1.5 de la present DATE la destinació específica de les terres sobrants i que es disposa de compromís de la seua acceptació.  
c) Abalisament: prèviament a l'execució de les actuacions s'abalisaran les zones delimitades en el pla adjunt núm. 1 que no hauran de veure's afectades (vegeu apartat 1.4 de la present DATE), i durant l'execució es controlarà que efectivament no ho siguen.  
d) Pendents talussos: els talussos de desmunt o terraplé individuals o parcials no hauran de superar un pendent de 30° i només justificadament i puntualment podran superar-lo fins a un màxim de 35°, i en qualsevol cas es plantejaran mesures addicionals eficaces per a controlar l'erosió, a més de les ja proposades (banquetes, bermes), com la instal·lació en els talussos de geoxarxes de jute o coco.  
e) Alçària de talussos, bermes: els talussos, tant en desmunt com en terraplé, no hauran de tindre una alçària superior a 5 metres, s'executaran xicotetes bermes intermèdies que tallen la longitud del pendent o les banquetes proposades en l'estudi d'integració paisatgística. A més d'aquestes bermes intermèdies o banquetes es crearan les bermes proposades amb amplària suficient per a dur a terme també la plantació i la creació de cunetes de recollides d'aigua a peu de desmunt o terraplé, i es dissenyarà el seu correcte desguàs. L'amplitud d'aquestes bermes serà d'almenys 1 metre d'ample. Totes elles amb contrapendent.  
f) Murs: per a aconseguir reduir el pendent de talussos es podran crear a peu d'aquests, tant en desmunt com en terraplé, xicotets murs de pedra, pedraplens o gabions d'una alçària aproximada d'1,5 metres a manera dels murs de pedra utilitzats tradicionalment en els cultius de la zona.  
g) Terra vegetal: prèviament als moviments de terra es retirarà la terra vegetal de la zona de desmunt i terraplens per a aprofitar-la en la posterior restauració. Es mantindrà adequadament fins a la seua reutilització.  
Als talussos, tant en desmunt com en terraplé, se'ls afegirà terra vegetal inclosa també la procedent de la separació prèvia dels desmunts.  
  
h) La hidrosembra amb les espècies proposades es complementarà, en la mesura del possible, amb llavors d'espècies autòctones presents en la zona i pròpies dels matolls i herbassars: Braceador retusum, Brachypodium phoenicoides, Thymus vulgaris, Lavandula latifolia, Santolina chamaecyparissus, Artemisia sp.  
i) La plantació d'arbres i arbustos es durà a terme tant en els talussos de desmunt i terraplé (pot ser a través de les banquetes proposades) com en les bermes. L'elecció d'espècies s'haurà de basar en estudis detallats de les espècies presents en la zona, efectuant inventaris específics sobre aquest tema per a l'elecció.  
  
Respecte a les espècies proposades es recomanen les següents:  
  
Arbòries:  
- Quercus ilex subsp. rotundifolia  
- Quercus faginea  
- Pinus halepensis.  
  
Arbòries o arbustives de port alt:  
- Juniperus oxycedrus subsp. oxycedrus.  
- Juniperus oxycedrus subsp. badia.  
- Juniperus phoenicea.  
- Quercus coccifera.  
- Crataegus monogyna.  
  
Arbustives de baix port o herbàcies:  
- Lavandula latifolia  
- Brachypodium retusum.  
- Erinacea anthyllis.  
  
j) En relació amb la plantació perimetral d'arbratge (costat est de l'esplanació, tant l'actual com l'ampliació) es proposa que es planten com a espècies arbòries: Quercus ilex subsp. rotundifolia i Pinus halepensis, mesclant-los amb Celtis australis i, opcionalment i puntualment, Populus nigra. Els exemplars es plantaran amb una alçària suficient i s'establirà un sistema de reg per degoteig per a millorar i accelerar el seu desenvolupament.  
k) Es plantarà heura (Hedera helix) a peu i capçalera de talussos a fi de millorar la integració i per la seua capacitat enfiladissa.  
l) Regs: s'haurà d'efectuar un reg de plantació i regs de manteniment suficients per a superar el segon estiu després de la plantació.  
  
m) Respecte a la restauració de la superfície afectada per aterrament situada en la part superior del relleu muntanyenc al sud-oest de les actuals de l'embotelladora, s'hauran de dur a terme sembres i plantacions en la superfície superior i plantacions en la zona perimetral. Respecte a les espècies a utilitzar en les plantacions i sembres es recomanen les abans indicades per a talussos i bermes, però en aquest cas s'exclourà Pinus halepensis.  
1.7. Mesures de seguiment:  
a) Respecte a les mesures de seguiment proposades: es corregirà el terme «enjardinament» que se substituirà pel de «revegetació amb espècies autòctones pròpies de la zona».  
b) S'elaborarà un programa de seguiment dels projectes de desenvolupament del Pla especial, en el qual s'inclouran, entre altres, les mesures proposades en l'article 14 de les ordenances. Però a més, hauran de completar-se, detallar-se i desenvolupar-se unes altres, seguint els criteris següents:  
1) Haurà d'establir el seguiment dels projectes referits de manera que permeta determinar si es compleixen les condicions establides en el Pla especial (ordenances), així com si es produeixen desviacions respecte a l'avaluació ambiental efectuada en l'ATE i també en la present DATE, especialment ha d'establir-se un seguiment dels efectes del desenvolupament del pla en el paisatge, en la vegetació i en la fauna, així com en els espais de Xarxa Natura 2000.  
2) Haurà de seguir-se el compliment dels criteris i determinacions establits en la present DATE, així com les mesures correctores establides en l'EATE i l'estudi d'integració paisatgística i aquelles que es deriven dels informes i estudis que han d'obtindre's.  
3) Especial atenció haurà de prestar el programa de seguiment a l'execució de l'esplanada, desmunts, terraplens, restauracions, establint indicadors per a determinar que es compleixen els criteris i mesures correctores establides en relació a la seua afecció al paisatge, vegetació, fauna i Xarxa Natura 2000. S'establiran límits respecte d'aquests de manera que si se sobrepassen, determinen l'adopció de mesures addicionals per a corregir les possibles desviacions.  
4) El seguiment haurà d'abastar el període previ al desenvolupament dels projectes (elaboració de projectes, obtenció d'informes i autoritzacions), el període d'execució de les obres i actuacions, i un període posterior al desenvolupament de les obres i actuacions, que en el cas de les restauracions serà d'almenys 2 anys.  
5) Haurà d'establir-se en el programa un seguiment de la restauració que prestarà especial atenció al control de l'erosió, a l'estabilitat de talussos i al desenvolupament de la vegetació, per a comprovar si les mesures adoptades són eficaces o cal adoptar-ne addicionals, i en aquest cas haurà d'indicar-se quines i el moment i la forma de dur-les a terme.  
  
6) El programa de seguiment haurà d'establir, per a cada cas, les mesures addicionals a dur a terme i els terminis d'execució.  
1.8. Els projectes d'execució de l'ampliació de les naus i instal·lacions de l'embotelladora hauran de complir igualment les mesures establides en les ordenances i el que s'estableix en els apartats 1.1 i 1.2 de les presents determinacions.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via judicial contenciosa administrativa enfront de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que pertoquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si escau, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que s'acorde la seua pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Generalitat. Es traslladarà a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla especial per a ampliació de la planta embotelladora d'aigua de Cortes de Arenoso, i s'hauran d'incorporar al Pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conformement ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 18 de desembre de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 23 de gener de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.