Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8211, del 12-01-2018 (2017/11660)

RESOLUCIÓ de 16 d'octubre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 3/17-EAE Benifaió i 20/17-EAE Picanya.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8211

Data del DOGV
:   12-01-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/11886


Data del document
:   16-10-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 16 d'octubre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 3/17-EAE Benifaió i 20/17-EAE Picanya. [2017/11952]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació de l'Informe ambiental i territorial estratègic en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 3/17-EAE Benifaió i 20/17-EAE Picanya.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació puntual número 23 de les normes subsidiàries.  
Promotor: Ajuntament de Benifaió.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: terme municipal de Benifaió (València).  
Expedient: 3-17-EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió celebrada el 28 de setembre de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'Informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 23 de les normes subsidiàries de Benifaió, en els termes següents:  
En data 3 de gener de 2017 es va registrar l'entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental de l'expedient de modificació puntual número 23 de les normes subsidiàries de Benifaió (València), en els termes previstos en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
1. Documentació aportada. L'Ajuntament de Benifaió remet una còpia en paper, de l'expedient de modificació puntual número 23 de les normes subsidiàries, i sol·licita l'inici del procediment d'avaluació ambiental d'aquesta.  
La documentació presentada únicament en format de paper, de data de redacció març de 2016, inclou:  
- Document 1: document inicial estratègic (DIE).  
- Document 2: esborrany de la modificació de les normes urbanístiques (nu) de les normes subsidiàries (NS).  
- Document 3: memòria de viabilitat econòmica.  
  
2. Model territorial vigent  
2.1. Informació territorial. El municipi de Benifaió pertany a la comarca de la Ribera Alta, està situat a la província de València i dista 21,9 km de la capital provincial. Comprén una superfície de 20,15 km², i la població, a 1 de gener de 2016, és d'11.903 habitants (dada INE). Limita pel nord amb Picassent; per l'est, amb Almussafes; pel sud, amb Alginet, i, per l'oest, amb Alfarp.  
El terme municipal està travessat de nord a sud per l'autovia A-7, per la carretera CV-42, per les xarxes de ferrocarril de la Generalitat i RENFE; i d'est a oest la carretera CV-520 travessa el terme.  
  
2.2. Planejament vigent. El planejament municipal vigent consisteix en unes normes subsidiàries aprovades definitivament per Resolució de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València de 28 de febrer de 1991 (BOP 14.06.1991). Aquest document no va ser sotmés a avaluació d'impacte ambiental.  
Està en procés de tramitació el Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU) de Benifaió, ja que s'ha emés el document de referència d'aquest el 8 de març de 2012 (expedient 81-2010-EAE). Per acord del Ple de l'Ajuntament, de data 30 de maig de 2017, s'acorda sotmetre la versió preliminar del PGOU a període d'informació pública complementària.  
3. Descripció de la proposta de modificació puntual  
3.1. Àmbit. La modificació puntual es planteja en tot el sòl no urbanitzable del terme municipal.  
3.2. Objectiu i justificació. La modificació té com a objectiu adaptar la normativa d'usos en el sòl no urbanitzable per a incloure les activitats regulades en la LOTUP per a la classe de sòl mencionada, concretament proposa:  
- Pel que fa als usos globals, s'adapta l'ordenança per a incloure els usos regulats en l'article 201.3, Reutilització de l'arquitectura tradicional.  
- Pel que fa als usos detallats, es modifiquen els paràmetres que impedeixen l'establiment dels usos de l'article 201.3 per la limitació existent en l'ordenança respecte a les distàncies a carreteres o autovies (aspecte que s'enuncia però que no es desenvolupa).  
- Pel que fa a l'immoble denominat Molí Vell de Benifaió, s'inclou un apartat específic en les normes urbanístiques que defineix els paràmetres aplicables a aquest conjunt. Es tracta d'una construcció del segle XVIII amb valor històric i etnològic, que servia de molí arrosser aprofitant el cabal hidràulic de la séquia Reial del Xúquer.  
- Simultàniament se sol·licita que s'incorporen els criteris de compatibilitat d'usos derivats d'aquesta modificació al nou pla general en tramitació de manera que hi queden incorporats.  
Per a la parcel·la on s'ubica el Molí Vell, segons s'indica, «aquesta modificació de les normes urbanístiques servirà per a adequar i concretar els usos generals i les intensitats o nivells en l'àmbit limitat a aquesta parcel·la i es formula amb la idea de millorar i potenciar la conservació i impulsar la seua posada en valor. [?] I promoure el manteniment i la conservació per poder tindre un ús actiu que facilite la inversió privada així com la possibilitat d'ajudes o finançament públic en aquests conceptes».  
3.3. Alternatives  
Alternativa 0. Consisteix a «no promoure aquesta modificació i mantindre les normes actuals per al sòl no urbanitzable [?]; aquest plantejament seria contradictori al de fer compatibles les normes actuals amb la nova Llei 5/2014 (LOTUP) i amb el foment, conservació i/o recuperació de l'arquitectura tradicional».  
Alternativa 1. Correspon amb la modificació tramitada. Per a assolir els objectius enunciats s'introdueixen modificacions en el text articulat de les nu, concretament en els capítols III i IV:  
  
- Capítol III, Condicions generals d'ús.  
Es mantenen els usos globals. La modificació afig un nou annex al final del capítol III, annex 2, on es recullen els usos vinculats a la reutilització de l'arquitectura tradicional de l'article 201.3 de la LOTUP. Simultàniament es reanomenen i renumeren alguns epígrafs per a millorar la concordança i coherència del text de les ordenances.  
  
«Annex 2  
Usos vinculats a la reutilització de l'arquitectura tradicional  
Allotjaments turístics rurals, cellers, almàsseres i establiments de restauració o assimilats en habitatge rural o construcció agrària o industrial edificada legalment:  
Els usos vinculats a la reutilització de l'arquitectura tradicional definits en l'article 201.3 de la LOTUP o de la legislació que la substituïsca han d'estar subjectes a les condicions imposades per l'article esmentat que es transcriu a continuació.  
?Article 201. Activitats, actes d'ús i aprofitament en el sòl no urbanitzable [?] 3. La reutilització d'arquitectura tradicional per a la implantació d'allotjament turístic rural, cellers, almàsseres i establiments de restauració o assimilats en habitatge rural o construcció agrària o industrial legalment edificada, està exempta de declaració d'interés comunitari, però subjecta a informe vinculant de les conselleries competents en matèria de turisme, d'urbanisme, d'agricultura i de carreteres, si escau, així com a llicència municipal. Les sol·licituds efectuades a l'empara d'aquest precepte podran comportar una ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda?.  
  
Han de complir els nivells i les condicions de les activitats assimilades d'aquestes ordenances que s'assenyalen a continuació:  
- Les d'allotjament turístic rural, les d'ús residencial comunitari i hoteler.  
- Els cellers i les almàsseres, les que siguen més afins a ús comercial i/o a tallers i a artesania.  
- Les d'establiments de restauració o assimilats, les d'ús de sales de reunió.  
Qualsevol modificació, en relació amb la reutilització de l'arquitectura tradicional per a la implantació d'usos o activitats, que s'incorpore per la legislació que substituïsca o modifique la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP) serà aplicable a aquest annex. En aquest cas, les condicions d'aplicació a cada ús seran les que, per similitud amb les definides en aquesta ordenança, li puguen ser aplicades.»  
  
  
- Capítol IV, Normativa específica de zones.  
La modificació introdueix canvis en l'article 7, Usos, i afig un article nou, el 8, Normes per a la parcel·la del Molí Vell.  
4. Consultes efectuades  
Per part d'aquesta direcció general, com a òrgan ambiental, i d'acord amb el que disposa l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació presentada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions perquè, si ho estimen oportú, en formulen suggeriments:  
  
Data de consulta Data d'informe Administració pública consultada  
17.02.2017 20.07.2017 Direcció Territorial d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. Servei Territorial d'Urbanisme de València. STU.  
17.02.2017 24.07.2017 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. Subdirecció General del Territori i Paisatge. PAISATGE.  
17.02.2017 08.03.2017 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. Subdirecció General del Territori i Paisatge. PATRICOVA  
17.02.2017 € Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Servei Territorial d'Agricultura.  
17.02.2017 € Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport. Unitat de Patrimoni.  
  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en la web www.agroambient.gva.es/eae, on es pot consultar el contingut íntegre.  
  
5. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que estableix l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial ha de determinar, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa de la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb prèvia consulta a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
5.1. Paisatge. De conformitat amb el que estableix l'article 6 de la Llei 5/2014, LOTUP, el paisatge s'ha d'integrar en totes les polítiques sectorials que incidisquen en aquest i, en concret, en la planificació territorial i urbanística, actuant com a criteri condicionant en la implantació d'usos, activitats i infraestructures, la gestió i conservació d'espais naturals i la conservació i valoració d'espais culturals.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, el 24 de juliol de 2017, informa que en el document inicial estratègic presentat no es fa cap referència al paisatge o a les possibles afeccions de la modificació proposada en aquest. L'informe du a terme les consideracions següents:  
  
«- Cal preveure que el conjunt d'aquestes modificacions no tinga una incidència significativa en el paisatge en general (atés que es manté el règim d'usos i paràmetres bàsics existents) i en l'entorn del Molí Vell en particular (atés que s'estableix una regulació coherent amb el manteniment del seu valor paisatgístic).  
- No obstant això, no es considera acceptable la compatibilitat general establida en l'article 7 (legalització mitjançant DIC). En aquest sentit, s'ha de tindre en compte que en aquests epígrafs s'enquadren activitats de gran incidència en el paisatge que haurien sigut implantades al marge de consideracions paisatgístiques i, per descomptat, de la infraestructura verda, i que la tramitació de la declaració d'interés comunitari corresponent necessària per a la legalització no en prejutja la viabilitat des del punt de vista del paisatge i de la infraestructura esmentada, amb els quals pot resultar incompatible.  
[?] La mera existència d'usos, activitats i instal·lacions no en condiciona ni determina la legalització, atés que ha de ser en la tramitació de la declaració d'interés comunitari on es determine, entre altres qüestions, la compatibilitat amb la infraestructura verda i la viabilitat paisatgística de la seua localització, i per tant, la possible legalització en cada cas.»  
5.2. Risc d'inundació. PATRICOVA. El Servei d'Ordenació del Territori el 8 de març de 2017 informa que la modificació «es troba parcialment afectada per risc d'inundació i és parcialment incompatible amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, pel que fa a la reutilització de l'arquitectura tradicional en el sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació».  
  
L'informe indica que: «la modificació proposada afecta la normativa urbanística del sòl no urbanitzable, en la qual es proposa una ampliació d'usos, mitjançant la reutilització de l'arquitectura tradicional existent, sense que es concrete la localització dels immobles susceptibles de ser reutilitzats, alguns dels quals es podrien veure afectats per perillositat d'inundació, i en aquest cas, s'incrementaria el risc sobre l'activitat que s'implante. S'ha de tindre en compte que l'afecció de la perillositat d'inundació és molt extensa en l'àmbit de la modificació.  
  
[?]  
Els criteris que, en matèria de risc d'inundació, han de ser considerats en la modificació dels usos globals sobre el sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació són, principalment, l'exclusió dels sòls esmentats en la modificació proposada o l'adaptació de la normativa proposada, en els àmbits afectats per perillositat d'inundació, a les limitacions d'usos establides en l'article 18 de la normativa del PATRICOVA.  
[?]  
Pel que fa a la modificació proposada sobre l'àmbit concret del Molí Vell de Benifaió, no està afectada per perillositat d'inundació i, conseqüentment, no generarà risc d'inundació». En aquest cas la modificació és totalment compatible amb la normativa del PATRICOVA.  
  
5.3. Urbanisme. El 20 de juliol de 2017, el Servei Territorial d'Urbanisme de València informa que «analitzada la modificació puntual es considera que aquesta no pareix, des del punt de vista de les competències urbanístiques d'aquest servei, que puga tindre efectes significatius sobre el medi ambient, es valora positivament l'adaptació de la normativa d'usos en el sòl no urbanitzable i s'arrepleguen les activitats regulades en la LOTUP ».  
No obstant això, en el document definitiu de la modificació puntual «s'ha d'adequar el quadre dels usos terciaris a la terminologia de l'article 197.f, aclarir quins són els prohibits i els tolerats i no pot aparéixer l'ús terciari exclusivament com a ús prohibit, perquè contradiu el que es pretén amb els usos tolerats».  
5.4. Anàlisi i valoració  
Es proposa modificar les normes urbanístiques de les normes subsidiàries del municipi de Benifaió amb l'objectiu d'incloure els nous usos permesos per la legislació urbanística vigent en sòl no urbanitzable, en concret (article 201.3), la reutilització de l'arquitectura tradicional en habitatge rural, construcció agrària o industrial legalment edificada, per a implantar allotjament turístic rural, cellers, almàsseres i establiment de restauració o assimilats; i, en aquest marc, particularitzar els paràmetres aplicables a un immoble en concret: el Molí Vell de Benifaió. L'àmbit de la modificació comprén tot el sòl classificat com a no urbanitzable del terme municipal.  
- Diagnòstic de la situació actual del medi. El municipi es localitza en una plana costanera. La modificació comprén terrenys de topografia plana, en un àmbit territorial de sòls fonamentalment de fang, amb capacitat d'ús elevada (classe B) i molt elevada (classe A), que permeten un ús agrícola intensiu, i els espais de vegetació natural són pràcticament inexistents en l'àmbit esmentat. Els cultius predominants en el terme municipal són els cítrics, cultiu que caracteritza significativament el seu paisatge.  
- Alternativa plantejada en el document inicial estratègic. Aquest Informe ambiental i territorial estratègic (IATE) s'efectua segons la informació continguda en el document inicial estratègic presentat, redactat el març de 2016, i en els informes sectorials emesos.  
  
- Aspectes fonamentals de la modificació puntual.  
La proposta se centra a introduir i regular, en les nu, els usos permesos per la LOTUP per al sòl no urbanitzable, concretament:  
  
· Pel que fa a les activitats del sòl no urbanitzable: agrícola, ramadera, cinegètica o forestal; en els aspectes no regulats per les nu, la modificació remet al règim de l'article 197.a i 201.  
  
· Pel que fa a les activitats ja implantades en el sòl no urbanitzable (legals o no), assimilables a les incloses en l'article 197.d, e i f s'entenen compatibles i es proposa la legalització mitjançant DIC.  
· Incorpora a la regulació, el contingut de l'article 201.3 per a permetre la reutilització de l'arquitectura tradicional.  
· Regula de manera específica, els paràmetres urbanístics aplicables, a l'immoble denominat Molí Vell de Benifaió.  
Per a això proposa:  
1. Introduir un nou annex en el capítol III, Condicions generals d'ús, per a permetre la reutilització de l'arquitectura tradicional, que la LOTUP vigent recull.  
2. Introduir modificacions en la redacció del capítol IV, Normativa específica de zones. Sòl no urbanitzable comú, article 7, Usos, i introduir un article nou, el 8, Normes específiques per a l'àmbit del Molí Vell.  
- Anàlisi de la proposta. Una vegada analitzada l'alternativa triada tenint en compte la documentació presentada i els informes emesos, s'observa que la proposta de modificació puntual formula, per a la totalitat del sòl no urbanitzable comú del municipi, una adaptació particular al règim d'usos establit en la Llei 5/2014 (LOTUP) vigent, i està en tramitació el PGOU del municipi d'acord amb la Llei 16/2005 (LUV), ja derogada.  
S'incorpora un annex 2 en el capítol III al text de les nu, amb la transcripció literal de l'article 201.3 de la LOTUP; i als efectes de regulació de paràmetres urbanístics s'efectua l'assimilació següent entre els usos permesos per l'article 201.3 i els permesos per les normes urbanístiques.  
· Allotjament turístic rural, ús residencial comunitari i hoteler.  
· Cellers i almàsseres, ús comercial i/o tallers i artesania.  
· Restauració o assimilats, ús de sales de reunió.  
No obstant això, en la redacció nova de l'article 7, Usos, del capítol IV, els usos comercials, tallers i artesania apareixen com a usos prohibits, així com l'ús terciari.  
Així mateix, en l'article 7 esmentat s'introdueix una regulació específica per a les activitats industrials, productives i terciàries ja implantades en sòl no urbanitzable, amb llicència d'activitat o edificatòria o sense; i es proposa, únicament pel fet d'estar ja implantades, la compatibilitat i legalització mitjançant tramitació de la declaració d'interés comunitari corresponent.  
La modificació proposa categoritzar l'immoble del Molí Vell com a arquitectura tradicional, per a així ampliar el règim general d'usos permesos amb els establits en l'article 201.3.  
La modificació comprén tot el terme municipal i l'afecció de la perillositat d'inundació és molt extensa en aquest.  
- Valoració de la proposta.  
1. Es valora positivament la voluntat d'adaptar la regulació d'usos del sòl no urbanitzable a les determinacions de la legislació vigent; no obstant això, la regulació proposada excedeix l'objectiu enunciat en el document inicial estratègic, que circumscriu la modificació a la introducció en les normes urbanístiques de la reutilització de l'arquitectura tradicional per als usos fixats en l'article 201.3 de la LOTUP, i regular els usos esmentats de manera particular per a un immoble concret.  
  
2. Pel que fa a la legalització de les activitats de generació d'energia renovable, industrials, productives i terciàries (usos de l'article 197.d, e, i f de la LOTUP ja implantades en sòl no urbanitzable, es considera inacceptable l'establiment del règim de compatibilitat general proposat per la modificació, a causa de la incertesa en la magnitud dels efectes ambientals que la implantació i el funcionament d'aquestes pot comportar. Es recorda que les normes urbanístiques recullen aquests usos com a prohibits en sòl no urbanitzable, inclòs l'ús terciari (article 197.f) al qual, d'altra banda, remet la proposta de modificació per a la implantació d'activitats en l'arquitectura tradicional.  
3. S'ha de revisar la redacció donada al règim de compatibilitats i prohibicions d'usos, de manera que resulte coherent per a la consecució dels objectius perseguits, i adaptar-la a la terminologia de la LOTUP.  
  
4. Es valora positivament la voluntat de reutilitzar els immobles existents en sòl no urbanitzable que, tal com estableix la LOTUP en l'article 201.3, complisquen simultàniament les dues condicions següents:  
1r. Que constituïsquen un exemple d'arquitectura tradicional.  
  
2n. Que s'hagen destinat únicament a ús d'habitatge rural o construcció agrària o construcció industrial edificada legalment.  
Permet adaptar la reutilització als quatre nous usos establits per la LOTUP:  
1r. Allotjament turístic rural  
2n. Cellers  
3r. Almàsseres  
4t. Establiments de restauració o assimilats  
  
  
5. Una vegada vista l'extensió de l'afecció per perillositat d'inundació en el terme municipal, i a falta de definició del concepte d'arquitectura tradicional, que no permet localitzar els immobles rurals susceptibles de reutilització d'acord amb els criteris de la LOTUP (article 201.3) (únicament es localitza el Molí Vell), la modificació tal com es redacta introdueix un nivell d'incertesa elevat respecte a l'increment del risc per inundació sobre les activitats que s'implanten.  
  
Es conclou que, tenint en compte la valoració realitzada, l'alternativa proposada, ajustant-se a les determinacions exposades en l'apartat 7 d'aquest informe, no tindria incidència significativa en el model territorial del municipi, ja que es tracta d'una actuació que no modifica la classificació del sòl. No produiria increment significatiu en el consum de recursos, no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i es produiria una millora qualitativa sobre el patrimoni cultural, ja que recull mesures que possibiliten la reutilització i revitalització del patrimoni arquitectònic rural tradicional i cal que es concrete, cas per cas, l'afecció per risc d'inundació.  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, la modificació puntual número 23 de les normes subsidiàries de Benifaió, que s'ajusta en la redacció a les determinacions establides en aquest informe, no influeix en altres plans o programes, no incideix en el model territorial vigent en el municipi, no afecta elements del patrimoni natural, incideix positivament en el patrimoni cultural, incideix sobre l'àmbit de sòl no urbanitzable del municipi i queda l'anàlisi de la perillositat d'inundació sotmesa a estudi posterior, cas per cas.  
Per la qual cosa, tenint en consideració els informes emesos i l'avaluació efectuada, es pot concloure que el procediment simplificat d'avaluació ambiental és suficient per a determinar que la proposta de modificació puntual núm.23 de les normes subsidiàries de Benifaió (València) no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol: Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 23 de les normes urbanístiques de les normes subsidiàries de Benifaió (València), d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta d'acord amb la normativa sectorial, cal introduir en la redacció definitiva de la modificació, i prèviament a l'aprovació definitiva, les determinacions següents:  
  
1. Es considera inviable ambientalment la regulació de la compatibilitat general d'activitats mitjançant declaració d'interés comunitari proposada per la modificació, per tant, s'ha d'eliminar de la redacció del text articulat el paràgraf segon de l'article 7 relatiu a la regulació de la compatibilitat general d'activitats mitjançant declaració d'interés comunitari:  
«Al marge de les limitacions expressades en aquesta ordenança per als diferents usos, les activitats i instal·lacions amb llarga trajectòria i implantació que estiguen en funcionament, ubicades en aquesta classe de sòl, amb llicència edificatòria o d'activitat o sense, sempre que estiguen entre les incloses en els articles 197.d, e i f, de la LOTUP o de la legislació que la substituïsca, s'entenen compatibles, i s'ha de procedir a la seua legalització mitjançant la declaració d'interés comunitari corresponent.»  
2. S'ha de sol·licitar pronunciament de l'administració competent en matèria de patrimoni cultural.  
3. S'ha de modificar la normativa segons el que estableix l'informe del Servei d'Ordenació del Territori del 8 de març de 2017, bé excloent els sòls afectats per perillositat d'inundació de la modificació, o bé adaptant la normativa proposta, en els àmbits afectats per perillositat d'inundació, a les limitacions d'usos establides en l'article 18 de la normativa del PATRICOVA.  
4. Segons el que estableix l'Informe del Servei d'Urbanisme de València del 20 de juliol de 2017, respecte a l'article 7 de les normes urbanístiques «s'ha d'adequar el quadre dels usos terciaris a la terminologia de l'article 197.f de la LOTUP, aclarir quins són els prohibits i els tolerats, i no pot aparéixer l'ús terciari exclusivament com a ús prohibit, perquè contradiu el que es pretén amb els usos tolerats. En l'article 8.11 es poden fer les mateixes consideracions, però només referit a l'apartat que tracta de residència comunitària i hotelera, ja que és l'únic tolerat per a l'àmbit d'aplicació d'aquest article».  
  
5. Pel que fa a la redacció proposada del capítol IV de les normes urbanístiques i, concretament, pel que fa a l'article 7:  
· S'ha d'eliminar la regulació de la compatibilitat general d'activitats de la redacció del text articulat mitjançant declaració d'interés comunitari, indicada en el punt 1 anterior.  
· En la regulació general d'usos, en l'apartat:  
- Ús sanitari, benèfic assistencial i assistencial  
· S'ha d'eliminar l'exempció del compliment de les condicions de no-formació de nucli de població de la redacció.  
En la regulació general d'usos, en els apartats:  
- Ús residència comunitària i hotelera  
- Ús sales de reunió  
Una vegada vist que s'introdueix un apartat específic relatiu als usos vinculats a la reutilització de l'arquitectura tradicional, s'ha d'eliminar de la redacció el paràgraf següent:  
«Quan aquests usos s'implanten en habitatges rurals o construccions agràries o industrials legalment edificades quedaran exempts de les anteriors limitacions i es complirà el que disposa l'apartat «Usos vinculats a la reutilització de l'arquitectura tradicional» d'aquestes ordenances.»  
· En l'apartat Usos vinculats a la reutilització de l'arquitectura tradicional:  
- S'ha d'introduir condicionant que subjecte l'actuació de reutilització de l'arquitectura esmentada a les condicions establides en el Catàleg de Proteccions, si l'immoble hi estiguera inclòs; i es condiciona així la viabilitat de l'actuació al contingut de l'informe que, si escau, ha d'emetre l'administració competent en matèria de patrimoni cultural.  
  
· S'ha de redactar l'apartat 8.11, Usos, de l'article 8, Normes que regeixen específicament per al Molí Vell de Benifaió; i indicar-hi que si el règim d'usos no s'adapta al de l'article 201.3, ha de regir per a aquests el règim general de l'article 7.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perd la vigència i cessa en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació de la modificació puntual número 23 de les normes subsidiàries de Benifaió (València) en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor ha d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica d'aquest.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
En vista de tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 23 de les normes urbanístiques de les normes subsidiàries de Benifaió, perquè considera que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Cal notificar als interessats que contra la present resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; cosa que no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que estimen pertinents en el seu dret.  
Se us notifica per al vostre coneixement i als efectes oportuns.  
Així mateix, se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, d'acord amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 4 d'octubre de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació puntual del Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU).  
Promotor: Ajuntament.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: municipi de Picanya (València).  
Expedient: 020-17-EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió celebrada el 28 de setembre de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 21 del Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU) de Picanya, en els termes següents:  
En data 7 de març de 2017 es rep de l'Ajuntament de Picanya la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual número 21 del PGOU de Picanya (València).  
Documentació aportada  
El 7 de març de 2017 es rep de l'Ajuntament de Picanya la documentació en format paper següent: document inicial estratègic i document de planejament de la modificació.  
L'11 d'abril de 2017 es va remetre la documentació abans indicada en format digital, per requeriment de l'òrgan ambiental.  
  
Planejament vigent  
D'acord amb la documentació presentada, el municipi de Picanya disposa de l'homologació global modificativa del Pla general aprovada per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el 5 de novembre de 1998. Sobre l'homologació mencionada es va emetre una declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicions.  
El pla d'ordenació estructural, terme, carril bici, núm. O.5 indica el traçat del carril bici a escala municipal, tant en el nucli urbà com en la resta del terme.  
Imatge I. Pla d'ordenació estructural vigent. Carril bici. Línia roja: xarxa primària. Línia verda: carril bici.  
Objectiu de la modificació  
D'acord amb la documentació presentada, la modificació té com a objectiu modificar el traçat del carril bici expressat en el Pla d'ordenació número O.5, ordenació estructural, terme, carril bici, amb l'objectiu que el traçat del planejament coincidisca amb la realitat existent i amb el traçat que es preveu executar, que responga, en definitiva, a la realitat prevista després de l'estudi detallat que s'ha realitzat per a completar la xarxa de carril bici municipal, en connexió coherent amb l'existent en els termes municipals limítrofs.  
La modificació, d'acord amb allò que s'ha indicat en la documentació presentada, no és en cap cas un projecte d'obres, ja que la concreció dels treballs i costos de l'operació completa d'execució de les obres d'implantació efectiva de la xarxa ha de quedar subjecta als futurs documents pertinents en matèria de gestió i urbanització. Aquesta modificació és necessària perquè aquests documents posteriors tinguen de partida la compatibilitat urbanística imprescindible.  
  
Hi ha tres tipus de trams que conformen la xarxa de carril bici:  
1. Trams existents de la xarxa ja executats: comprén una àmplia part del total de la xarxa, i es tracta sobretot de trams existents en sòl urbà, en especial del nucli urbà i el seu entorn més immediat. (13,58 km).  
  
2. Trams de camins asfaltats existents: inclou parcialment camins d'horta el trànsit dels quals s'ha vist reduït i que es poden compatibilitzar amb l'ús de carril bici. (1,77 km).  
3. Trams de nova construcció: tanquen la xarxa proposada o reforcen els llocs on és previsible més intensitat d'ús. El traçat està majoritàriament, llevat d'excepcions, en espais disponibles prop d'altres vies de comunicació, generats per aquestes. Per a aquests nous trams es proposa una secció tipus estàndard que cal mantindre en la mesura que siga possible, que consisteix en un carril bici de 2,5 m d'amplària, acompanyat d'una banda d'arbratge continu d'1 metre d'amplària, que en permeta la separació física d'altres vies de comunicació amb destinació distinta (6,41 km).  
  
  
Imatge II. Secció tipus carril bici i trams nova construcció.  
  
Imatge III. Pla del traçat de la nova xarxa modificada proposada. Línia verda: trams existents de la xarxa ja executats; línia morada: trams de camins asfaltats existents (cercle morat); i línia roja: trams de nova construcció.  
Justificació de la modificació  
Amb la modificació plantejada, la xarxa de carril bici s'ajusta a la realitat existent executada i a l'estudi de detall efectuat que la completa de manera coherent amb la xarxa d'altres municipis.  
Cal tindre en compte que en l'àmplia xarxa executada de carril bici del municipi, el traçat coincideix sensiblement amb el previst en el planejament vigent. No obstant això, en alguns trams la realitat física i jurídica dels terrenys utilitzats, s'han requerit variacions per a ajustar l'execució duna manera ?més eficient a aquesta realitat. En la majoria de les ocasions en què ha ocorregut això, les variacions són escasses respecte al conjunt total, però han de ser tingudes en compte a l'hora d'actualitzar el que s'ha ordenat al que s'ha executat.  
D'altra banda, s'ha aprofitat en la proposta l'existència de xarxa viària, que a hores d'ara ha reduït el trànsit a conseqüència de l'existència d'altres infraestructures de més capacitat, per a compatibilitzar en aquests el trànsit motoritzat i ciclista amb condicions de seguretat. Això suposarà reduir la càrrega econòmica que, d'una altra manera, segons la documentació aportada es podria convertir en una càrrega difícilment assumible.  
S'han plantejat també trams de carril bici procedents de terrenys en els municipis limítrofs, components al seu torn d'una xarxa traçada amb una aspiració de servei supramunicipal, que suposa la necessitat d'alguns ajustos de detall que permeten la millor connexió amb aquests.  
  
La modificació donarà suport urbanístic a la realització d'obres d'alguns trams amb variacions pendents d'execució i que es pretenen variar. La previsió de la xarxa en el planejament estructural implica l'interés general de la decisió esmentada als efectes de la tramitació dels distints projectes i la resta de documents necessaris per a l'execució. D'altra banda, les modificacions de traçat executades no quedarien alienes a l'ordenació de la xarxa com a conjunt integrat.  
  
Consultes efectuades  
Per part d'aquesta direcció general, la documentació inicial remesa s'ha sotmés a consultes, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII de la llei esmentada.  
  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulta a les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
20.04.17 09.05.17 Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
20.04.17 08.09.17 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
20.04.17 Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
20.04.17 Servei de Gestió i Ordenació Forestal, Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
20.04.17 Servei de Mobilitat, Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat. Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
20.04.17 Servei Territorial d'Urbanisme de València, Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
  
  
  
Els informes rebuts junt amb l'informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la pàgina web següent: www.agroambient.gva.es/eae  
  
- Servei d'ordenació del territori (09.05.2017): s'informa que la modificació plantejada està parcialment afectada per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) sempre que es complisquen les condicions d'adequació de la infraestructura que resulten aplicables segons l'article 21 de la normativa d'aquest pla. S'indica que si s'efectua aquesta incorporació de condicions, no es preveu que es genere un increment del risc d'inundació.  
El compliment dels requisits referits no donarà lloc a l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat.  
L'informe, en l'apartat de valoració indica que es considera necessari que la modificació puntual número 21 incorpore, com a condició necessària en el desenvolupament dels projectes d'execució dels trams de carril bici, el compliment de la normativa de PATRICOVA (en concret les normes establides en l'article 21).  
S'indica que el Reial decret 638/2016, de 9 de desembre, pel qual es modifica el Reglament de domini públic hidràulic va entrar en vigor el 30 de desembre de 2016. Correspon al departament que instrueix l'expedient efectuar la sol·licitud de l'informe de l'administració hidràulica regulat en l'article 14 bis, apartat 5, del Reial decret mencionat.  
  
  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, (08.09.2017):  
El terme municipal de Picanya s'enquadra en l'àmbit del paisatge de rellevància regional PRR 37 Horta de València i es troba afectat pel Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València, que es troba en tramitació.  
En l'informe s'indica el següent:  
«2. Les modificacions efectuades pel que fa a la xarxa de carrils bici prevista pel Pla general de vigent consisteixen fonamentalment en el reflex de trams ja executats (en alguns casos diferents o no previstos pel pla, però a priori coherents amb la consecució de la xarxa pretesa i la posada en valor de la infraestructura verda i el paisatge de l'àmbit), l'adequació de camins asfaltats existents i l'execució de nous trams majoritàriament ja previstos i establits en vies de comunicació existents.  
  
Per això, cal considerar que la modificació puntual número 21 proposada no pot tindre una incidència significativa en el paisatge de Picanya, és a dir, com que no es pot alterar de manera significativa el caràcter o les condicions de percepció del paisatge mencionat i la xarxa de carrils bici està ja prevista en el Pla general, no és necessària l'elaboració d'un instrument de paisatge per a aquesta modificació.  
3. No obstant això, tenint en compte l'alt valor del paisatge rural i agrícola afectat i a la seua condició d'infraestructura verda del territori, i a fi de garantir-ne la compatibilitat amb el PAT en tramitació, l'execució de nous trams de carril bici en l'àmbit d'horta protegida per aquest (coincident en el cas de Picanya amb la totalitat del seu sòl no urbanitzable) s'ha d'adequar als condicionants següents:  
- S'ha de mantindre l'amplària definida en la secció de tipus proposada, i es pot augmentar en determinats punts com a màxim 1 m, de manera justificada i sempre d'acord amb els criteris exposats en els punts següents.  
- S'han de mantindre els vials i camins existents, i així evitar la supressió o solucions o canvis de traçat que desvirtuen la funcionalitat agrària, respectar en tot cas l'estructura parcel·lària i valorar les preexistències, com ara portes de reg o mollons, entre altres.  
- Els recorreguts nous s'han de fer de terra millorada llevat que amb la justificació prèvia s'aconselle un paviment continu de rodament per a trànsit semipesant. En la franja destinada a arbratge i vegetació s'han d'emprar les espècies característiques de l'àmbit d'horta i evitar l'ús d'espècies exòtiques o impròpies d'aquest.  
- S'ha d'evitar la il·luminació indiscriminada i reduir aquesta a la necessària en les proximitats dels edificis existents. Els elements d'il·luminació utilitzats han de ser de baixa emissió lumínica i han d'estar dissenyats amb criteris d'eficiència energètica, amb limitació del con de llum a l'àmbit estricte a il·luminar.»  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que s'ha establit en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial ha de determinar, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
L'àmbit de la modificació està constituït per aquells trams de carril bici en el municipi de Picanya que són nous respecte al planejament actual, així com aquells trams de carril bici en l'actual planejament que en la proposta nova desapareixen. La documentació no els detalla, però en les imatges annexes s'indiquen aquells trams més rellevants de manera aproximada. Igualment en la modificació s'adjunta, per a aquells trams a executar, la secció tipus, tant si es tracta de trams existents en el planejament actual o no.  
  
  
Imatge IV. Sobre el planejament proposat de carril bici, delimitació dels principals trams nous respecte a l'actual planejament, mitjançant cercles o fletxes grogues.  
Els trams de carril bici nous respecte a l'actual planejament suposen aproximadament 4.855 m:  
- Trams de carril bici existent (ja executat): 1.847 m en sòl no urbanitzable i sòl urbà.  
· 1.454 m en sòl no urbanitzable al nord i sud del municipi. Terrenys de cultiu o adjacents. La secció i tipologia d'aquest és semblant a la proposta per a nova construcció del document presentat en el cas de nova execució, al nord del municipi, i utilitzant traçat de camí existent, al sud del municipi.  
· 393 m en sòl urbà. Adjacent: zona asfaltada, zones verdes i aparcaments.  
- Trams de carril bici sobre camí asfaltat existent: 1.750 m. Es tracta de camins que s'han aprofitat per a l'ús de carril bici. Al nord i sud del municipi.  
- Trams a executar: 1.258 m. Tots en sòl urbà. Carrers asfaltats, zones d'aparcaments i zones verdes. Encreuament del barranc de Xiva pel Pont Vell.  
Els trams que s'han eliminat respecte a l'actual planejament en la proposta suposen aproximadament 1.763 m. Haurien afectat fonamentalment el sòl no urbanitzable protegit i en menor grau el sòl urbà.  
  
Els trams per a executar mesurats sobre el pla aportat suposen aproximadament en total 4.734 m: 3.215 m en sòl no urbanitzable i 1.519 m en sòl urbà, 1.258 m dels quals són de nou traçat diferent del del planejament actual i en sòl urbà.  
Tot el municipi es troba en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural de l'Albufera.  
El municipi es troba en l'àmbit del Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'horta de València (PATODHV) que està en procés de tramitació. En aquest es diferencien dues zones en el municipi de Picanya, la zona nord qualificada d'horta de protecció especial grau 2 i la zona sud, horta de protecció agrícola grau 3.  
  
Al municipi es diferencia el sòl urbà i urbanitzable entorn del barranc de Xiva (fonamentalment residencial al sud i industrial al nord) del sòl no urbanitzable protegit constituït per cultius, cítrics i horta. Vies de comunicació importants travessen el municipi: AVE, ferrocarril-metro i CV-33. La capacitat d'ús agrícola en tot el municipi és molt elevada (classe A).  
El barranc de Xiva es considera terreny forestal, així com una parcel·la limítrofa a la carretera d'accés a Picanya des del sud (municipi de Torrent), a pesar d'estar cultivat actualment, tot això d'acord amb el sistema d'informació geogràfica (SIG) d'aquesta conselleria.  
  
El municipi està afectat per diverses vies pecuàries:  
- Sendera del camí de la Pedrera, amb amplària legal entre 10 i 20 m. Recorre el municipi de SO a NE.  
- Sendera del barranc de Xiva, sendera d'Alaquàs que discorre pel barranc esmentat que travessa el municipi d'oest a est. Amplària legal entre 12,5 i 20 m.  
- Colada assagador de Faitanar: amb amplària legal de 2,25 m discorre pel límit NE del terme municipal amb el municipi de València.  
- Colada assagador Florentina: amplària legal de 6 m, discorre per l'extrem nord del municipi.  
- Colada camí de Picanya - Colada assagador de la Florentina. Amplària legal de 3 m.  
D'acord amb la informació del SIG d'aquesta conselleria, el barranc de Xiva està afectat per perillositat d'inundació 1, i una part molt xicoteta del municipi en el seu extrem nord-est està afectada per perillositat d'inundació 3.  
En relació amb les característiques de la modificació, aquesta no suposa un canvi en el model territorial, no influeix decisivament en altres plans o programes de superior jerarquia i no es produeixen problemes ambientals significatius relacionats amb el possible desenvolupament de la zona que es vol modificar.  
Els trams de carril bici nous respecte a l'actual planejament suposen aproximadament 4.855 m, gran part en sòl urbà i la part de sòl no urbanitzable aprofita el camí existent sense traçat nou.  
  
Pel que fa als trams de carril bici en sòl no urbanitzable coincidents aproximadament amb el traçat actual, pendents d'executar, suposen 3.215 m i amb la secció tipus de 3,5 m d'amplària, suposen una superfície que afecta d'11.252 m². Es tracta d'una superfície reduïda, la major part d'aquesta prop de camins o vies existents i la resta prop de límits de sòl urbà.  
En relació amb els trams ja executats en sòl no urbanitzable, utilitzen camins existents o són adjacents a existents, i en aquest últim cas han suposat una longitud aproximada de 1.488 m en el municipi.  
  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
No afecta negativament espais naturals, hàbitats, espècies d'interés ni muntanyes gestionades per la Generalitat.  
No és previsible que afecten terrenys forestals ni pels trams de la modificació que difereixen de l'actual planejament, ni pels trams que coincideixen amb aquests i pendents d'executar. Els trams que discorren pròxims a terrenys forestals segons SIG, tant en un cas com en un altre, no és previsible que ho facen, i en cas de fer-ho s'estima que l'afecció no seria significativa per les característiques dels terrenys i per la superfície que podria ser afectada. Els trams ja executats s'estima que no han afectat terrenys forestals.  
En relació amb l'afecció a vies pecuàries, els trams que difereixen de l'actual planejament afecten la sendera del camí de la Pedrera que transcorre per sòl urbà, i pel que fa als pendents d'executar, poden afectar diverses vies pecuàries. L'ús plantejat, carril bici, es considera compatible, no obstant això, és un bé de domini públic i, per tant, s'estima necessari que prèviament a l'aprovació definitiva de la modificació s'obtinga un informe favorable de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria (unitat de vies pecuàries) per si estima necessari adoptar mesures correctores.  
En relació amb la possible afecció al patrimoni cultural, i tenint en compte la informació de la web de la Conselleria de Cultura, no és previsible que ocasionen afeccions negatives significatives. No obstant això, s'estima necessari en els següents casos introduir una mesura preventiva en la modificació: en el cas de l'encreuament del Pont Vell, element etnològic, si el traçat no discorre pel pont, sinó en paral·lel, o s'ha d'ampliar, s'ha d'obtindre informe previ favorable de la Conselleria de Cultura pel que fa al projecte d'execució. De la mateixa manera, en els trams pendents d'executar que discorren pròxims a elements del patrimoni cultural, en la fase de projectes s'ha d'obtindre un informe favorable previ de la Conselleria de Cultura. En aquest últim cas es pot trobar el tram situat al nord-est del municipi, que discorreria pròxim a l'element etnològic, Séquia de Faitanar.  
  
En cas de produir-se algun descobriment en la fase de projectes s'ha d'aplicar la legislació sectorial respecte al patrimoni cultural.  
En relació al perill d'inundació s'han d'adoptar les mesures indicades en l'informe del servei d'ordenació del territori.  
Respecte a l'afecció paisatgística: els trams que difereixen de l'actual planejament no suposen una afecció paisatgística significativa. No obstant això, respecte a l'encreuament del Pont Vell, pendent d'executar, si el traçat no discorre pel mateix pont, sinó en paral·lel, o s'ha d'ampliar, s'ha d'obtindre informe previ favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
D'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge s'estima que per a evitar efectes negatius significatius paisatgístics en l'àmbit del projecte, i com a mesura preventiva, s'han d'establir les condicions següents:  
a) S'ha de mantindre l'amplària definida en la secció de tipus proposada i es pot augmentar en determinats punts com a màxim un metre, de manera justificada i sempre d'acord amb els criteris exposats en els punts següents.  
b) S'han de mantindre els vials i camins existents, evitar-ne així la supressió o solucions o canvis de traçat que desvirtuen la funcionalitat agrària, i respectar en tot cas l'estructura parcel·lària i valorar les preexistències, com ara portes de reg o mollons, entre altres.  
c) Els nous recorreguts s'han de fer de terra millorada llevat que amb la justificació prèvia s'aconselle un paviment continu de rodament per a trànsit semipesant. En la franja destinada a arbratge i vegetació s'han d'emprar les espècies característiques de l'àmbit d'horta i evitar l'ús d'espècies exòtiques o impròpies d'aquest.  
d) S'ha d'evitar la il·luminació indiscriminada i reduir-la a la necessària en les proximitats dels edificis existents. Els elements d'il·luminació utilitzats han de ser de baixa emissió lumínica i han d'estar dissenyats amb criteris d'eficiència energètica, amb limitació del con de llum a l'àmbit estricte que cal il·luminar.  
Pel que fa a les condicions referides, s'estima necessari precisar, a més, per a millorar la integració paisatgística i reduir l'afecció del recurs sòl, el següent:  
- Que els de traçat nou discórreguen paral·lels, el més pròxim possible a vies existents o a sòls urbans o urbanitzables.  
- Minimitzar durant l'execució, en la mesura que es puga, la zona d'afecció al sòl, i procedir a la restauració d'aquelles zones afectades fora del traçat.  
- Pel que fa a les espècies arbustives s'usaran preferentment espècies autòctones pròpies de la zona o d'ús tradicional en l'horta, llevat d'excepcions justificades.  
Respecte a les espècies arbrades es recomana l'ús de dues espècies d'ús tradicional en la zona d'horta i s'estima que poden plantejar menys problemes a la conservació de la infraestructura i al seu ús que altres, com són: el lledoner (Celtis australis) i les moreres (Morus alba) de varietats estèrils.  
L'ús d'espècies arbustives de gran port com el baladre (Nerium oleander), el llentiscle (Pistacia lentiscus) i la murta (Myrtus comunis) es considera en principi adequat, no obstant això, poden presentar un gran desenvolupament a l'amplària i requerir mesures de conservació freqüents per a mantindre lliures els carrils bici en tota l'amplitud, per la qual cosa es recomana que es valore la substitució per espècies arbustives de port més xicotet tipus la camamilla blanca amarga (Santolina chamaecyparissus), la sempreviva borda de muntanya (Helichrysum stoechas), l'espígol comú (Lavandula latifolia), etc.  
Tenint en compte el que indica, no es considera que es puguen produir efectes negatius significatius sobre el medi ambient en l'àmbit del pla sempre que s'adopten les mesures correctores indicades.  
La modificació facilita la materialització de l'execució del carril bici i, per tant, afavoreix la mobilitat sostenible i la funcionalitat de la infraestructura verda, amb els conseqüents beneficis ambientals sobre la qualitat de l'aire i de la contaminació acústica.  
Com que la modificació puntual afecta el sòl no urbanitzable, l'aprovació d'aquesta correspon a l'òrgan autonòmic, Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació amb la modificació puntual número 21 del PGOU de Picanya (València), d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, i tenint en compte les consultes i l'anàlisi efectuades, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació referida no presenta efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta d'acord amb la normativa sectorial, sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva de la modificació:  
1.1. S'ha d'incorporar a la modificació el següent:  
a) S'han de complir les condicions d'adequació de la infraestructura als trams de carril afectats per perillositat d'inundació que resulten aplicables segons l'article 21 de la normativa del PATRICOVA d'acord amb l'informe del servei d'ordenació del territori de data 9 de maig de 2017.  
  
b) Pont Vell: en el cas que el traçat no discórrega pel Pont Vell, sinó que s'ha d'ampliar o discórrer en paral·lel a aquest, s'han d'obtindre informes previs favorables del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge i de la Conselleria de Cultura pel que fa al projecte d'execució.  
c) Les condicions als projectes d'execució en sòl no urbanitzable són:  
1. S'ha de mantindre l'amplària definida en la secció de tipus proposada i es pot augmentar en determinats punts com a màxim un metre, de manera justificada i sempre d'acord amb els criteris exposats en els punts següents.  
2. S'han de mantindre els vials i camins existents, evitar així la supressió o solucions o canvis de traçat que desvirtuen la funcionalitat agrària i respectar en tot cas l'estructura parcel·lària i valorar les preexistències, com ara portes de reg o mollons, entre altres.  
3. Els nous recorreguts s'han de fer de terra millorada llevat que amb la justificació prèvia s'aconselle un paviment continu de rodament per a trànsit semipesant. En la franja destinada a arbratge i vegetació s'han d'emprar les espècies característiques de l'àmbit d'horta i evitar l'ús d'espècies exòtiques o impròpies d'aquest.  
  
Pel que fa a les espècies arbustives s'han d'usar preferentment espècies autòctones pròpies de la zona o d'ús tradicional en l'horta, llevat d'excepcions justificades.  
4. S'ha d'evitar la il·luminació indiscriminada i reduir-la a la necessària en les proximitats dels edificis existents. Els elements d'il·luminació utilitzats han de ser de baixa emissió lumínica i han d'estar dissenyats amb criteris d'eficiència energètica, amb limitació del con de llum a l'àmbit estricte que cal il·luminar.  
5. Que els de traçat nou discórreguen paral·lels, el més pròxim possible a vies existents o sòls urbans o urbanitzables.  
6. Minimitzar durant l'execució, en la mesura que es puga, la zona d'afecció al sòl, i procedir a la restauració d'aquelles zones afectades fora del traçat.  
d) En cas de discórrer pròxim a elements del patrimoni cultural s'ha d'obtindre un informe favorable previ de la Conselleria de Cultura.  
  
1.2. S'ha de sol·licitar l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer regulat en l'article 14 bis, apartat 5 del Reial decret 638/2016, de 9 de desembre, pel qual es modifica el Reglament de domini públic hidràulic que va entrar en vigor el 30 de desembre de 2016, i incorporar les mesures que s'indiquen en aquest, si escau.  
1.3. Obtenció d'informe favorable de la unitat de vies pecuàries de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perd la vigència i cessa en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació de la modificació en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor ha d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
En vista de tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual número 21 del PGOU de Picanya, perquè considera que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Cal notificar als interessats que contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; cosa que no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que estimen pertinents en el seu dret.  
Cosa que se us notifica per al vostre coneixement i als efectes oportuns.  
Així mateix, se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, d'acord amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 4 d'octubre de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 16 d'octubre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.