Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9952, del 07-10-2024 (2024/9911)

RESOLUCIÓ de 19 de juny de 2024, de la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula una declaració d’impacte ambiental del projecte d’instal·lació d’una planta de valorització de residus de construcció i demolició (RCD), del terme municipal de Castelló de la Plana (Castelló). Expedient: (3422844) 80/2024/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9952

Data del DOGV
:   07-10-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/9911

CVE
:   TMNG-D-4677-6766

Data del document
:   19-06-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Castelló de la Plana
    * impacte ambiental

«Declaració d’impacte ambiental

Expedient: (3422844) 80/2024/AIA.

Títol: Projecte d’instal·lació d’una planta de valorització de residus de construcció i demolició (RCD).

Promotor: Cantera La Torreta, SAU.

Òrgan substantiu: Ajuntament de Castelló de la Plana.

Ref. òrgan substantiu: expedient número 56194/2023.

Localització: terme municipal de Castelló de la Plana.

Objecte i descripció del projecte

La mercantil Cantera la Torreta, SAU, promou el projecte d’instal·lació d’una planta de valorització de residus de construcció i demolició (d’ara en avant, RCD) en el terme municipal de Castelló de la Plana (Castelló). Esta instal·lació, a causa de la seua localització, ha requerit la tramitació prèvia de la declaració d’interés comunitari (DIC) conforme a l’article 216 (abans 202 LOTUP) del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del TRLOTUP, acordada en data 7 de juliol de 2023, per la Comissió Territorial d’Urbanisme (expedient: GVA-DIC-2772824. E46292292).

L’activitat se situa en la partida Magdalena 77 A, polígon 128, parcel·la 50, del terme municipal de Castelló de la Plana, que té una superfície total de 208.186 m². La planta dedicada al tractament d’RCD disposa d’una superfície de 17.733,27 m² en l’interior d’esta parcel·la, en el tram central del límit sud, amb una superfície ocupada per l’activitat de 8.831,44 m² i una superfície construïda de 395,30 m².

Les zones es distribuïxen de la manera següent:

– Zona 1: zona de descàrrega dels RCD en funció de la seua naturalesa i de l’emmagatzematge dels residus que es consideren impropis, amb una superfície ensostrada de 760,59 m².

– Zona 2: zona de tractament i producció dels RCD amb l’objectiu d’obtindre una matèria primera vàlida per a fabricar àrids reciclats, que disposarà d’una superfície aproximada de 2.436,52 m².

– Zona 3: zona d’emmagatzematge de productes acabats per a expedir-los, que disposarà d’una superfície aproximada de 3.579,12 m².

– Zona 4: bassa per a arreplegar aigües pluvials de 120 m².

– Vials de circulació i càrrega, als quals es destina una superfície de 1.939,41 m².

La finalitat de la planta és tractar els RCD per a obtindre àrids reciclats que siguen vàlids per a reutilitzar-los. Per a fer-ho, se separarà la fracció inerta dels RCD, que és l’apta per a fabricar àrids reciclats, de la resta dels residus, qualificats d’impropis. En el mateix àmbit, hi ha altres instal·lacions, com ara una planta de formigó (llicència 2004, exp.: 369/04) i una explotació minera, que es desenrotllen de manera complementària a la pedrera La Torreta, situada a l’oest del terme municipal de Borriol. Així mateix, hi ha dos espais degradats amb necessitat de restauració: l’abocador actual d’RSI (EIA favorable, exp.: 90/96-AIA) i l’explotació minera La Joquera (DIA favorable, exp.: 25/9029-SIU). D’una banda, la planta de valorització d’RCD es vincula a l’abocador d’inerts, que, al seu torn, es vincula a la restauració del buit miner generat per una activitat extractiva prèvia (l’explotació minera La Torreta). Així mateix, la planta es vincula a la restauració de l’explotació minera La Joquera, que es troba en les seues fases d’explotació-restauració i es localitza en el mateix àmbit, però en el terme municipal de Borriol.

L’emplaçament de la planta en l’àmbit del complex al costat dels dos espais degradats que cal restaurar assegura la producció de material inert vàlid per a la restauració, l’àrid valorat de km 0 i la minimització de la petjada de carboni de l’explotació.

Les fases del procés són: l’admissió de residus, la recepció d’RCD, el tractament d’RCD, la producció d’àrids reciclats, l’emmagatzematge de producte i l’expedició de materials.

La planta tindrà una capacitat màxima de tractament de 150.000 tones/any i una capacitat màxima d’emmagatzematge de 7.500 tones.

Tramitació administrativa

En data 6 de febrer de 2024, l’Ajuntament de Castelló de la Plana com a òrgan substantiu va traslladar al Servei d’Avaluació d’Impacte Ambiental (òrgan ambiental) la sol·licitud d’emissió de la declaració d’impacte ambiental del citat projecte de valorització de residus RCD, en què adjunta la documentació següent:

– Sol·licitud d’inici del promotor.

– Estudi d’impacte ambiental (EIA).

– Projecte de la planta de valorització (conté l’acord d’aprovació de la declaració d’interés comunitari [DIC] i informes d’algunes administracions públiques consultades).

Com a annex al projecte aportat, consta un acord emés pel Servei Territorial d’Urbanisme de Castelló, de data 10.07.2023, en què indica la compatibilitat d’esta DIC amb la normativa aplicable, juntament amb els condicionants corresponents que s’han de complir, així com que no hi ha hagut informes desfavorables per part dels organismes que han intervingut en l’expedient. Entre els informes aportats al Servei Territorial d’Urbanisme de Castelló per les diferents administracions públiques consultades, se citen els informes següents:

1. El Servei Territorial de Medi Ambient de la Conselleria d’Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenrotllament Rural (d’ara en avant, CADRECTE) indica que l’activitat és compatible amb el medi forestal, i que es compliran els compromisos adquirits en la nova documentació presentada, es respectarà l’amplària legal de 8 m de la vereda de la Cuesta de Borriol, i en cap cas s’envairà l’amplària legal d’esta ni s’interromprà el trànsit ramader.

2. La Unitat de Carreteres del Ministeri de Transports Mobilitat i Agenda Urbana resol en sentit favorable, amb caràcter vinculant, amb subjecció al compliment de les condicions següents: no s’aplicaran procediments que produïsquen pols, fum, enlluernaments o altres anàlegs, que puguen afectar la circulació de la carretera AP-7 i l’estat final dels pendents d’escolament en les parcel·les objecte de la DIC una vegada s’hagen fet les actuacions, i no podran suposar una aportació d’aigua addicional al camí del Romeral.

3. La Secció d’Estructures i Obres Agràries de la Direcció Territorial de Castelló de la CADRECTE indica que este organisme no s’oposa a la DIC, sempre que es complisquen determinades condicions relatives a: la restauració de l’activitat agrícola; el proveïment de recursos de manera que no minimitze els disponibles per a les explotacions agràries de la zona; l’existència d’una activitat agropecuària en l’entorn de la parcel·la; evitar nivells de pols en suspensió incompatibles amb l’activitat agrària, i una malla perimetral antipols.

4. La Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX), la qual no s’oposa a l’activitat que es desenrotllarà, que queda fora de la zona de policia de llit públic i no presenta cap risc d’inundació d’origen fluvial.

5. EL Servici de Residus de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental de la CADRECTE no mostra cap objecció al projecte, sense menyscapte dels tràmits que corresponguen i l’obtenció de les autoritzacions preceptives per part del promotor.

6. El Servici de Gestió Territorial de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge considera que l’àmbit de la DIC no es troba afectat per risc d’inundació, de manera que es considera compatible de conformitat amb les determinacions normatives del PATRICOVA.

7. L’Ajuntament de Castelló de la Plana, el qual va remetre al Servei Territorial d’Urbanisme de Castelló un informe tècnic favorable i, posteriorment, l’acord preceptiu de la Junta de Govern Local en què va ratificar l’informe tècnic favorable.

8. S’indica que es va sol·licitar un informe al Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge que no es va rebre.

Respecte de la informació pública realitzada per l’Ajuntament de Castelló de la Plana, el 7 de setembre de 2022 (termini vint dies) s’indica que es van formular al·legacions per part d’un propietari confrontant a l’actuació, el qual demanava, entre altres indicacions, que, en cas d’autorització de l’activitat, s’exigira al promotor que implantara tots els mitjans i recursos tècnics possibles per a minimitzar l’impacte tant visual com efectiu quant a la lesió dels interessos dels agricultors de la zona i que es comprometera a indemnitzar els danys inevitables que es produïsquen per l’activitat. Posteriorment, l’Ajuntament de Castelló de la Plana rep una resposta del promotor a esta al·legació, en què insistix que se seguiran diverses mesures per a minimitzar l’impacte ambiental, com ara el reg amb una cisterna d’aigua, la implantació de malla d’una altura superior als apilaments d’RCD en els límits externs de la zona de recepció d’àrids i murs de formigó en la zona d’eixida de fracció fina del garbell, l’ús de nebulitzadors o aspersors d’aigua, etc. Així mateix, indica que, respecte a l’impacte paisatgístic, es minimitzen els impactes o se’n generen de nous, ja que el projecte se situa en una zona en què ja s’efectuen activitats similars i s’acompliran les mesures d’integració de l’estudi d’integració paisatgística. Finalment, es va traslladar al propietari de la finca confrontant la contestació del promotor mitjançant un ofici, sense que conste nova al·legació.

En data 13 de febrer de 2024, el Servei d’Avaluació d’Impacte Ambiental remet un requeriment a l’Ajuntament de Castelló de la Plana, atés que la sol·licitud del promotor, la informació pública i l’EIA remesos no estan firmats digitalment.

En data 15 de febrer de 2024, l’Ajuntament remet a este òrgan ambiental un ofici en què indica que ha finalitzat el tràmit d’informació pública (BOE 278, 21.11.2023), i adjunta com a complement a la documentació que ja es va remetre la instància de la sol·licitud de llicència ambiental i l’anunci d’informació pública del projecte per a la llicència ambiental i l’EIA. En data 23 de febrer de 2024, este òrgan ambiental reitera novament el requeriment de l’EIA amb firma electrònica vàlida a l’òrgan substantiu perquè, al seu torn, li ho requerisca al promotor.

En data 28 de febrer de 2024, l’Ajuntament remet a este òrgan ambiental un ofici en què adjunta un enllaç per a descarregar el nou EIA (continua sense firma vàlida). En data 13 de març de 2024, l’Ajuntament remet de nou a este òrgan ambiental un ofici en què adjunta un enllaç per a descarregar l’EIA (amb firma vàlida).

Consideracions ambientals

La instal·lació s’emplaça en l’interior de la Cantera La Torreta, SAU, en sòl catalogat com a rústic, l’ús principal del qual és l’agrari. Adjacent a la pedrera en el límit sud hi ha zones agrícoles cultivades (cítrics principalment) i en l’interior de la mateixa parcel·la, altres zones d’activitat econòmica, industrial i extractiva. La parcel·la es localitza en la zona de transició entre el domini muntanyenc de caràcter forestal i la plana costanera citrícola, de manera que la planta de valorització d’RCD se situa sobre la zona de plana costanera exclusivament. L’activitat és compatible amb l’ordenament urbanístic. Hi ha, a menys de 500 m, una zona urbanitzada residencial (Racó de la Torreta) respecte a les instal·lacions ja existents.

La planta s’ha inserit en un àmbit que prèviament s’ha utilitzat amb usos de servicis, industrials i extractius, i es pretén la integració d’este nou ús en l’entorn forestal i agrícola que envolta la parcel·la objecte d’estudi. S’ha triat esta ubicació per la proximitat al recurs mineral que es reciclarà i per la utilització simultània de les instal·lacions que ja funcionen en una àrea consolidada i vinculada a les activitats d’extracció, fabricació, ús d’àrids i eliminació de residus inerts. D’esta manera, l’objectiu és fer la mínima actuació d’obra civil possible i aprofitar les instal·lacions existents per a poder dur a terme el nou ús previst.

El procés productiu comença amb el control d’accés i admissió dels materials. Els RCD es classificaran en residus inerts lliures d’impropis i, d’altra banda, en impropis (bruts). Els lliures d’impropis es trituren per a obtindre àrid reciclat i donar-li eixida en el mercat. Els RCD bruts es descarregaran en la zona impermeable, s’inspeccionaran i se sotmetran a una primera operació de preclassificació de residus inerts mitjançant el triatge en platja, assistits amb una retropala amb pinça de separació. Així, es retiraran els materials més voluminosos i visibles (ferralles, llandes, pots, fustes, cartons, plàstics, etc.), es depositaran en contenidors o caixes metàl·liques específics per a cada classe de residus i es deixaran en condicions per a conduir-los a un gestor autoritzat. Després de la neteja primària, els RCD seran tractats per la instal·lació de neteja de la cabina de triatge, a on s’eliminaran els components lleugers i els ferris de grandària xicoteta que no s’hagen retirat en la neteja primària. Estos residus es depositaran en contenidors separats perquè els retiren gestors autoritzats posteriorment. Una vegada els RCD estiguen nets, es depositaran en les zones d’apilament. Quan s’haja acumulat suficient material net, este passarà per la trituradora i es tamisaran els RCD, que es convertiran en saorra, i s’emmagatzemarà per a vendre’l i usar-lo com a material de construcció.

La producció de la instal·lació no és uniforme i es desenrotlla en diverses fases amb emmagatzematges intermedis. La capacitat de tractament serà aproximadament de 150.000 t/any de material.

El projecte compartix instal·lacions amb l’activitat que ja es realitza en estes: aparcament de vehicles, contenidors de residus de construcció i demolició i altres materials de construcció. Les dos activitats es consideren compatibles i no es preveu que esta realització simultània modifique substancialment l’impacte de l’activitat actual.

En el procés de producció, es reutilitzarà l’aigua de pluja arreplegada en la bassa de pluvials per a evitar la formació de pols. En cas de ser necessari, s’utilitzarà aigua procedent del pou que és propietat de Cantera La Torreta, autoritzat per la CHX, i inscrit en el registre d’aigües (clau: 87IP0183). En els lavabos i vestuaris s’utilitzarà l’aigua del pou.

Les labors de separació i classificació d’RCD generen materials no aprofitables o valoritzables que s’arreplegaran en contenidors i els retiraran de l’activitat gestors autoritzats. En el cas d’aparéixer residus perillosos mesclats amb els RCD, estos es gestionaran adequadament a l’espera que els retire un gestor autoritzat. Els RCD i la resta dels residus no perillosos gestionats en el procés són residus que tenen una humitat molt baixa. A més, en el procés de gestió només s’utilitzarà aigua mitjançant polvoritzadors per a evitar l’emissió de partícules i, per tant, no s’espera que l’activitat produïsca lixiviats. No obstant això, l’aigua de pluja que entre en contacte amb els residus gestionats pot contaminar-se amb algun dels components d’estos i convertir-se en una aigua residual. Per a evitar la producció d’esta aigua residual, la zona de recepció d’RCD i emmagatzematge dels residus no perillosos, impropis separats, es col·locarà davall d’una teulada. La teulada tindrà una inclinació perquè l’aigua de pluja caiga sobre esta i no entre en contacte amb els residus, i s’instal·larà una arqueta per a arreplegar els possibles lixiviats i vessaments.

L’activitat es fa a cel obert, utilitza màquines que produïxen soroll i que poden produir vibracions. Maneja materials que poden produir lixiviats. Atés que hi ha circulació de vehicles sobre zones no pavimentades, pot haver-hi arrossegament de partícules a l’exterior. L’activitat s’inclou en el Catàleg d’activitats potencialment contaminadores de l’atmosfera, que es definix en el Reial decret 100/2011, de 28 de gener.

Les principals afeccions associades a l’activitat seran les següents:

– Emissions a l’atmosfera. Les emissions de pols es poden detectar o no fàcilment, depenent de la magnitud i de la grandària de les partícules. Es poden produir per avaries en la maquinària utilitzada, desviacions en el protocol de treball, fallades en el sistema de supressió d’emissions, canvis en la naturalesa del producte processat o per fenòmens atmosfèrics extraordinaris. Les partícules precipitables afecten durant poc de temps l’activitat de l’entorn pròxim i les partícules de grandària xicoteta romanen més temps en l’atmosfera i poden afectar la salut de la població, fins i tot a llargues distàncies. En el cas que les accions correctores que s’adopten en el projecte resultaren insuficients i es produïren emissions de pols superiors a les admissibles, s’haurien d’adoptar accions correctores addicionals.

La producció i la dispersió de pols s’origina en els processos de càrrega i descàrrega d’àrids en camions, la circulació de camions en la planta, la neteja per bufament, la trituració i el procés de garbellament.

Per a reduir les emissions de pols, el projecte preveu un sistema de polvorització d’aigua per a evitar la generació de partícules, amb aspersors o nebulitzadors d’aigua en el procés productiu (tremuges, cintes transportadores, maquinària per a la trituració, etc.). Pel que fa al transport dels materials, els vehicles protegiran les caixes dels camions amb una lona i s’efectuarà el reg periòdic de les vies i les zones d’apilaments i de treball.

– Sorolls. El soroll excessiu és fàcilment detectable, només afecta l’entorn pròxim de la instal·lació i desapareix quan la font deixa d’emetre’n. Este es pot produir en cas que alguna màquina funcione malament o per modificacions xicotetes de la instal·lació que afecten l’eficàcia de les accions correctores. L’activitat utilitza màquines sorolloses. En el projecte s’inclou un estudi acústic que conclou amb la indicació que, a la vista dels resultats obtinguts, els nivells emesos són inferiors als que permet la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Així mateix, els treballs es faran en horari diürn (entre 08:00 h i 20:00 h), els vehicles pesants limitaran la seua velocitat a 20 km/h, els equips motoritzats disposaran de silenciadors en funcionament òptim i en un estat de manteniment dels seus motors bo, es faran revisions periòdiques que garantisquen el bon funcionament de la maquinària, i les ferramentes i màquines que s’usen seran d’emissió de soroll baixa.

– Vibracions. Les màquines que s’utilitzen en l’activitat disposaran de mecanismes per a no transmetre vibracions al sòl.

– Sòl i aigua. La zona d’emmagatzematge dels residus perillosos compta amb una protecció de coberta (interior de nau o teulada) i amb sòl impermeabilitzat o pavimentat. Quan es tracta de residus líquids, es disposa de cubetes o safates per a arreplegar possibles gotejos o vessaments. Esta zona està allunyada d’engolidors, canaletes o qualsevol element del sistema d’evacuació d’aigües pluvials o de drenatge superficial, així com de qualsevol classe de llit. Es durà a terme un aïllament correcte de la bassa de pluvials per a evitar filtracions i fugues al subsol. El consum d’aigua de procés (aspersió per a evitar la pols) no és significatiu i es calcula en uns 1.000 m³ (cal entendre que són anuals). No es preveu impacte per aigües residuals.

– Olors. No es preveu la generació d’olors per l’activitat avaluada.

No es preveuen riscos d’accidents greus o catàstrofes rellevants. En cas de condicions climatològiques extremes, les mesures correctores per a evitar la pols poden ser ineficaces, per la qual cosa en estes circumstàncies s’ha de detindre la instal·lació. Segons el PATRICOVA, està en zona no inundable.

L’àrea vinculada a l’activitat no se situa en l’àmbit territorial de cap espai natural protegit, zona humida ni espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000.

No es preveu afecció a hàbitats d’interés comunitari ni microreserves.

L’àmbit del projecte objecte d’estudi no se situa en terreny forestal atesa la cartografia PATFOR, ni es localitza en terrenys pertanyents a forests que gestiona la Generalitat Valenciana.

No es preveu afecció a vies pecuàries, encara que pel límit oest de la pedrera transcorre la vereda de la Cuesta de Borriol, la traça de la qual coincidix amb la carretera de Borriol en la costa.

No es preveu afecció directa sobre cap element patrimonial ni en el seu entorn de protecció.

L’estudi d’impacte ambiental compta amb un pla de vigilància ambiental (d’ara en avant, PVA) que determina les pautes establides que cal seguir, amb la realització dels controls, els mesuraments i les anàlisis dels paràmetres que permetran conéixer l’impacte que suporta l’àmbit de l’actuació i el seu entorn, així com la verificació del grau d’eficàcia de les mesures establides i executades, amb la periodicitat corresponent. Totes les actuacions o mesuraments que es realitzen en l’aplicació del PVA tindran constància escrita en forma d’informes periòdics, de manera que permeta comprovar l’execució correcta i el respecte dels treballs a les condicions que establix la normativa vigent que li siga aplicable, i tindran assignada una entitat responsable de la seua gestió o execució. Esta documentació ha d’arreplegar totes les dades des de l’inici de l’activitat, que estan a la disposició dels òrgans d’inspecció i vigilància.

Si s’observara alguna desviació significativa respecte de les previsions que es descriuen en l’estudi d’impacte ambiental (EIA) durant els controls mencionats, el promotor ho posarà en coneixement de l’administració substantiva competent perquè s’apliquen les mesures correctores necessàries.

Consideracions jurídiques

El projecte està subjecte a avaluació d’impacte ambiental ordinària, d’acord amb l’article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l’epígraf 6.1 de l’annex de la Llei 2/1989, de 3 de març.

L’expedient ha observat els tràmits que preveu la secció 1a, capítol II, del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, i la resta de disposicions que li són aplicables.

L’article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d’aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en l’avaluació ambiental estratègica i l’impacte ambiental, inclosos els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tot el que s’ha exposat, a proposta del Servei d’Avaluació d’Impacte Ambiental, i amb el vistiplau del subdirector general d’Avaluació Ambiental i Paisatge, amb l’ús de les atribucions que tinc,

RESOLC

*Primer*

Estimar acceptable, únicament als efectes ambientals i sense perjuí de l’obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte per a la instal·lació d’una planta de valorització de residus de construcció i demolició (RCD), promogut per Cantera La Torreta, SAU, en el terme municipal de Castelló de la Plana, sempre que este es desenrotlle d’acord amb el que establix l’estudi d’impacte ambiental, el projecte d’explotació, la resta de la documentació que conste en l’expedient i de conformitat amb les condicions següents:

1. La llista definitiva de residus admissibles queda limitada per l’abast de l’autorització sectorial, entre els que propose el promotor, segons la documentació aportada a este òrgan. Es poden incloure altres codis LER que l’òrgan competent considere susceptibles d’autorització, sempre que incloure’ls no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a casos en què s’exigisca la tramitació d’un procediment d’avaluació ambiental, d’acord amb la legislació sectorial vigent.

2. L’activitat es considera potencialment contaminadora de l’atmosfera, de conformitat amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, ja que s’inclou en el Catàleg d’activitats potencialment contaminadores de l’atmosfera (annex IV de la llei mencionada, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener). La construcció, el muntatge, l’explotació, el trasllat o la modificació substancial, el cessament o la clausura de l’activitat estan subjectes al règim d’autorització o notificació que regula l’article 13 de la Llei 34/2007.

3. Al començament de l’activitat i almenys cada cinc anys es duran a terme auditories acústiques per una entitat col·laboradora de l’administració en matèria de qualitat ambiental; els resultats es faran constar en un llibre de control que estarà a la disposició de les administracions competents. Les auditories es faran en condicions normals de funcionament. En cas de superar els nivells sonors permesos per la llei, s’aplicaran les mesures correctores pertinents, l’eficàcia de les quals es verificarà amb una nova auditoria acústica immediatament posterior a l’aplicació d’estes.

4. S’asfaltarà la zona d’entrada i eixida de vehicles per a impedir que estos arrosseguen partícules fora de la instal·lació.

5. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental s’han de documentar per a acreditar l’adopció i l’execució de les mesures preventives i correctores proposades i comprovar l’eficàcia que tenen. La documentació ha d’estar a la disposició de les autoritats competents.

En els termes que preveu l’article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d’impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha començat l’execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor notificarà a l’òrgan ambiental el començament de les obres.

*Segon*

D’acord amb el que preveu l’article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:

a. Publicar esta declaració d’impacte ambiental en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, així com en la seu electrònica.

b. Esta declaració d’impacte ambiental no serà objecte de recurs, sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l’acte pel qual s’autoritza el projecte.

*Tercer*

L’òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d’autorització del projecte, l’avaluació d’impacte ambiental efectuada segons els criteris que establix l’article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, que fan referència tant al contingut de l’autorització com a la publicitat de la decisió.

  

València, 19 de juny de 2024

Miguel Angel Ivorra Devesa

Director general