Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8263, del 28-03-2018 (2018/2031)

RESOLUCIÓ de 30 de gener de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 20/13-AIA Calp.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8263

Data del DOGV
:   28-03-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/2031


Data del document
:   30-01-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Calp
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 30 de gener de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 20/13-AIA Calp. [2018/2031]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 20/13-AIA Calp.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 20/9033-KPG.  
Títol del projecte: Granja marina de daurada, llobarro i corbina.  
Promotor: Niordseas, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció Territorial d'Alacant, Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. S/Ref.: AAI/09/2011.  
Localització: enfront de la badia del terme municipal de Calp (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.  
El projecte de la granja marina de la mercantil Niordseas, SL, a ubicar enfront de la badia del terme municipal de Calp (Alacant), té com a objectiu centralitzar l'explotació aqüícola que posseeix la mercantil en aqueixa zona marítima en un nou polígon on es traslladarien dues granges marines: la instal·lació núm. 21 sítia en la part nord de la badia d'Altea (BALMAR) i la instal·lació núm. 23 enfront del Morro de Toix (SEA); s'introduiria la corbina en el cultiu junt amb la daurada i el llobarro, i s'ampliaria la producció fins al màxim anual de 3.500 tn (40 % de daurada, 40 % de llobarro i 20 % de corbina).  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Les dues granges en funcionament que es traslladarien, renunciant a les ocupacions del DPMT respectives, es dediquen al cultiu autoritzat de daurada i de llobarro. De les seues estructures s'emportarien aquelles aprofitables per a la nova granja, i la resta d'estructures serien retirades del lloc i eliminades.  
- La granja núm. 21 BALMAR ocupa un polígon de 98.000 m², a profunditats entre 34 i 38 metres, dins del parc natural i LIC de «Serra Gelada i el seu entorn litoral». La producció anual és de 241 tn i utilitza per a això 12 gàbies d'engreixament de 16 m de diàmetre.  
- La granja núm. 23 SEA, amb un polígon de 95.232 m², a profunditat entorn dels 40 metres, situat fora de l'àrea protegida del parc natural i LIC de «Serra Gelada i el seu entorn litoral» a una distància d'uns 200 m. La producció anual és de 218 tn i s'utilitzen 12 gàbies d'engreixament d'un diàmetre de 20 m.  
En el projecte de granja que es proposa obtindre la producció màxima anual de 3.500 tn, entre daurada (1.400 t), llobarro (1.400 t) i corbina (700 t), comporta:  
- La sol·licitud d'ocupació d'una superfície de DPMT de 47,5 ha (950 m x 500 m) enfront de la cala de Calp, en profunditats entre 37 a 47 m, i sobre fons de detrític costaner enfangat. Aquest és un polígon rectangular que es col·loca, girat amb el vèrtex B més prop de la línia de costa, a una milla nàutica al sud-oest del port de Calp i a una mínima distància de les LIC d?«Ifach» i de «Serra Gelada» d'uns 900 m i 1.300 m, respectivament, segons el projecte tècnic visat el 8 de setembre de 2011.  
El perímetre de la concessió serà senyalitzat al trànsit marítim per mitjà de balises, en els extrems del polígon i en els punts intermedis dels costats de major longitud, que s'executaran prèviament al muntatge dels grups de gàbies. El sistema d'abalisament, de marques i senyals de cada balisa compliran els requisits de les autoritats marítimes competents.  
  
Les coordenades geogràfiques i UTM de la nova concessió sol·licitada serien:  
A) 38º 37,208 N (vèrtex oest) 0º 2,729 E.  
B) 38º 37,568 N (vèrtex nord) 0º 3,195 E.  
C) 38º 37,377 N (vèrtex est) 0º 3,440 E.  
38º 37,018 N (vèrtex sud) 0º 2,974 E.  
E) 38º 37,387 N 0º 2,957 E.  
F) 38º 37,196 N 0º 3,207 E.  
O) 38º 37,292 N (centre) 0º 3,084 E.  
(Dàtum E50).  
- La col·locació de 48 gàbies d'engreixament, fixades al fons en quatre grups o flotilles de 2x6, amb una grandària per gàbia de 25 m de diàmetre interior i 15 m de fons de xarxa, resultant un volum de 7.350 m³ i un total disponible per al cultiu de 352.800 m³.  
- La superfície ocupada per cada gàbia d'engreixament és de 491² m i el total de superfície pel cultiu entre les 4 flotilles és de 23.562 m², segons consta en el pla del projecte núm. 614.07.1 «Gàbia de Ø 25 m. Elements flotants».  
- En cada grup de gàbies es col·locaran a sotavent (en aquest cas el nord-oest) 2 gàbies auxiliars, en total 8 gàbies auxiliars, amarrades individualment a les boies de les estructures flotants de les gàbies d'engreixament i als ancoratges. La grandària de cada una d'aquestes gàbies és de 20 m de diàmetre, 12 m de fons de xarxa i un volum de 3.770 m³.  
Les estructures de cada grup o flotilla han de ser capaces d'absorbir els esforços dinàmics produïts pels corrents, vents i onades, i mantindre la seua posició i assegurar l'estabilitat de les estructures de les gàbies.  
  
Les gàbies estan construïdes amb una estructura flotant circular i una xarxa o recinte contenidor dels alevins a engreixar; aquestes xarxes es van canviant al llarg del cultiu amb diferent llum de malla quadrada d'acord amb la grandària del peix. Es cobreixen les gàbies d'engreixament amb xarxes antidepredadors que es recolzen en unes estructures de tub col·locades surant en el centre de cada gàbia per a així mantindre-les elevades de la superfície de l'aigua.  
Per cada grup de gàbies hi ha una estructura sustentadora submergida a profunditat fixa per mitjà de boies, és un entramat quadricular format per cables, simes, boies, on s'amarren les gàbies col·locant una en cada quadrant. Aquest entramat és fixat al fons marí per mitjà de les línies d'ancoratge, 23 per flotilla, a sobrevent les que s'instal·len seran dobles i reforçades; les línies estan formades de cadenes d'ajust, simes d'ancoratge, cadenes fixades a blocs de formigó de 6 t, tram de cadena i àncores de 750 kg a sobrevent i de 500 kg, que s'assenyalen en superfície amb boies de l'àncora.  
Tota la construcció dels elements d'ancoratge, estructura, gàbies flotants es realitzen en terra, en zona adequada i autoritzada per a això, per a reduir el treball submarí en profunditat al mínim quan es traslladen els elements esmentats a la seua ubicació en el mar.  
El muntatge de la instal·lació piscícola en el mar s'inicia amb l'abalisament perimetral del polígon de concessió, continua per flotilla col·locant els ancoratges, situant els morts en la seua posició topogràfica exacta i les àncores; després es col·loca l'estructura sustentadora formant els quadrants i es connecta als ancoratges tensant-los. S'instal·len les estructures flotants de les gàbies i l'últim és la col·locació de les xarxes i la seua fixació.  
L'activitat aqüícola iniciarà el procés productiu a partir de l'engreixament de lots d'alevins uns 10 g de pes de daurada (265.000 u), llobarro (300.000 u), i corbina (130.000 u), per mitjà de l'aportació de pinsos compostos fins a aconseguir les talles comercials desitjades uns 400 g la daurada, 600 g el llobarro i de 1.000 g o més la corbina. Els cicles productius d'aquestes espècies oscil·len entre 14-16 mesos la daurada, 18 mesos el llobarro i 12-14 mesos la corbina. Aquest últim peix (corbina) és una espècie amb una alta taxa de conversió d'aliment (1,1) i d'ingesta.  
La densitat del cultiu en general, tenint en compte les característiques que diferencien cada espècie com ser més o menys voraç, el seu comportament dins de gàbies, etc., s'estableix en l'estudi de producció adjunt al projecte en uns 18 kg/m³, quantitat inferior als 22 kg/m³ utilitzats com a valor de biomassa prevista en el càlcul de construcció de les gàbies. En l'estudi d'impacte ambiental (EIA) situen la densitat entorn dels 9,92 kg/m³ donat el volum disponible per les gàbies per al cultiu i l'obtenció de la producció total anual de 3.500 t; actualment, es procedeix a no estabular molts peixos en una mateixa gàbia, així es disminueix el risc però també la producció per gàbia.  
- En les operacions quotidianes durant la fase de funcionament o explotació de l'activitat aqüícola, una vegada col·locades les gàbies, comporta: l'abastiment dels alevins, la seua distribució en gàbies i per separat les tres espècies, l'aportació de l'aliment (pinsos adequats a la grandària del peix) realitzat amb un canó des del vaixell pròxim a cada gàbia, observacions mentre mengen els peixos i visites successives a les gàbies per a observar el seu comportament, la presència de peixos morts es retiren per a eliminar-los i/o observació veterinària, seguiment del creixement amb classificació i separació en talles si és necessari, i quan aconsegueixen la talla apta per a la venda es desempesquen i sacrifiquen en gel i aigua, i es porten a les instal·lacions de terra (nau en el moll de Calp) on s'empaqueten i distribueixen en camions frigorífics.  
  
- Paral·leles a aquestes operacions en els cultius de les tres espècies, es realitzen les d'inspecció i el manteniment en bon estat de tota la instal·lació en si (gàbies, cables, fixacions, xarxes, etc.) reparant-les in situ i/o substituint-les.  
Alternatives  
En l'apartat d'alternatives de l'estudi d'impacte ambiental (EIA) únicament es presenta al referent projecte nou de granja, el lloc d'ubicació i les característiques del qual ja s'han descrit.  
Es remarca l'emplaçament d'aquests projectes, per mitjà de referència bibliogràfica, per constituir l'alternativa més important des del punt de vista mediambiental, perquè implica la cerca de llocs on els residus generats no afecten biocenosi de rellevància ecològica, ni zones sensibles per a la pesca, ni tampoc la qualitat de les aigües de bany.  
  
Per a la instal·lació de la granja SEA, es van tindre en compte a l'hora d'emplaçar-la les premisses següents:  
- La inexistència en les proximitats de biocenosi d'importància ecològica, com ara praderies de fanerògames submarines (principalment praderies de Posidonia oceanica), coral·ligen, detrític en la seua fàcies d'aspecte típic.  
- La inexistència de zones amb especial interés pesquer.  
- El distanciament de platges i aigües de bany.  
El present nou projecte de granja, pel fet d'ubicar-lo prop de l'existent granja SEA (de la seua propietat) es considera en l'EIA com si fóra una ampliació amb un lleu desplaçament de la granja en funcionament (SEA) i, per això, ja és suficient preveure que no donarà lloc a la generació de nous impactes ambientals durant la fase de construcció de granja en la zona i, pel funcionament de l'activitat perquè tampoc preveuen la introducció d'impactes ambientals significatius, pel fet que es realitzarà una reordenació i distribució de les gàbies i una ampliació del volum de producció d'una instal·lació d'aqüicultura ja existent. A les premisses anteriors s'incorpora aquesta altra també tinguda en compte:  
  
- El fet d'ubicar sobre els mateixos fons marins en què la granja marina ja ha estat desenvolupant la seua activitat des de fa anys.  
  
En l'apartat d'alternatives determina que la zona proposada, reflectida en la carta bionòmica de l'EIA, en complir aquestes premisses, l'emplaçament previst per a aquesta nova granja continuarà sent sobre biocenosi de detrític enfangat, d'escàs valor conservacionista.  
Lògicament, aspectes i situacions existents en la zona marina enfront de Calp triada per a aquest projecte de granja marina, així com la presentació d'altres alternatives d'emplaçament seran les que permeten confirmar aqueixes premisses i una elecció adequada per a aquest nou i gran projecte de granja marina, que no és una ampliació de SEA com es pretén plantejar.  
Tramitació administrativa  
En data 15 de febrer de 2012, s'obri l'expedient de consulta 43/7318-UMM en rebre del Servei Territorial de Medi Ambient, de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, actualment Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, prèviament a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada (AAI) (S/Ref.: AAI/09/2011), sol·licitada per Niordseas, SL, per al projecte de «granja marina per a engreixament de daurada, llobarro i corbina» enfront de la cala del terme municipal de Calp (Alacant), la següent documentació perquè s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental:  
- Projecte d'instal·lació de granja marina per a cria i engreixament de peixos en gàbies flotants en aigües del Mediterrani. Calp (Alacant). Visat el 8 de setembre de 2011.  
- Estudi d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació d'una piscifactoria en la costa de Calp (Alacant). Estudi realitzat per l'institut d'ecologia litoral. Maig, 2011. Sense visar.  
- Disc compacte que conté: projecte d'instal·lació, estudi d'impacte ambiental, estudi de producció de Niordseas, annex sobre la gestió dels residus generats per l'activitat aqüícola, annex d'instal·lacions terrestres i embarcacions, estudi de viabilitat i rendibilitat econòmica, i projecte d'abalisament visat el 8 de setembre de 2011.  
  
Així mateix, s'informa que està pendent de realitzar-se el tràmit d'informació pública.  
En data 27 d'abril de 2012 es rep del Servei Territorial de Medi Ambient un escrit del promotor, en relació amb la ubicació de la nova granja, que informa el següent:  
«Que després de diverses conversacions telefòniques mantingudes amb la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient i l'Institut d'Ecologia Litoral sobre la situació de la nova granja de Niordseas i l'emissari submarí de Calp, l'empresa ha decidit continuar amb la ubicació proposada en el projecte, ja que no es considera significativa la proximitat.»  
En data 14 de maig de 2012 s'efectua consulta a l'entitat pública de sanejament d'aigües (EPSAR) perquè, en l'àmbit de les seues competències, informe sobre el possible risc d'afecció al cultiu de peixos a causa de l'abocament de l'emissari submarí a profunditat pròxima a la ubicació del projecte de granja marina enfront de la costa de la cala de Calp.  
En data 12 de juny de 2012 es remet informe al Servei Territorial de Medi Ambient, de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria, en què comunica:  
Vista la ubicació d'aquesta nova instal·lació piscícola de daurada, llobarro i corbina enfront de Calp, l'existència de l'emissari submarí en la cala de Calp l'extrem d'abocament de la qual està a una profunditat de 29,50 m molt pròxima al polígon de la instal·lació del projecte (vèrtex -B a - 37 m), que es va donar a conéixer a l'empresa i la resposta de la qual, rebuda el 27 d'abril de 2012, era continuar en la dita ubicació, així com la presència de coral·ligen a l'oest de l'esmentat polígon i que està confrontant amb l'àrea d'influència del cultiu a causa de la dispersió mitjana dels excrements, segons el mapa núm. 3, carta bionòmica de l'estudi d'impacte ambiental.  
Per consegüent, es considera insuficient el contingut de la documentació presentada i es requereix l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental en l'apartat 2.4 sobre alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada, amb la presentació d'alternatives viables d'ubicació de la instal·lació, es tindrà en compte:  
- La distància que mantinga la piscifactoria de les biocenosis de valor ecològic que siga prou gran com per a no afectar-les negativament.  
  
- La qualitat de les aigües on s'instal·le la piscifactoria serà, sanitàriament, idònia per a aquesta activitat alimentària de peixos destinats al consum humà. En el cas de continuar amb la ubicació inicial del projecte, aquesta ha de ser justificada respecte a la qualitat de les aigües per a ús aqüícola i, sobretot, el risc de ser afectats els peixos estabulats per les aigües procedents de l'emissari, ja siguen tractades com sense tractar per donar-se una situació de ruptura i/o emergència en l'EDAR.  
Així mateix, s'ha efectuat consulta a l'entitat pública de sanejament d'aigües (EPSAR), i quan es reba la seua resposta es traslladarà una còpia de l'informe l'empresa perquè en prenga coneixement.  
En data 29 de juny de 2012 es rep de l'EPSAR, en resposta a la nostra consulta, documentació en què informa sobre la situació i característiques de l'emissari de Calp que correspon a un informe tècnic de l'any 2008 i els resultats de les analítiques (volum d'aigua tractada, paràmetres fisicoquímics i microbiològics) de l'efluent de l'EDAR durant el període de gener de 2011 a maig de 2012.  
En data 11 de juny de 2012, es rep escrit del Servei Territorial de Medi Ambient en què dóna a conéixer que s'ha traslladat al promotor la sol·licitud d'ampliació d'informació de l'estudi d'impacte ambiental i que se li envie còpia de l'informe que emeta l'EPSAR, així com les obtingudes d'altres consultes per a incorporar-les en l'expedient d'autorització ambiental integrada i comunicar-les a altres administracions i organismes que intervenen en el procediment.  
En data 23 de juliol de 2012 se sol·licita informació complementària, adjuntant la documentació de l'EPSAR, al Servei de Planificació de Recursos Hídrics i Qualitat de les Aigües, de la Direcció de l'Aigua pertanyent a la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, en relació amb l'emissari submarí de l'EDAR de Calp el punt d'abocament de la qual està prop del projecte de cultiu de daurada, llobarro i corbina amb destinació al consum humà, perquè informe, dins de les seues competències de qualitat de les aigües, si la idoneïtat de les aigües en aqueixa zona permet l'ús aqüícola.  
En data 26 de juliol de 2012 es remet a Niordseas, SL, còpia de la informació remesa per l'EPSAR en resposta a la nostra consulta sobre el possible risc d'afecció al cultiu de peixos a causa de l'abocament de l'emissari submarí a profunditats pròximes a la ubicació del present projecte de granja marina, perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
En data 10 de setembre de 2012, es rep escrit del Servei Territorial de Medi Ambient en què adjunta l'ampliació d'informació de l'EIA presentada pel promotor.  
En data 18 d'octubre de 2012, es rep l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Turisme, Cultura i Esport, perquè en prenguem coneixement i als efectes oportuns. S'emet un informe favorable al projecte però es recorda el següent:  
- Qualsevol troballa d'índole arqueològica haurà de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que totes aquelles remocions de terres que puguen afectar possibles àrees amb restes arqueològiques o paleontològics han de comptar amb la deguda autorització d'aquesta direcció general.  
- El present informe es contrau a la memòria d'impacte patrimonial presentada, amb l'expressa advertència que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produeixen variacions respecte a la proposta sobre la qual s'ha informat, haurà de sotmetre's de nou a l'informe vinculant.  
- Amb vista a garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament patrimonials establides en el present informe haurà de remetre's a aquesta direcció general còpia de la declaració d'impacte ambiental de l'actuació tan prompte com aquesta es pronuncie.  
En data 12 de novembre de 2012 es rep l'informe del Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües de la Direcció General d'Aigües en resposta a la nostra sol·licitud.  
En data 23 de novembre de 2012, com va recomanar la Direcció General d'Aigües, s'efectua consulta a la Subdirecció General de Seguretat Alimentària de la Conselleria de Sanitat, perquè dins de les seues competències ens done a conéixer la valoració del possible risc d'afecció al cultiu piscícola pels abocaments de l'EDAR de Calp (a - 29,5 m i 650 m de distància), així com la legislació aplicable que establisca un control sanitari d'aquests peixos amb destinació per al consum humà, o un altre aspecte, recomanació o proposta a tindre en compte en el present projecte.  
En data 10 de desembre de 2012, es remet escrit al Servei Territorial de Medi Ambient en què s'adjunten còpies: de l'informe emés per l'EPSAR, que va arreplegar personalment l'empresa el 26 de juliol de 2012, de la consulta realitzada al Servei de Planificació de Recursos Hídrics i Qualitat de les Aigües el 23 de juliol de 2012, i de l'informe de patrimoni que es va rebre.  
Així mateix, se sol·liciten els informes de caràcter ambiental demanats en les consultes dins del procediment administratiu, i els resultats de l'exposició pública quan aquesta finalitze, amb les al·legacions i la resposta i/o justificació donada a aquestes pel promotor.  
  
En data 7 de gener de 2013 es rep escrit del Servei Territorial de Medi Ambient, de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria, en què es dóna a conéixer que durant el període d'exposició pública s'han presentat al·legacions i n'adjunta còpia i la contestació de l'interessat. També s'hi adjunten còpies dels següents informes demanats d'organismes consultats i, en format digital, l'anàlisi visual de la zona litoral i la seua valoració visual sol·licitat al promotor:  
  
- El Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat d'Aigües de la Direcció General de l'Aigua, Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, en el seu informe emés el 20 de març de 2012 estableix, una vegada descrites les característiques del projecte, el següent pla de vigilància ambiental que haurà de complir-se:  
1. Els punts de mostreig seran tres, el 1r en la instal·lació, el 2n a 250 m en la direcció NE i el 3r a 250 m en direcció SO.  
2. Es realitzaran les següents determinacions amb periodicitat mensual:  
a) En aigües: temperatura (mesurada in situ),transparència (disc Secchi), pH, sèston o matèria particulada en suspensió, oxigen dissolt (in situ), nitrogen total (mg/l), fòsfor total (mg/l), clorofil·la a, índex de Margalef (D430/D665), E. coli i enterococs.  
b) En sediments: nitrogen total (mg/l), fòsfor total (mg/l), matèria orgànica % (incineració a 450 ºC), potencial redox mV (en 20») i Beggiatoa spp.  
3. Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques. La periodicitat de l'examen serà amb caràcter trimestral.  
4. Inventari visual de grans invertebrats i peixos: anualment, al setembre.  
5. Hauran de presentar anualment un estudi bionòmic per a comprovar els possibles canvis en l'estat de conservació de les comunitats d'importància ecològica pròximes a la instal·lació.  
Hauran de comunicar la quantitat i el moment en què s'apliquen productes químics (antifouling) i antibiòtics i/o fungicides utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, aquests productes poden causar dany a la població fitoplanctònica de la zona i alterar l'equilibri biològic de les aigües.  
Haurien de presentar un estudi previ a la instal·lació de les gàbies, perquè servisca de referència i poder valorar la possible repercussió en el medi de la granja marina quan comence a funcionar.  
El muntatge de les gàbies haurà de realitzar-se procurant no deteriorar l'entorn i davant de qualsevol accident, l'empresa haurà de tindre preparats els mitjans necessaris per a l'arreplega de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o queden a la deriva, s'establirà especial atenció en la temporada de bany, ja que hi ha platges d'excel·lent qualitat pròximes a la instal·lació que podrien veure's afectades.  
Tenen l'obligació de remetre els resultats del pla de vigilància a la Direcció General d'Aigües de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigües trimestralment, per a avaluar els resultats i controlar la seua possible incidència en les aigües litorals.  
Transcorreguts dos anys des del funcionament de la instal·lació i de la remissió dels resultats del PVA, el peticionari podrà sol·licitar per mitjà d'un escrit la modificació del pla de vigilància ambiental, i podrà reduir el nombre de mostrejos si es demostra que els valors trobats no afecten la qualitat del medi.  
L'interessat ha de notificar al Servei de Qualitat d'Aigües, qualsevol canvi o modificació que es produïsca en la instal·lació.  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge pertanyent a la Secretaria Autonòmica de Territori, Medi Ambient i Paisatge d'aquesta conselleria, en el seu informe emés el 10 de maig de 2012 sobre l'estudi d'integració paisatgística que acompanya l'autorització ambiental integrada per a instal·lar aquesta granja marina enfront de Calp, es fan les observacions següents:  
La instal·lació de la granja marina flotant en la costa de Calp, se situa a més de 2.000 m del litoral en direcció NE, fora del LIC Penyal d'Ifac i fora del parc natural de la Serra Gelada. S'instal·len 4 flotilles o grups de 12 gàbies (2 x 6) que comprén un polígon de 475000 m². El material utilitzat en l'estructura flotant de les gàbies és poliestiré expandit d'alta densitat que assegura la seua flotabilitat.  
Analitzada la documentació que es troba en aquest servei, s'observa que el seu contingut es considera suficient per a valorar la incidència de la instal·lació projectada. En tot cas s'observaran els següents condicionants per a la instal·lació de la granja, la qual ha de:  
- Realitzar la valoració de la integració visual a partir d'una anàlisi visual de l'àmbit. Procedir a la selecció dels punts d'observació des d'on es perceba principalment el paisatge (article 36 RPJECV), que permeta identificar i valorar possibles impactes visuals ocasionats per l'augment de les dimensions de l'actuació.  
- En aquest sentit, es procurarà el manteniment de les condicions de visibilitat en el seu àmbit, així com les de les vistes panoràmiques des de posicions elevades.  
- Es garantirà que no generen un efecte advers en l'entorn dels recursos paisatgístics pròxims (BIC, etc.) ni sobre les vistes que s'ofereixen des d'aquests.  
Per tot això, s'emet Informe relatiu a la documentació que acompanya l'AAI, tot això en compliment del que estableix la LOTPP i el RPJECV.  
- La Direcció General de Medi Natural d'aquesta conselleria, amb data 7 de juny de 2012, emet resolució de la valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 i adjunta informe d'afecció d'espècies del catàleg de fauna i flora amenaçada, realitzat pel Servei d'Espais Naturals i Biodiversitat d'aquesta direcció general.  
  
A) El Servei d'Espais Naturals i Biodiversitat, tenint en compte el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV) i respecte a l'àmbit pròxim a les instal·lacions marines, informa que «s'han trobat registres de Posidonia oceanica, Cymodocea nodosa y Tursiops truncatus (dofí mular). No obstant això, segons la cartografia disponible i la informació facilitada en el projecte de referència, les praderies de fanerògames marines corresponents a Posidonia oceanica i Cymodocea nodosa es troben prou allunyades de les instal·lacions aqüícoles per a veure's afectades per l'activitat. D'altra banda, per a l'espècie Tursiops truncatus tampoc es preveu cap efecte negatiu».  
  
B) Resolució de «Valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000», emesa per la Direcció General de Medi Natural, que tenint en compte les consideracions següents:  
1. Breu descripció del projecte, renunciant el promotor a les seues granges BALMAR i SEA amb la instal·lació d'aquest nou projecte.  
2. Espai o espais Xarxa Natura 2000 més pròxims a la ubicació de l'actuació. Les autoritzacions sol·licitades no afecten l'àmbit territorial de cap espai pertanyent a la Xarxa Natura 2000, no obstant això, es troben confrontant amb:  
- Lloc d'importància comunitària, d'ara en avant LIC, «Ifac» (ES5211009), «Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa» (5213021), «Serres del Ferrer i Bèrnia» (ES5213020).  
- Zona d'especial protecció per a l'avifauna, d'ara en avant ZEPA, «Ifac i Litoral de la Marina» (ES0000459), «Muntanyes de la Marina» (ES0000453), «Illots de Benidorm i Serra Gelada» (ES0000121).  
3. Justificació que el projecte no tindrà efectes apreciables en àmbits territorials allunyats de la seua ubicació. Vistes les característiques de l'actuació i, considerant que les granges marines s'instal·laran prou allunyades de les biocenosis d'importància ecològica, es considera que no és probable una afecció negativa sobre els hàbitats d'interés comunitari i/o espècies de la Xarxa Natura 2000 presents en aquests. D'altra banda, quant a les instal·lacions terrestres, tampoc s'espera una afecció negativa pel fet que aquestes es realitzaran íntegrament dins del moll de Calp (Alacant).  
Resol que el projecte analitzat està situat fora de l'àmbit territorial de la Xarxa Natura 2000, i no són previsibles per les seues característiques efectes a distància sobre cap lloc o llocs inclosos en aquesta. En conseqüència, i als efectes previstos en la legislació vigent, es considera que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.  
  
En conseqüència, i d'acord amb el que estableixen els articles 6 i 7 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, es considera que el projecte no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
Que l'esmentat pla/programa/projecte pot, per tant, i de conformitat amb allò que s'ha indicat en l'article 7.3 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, continuar la seua tramitació d'acord amb allò que estableix la seua legislació reguladora, sense necessitat de realitzar una avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000, i sense perjudici de les obligacions del promotor de:  
a) Sotmetre el pla, programa o projecte a avaluació ambiental estratègica o a avaluació d'impacte ambiental si així s'ha establit en la legislació reguladora dels dits procediments.  
b) Obtindre totes les concessions, autoritzacions i llicències o remetre les declaracions responsables o comunicacions prèvies que siguen necessàries en compliment de la legislació vigent.  
En dates 5 de març i 12 de juny de 2013 es reben del Servei Territorial de Medi Ambient, de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria, còpia dels informes finals demanats dels organismes següents:  
- El Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat d'Aigües de la Direcció General de l'Aigua, emet el 10 d'abril de 2013 informe favorable condicionat al compliment del pla de vigilància ambiental indicat en el seu anterior informe de data 22 de juny de 2012.  
- L'Ajuntament de Calp remet certificat de l'acord adoptat en la Junta de Govern Local, de data 29 de gener de 2013, pel qual s'acorda remetre, a la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, informe negatiu sobre la instal·lació de la granja marina d'aqüicultura enfront del terme municipal de Calp.  
En data 10 de juny de 2013 es rep, a través del Servei Territorial de Medi Ambient, l'informe emés pel Servei de Sanitat i Benestar Animal de la Direcció General de Producció Agrària i Ramaderia de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació que informa sobre les distàncies de les instal·lacions aqüícoles existents en la zona que compleixen el que estableix l'article 54 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, excepte pel que fa a l'explotació del titular Sociedad Europea de Acuicultura, SL (SEA) que la distància al vèrtex més pròxim del projecte d'instal·lació de Niordseas és de 0,917 km, aproximadament.  
En data 18 de juny de 2013 es rep, en resposta a la nostra consulta, l'informe de la Direcció General de Salut Pública de la Conselleria de Salut Pública, en què comunica inicialment que «per tractar-se d'una activitat enquadrada en la producció primària s'ha procedit a la remissió de la documentació a la Direcció General de Producció Agrària i Ramaderia de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per ser un punt de la seua competència.  
En data 8 de maig de 2014 es rep escrit del Servei Territorial de Medi Ambient, de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria en què recorda que s'està a l'espera de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental i adjunta còpia de l'informe final del Servei de Gestió de Residus.  
- El Servei de Gestió de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria, el 26 d'agost de 2013 informa, respecte a la instal·lació marina i la nau sítia en el port de Calp, el següent:  
  
«En primer terme, aclarir respecte d'això que els residus generats en la plataforma marina seran gestionats en el marc del Reial decret 1381/2002, de 20 de desembre, modificat pel Reial decret 1084/2009, de 3 de juliol, sobre instal·lacions portuàries de recepció de residus generats pels vaixells i residus de càrrega, i s'entén que no li és aplicable el règim jurídic previst en la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats. Així mateix, cal ressenyar que els residus de restes de peixos tindran la consideració de material de la categoria 3, d'acord amb el que estableix el Reglament (CE) núm. 1069/2009, del Parlament Europeu i del Consell, de 21 d'octubre de 2009, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals i els productes derivats no destinats al consum humà i pel qual es deroga el Reglament (CE) núm. 1774/2002 (Reglament sobre subproductes animals).  
  
Entrant en l'objecte del present informe, examinada la documentació referent a la comunicació de productor de residus, relativa exclusivament a la nau sítia al port de Calp (Alacant), cal indicar que s'haurà de procedir a la seua inscripció en el Registre de Productors de Residus Perillosos de la Comunitat Valenciana, de conformitat a l'article 29 de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, la taula de residus generats és la següent:  
  
  
Descripció del residu LER Quantitat (kg)  
Plàstics 043836 6.000  
Fustes 968575 2.000  
Restes de fleixos, caps, cordes 150102/778090 6.000  
Envasos buits 150110\* 100  
Bateries 160601\* 50  
Olis 130206\* 700  
Draps 150202\* 50  
  
  
  
En tot cas, d'acord amb la seua condició de productor dels residus, complirà els següents:  
Complirà estrictament l'article 17 de la Llei 22/2011 (obligacions del productor o un altre posseïdor inicial relatives a la gestió dels seus residus).  
La responsabilitat del productor dels residus, quan no realitze el tractament per si mateix, conclou quan els entregue a un negociant per al seu tractament, o a una empresa o entitat de tractament autoritzada sempre que l'entrega s'acredite documentalment i es realitze complint els requisits legals establits.  
«Per tant, i per al cas específic dels residus de bengales, aquests s'entregaran a gestor autoritzat.»  
L'empresa disposarà dels documents d'acceptació de tots els residus produïts, emesos per gestor autoritzat. Documents originals o còpies compulsades, segellades per gestor i vigents.  
És recomana reduir al mínim possible el nombre d'emplaçament d'emmagatzematge dels residus perillosos, i l'entitat haurà de disposar de pla actualitzat de la distribució consignada (i enviar-ne una còpia al Servei de Gestió de Residus).  
Els requisits establits en la legislació vigent en matèria d'envasos i residus d'envasos, i de manera especial en el Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual es desplega el reglament per al desplegament de la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos, no queden derogats per la Llei 16/2002, per la qual cosa la concessió de l'autorització ambiental integrada no eximeix del seu compliment.  
Qualsevol modificació relacionada amb la producció de residus perillosos que implique la seua generació i/o canvis significatius en les quantitats habituals generades dels residus no perillosos que puga alterar el que estableixen les presents condicions, haurà de ser comunicada.»  
  
Ampliació d'informació.  
L'ampliació d'informació de l'estudi d'impacte ambiental rebuda el 10 de setembre de 2012, realitzada per l'autor de l'EIA l'institut d'ecologia litoral, arreplega el següent:  
a) Salvaguarda de les biocenosis bentòniques amb interés conservacionista (s'hi adjunta mapa).  
La granja s'instal·la sobre dos tipus de comunitats biològiques, el detrític enfangat i els fangs terrígens, ambdós d'escàs valor conservacionista.  
La seua àrea d'influència, delimitada per la distància màxima que assoleixen els seus abocaments (calculada per als residus fecals, que són la substància que aconsegueix major dispersió per la seua menor velocitat de sedimentació), també se circumscriu a les dues biocenosis anteriors. Aquesta distància es xifra en 169 m sobre el perímetre que allotja les gàbies de cultiu. Es tracta de la màxima distància que es pot donar amb major freqüència (86,3 % d'ocasions), segons la incidència de les velocitats de vents i corrents marins més habituals.  
No obstant això, si es consideren les condicions del pitjor cas possible (1,04 % de freqüència anual), el d'una situació de temporal de llevant de força 8, l'àrea d'influència màxima es prolongaria fins als 483 m des del cultiu, en una deriva marina (E) que sí que arribaria a una porció de coral·ligen. Així i tot, aquest coral·ligen no constitueix una comunitat contínua sobre el fons; està representat per blocs de pedres dispersos, que s'assenten sobre el detrític enfangat, com a conseqüència de distintes actuacions erosives que pateix el fons des de fa dècades (exemple de la pesca d'arrossegament il·legal). És més, es creu que la proximitat de la instal·lació pot afavorir la recuperació de la biocenosi, atés que significarà un impediment físic per a l'ús d'arts de pesca en el perímetre de la concessió. En aquest sentit, es disposa d'experiència en altres enclavaments exposats així mateix a la proximitat de piscifactories, on s'ha documentat la millora climàcica del coral·ligen (exemple de la granja GRAMAMED en la costa de la Vila Joiosa), per mitjà de la constatació del creixement d'elements faunístics propis (gorgònies i esponges arborescents), gràcies a l'efecte dissuasiu d'aquesta.  
  
Unes altres comunitats rellevants, presents en l'àmbit d'estudi (praderia de Posidonia oceanica, biocenosi mixta de les arenes fines ben calibrades amb la praderia de Cymodocea nodosa, la roca infralitoral fotòfila, el precoral·ligen i el coral·ligen verdader conformat pel concrecionament de blocs), es troben salvaguardades a causa del seu allunyament de l'àrea màxima d'influència del cultiu.  
b) Qualitat sanitària de les aigües que alberguen el cultiu.  
Consta la presència d'un emissari submarí, el qual aboca les aigües residuals de la depuradora de Calp. La seua desembocadura s'obri en el centre de la cala, sobre els 29 m de profunditat, a l'altura de l'escull artificial, en les coordenades UTM (segons EPSAR): 007 643 4 280 433.  
  
Segons açò, la distància mínima de separació entre el focus d'abocament i l'àrea de concessió de la piscifactoria és de 650 m (coincideix amb el seu vèrtex B).  
La distància esmentada pot ser suficient per a salvar la influència de l'emissari. L'alçària de la columna d'aigua (entre 29 i 37 m) constitueix un important volum per a la mescla i dilució de l'abocament. L'hidrodinamisme persistent de la zona també afavoreix la dilució de l'efluent (un 54,5 % de freqüència d'onatge). Al seu torn, la pràctica totalitat d'aquest onatge va dirigit cap a terra (les procedents de l'E i S en totes les seues direccions), que allunyarien l'abocament de la piscifactoria.  
Així mateix, les característiques de la depuradora responsable del tractament de les aigües residuals indiquen que l'efluent corresponent tindrà repercussions mediambientals limitades (dades de 2011 recopilats de l'EPSAR):  
- Discret cabal. Posseeix una capacitat màxima de tractament de 10.250 m³/dia, encara que s'ha aconseguit una mitjana de 5.605 m³/dia.  
- Elevada capacitat de depuració, amb percentatges d'un 98 % per als sòlids en suspensió, 97 % per a la DBO5 i del 94 % per a la DQO.  
  
En els anys que es porta treballant en l'àrea (en el seguiment de la piscifactoria Sociedad Europea de Acuicultura, SL), mai s'han detectat episodis amb gran presència de microorganismes indicadors. Açò significa que l'abocament de l'emissari no és detectable, des del punt de vista microbiològic, més enllà de la línia entre caps.  
No obstant això, cal ponderar la verdadera incidència de l'emissari en el medi receptor, a fi de garantir que no es donen afeccions sobre el cultiu en aquelles situacions ambientals de major adversitat, com en els moments de major descàrrega contaminant des de la depuradora o en els períodes d'estratificació tèrmica de la columna d'aigua i de calma marina (quan es dificulten els processos de dilució), tots ells coincidents en l'estiu. Per a això, es comparen els registres dels indicadors microbiològics en el pou d'eixida de la depuradora (pou de bombament) amb els del programa de seguiment de l'efluent en el medi receptor. Respecte d'això, es disposen complets els relatius a l'any 2008. Quant a les dades més recents (gener 2011 € maig 2012), només es tenen les del pou d'eixida (es desconeix si s'han efectuat els mostrejos de control en el mar).  
  
Els resultats de 2008 són molt representatius. La mitjana anual de coliformes fecals en el pou d'eixida és de 31.273 colònies/100 ml, amb un màxim que arriba a les 96.000 colònies/100 ml el 13 d'agost de 2008. En canvi, els controls en el medi marí a penes arrepleguen la presència d'aquests indicadors i, en tot cas, ho fan en concentracions que es troben molt per davall del límit restrictiu que marca la normativa per a la qualitat de les aigües de bany. A manera d'exemple, en la data del màxim (13.08.2008), les estacions de control més pròximes a la desembocadura de l'emissari (estacions 2 i 3), la distància de la qual és anàloga o encara més pròxima a la que quedaria la instal·lació projectada (control 2 a 355 m, control 3 a 755 m i vèrtex B de la instal·lació a 650 m), no detecten coliformes fecals. S'adverteix una cosa semblant en altres paràmetres indicadors, com el nitrogen total, que en aqueixa mateixa data arriba a la seua xifra màxima en el pou d'eixida (11 mg/l), mentre que en els controls en el mar (estacions 2 i 3) és indetectable pel mètode analític. Açò significa que la dilució de l'efluent és molt efectiva, inclús en les condicions adverses de l'estiu.  
c) Alternatives viables d'ubicació del projecte.  
Pel fet que es compleix la premissa de la salvaguarda, tant de les biocenosis bentòniques amb interés conservacionista com la qualitat sanitària de les aigües que alberguen el cultiu, no es preveuen alternatives a l'emplaçament plantejat inicialment per al projecte.  
Fins i tot considerant la probabilitat de l'arribada ocasional al cultiu de les aigües residuals des de l'emissari (mai s'ha de desdenyar el pitjor cas possible), estaria per veure en quina manera incidiria sobre els peixos. Potser la situació es manifeste per mitjà d'un brot de malaltia en el cultiu (les granges flotants estan exposades a això per la incidència d'abocaments de distinta índole), i en aquest cas els lots afectats no es comercialitzen. D'aquesta manera, es garanteix que la qualitat de la carn és apta per al consum. Amb aquest fi, i independentment de la proximitat o no a focus de contaminació, l'empresa realitza amb regularitat anàlisi dels seus productes, per a ajustar-se a les normes de qualitat que demana la seua comercialització.  
Control fisicoquímic i microbiològic del producte final (adjunta l'empresa).  
A fi d'assegurar la qualitat fisicoquímica i microbiològica així com la seguretat alimentària del producte procedent de les instal·lacions d'engreixament del Grupo Andrómeda, i que es processa i distribueix a través de Frecamar Alimentación, SL, s'aplica el pla d'anàlisi que es descriu en la taula següent:  
Simultàniament la Conselleria de Sanitat realitza les anàlisis incloses en el Pla nacional de residus, que inclouen metalls, pesticides, antibiòtics, antiparàsits i toxines, i no s'ha detectat fins ara cap cas positiu.  
  
  
Paràmetre Freqüència Paràmetre Freqüència  
Cendres totals Trimestral/lot Greix brut Trimestral/lot  
Proteïnes Trimestral/lot pH Trimestral/lot  
Humitat Trimestral/lot Hg Semestral  
Cd Semestral Pb Semestral  
Histamina Semestral TVBN Semestral  
 (Nitrogen Bàsic Volàtil Total)   
Aerobis   
mesòfils Mensual Enterobacteris totals Mensual  
Salmonel·la spp Mensual Shigella spp Trimestral  
Listeria monocytogenes Mensual Vibrio parahemoliticus Trimestral  
Staphylococcus aureus Mensual Clostridium botulinum Mensual  
Clostridium perfringens Mensual Espores termoresistents Mensual  
 Cl. perfringes   
Anàlisi d'antibiòtics Mensual Anàlisi d'antiparàsits Trimestral  
Etoxiquin Per lot   
  
  
Informes sectorials  
I) La informació que es rep de l'EPSAR el 29 de juny de 2012 sobre l'emissari de Calp, i considerada en l'ampliació d'informació de l'EIA, es concreta en el següent:  
1r) De l'informe tècnic de l'any 2008.  
L'emissari té una longitud de 1.318 m, la seua canonada arriba a 29,5 m de profunditat i amb els difusors a -30,5 m sobre fons fangosos.  
Respecte a l'efluent de l'EDAR, els valors dels paràmetres analitzats no sobrepassen el que dicta la normativa d'abocaments d'aigües residuals urbanes.  
En el control anual de les aigües de bany dels coliformes fecals i totals, els seus valors també estan per davall dels valors guia. Representació gràfica dels distints paràmetres analitzats fisicoquímics i microbiològics en mostrejos bimensuals al llarg de l'any en sis estacions hídriques, una de control al nord-est a un km de l'abocament, tres prop de la costa i dos en direcció a la costa, seguint la conducció de l'emissari, a uns 300 m i 700 m de l'abocament.  
De l'estat dels fons per mitjà del control sedimentològic realitzat al juliol i agost de 2008, en cinc enclavaments a més de 30 m de profunditat (de -31,3 m a -34.6 m, de sud a nord), dos al nord del punt d'abocament un pròxim a aquest i uns altres dos enclavaments al sud d'aquest, mostra en la zona d'abocament un increment de les arenes fines i també en la concentració de matèria orgànica. En les estacions situades al sud s'observa un domini de graves i en la resta d'arenes a més del domini de fangs en la pròxima a l'abocament com ja s'ha dit. La concentració de matèria orgànica en la zona d'abocament és lleugerament superior i en la zona més al sud la de menor percentatge respecte a la resta d'estacions; en l'estudi de la infauna és manifest l'increment de poliquets sobretot en la zona d'abocament, en les altres estacions són semblants encara que es diferencien amb un poc més elevades les dues estacions localitzades al nord; les famílies de poliquets que dominen es caracteritzen per la seua presència en zones alterades amb alts percentatges de fangs.  
2n) Presentació de dades obtingudes durant el període gener de 2011 a maig de 2012, consistent en una relació mensual del volum de l'efluent de l'EDAR que va al mar per punt d'abocament (a -30,5 m els difusors de l'emissari submarí) i taula de dades bimensuals dels paràmetres d'autocontrol (Reial decret 509/1996) fisicoquímics (pH, conductivitat, terbolesa, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, nitrogen total i fòsfor total) i microbiològics (E. Coli, Enterococs intestinals i nematodes intestinals).  
II) El Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües, en el seu informe rebut el 12 de novembre de 2012 en resposta a la nostra consulta, i basant-se en les competències que té atorgades la Direcció General de l'Aigua de qualitat de les aigües litorals informa el següent:  
1. El municipi de Calp està inclòs en les masses d'aigües costaneres 12 i 13, masses establides basant-se en l'aplicació de la Directiva Marc d'Aigua.  
- Massa 012: Punta de Moraira - Penyal d'Ifac.  
- Massa 013: Penyal d'Ifac - Punta Les Calestes.  
La valoració d'aquestes segons les directrius de la DMA s'adjunta en full a part, però com podrà observar-se ambdues masses presenten un bon estat global.  
2. Es recomana que es realitze consulta a la Subdirecció General de Seguretat Alimentària de la Conselleria de Sanitat per a la valoració del possible risc per la proximitat de l'emissari submarí de Calp.  
3. Finalment s'informa que la zona està designada com a zona protegida de pesca per la Generalitat.  
III) De la Direcció General de Salut Pública, en el seu informe de data 13 de juny de 2013 es comunica, d'una banda el fet ja mencionat de «remetre la documentació Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació», i d'altra banda sobre «la legislació aplicable en el control dels peixos procedents d'aquesta granja marina amb destinació al consum humà, els paràmetres fonamentals que cal tindre en compte per al control d'aquests productes pesquers estan regulats en els reglaments següents»:  
- Reglament 1881/2006 pel qual es fixa el contingut màxim de determinats contaminants en els productes d'alimentació (DOUE 03.12.2006) i les seues modificacions següents, on específicament per a productes de la pesca en el cas que ens ocupa seria fonamental comprovar els paràmetres legislats: plom, cadmi, mercuri, dioxines i PCB.  
  
- Reglament 853/2004 pel qual s'estableixen normes específiques d'higiene dels aliments d'origen animal (DOUE 30.04.2004) i modificacions següents, en la secció VIII capítol V s'estableixen les normes sanitàries dels productes de la pesca, i són determinant les propietats organolèptiques, paràsits i nitrogen bàsic volàtil total. En concret aquest últim paràmetre es troba regulat en el Reglament 2074/2005 pel qual s'estableixen determinades mesures d'aplicació per a determinats productes (DOUE 22.12.2005).  
- El Reglament 2073/2005 relatiu als criteris microbiològics aplicables als productes alimentaris (DOUE 22.12.2005), no obstant això no estableix criteris de seguretat ni d'higiene per als productes pesquers cultivats en aquesta granja marina (daurada, llobarro i corbina).  
La Conselleria de Sanitat realitza controls dels productes de la pesca posats en el mercat a partir dels establiments d'aqüicultura, i comprova el compliment dels reglaments anteriorment esmentats.  
  
En rebre la totalitat de la documentació de l'expedient AAI per part de l'òrgan substantiu, incloent-hi els resultats d'exposició pública, s'obri en data 7 de gener de 2013 l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental núm. 20/8302-KVW per a aquest projecte de granja marina de daurada, llobarro i corbina, enfront de la cala de Calp (Alacant), de Niordseas, SL.  
Informació pública  
El Servei Territorial de Medi Ambient, de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria, en el seu escrit rebut el 7 de gener de 2013 comunica que com a resultat del període d'exposició pública s'han presentat al·legacions al projecte de la granja marina enfront de Calp de Niordseas, SL, i adjunta còpia d'un total de catorze i de la contestació a les al·legacions per part del promotor. L'anunci de l'exposició pública va ser publicat en el DOGV núm. 6869 de data 25 de setembre de 2012.  
Les al·legacions interposades al projecte d'aquesta granja marina d'índole ambiental són les següents:  
- L'Ajuntament de Calp, en la reunió de la Junta de Govern Local de 29 d'octubre de 2012 i davant de l'informe desfavorable emés pel departament de medi ambient municipal, acorden presentar les al·legacions contra la instal·lació piscícola basades en el fet que: no coincideix la densitat del cultiu en projecte amb la prevista en l'EIA; no es presenta un estudi detallat dels corrents de la badia de Calp, ni l'ús de correntòmetres en els mostrejos de l'estudi de l'entorn; no s'estima l'escala espacial dels impactes de major abast per les partícules i components que tarden a degradar-se i dissoldre's en el medi marí; falta informació sobre els efectes de la granja en les poblacions de peixos salvatges, estimar la capacitat de càrrega del medi, estudi d'integració paisatgística, considerar els usos d'aqueix front litoral, i en l'EIA no s'han inclòs alternatives viables.  
L'Ajuntament, perquè s'afija a les al·legacions anteriors de l'acord municipal, remet el 2 de novembre de 2011 un informe de la Universitat Catòlica de València que dels apartats de l'EIA comentats conclouen en quatre punts: 1r la normativa no està normalitzada, 2n no hi ha examen d'alternatives, 3r l'estudi oceanogràfic no és adequat, ja que es fonamenta bé en estudis anteriors o utilitza metodologies o dissenys de campanya no apropiats, i 4t amb tot allò que s'ha ressenyat no hauria d'acceptar-se l'emplaçament sense més justificació.  
- Confraries de pescadors de Moraira, de Calp, i l'Organització de Productors Pesquers de la Marina Alta. Sol·liciten que es denegue l'autorització d'aquesta granja i presenten idèntiques al·legacions, respecte a l'aliment donat als peixos estabulats, la composició d'aqueixos pinsos i els que contenen medicaments, que part d'aqueixa alimentació passa al mar i queda a lliure disposició per a ser ingerida pels peixos salvatges, i es desconeixen les conseqüències d'aqueixes substàncies antibiòtiques o d'un altre tipus i que genera un perill per a la salut pública.  
- Ecologistes en Acció del País Valencià i Carlos Arribas Ugarte, al·leguen sobre els aspectes següents:  
1. L'estudi no presenta alternatives a la seua instal·lació en la badia de Calp.  
2. La localització seleccionada pot generar diversos aspectes negatius en relació amb hàbitats d'interés i la interacció amb fons de coral·ligen i no hi ha un estudi en profunditat del règim de corrents en l'àmbit local.  
3. No hi ha un estudi de la capacitat de càrrega de l'ecosistema de la badia de Calp.  
4. La gestió dels residus no inclou l'eliminació i llavat de les xarxes de les gàbies.  
5. Ha de fer-se un seguiment de l'impacte a les gàbies i el sistema de xarxes antiocells en l'avifauna de la badia de Calp.  
6. Ha d'avaluar-se el potencial impacte de les fugues en la badia de Calp i desenvolupar un pla de contingència.  
7. No s'especifica la gestió de substàncies antiparasitàries com el formol.  
8. L'estudi d'integració paisatgística no inclou un procés de participació ciutadana.  
9. L'EIA ha de definir un pla de seguiment del desmantellament de BALMAR i SEA.  
10. El pla de vigilància ambiental de la nova concessió hauria de ser més estricte i incloure més informació sobre les comunitats pelàgiques i bentòniques.  
- L'Associació Cultural i Ecologista de Calp (ACEC) s'oposa al projecte, basant-se en el fet que: en l'aliment usat en la granja pot haver-hi substàncies tòxiques i perjudiquen els usuaris de les platges de Calp; que la gran extensió de fons marí ocupat serà deteriorat pel seu funcionament; i que les xarxes antiocells donen lloc a pèrdues de les aus que s'acosten atretes, sobretot de l'avifauna procedent de les salines de Calp.  
- La comissió d'hotels de l'associació d'empresaris d'hostaleria de Calp (AEHCALP) sol·licita que no es realitze aquest projecte enfront de Calp, al·lega sobre la importància turística i consolidada en el conjunt de la Costa Blanca, amb gran esforç dels empresaris, que l'aqüicultura degrada el medi ambient per la quantitat de residus que genera, i la presència d'aquesta instal·lació es considera inassumible per a Calp l'activitat turística de la qual sustenta en gran manera l'economia local.  
- El Real Club Nàutic de Calp, manifesta el seu rebuig de l'execució del projecte pels danys mediambientals, econòmics i paisatgístics que poden afectar les aigües de Calp, així com els usuaris (ciutadans, navegants, pescadors, turistes), fent insistència en el desenvolupament del sector turístic en el dit litoral atret per les seues aigües i activitats aquàtiques, cal que es realitze un estudi d'integració paisatgística. Respecte a l'ús del port per la futura activitat aqüícola produirà greus molèsties a la resta dels usuaris del port pesquer i turístic, fins a arribar a ocasionar que molts es traslladen a altres ports on no es donen aqueixes activitats industrials.  
- Comunitats de propietaris de: Apol·lo VII, edifici Echezuri, apartaments Penyal d'Ifac i unes altres 4 al·legacions iguals, residencial parador d'Ifac i unes altres 6 al·legacions iguals, Edif. Calp Platja i unes altres 19 al·legacions iguals. Tots ells, per motius turístics, s'oposen a la instal·lació de la nova granja de Niordseas, SL, per considerar que contaminaria les seues aigües i l'impacte visual que produiria.  
- Lisa Hanbenseck i unes altres 53 al·legacions iguals. S'oposen al projecte de la granja per l'impacte visual que generarà en aqueixa zona turística, la falta de participació pública en l'elaboració de l'estudi d'integració paisatgística.  
Resposta de Niordseas, SL, a les al·legacions interposades per les entitats i particulars al seu projecte d'instal·lació aqüícola:  
1. A les al·legacions sobre la inexistència d'alternatives a la ubicació proposada.  
Presentada per l'Ajuntament de Calp i Ecologistes en Acció.  
«El projecte que es presenta preveu el desmantellament de la granja BALMAR per a traure-la definitivament del Parc Natural de Serra Gelada, zona protegida i d'especial significació ambiental, i el desplaçament de SEA per al seu allunyament d'aquest mateix espai protegit.  
  
Pareix evident que no és comparable la magnitud d'un impacte aplicat en ubicacions distintes i que afecta biocenosis diferents. Aquest és precisament el fons de qualsevol estudi d'impacte ambiental. Així, no ha de ser valorat de la mateixa manera l'impacte d'una xicoteta granja instal·lada sobre una comunitat sensible, cas de l'actual BALMAR, que l'impacte d'una granja inclús més gran però ubicada sobre una comunitat d'escassa significació ecològica, cas de la planta projectada.  
  
L'elecció de la nova ubicació ha estat condicionada per diversos factors de tipus ambiental, operatiu i de seguretat.  
Una translació més a l'oest (com si s'ampliara SEA) o al nord-oest és rebutjable perquè afectaria biocenosis bentòniques de major interés conservacionista, com ara el precoral·ligen i la praderia de Posidonia oceanica, presents ambdós als peus de la Punta de Toix. Cap al nord i el nord-est es troba amb diversos obstacles: l'escull artificial, l'acostament a l'abocament d'aigües residuals, la distància mínima d'1 milla que cal guardar amb la bocana portuària, l'aproximació a un altre espai protegit (LIC d'Ifac) i la protecció de l'única porció del coral·ligen que es troba en òptimes condicions en la zona. Tampoc és aconsellable desplaçar-la cap a l'est o el sud, en tots els seus components, perquè significaria portar la instal·lació a més profunditat (més de 50 m) i incrementar el potencial risc laboral que representen per a les tasques de manteniment de la piscifactoria.  
Segons allò que s'ha exposat, l'emplaçament que proposa el projecte és el que es considera més adequat dins de l'àmbit d'estudi perquè és el que compleix en major grau totes les restriccions i condicionants esmentats.»  
2. A les al·legacions sobre els dubtes en la qualitat del medi per a albergar el projecte, per la proximitat a la desembocadura d'un emissari submarí d'aigües residuals.  
Presentada per Ecologistes en Acció.  
«La distància de 650 m que separa el punt d'abocament del vèrtex B (vèrtex més pròxim del polígon de concessió sol·licitat) es creu que és prou elevada després de consultar el seguiment mediambiental del dit emissari i, en concret, les xifres corresponents als indicadors microbiològics. En totes les estacions de control les concentracions per a tals indicadors sempre estan per davall dels límits restrictius que marca la normativa per a les aigües de bany; i alguns d'aquests controls estan més prop del focus d'abocament que la granja projectada. Les condicions d'abocament garanteixen una dispersió més que suficient de l'efluent, ja que el tram de difusors es troba a uns 30 m de profunditat i en una zona amb una elevada hidrodinàmica.  
D'altra banda cal tindre en compte el marcat caràcter estacional de l'abocament derivat de les grans fluctuacions que pateix la població transeünt en aquest municipi a causa de la seua marcada activitat turística.  
No obstant això, està programat incrementar el contingut del programa de vigilància ambiental que l'empresa du a terme en la zona amb un control estricte de la qualitat fisicoquímica i microbiològica de les aigües superficials a fi de detectar qualsevol eventual influència de l'efluent. El control de la qualitat de les aigües de cultiu justifica el mesurament de paràmetres microbiològics. La no inclusió d'aquests mesuraments en la costa es deu al fet que no està previst en el pla de vigilància ambiental, un aspecte que pot ser revisat en la nova instal·lació.  
  
Aquest control es veu complementat amb els que es fan rutinàriament sobre el producte acabat, tant per part de la mateixa empresa com per l'administració autonòmica, en què es mesuren factors fisicoquímics, microbiològics i presència de residus. D'aquesta manera es garanteix plenament la qualitat i la seguretat alimentària del peix que pot produir-se en la nova planta. En annex-1 es presenta l'avaluació de riscos antròpics i ambientals, en què s'inclou el pla d'anàlisi de producte final i el pla d'anàlisi de qualitat de pinso i d'aigües de cultiu.  
  
En cas de fugues s'aplicarà el pla d'emergència per a fugues de peixos en vigor i es notificarà a les autoritats, especialment si els peixos han sigut tractats amb productes veterinaris i no han complit el període de supressió.  
Els exemplars morts durant el cultiu, inevitable en les piscifactories, es retiren 3 vegades per setmana i s'acumulen en contenidors específics i senyalitzats per a això, que es portaran a terra per a ser arreplegat per un gestor autoritzat. Els contenidors després d'usar-los es netegen i desinfecten segons el pla de bioseguretat. Si la mortalitat és massiva (malalties o altres factors: poc oxigen, etc.) s'extrauran i es disposarà dels mitjans d'arreplega i retirada addicionals necessaris. En aquests casos el servei de patologia de l'empresa serà qui determinarà les mesures a prendre.  
L'atac de predadors és un risc potencial de les gàbies d'engreixament en mar obert. Els predadors més freqüents són les aus (cormorans, agrons, xatracs, [...]) i certs peixos (tallahams, llampuga) que trenquen les xarxes. Les mesures que es realitzen són: les xarxes antiocells lleugeres, col·locades sobre les gàbies sense tocar en l'aigua i amb retirada diària de les possibles aus atrapades en aquestes; i les revisions rutinàries de les bosses de xarxa de les gàbies per a detectar les possibles ruptures».  
3. A les al·legacions sobre possibles interaccions amb fons d'interés conservacionista (en particular amb la biocenosi del coral·ligen) i amb la qualitat de les aigües de bany.  
Presentada per totes les entitats i particulars que al·leguen.  
«El projecte s'instal·la sobre dues comunitats biològiques bentòniques: el detrític enfangat i els fangs terrígens, ambdós d'escàs valor conservacionista. Així mateix, la seua àrea d'influència, delimitada per la distància màxima que aconseguiria qualsevol sòlid abocat des de la granja, també se circumscriu a les dues biocenosis anteriors. Aquesta distància es calcula per mitjà d'un model matemàtic (Gowen et al., 1989), que xifra en 169 m el perímetre de l'àrea d'influència o impacte que es pot donar amb major freqüència (86,3 % d'ocasions), segons la incidència de les velocitats de vents i corrents marins més habituals.  
Tan sols en determinades ocasions excepcionals, per exemple en una situació de temporal de llevant de força 8 (tot just l'1,04 % de freqüència anual), l'àrea d'influència podria prolongar-se fins als 483 m des del cultiu en una deriva marina de component est que sí que arribaria a una porció de coral·ligen. Així i tot, aquest coral·ligen no constitueix una comunitat contínua sobre el fons; està representat per blocs de pedra dispersos, que s'assenten sobre el detrític enfangat com a resultat de distintes actuacions erosives que pateix el fons des de fa dècades, probablement associades a les activitats pesqueres. Es tracta per tant d'una fase regressiva en la successió ecològica a què ha derivat la biocenosi i per tant d'un interés ecològic relatiu».  
  
   
Estimen que la proximitat de la instal·lació pot afavorir la recuperació de la comunitat, perquè constituiria un impediment físic per al pas d'aquestes actuacions pels voltants de la concessió. Donen a conéixer la millora climàcica del coral·ligen en la zona marina de la Vila Joiosa, on en la seua proximitat hi ha instal·lada una granja marina».  
  
«Unes altres comunitats rellevants presents en l'àmbit d'estudi, com la praderia de Posidonia oceanica, biocenosi mixta de les arenes fines ben calibrades amb la praderia de Cymodocea nodosa, la roca infralitoral fotòfila, el precoral·ligen i el coral·ligen verdader conformat pel concrecionament de blocs, es troben clarament salvaguardades de la influència de la instal·lació projectada a causa del seu allunyament de l'àrea màxima d'influència del cultiu. De la mateixa manera, les aigües de bany tampoc es veuran afectades per la distància a què es troben les platges (més de 1.000 metres).  
Pel que fa a l'al·legació presentada per l'Ajuntament de Calp sobre l'impacte de la fase de construcció sobre les comunitats bentòniques subjacents derivat de la col·locació de llastos i elements d'ancoratge, és cert que no s'analitza de forma específica en l'estudi, però es va considerar en el seu moment un impacte trivial per la seua escassa extensió (a penes 500 m² d'ocupació real) i per afectar les comunitats del detrític enfangat i fangs terrígens, ambdós d'escàs valor conservacionista. Es tracta d'un impacte de caràcter permanent i irreversible atés que provocarà l'àmpliament compensat per l'efecte positiu que tindrà la introducció de substrats durs en aquests fons degradats. És el mateix tipus d'efecte que es busca amb la introducció d'esculls artificials que ja existeixen en la badia a menor profunditat: potenciar la diversificació de l'hàbitat per a afavorir l'assentament d'organismes sèssils, amb la consegüent estabilització i diversificació de l'actual biocenosi, així com introduir barreres de protecció enfront d'activitats més agressives i destructives com puga ser la pesca d'arrossegament.  
  
Es reiteren per tant les conclusions reflectides en l'estudi d'impacte ambiental en el sentit que la nova instal·lació no té un efecte negatiu sobre la biocenosi bentònica d'interés que hi ha en la zona ni sobre les zones de bany de les platges del municipi. Al contrari poden suposar una millora en altres comunitats presents com és la del coral·ligen.»  
  
4. A les al·legacions sobre el radi de dispersió calculat per als abocaments del projecte (àrea d'afecció del cultiu) i, en relació amb això, sobre l'estudi del règim de corrents en la zona.  
Presentada per: Ajuntament de Calp, Ecologistes en Acció i Real Club Nàutic de Calp.  
«El càlcul de l'àrea d'influència es basa en l'equació de Gowen et al. (1989), que relaciona la distància de dispersió dels abocaments amb la profunditat d'instal·lació i amb les velocitats tant dels corrents marins com de la sedimentació dels productes que s'hi aboquen (excrements i pinso no ingerit). Aquesta és una formulació indicada per a determinar models d'enriquiment orgànic del bentos. Per tant es tracta d'un model vàlid, tan vàlid com el que proposen els autors de les al·legacions. Per a poder aplicar aquesta formulació es necessiten introduir variables meteorològiques i oceanogràfiques obtingudes de diverses fonts.  
  
La zona d'estudi en concret, i la costa Mediterrània espanyola en general, no disposa d'informació detallada provinent d'instrumentació oceanogràfica. El nombre de boies oceanogràfiques que analitzen dades en temps real és reduït i distant geogràficament. En l'àmbit nacional la informació arreplegada per la instrumentació oceanogràfica s'integra en models meteorològics que desenvolupen bases de dades a una escala més àmplia. Per tant, l'estudi d'impacte ambiental recorre a aquestes metodologies robustes basades en estadístiques d'onatges, registres meteorològics i models de simulació, que tenen en compte el comportament de l'onatge incident respecte a la morfologia del fons. Es tracta d'estudis no fonamentats directament en un instrumental col·locat en la zona d'actuació, sinó en una metodologia indirecta però totalment contrastada basada en modelitzacions de dades procedents de les boies de Ports de l'Estat, observacions visuals i l'Agència Estatal de Meteorologia. Les dades proporcionades per un correntòmetre, instal·lat durant un curt període de temps (mesos, inclús un any), no serien comparables a sèries de dades de dècades i molt menys a models que interrelacionen components de vent, onatge incident i morfologia del fons.  
  
S'ha realitzat un contrast d'informació basat en diverses fonts de dades. Els de vent i onatge són aportats per WANA (desenvolupat per Ports de l'Estat en col·laboració amb l'Agència Estatal de Meteorologia AEMET), format per sèries temporals de paràmetres de vent i onatge procedents de modelatge numèric. Són dades simulades i no procedixen de mesures directes de la naturalesa. Es tria el punt WANA 2045026, situat en la badia d'Alacant, en lloc del punt WANA 2049029 en la badia de Calp, ja que el primer recull millors ajustos respecte a l'única boia de mesura amb registre instrumental de la badia d'Alacant (38,25ºN 0,42ºW a 52 m de profunditat), situada a escassa distància d'aquest punt, i que proporciona millor ajust respecte a la informació de vent utilitzada. La informació proporcionada per ambdós punts WANA, per al període considerat (1996-2010) és pràcticament idèntica a causa de la resolució espacial i temporal del model. De la mateixa manera, quan es tracta de punts tan pròxims geogràficament, les diferències són irrellevants perquè les dades d'onatge amb què treballa el sistema WANA han de considerar-se, sempre, com a dades en aigües obertes i profunditats indefinides.  
  
Per a contrastar aquesta informació també s'utilitza un dels treballs més complets realitzats en la província d'Alacant (Ferrándiz & Bartolomé, 1985), que analitzen estadísticament sèries de dades arreplegades durant 12 anys. Es tria aquesta font de dades i no una altra, perquè no hi ha un estudi estadístic semblant en la zona d'estudi.  
Per a la zona concreta d'actuació s'ha aplicat el programa de simulació d'onatge incident SMC sistema de modelatge costaner, 2001. Aquesta aplicació informàtica integra una sèrie de models numèrics que permeten propagar l'onatge provinent d'aigües profundes fins a la zona d'estudi i conéixer les seues característiques i comportament en funció de la batimetria i morfologia del fons.  
Per tot això considerem que el radi de dispersió calculat i sobre el qual s'estableixen els nivells d'influència de la instal·lació projectada és perfectament vàlid i ens permet avaluar els riscos amb fiabilitat. Qualsevol dubte o alternativa a aquestes dades hauria d'estar sustentada per una metodologia comparable i basar-se en dades concretes i no en opinions o valoracions qualitatives. Resulta difícilment defensable considerar que les platges del terme municipal no es veuen afectades per l'abocament de l'emissari, ni tan sols a l'estiu, i pensar que la instal·lació projectada, situada a 650 m més lluny encara de la costa, pot afectar aquestes mateixes platges tenint en compte a més que en un cas és un abocament puntual que tendeix a surar (cas de les aigües residuals urbanes) i en l'altre és un abocament difús que tendeix a sedimentar».  
5. A les al·legacions sobre possibles impactes ambientals a una escala espacial major.  
Presentada per: Ajuntament de Calp i Real Club Nàutic de Calp.  
«L'experiència acumulada tant per l'empresa promotora com per l'equip d'investigació conferida pels resultats del seguiment mediambiental d'aquest tipus d'instal·lacions en les costes valencianes, així com els estudis científics executats per a avaluar els seus efectes, coincideixen a assenyalar que l'impacte d'aquest tipus d'instal·lacions se circumscriu a uns pocs centenars de metres al voltant de les gàbies, radi que es deu a la capacitat de dispersió dels abocaments del cultiu i, el qual, és major o menor segons particularitats de l'enclavament (profunditat, règim hidrodinàmic). És més, conclouen que el grau d'afecció és poc significatiu dins d'aqueixa àrea d'impacte, i entenen que la ubicació de la granja és correcta atés que està prou allunyada de biocenosis bentòniques amb interés conservacionista. En aquest sentit, no s'adverteixen alteracions tròfiques de l'aigua (no es registren fenòmens d'eutròfia ni de blooms fitoplanctònics), ni tampoc s'observa una regressió de les condicions sedimentològiques, no hi ha un empitjorament respecte a la situació inicial o original, ja per si mateix degradada: no es detecta anòxia, ni creixement d'elements bacterians indicadors com ara sulfitoreductors o mantells Beggiatoa spp.  
L'impacte de la instal·lació projectada sobre l'activitat pesquera només pot valorar-se com positiu des d'un punt de vista qualitatiu en dos sentits. D'una banda per la introducció de barreres físiques que poden restringir l'activitat pesquera sobre fons sensibles o profunditats no adequades, i per una altra per l'efecte d'atracció que aquest tipus d'instal·lacions exerceix sobre la ictiofauna ja comentat en un punt anterior.  
És per açò que s'estima que l'àmbit geogràfic considerat per l'estudi d'impacte ambiental s'ajusta a la dimensió del projecte».  
6. A les al·legacions sobre la qualitat de les dades oceanogràfiques que s'aporten.  
Presentada per: Ajuntament de Calp.  
«Les dades oceanogràfiques que aporta l'estudi d'impacte ambiental s'han obtingut pels mateixos autors o han sigut recopilats en treballs realitzats per altres equips científics. Els d'autoria pròpia es deuen a la labor especialitzada dels investigadors de l'institut d'ecologia litoral, per mitjà de l'ús de l'equipament i metodologies estandarditzades (com la draga Van Veen) o, si és el cas, d'àmplia acceptació en oceanografia i biologia marina. Així mateix, els resultats es reforcen i/o confronten amb informació d'altres programes d'investigació realitzats pel mateix Institut d'ecologia litoral, alguns dels quals posseeixen una llarga duració i, per tant, disposen de llargues sèries temporals (xarxa de control costaner, estàndard de qualitat de les aigües marines de la província d'Alacant, xarxa POSIMED per a la conservació de les praderies de Posidonia oceanica, xarxa de vigilància per a la implantació d'espècies algals invasores en les costes de la Comunitat Valenciana, banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana).  
Els treballs de mostreig que s'aporten en aquest estudi són efectivament puntuals, però no s'ha d'oblidar que l'equip que els ha elaborat està molts anys treballant en tota aquesta costa i de forma més específica en aquestes instal·lacions, per la qual cosa probablement són els que millor coneixen les circumstàncies ambientals de la zona i millor poden valorar l'efecte de la instal·lació projectada.  
Les variacions estacionals i espacials que se sol·liciten en l'al·legació de l'Ajuntament de Calp sobre la producció primària i l'oxigen estan àmpliament analitzades i documentades en els plans de vigilància ambiental que l'institut d'ecologia litoral desenvolupa en les actuals instal·lacions de Balmar i Niordeseas (SEA) sense que s'hi haja apreciat cap indici d'afecció ambiental significativa.  
  
Quant a la insuficiència de l'estudi pluviomètric que apareix en el punt 4.4.1 de l'estudi, pregaríem que ens aclariren l'interés que pot tindre aquest paràmetre en un projecte de granja marina.  
Tampoc pareix justificada la petició de realitzar mesuraments en les platges pròximes tal com sol·licita l'ajuntament en la seua al·legació (granulometries en zona emergida, sensor d'onatge [...]). Considerem que s'han mesurat aquells paràmetres que l'equip de treball ha considerat rellevants per a l'estudi i que han permés obtindre la informació suficient per a analitzar d'una manera rigorosa l'impacte ambiental de l'activitat que es proposa».  
7. A les al·legacions sobre la inexistència d'un estudi de la capacitat de càrrega de l'ecosistema.  
Presentada per: Ajuntament de Calp i Ecologistes en Acció.  
«El projecte preveu una producció anual màxima de 3.500 tones, la qual cosa implica un consum anual estimat de 7.000 tones de pinso. Això significa l'aportació de fins a 70 t/any de fòsfor total i 560 t/any de nitrogen total. D'aquestes quantitats, no són assimilades pels peixos cultivats un xicotet percentatge en forma d'excrements i el pinso que no és ingerit que representa la descàrrega al medi de 49,14 t/any de fòsfor total i 444,86 tn/any de nitrogen total. Al seu torn, aquestes descàrregues es desglossen en una part sòlida o particulada que sedimenta en el fons (33,07 t/any de fòsfor total i 83,16 t/any de nitrogen total), i una altra part d'excreció soluble o dissolta en l'aigua (16,07 t/any de fòsfor total i 361,70 t/any de nitrogen total).  
Atés que l'àrea d'afecció de la granja (per al cas hidrodinàmic més freqüent) aconsegueix uns 956.000 m², l'entrada d'abocament particulat en el fons no és molt rellevant (34,59 g/m² de fòsfor total i 86,99 g/m² de nitrogen total en el conjunt de tot un any). De la mateixa manera, si es pren una profunditat mitjana de 40 m, la massa d'aigua que engloba l'esmentada àrea d'afecció (uns 38 milions de metres cúbics) rep una concentració discreta d'abocament (0,42 mg/l de fòsfor total i 9,4 mg/l de nitrogen total en el conjunt de tot un any). Es tracta per tant de concentracions assimilables per a ambdós mitjans (substrat i columna d'aigua).  
D'altra banda, aproximadament un 2 % del pinso aportat no és ingerit pel cultiu però sí que és aprofitat per la fauna salvatge de la zona, peixos principalment, la qual és atreta al voltant de les gàbies. Segons autors, entorn d'un 60 % del dit pinso serveix d'aliment directe a les poblacions de peixos visitants».  
8. A les al·legacions sobre la densitat de peixos en el cultiu i la quantitat de pinso a subministrar.  
Presentada per: Ajuntament de Calp.  
«L'anàlisi que es fa en l'al·legació presentada per l'Ajuntament de Calp referent a les càrregues de cultiu i els consums de pinso reflecteixen un clar desconeixement tant dels fonaments sobre els quals es basa la gestió de les granges d'aqüicultura com de la metodologia aplicable per a l'avaluació dels seus impactes ambientals.  
És ben conegut que qualsevol explotació d'aquest tipus experimenta cicles estacionals associats a la temperatura, quelcom que no ha d'estranyar-nos en tractar-se d'animals de sang freda el metabolisme dels quals està directament relacionat amb la temperatura del medi. Per aquesta raó la distribució de l'aliment segueix una pauta estacional que arriba als seus màxims en l'època estival, moment en què els peixos aconsegueixen les seues màximes taxes de creixement.  
També se sap que no totes les unitats de cultiu (gàbies) creixen de forma sincrònica atés que tampoc se sembren simultàniament. Precisament el que es pretén en aquestes explotacions és disposar de producte en talla comercial durant la major part de l'any. Això obliga a seqüenciar les sembres i a realitzar-les en èpoques distintes per a segregar creixements.  
Tampoc pot escapar d'una anàlisi senzilla que una granja d'aquest tipus està sotmesa a un gran nombre de factors ambientals i d'imprevistos de tipus operatiu que fan modificar contínuament la planificació, tant pel que fa a dates de sembra com als treballs de manteniment i alimentació.  
Per tot això, el més habitual en aquest tipus d'estudis és treballar amb valors mitjans i aplicar coeficients de seguretat que permeten assumir els nivells de risc associats al projecte. Aquests valors mitjans s'obtenen a partir de la biomassa que es desitja produir en la granja. En aquest cas la nova planta es projecta per a produir 3.500 tones a l'any. Considerant un factor de conversió (FCR) d'1:2, per a això serà necessari aportar un total de 7.000 tones de pinso al cap de l'any. Aquest FCR és sensiblement superior al real, que no hauria de superar un valor d'1,6-1,8 per mitjà de l'optimització de l'alimentació. Això introdueix un factor de seguretat addicional a l'estudi.  
D'altra banda, si bé és cert que la taxa d'alimentació (SFR) és major a l'estiu per l'esmentat augment de la temperatura, el consum net dependrà de la biomassa instantània que, com ja hem assenyalat, és difícil de distribuir de forma teòrica al llarg de l'any. Inclús coneixent el pla de cria a què fa referència l'al·legació (en realitat en la granja es parla de pla de sembra), no deixaria de ser un exercici de voluntarisme intentar establir el detall de l'evolució de la biomassa cultivada. Per això en aquests estudis s'acostuma a usar valors mitjans considerant que l'impacte més gran de les èpoques estivals queda compensat per l'efecte contrari durant l'hivern.  
Sobre aquestes xifres s'ha realitzat l'estudi d'impacte ambiental, en què es conclou que la nova planta no presenta un impacte significatiu sobre el medi receptor i no sembla haver-hi arguments en un altre sentit.  
  
El comentari literal que apareix en l'al·legació «la granja genera més biomassa que la que s'extrau anualment i cal alimentar» és si més no confusa. Fins ara no coneixem cap instal·lació que extraga més biomassa de l'esperada a partir dels alevins sembrats. Més aïna ocorre el contrari per les pèrdues que es deriven de mortalitats, patologies i eventuals fugues. Entenem que el que es desitja apuntar en l'al·legació és que el potencial de creixement dels peixos que en un moment donat existeixen en la instal·lació és major que la producció anual. Quelcom evident atés que en una situació de màxima ocupació el potencial de producció de la granja és molt superior al volum esperat de 3.500 t/any. Precisament per això les sembres dels alevins estan desfasades en el temps i es donen creixements diferencials d'acord amb les temperatures de cada sembra i fase de creixement. El comentari esmentat reflecteix que es confonen els termes entre població i biomassa així com entre biomassa instantània i potencial.  
  
Quant a les càrregues de cultiu, si bé en el document es menciona una càrrega màxima de 20-25 kg/m³, també amb un criteri conservador quant a la valoració de l'impacte, la veritat és que el criteri de cultiu que aplica l'empresa en les instal·lacions d'engreixament que explota no supera els 20 kg/m³ a fi de cicle, ja que d'aquesta manera es garanteix el bon creixement i estat sanitari dels animals així com la minimització de l'impacte ambiental. És per tant un criteri que es considera de gran importància per a l'explotació.  
Curiosament en el cas de les càrregues de cultiu, que si tenen una incidència clara sobre la salut dels peixos i la qualitat de l'entorn, l'al·legació sí que parla de valors mitjans i considera que la càrrega màxima a fi de cicle no és rellevant quan, des del punt de vista de la gestió de l'explotació aquest és un valor determinant. Tampoc evidencia un coneixement detallat d'aquest tipus de granges en mar obert parlar de subministraments d'oxigen.  
Pel que fa al pinso que no es consumeix i que l'estudi xifra en 700 nt anuals cal assenyalar, en primer lloc, que aquesta és una dada excessivament conservadora. Normalment s'assumeixen unes pèrdues del 2-3 % del pinso subministrat, normalment per una mala dosificació. Això suposaria un màxim de 140-210 tn anuals. Valors superiors perjudicarien notablement el FCR i posarien en dubte inclús la viabilitat de l'explotació. Fins i tot amb aquestes xifres, i tenint en compte que és un aliment dissenyat exclusivament per a l'alimentació dels peixos, no veiem que puga constituir un problema per al sistema més enllà de la incorporació d'una nova font d'aliment en la zona. En explotacions semblants que posseeix el grup es detecta un efecte d'atracció i potenciació de la ictiofauna de la zona al voltant de les gàbies que prové no sols de l'aportació d'aquest aliment sinó del conegut efecte d'atracció d'aquestes estructures, que va donar lloc al desenvolupament en els anys 80-90 dels esculls artificials tant bentònics, com el que hi ha en la badia de Calp, com pelàgics».  
9. A les al·legacions sobre la qualitat dels pinsos i, en particular, dels pinsos medicamentosos.  
Presentada per: Confraries de Pescadors de Calp i Moraira, Organització de Productes Pesquers de la Marina Alta, Associació Cultural i Ecologista de Calp, Associació d'Empresaris d'Hostaleria de Calp, Reial Club Nàutic de Calp i Comunitat de Propietaris dels Apartaments Penyal d'Ifac.  
«Els pinsos que s'utilitzen tenen una qualitat contrastada i estan fabricats d'acord amb la legislació vigent. Això es pot comprovar després de consultar les corresponents certificacions de les distintes empreses subministradores, tant del procés de fabricació com de les matèries primeres emprades (annex 2).  
Quant a l'aportació de substàncies medicamentoses per al tractament i prevenció de malalties del cultiu, s'efectua sempre d'acord amb el que hi ha reglamentat i davall un control estricte per part del personal veterinari del grup. En l'actualitat, aquest reglament només autoritza l'ús d'uns determinats productes, la majoria dels quals són antibiòtics, aportats per laboratoris homologats i sota prescripció veterinària. Així, aquestes substàncies se subministren a les empreses de cultiu en forma de premescles en pinso (per a impedir la seua ràpida dispersió al medi aquós) i en dosis conegudes. La seua dosificació està controlada per personal veterinari i la manipulació realitzada per personal degudament format i d'acord amb instruccions de treball precises. El mateix personal veterinari de la companyia controla els períodes de supressió d'acord amb la legislació per a garantir que les pesques es realitzen una vegada ha desaparegut qualsevol resta de medicament de la carn del peix. A fi de definir amb detall tots els aspectes relacionats amb l'estat sanitari dels peixos cultivats, el grup posseeix un pla veterinari d'aplicació a totes les granges (annex 3).  
  
Així mateix, l'efecte d'aquests fàrmacs és a través de la seua ingestió, són innocus per simple contacte.  
Tot el peix cultivat passa per controls de qualitat abans de la seua eixida al mercat, tant per part de l'empresa com de les autoritats sanitàries segons les normatives vigents d'alimentació i comercialització, la qual cosa garanteix la seguretat alimentària del producte».  
10. A les al·legacions sobre l'ús de formol com a remei terapèutic.  
  
Presentada per: Ecologistes en Acció.  
«En l'actualitat s'empra exclusivament AQUACEN amb fins curatius i profilàctics, un medicament d'ús veterinari aprovat per al seu ús en aqüicultura sempre sota prescripció i control veterinari. Cal assenyalar que fins ara mai ha sigut necessari emprar aquest tipus de productes en les granges que posseeix el grup a Alacant, probablement per la bona qualitat de les aigües de cultiu».  
11. A les al·legacions sobre possibles afeccions a la fauna silvestre.  
Presentada per: Ajuntament de Calp, Ecologistes en Acció, Confraries de Pescadors de Calp i Moraira, Organització de Productes Pesquers de la Marina Alta, Associació d'Empresaris d'Hostaleria de Calp, Reial Club Nàutic de Calp i Comunitat de Propietaris dels Apartaments Penyal d'Ifac.  
«S'al·leguen 2 tipus d'afeccions: la deguda al pinso que no és aprofitat pel cultiu, però sí per la fauna silvestre que es troba al voltant de la granja; i la incidència dels peixos que escapen de les gàbies.  
La primera afecció no pot considerar-se significativa atés que la quantitat del pinso que pot quedar sense menjar i disponible per a la fauna circumdant és insignificant tal com s'ha contestat anteriorment.  
  
Quant a la segona, pareix evident pensar que és obligació de l'empresa minimitzar la fuga de peixos cultivats. Per a això es treballa en diversos sentits. D'una banda emprant els millors materials del mercat per a la construcció de la instal·lació (xarxes, cordam, tubs [...]). D'una altra, aplicant un pla de manteniment estricte que preveu revisions periòdiques i substitucions d'elements al final de la seua vida útil. D'altra banda per mitjà d'un adequat abalisament perimetral que garantisca la senyalització correcta de la instal·lació.  
Així i tot, les fugues poden produir-se ocasionalment com a conseqüència de forts temporals o accidents de navegació. Per a aquests casos hi ha un pla de contingència que inclou accions de reparació d'urgència i avís a les autoritats. En tot cas, cal assenyalar que les espècies cultivades són pròpies de l'àrea geogràfica, també la corbina. A més totes elles procedeixen de vivers del Mediterrani, precisament per a impedir la possible entrada de malalties d'altres ambients i llocs així com de patrimonis genètics diferents dels autòctons».  
  
12. A l'al·legació sobre l'ús d'artefactes antiocells.  
Presentada per: Ecologistes en Acció i Associació Cultural i Ecologista de Calp.  
«Les gàbies estan protegides, en la seua part aèria, per xarxes per a preservar als peixos cultivats de la predació per part d'aus piscívores (cormorans, agrons [...]). Les xarxes que s'empren tenen el disseny adequat per a complir aquest fi i al mateix temps també per a evitar que els ocells es lesionen o queden atrapats, en particular els individus pertanyents a espècies protegides. Caldrà ajustar-se a disposició de suggeriments per a l'ús de les xarxes més idònies en ambdós sentits».  
13. A l'al·legació sobre la inclusió, per part del pla de vigilància ambiental corresponent, d'informació sobre les comunitats pelàgiques i bentòniques.  
Presentada per: Ecologistes en Acció.  
«L'estudi d'impacte ambiental, en el seu epígraf sobre el pla de vigilància de l'activitat, inclou el seguiment tant de les comunitats pelàgiques com de les bentòniques. Per a les primeres, preveu el mostreig periòdic de les poblacions fitoplanctòniques i íctiques. Per a les segones, considera la caracterització sedimentològica dels fons afectats.  
  
No obstant això, caldrà ajustar-se al que dicte l'autoritat competent en la seua declaració d'impacte ambiental».  
14. A l'al·legació sobre els llums d'abalisament de la instal·lació i la seua proximitat al port de Calp.  
Presentada per: Confraries de Pescadors de Calp i Moraira, Organització de Productes Pesquers de la Marina Alta, Associació d'Empresaris d'Hostaleria de Calp i Reial Club Nàutic de Calp.  
«La instal·lació queda degudament senyalitzada en ple mar per l'abalisament perimetral, segons autorització de la capitania marítima. Amb aquesta autorització s'entén que la planta no representa un obstacle per a la navegació.  
Tampoc s'estima que el llum que centellegen les balises, ajustat a allò que hi ha reglamentat, siga suficient per a desorientar als bancs de peix blau. En cas contrari haurien d'aportar-se dades que demostren de forma clara i objectiva aquest possible efecte no sols d'aquest abalisament sinó de qualsevol altre que puga haver-hi en la zona».  
15. A l'al·legació sobre el seguiment durant i després de l'activitat de desmantellament de les granges Balmar i Societat Europea d'Aqüicultura (SEA).  
Presentada per: Ajuntament de Calp i Ecologistes en Acció.  
«En aquest assumpte caldrà ajustar-se al que diga l'autoritat competent en els corresponents documents de declaració ambiental. No obstant això, cal recordar que les condicions del desmantellament de les instal·lacions ja van ser estipulades al seu dia amb les seues corresponents declaracions d'impacte ambiental per part de la Conselleria de Medi Ambient i la concessió de DPMT de la Direcció General de Costes».  
16. A l'al·legació sobre l'omissió de normativa relacionada amb l'estudi d'impacte ambiental.  
Presentada per: Ajuntament de Calp.  
«L'apartat 1.4 de l'estudi d'impacte ambiental inclou una relació de la normativa que afecta el projecte. Es tracta d'una relació exhaustiva, quan són molts i variats els aspectes que concerneixen: ordenació litoral, contaminació i qualitat d'aigües, conservació de la naturalesa, pesca, alimentació, a més dels específics sobre impacte ambiental i aqüicultura. És possible que puga haver-se omés involuntàriament i per error algun document legal, com per exemple l'esmentat Decret 120/2006, relatiu al Reglament sobre el paisatge de la Comunitat Valenciana, o que alguna de les referències no estiga actualitzada. No obstant això, es creu que aquests descuits no afecten el desenvolupament i conclusions de l'estudi ni són rellevants per al propòsit final de l'estudi, que no és un altre que l'avaluació mediambiental del projecte».  
17. A les al·legacions sobre la consideració dels altres usos litorals que es donen en la zona, per a integrar l'activitat projectada en els models territorials supramunicipals que pogueren establir-se.  
Presentada per: Ajuntament de Calp i particulars.  
«L'aqüicultura és només una de les moltes activitats que utilitzen els recursos costaners, i tan sensible i conscienciada com les altres respecte a la qualitat d'aquests recursos i a la necessitat de fer-ne un ús racional i sostenible. Seria en aquest sentit desitjable que l'activitat poguera desenvolupar-se dins del marc d'un pla de gestió i ordenació integral de l'espai, un aspecte que correspon a l'autoritat autonòmica o estatal».  
  
18. A les al·legacions sobre afeccions als interessos turístics.  
Presentada per: Associació d'Empresaris d'Hostaleria de Calp, Reial Club Nàutic de Calp, comunitats de propietaris d'edificis i particulars.  
«Com s'ha justificat en els apartats anteriors, l'absència d'impactes sobre la qualitat de l'aigua, en particular sobre les aigües de bany, les biocenosis bentòniques amb interés conservacionista, els productes pesquers i la navegació, descarta així mateix afeccions del projecte sobre els interessos turístics del municipi.  
Tot al contrari, ja que l'existència de granges flotants està obrint altres vies de negoci, molt relacionades amb el turisme. És el cas de l'atracció que exerceix aquest tipus d'instal·lacions sobretot de la fauna silvestre al voltant de les gàbies, com els dofins, constatada en instal·lacions semblants situades en la costa d'Altea, que ofereix l'oportunitat a empreses en altres municipis per al seu albirament».  
19. A les al·legacions sobre el llavat de xarxes que conformen les gàbies.  
Presentada per: Ecologistes en Acció.  
«El manteniment, neteja i reparació de les xarxes es gestiona amb una empresa externa, Delta Aqua Redes, SL (CIF E97630231). Es tracta d'una companyia experta en gestió de xarxes d'aqüicultura que pertanyen a un grup noruec i que està situada en el delta de l'Ebre. La dita empresa disposa de les autoritzacions i llicències per al normal desenvolupament de la seua activitat. Per tant, queda exclòs aquest tema de l'estudi d'impacte ambiental que es va realitzar al seu dia».  
20. A les al·legacions sobre la repercussió socioeconòmica que representa el projecte.  
Presentada per: Confraries de Pescadors de Calp i Moraira, Organització de Productes Pesquers de la Marina Alta i particulars.  
«Segons l'Informe de l'Estat Mundial de la Pesca i l'Aqüicultura de la CTE 1983:  
La proporció d'ocupació corresponent a la pesca de captura s'està estancant o reduint, mentre que les oportunitats oferides per l'aqüicultura estan augmentant. En aquest document també es diu que el descens de les captures marines mundials en els últims anys, junt amb l'increment del percentatge de les poblacions sobreexplotades i la reducció de la proporció de les espècies que no estan plenament explotades en el món, transmeten el ferm missatge que la situació de la pesca marina mundial està empitjorant i ha tingut efectes negatius en la producció pesquera. La sobreexplotació no sols provoca conseqüències ecològiques negatives, sinó que també redueix la producció de peix, la qual cosa posteriorment motiva conseqüències negatives socials i econòmiques. (?).  
Des de mitjans del decenni de 1990, l'aqüicultura ha sigut el motor de creixement de la producció pesquera total, ja que la producció mundial de la pesca de captura s'ha estabilitzat (...). La proporció relativa de persones que es dediquen a la pesca de captura en el sector disminueix en termes reals del 87 % en 1990 al 70 % en 2010, mentre que la proporció de piscicultor augment del 13 % al 30 %. (?). S'espera que la demanda de productes pesquers continue augmentant en els pròxims decennis. No obstant això, l'augment en el consum de peix per capita en el futur dependrà de la disponibilitat dels productes pesquers. Tenint en compte l'estancament de la producció de la pesca de captura, l'increment principal en la producció de peix destinat a l'alimentació humana està previst que provinga de l'aqüicultura (...).  
  
La pesca i l'aqüicultura generen nombrosos llocs de treball en altres activitats auxiliars que se sumen els pescadors i piscicultor, com l'elaboració, l'envasament, la comercialització i la distribució, la fabricació d'equips d'elaboració del peix, la creació de xarxes i arts de pesca, la producció i el subministrament de gel o la construcció i el manteniment de vaixells. Altres persones es dediquen a la investigació, el desenvolupament i l'administració relacionats amb el sector pesquer. Suposant que per cada persona que participava directament en la producció pesquera en 2010, es van crear entre tres i quatre llocs de treball relacionats amb el sector en activitats secundàries i que, a més, com a mitjana, cada titular tenia tres persones o familiars a càrrec seu, llavors els pescadors i aqüicultors, així com els proveïdors de béns i serveis a aquests, haurien garantit els mitjans de vida d'uns 600 a 820 milions de persones, o al voltant del 10 % al 12 % de la població mundial.  
  
En l'estudi d'impacte ambiental, en l'epígraf titulat Personal (apartat 2.3.3, pàgina 29), es diu que en l'actualitat les 2 granges tenen empleats 15 treballadors i que, amb el projecte d'unió, trasllat i ampliació, es preveu incrementar almenys en 5 llocs de treball més, per la qual cosa el projecte tindria un total de 20 ocupacions directes. Tal com s'ha comentat anteriorment, no és menyspreable la quantitat d'ocupació indirecta que pot generar-se per la incidència de 3.500 tones/any de les espècies cultivades en el mercat, per la seua repercussió en els canals de processament, distribució i comercialització.  
  
Per tant, el projecte de la nova granja no ha de ser considerat com una amenaça a l'ocupació de la zona sinó més aïna al contrari, pot potenciar-la i inclús ser una alternativa viable i sostenible des del punt de vista ecològic».  
21. A les al·legacions sobre l'explotació massiva del port.  
Presentada per: Reial Club Nàutic de Calp i particulars.  
«Les instal·lacions terrestres situades en el port de Calp han sigut millorades considerablement des de juliol d'enguany amb la instal·lació d'una nau-carpa per a l'emmagatzematge del pinso i utensilis propis de l'activitat. D'aquesta manera s'ha millorat l'impacte visual que pot generar la nostra activitat en el port. Així mateix, s'han contractat els serveis d'una empresa (ISS, annex 4) encarregada del control de plagues per a evitar que aquest magatzem puga constituir cap focus d'alimentació per a gavines, gats, rates, etc. El seguiment d'aquest control de plagues es realitza periòdicament i es mantindria o inclús s'augmentaria en el cas de la nova granja de Niordseas. D'altra banda la gestió dels residus que es deriven de l'activitat estan sent contractats amb gestors autoritzats, sempre amb la intenció de reduir al mínim l'impacte que es puga ocasionar en la zona portuària (annex 5).  
  
Des de fa una dècada tant Industrias Pesqueras Balmar, SA, com Sociedad Europea de Acuicultura, SL, usen el port de Calp com a base per a les seues instal·lacions, i no s'han manifestat queixes per això.  
  
Amb el nou projecte la situació no canvia; al contrari, consolida una activitat que s'estima d'interés per al port i el municipi en general».  
  
22. A les al·legacions sobre l'impacte visual: estudi d'integració paisatgístic i participació pública.  
Presentada per: Ecologistes en Acció, Ajuntament de Calp, Reial Club Nàutic de Calp i particulars.  
«El passat 12 de juny l'empresa va rebre una carta de la Conselleria d'Infraestructures, Territori, Medi Ambient en relació amb el requeriment de documentació complementària sol·licitada pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. En la dita carta s'indica la necessitat de completar l'expedient amb la informació següent: «Realitzar la valoració de la integració a partir d'una anàlisi visual de l'àmbit».  
L'empresa va contestar el requeriment en els termes establits amb una anàlisi visual de l'àmbit. L'anàlisi no estableix en cap cas la participació pública com un dels seus elements, ja que això pertanyeria a un estudi d'integració paisatgístic. No obstant això, no va ser açò el que requeria l'administració en la seua carta i l'empresa va contestar adequadament l'escrit dins del termini i en la forma corresponent.  
En tot cas a l'empresa li agradaria remarcar en aquest punt les conclusions a què es va arribar en l'anàlisi visual de l'àmbit realitzada i per les quals pot considerar-se innecessari un estudi d'integració paisatgística».  
«D'acord amb l'article 50, integració paisatgística, del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana:  
1. Una actuació es considera integrada en el paisatge si no afecta negativament el caràcter del lloc i no impedeix la possibilitat de percebre els recursos paisatgístics.  
2. S'entendrà que una actuació no està integrada en el paisatge i, consegüentment, produeix impacte paisatgístic i visual quan es donen una o diverses de les circumstàncies següents:  
a) Incompleix les normes d'integració paisatgística establides en el títol II d'aquest Reglament.  
b) Falta d'adequació de l'actuació a l'estudi de paisatge o catàleg de paisatge, per incompliment de les normes d'integració paisatgística d'aquell, definides per a les unitats de paisatge on es localitza l'actuació o per a les regulades en aquest reglament o falta d'adequació als criteris que van determinar la inclusió d'un espai en el catàleg.  
  
c) Bloqueja o genera un efecte advers sobre algun recurs paisatgístic dels descrits en el capítol anterior o danya o destrueix recursos paisatgístics de valor alt o molt alt.  
d) Crea enlluernaments o il·luminació que afecten recursos visuals descrits en l'apartat anterior.  
e) Disminueix la integritat en la percepció d'un element del patrimoni cultural, o afecta negativament el seu significat històric.  
f) Difereix i contrasta significativament de l'entorn on s'ubica i redueix el valor visual del paisatge per la seua extensió, volum, composició, tipus, textura, color, forma, etc.  
g) Domina, alterant negativament, la composició del paisatge o els seus elements percebuts des d'un punt d'observació principal.  
Segons aquestes premisses i d'acord amb l'anàlisi visual realitzada es podria concloure que la nova instal·lació no suposa un impacte negatiu significatiu en el paisatge de la badia de Calp.  
A més de les indicacions arreplegades en aquestes premisses normatives, de l'anàlisi visual se segueix una baixa incidència en el paisatge i en la qualitat visual pels motius següents:  
1. La distància: la nova instal·lació es trobarà a quasi 2.000 m de la costa i de tots els punts d'observació analitzats, excepte el recorregut marítim, lògicament.  
1.1. Es considera visibilitat immediata fins a una distància de 1.000 m.  
1.2. Tenint en compte la distància de la costa de la granja marina i que la nitidesa visual és inversament proporcional a la distància, podem concloure la poca incidència visual de l'actuació.  
1.3. Els cossos tendeixen a tornar-se blavosos en la distància, a causa de les impureses atmosfèriques. Si a més tenim en compte que la instal·lació s'ubica en el mar i que a penes sobreïx un metre de la superfície, excepte elements aïllats com ara boies i ancoratges que arriben com a màxim a sobreeixir tres metres, bastarà que els elements constructius s'acaben en colors blavosos (excepte exigències de seguretat) perquè la instal·lació passe pràcticament inadvertida en el paisatge.  
  
2. L'orientació: l'actuació s'ubicarà en la zona sud de la badia, quasi enfront de la serra de Toix.  
Com s'observa en les imatges preses en les hores de màxima afluència, i des dels punts d'observació amb major afluència, la presència quasi constant del sol i dels seus reflexos sobre la superfície del mar fan encara més difícil apreciar les instal·lacions d'aqüicultura. En la mateixa zona hi ha una instal·lació semblant (de fet el que es pretén és ampliar l'existent en una ubicació pròxima) i perquè siga mínimament visible ha de ser fotografiada amb focals que superen els 300 mm.  
  
En conclusió, pensem que la incidència visual de la nova instal·lació serà mínima, i que si es tinguera la preocupació d'utilitzar colors adequats en l'acabat de les estructures (quan la normativa de seguretat ho permeta) no hauria de provocar impactes significatius en el paisatge i en la qualitat visual de la badia de Calp.»  
22. A les al·legacions sobre la selecció de punts d'observació.  
Presentada per: Ajuntament de Calp.  
«L'Ajuntament de Calp al punt 2.3.2 de les al·legacions diu que el mirador situat en la serra de Toix, situat en el seu vessant meridional, no és el que ha de ser considerat en els punts d'observació estàtics del document de valoració de la integració visual. De fet considera un altre punt, situat al SE, com a principal, i que estaria dins de la xarxa municipal de miradors. No obstant això, en l'estudi previ realitzat per a la determinació dels punts d'observació no es va trobar publicada l'esmentada xarxa de miradors municipals. En el moment de realització de l'estudi no es van trobar estudis de paisatge dels municipis afectats en vigor. A pesar d'això, es va revisar la documentació disponible en les pàgines web de l'ajuntament del municipi afectat i es va considerar la informació continguda referent a l'àmbit de l'estudi. Tampoc es va trobar cap estudi d'integració paisatgística aprovat en l'àmbit d'estudi, que poguera mencionar aquest mirador com el principal de la serra de Toix.»  
  
En tot cas, comprovarem la situació del mirador utilitzat en l'estudi per si fóra el mateix que s'està expressant en aquesta al·legació.  
  
En virtut d'allò que s'ha exposat, aquesta és la resposta de Niordseas, SL, per a rebatre les al·legacions presentades per les entitats i particulars abans mencionats al projecte d'instal·lació de granja marina flotant en la costa de Calp (Alacant). Per això, es ratifica en el contingut del corresponent projecte i, en conseqüència, en la idoneïtat de la instal·lació piscicultora en els termes que l'estudi indica pel que fa a la seua ubicació i disseny.  
Afeccions legals  
Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres. Annex I.  
Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes; el reglament que la desplega i modificacions, per ubicar la piscifactoria en zona litoral marina es requereix obtindre la concessió del polígon d'ocupació del domini públic marítim terrestre, del Ministeri Agricultura, Alimentació i Medi Ambient.  
Normativa sobre seguretat marítima i contaminació. Ministeri de Foment, Marina Mercant, siga l'abalisament del polígon.  
Llei 9/1998, de 15 de desembre, de pesca marítima de la Comunitat Valenciana, en compliment del títol V sobre els cultius marins.  
La gestió dels residus es farà d'acord amb la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de 2011, de residus i sòls contaminats.  
Els residus de restes de peixos, és material de la categoria 3, d'acord amb el que estableix el Reglament (CE) núm. 1069/2009 del Parlament Europeu i del Consell, de 21 d'octubre de 2009, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals i els productes derivats no destinats al consum humà i pel qual es deroga el Reglament (CE) núm. 1774/2002 (Reglament sobre subproductes animals).  
  
Reial decret 1381/2002, de 20 de desembre, modificat pel Reial decret 1084/2009, de 3 de juliol, sobre instal·lacions portuàries de recepció de residus generats pels vaixells i residus de càrrega.  
Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament que desplega la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos.  
  
Reial decret 106/2008, d'1 de febrer, sobre piles i acumuladors i la gestió dels seus residus.  
Consideracions ambientals  
A) Consideracions sobre l'objectiu i alternatives del projecte.  
Amb el projecte de la granja marina a ubicar enfront de la badia de Calp (Alacant), es pretén:  
- Centralitzar l'explotació aqüícola que posseeix la mercantil en aqueixa zona marítima a aqueix nou polígon on es traslladarien dues granges marines: la instal·lació núm. 21 sítia en la part nord de la badia d'Altea (BALMAR) i la instal·lació núm. 23 enfront del Morro de Toix (SEA), amb produccions entre daurada i llobarro de 241 i 218 tn/any, respectivament, i  
- Ampliar l'activitat que comporta introduir la corbina en el cultiu, junt amb la daurada i el llobarro, i l'increment de la producció fins al màxim anual de 3.500 tn (40 % de daurada, 40 % de llobarro i 20 % de corbina); requereix ocupar en DPMT un polígon de 47,5 ha de superfície prou superior a l'ocupada per les altres granges (de 9,8 i 9,52 ha).  
Ens trobem, per tant, davant d'un nou projecte, situat en una nova ubicació, inconnexa espacialment respecte a les dues anteriors, que suposa una ampliació de la superfície ocupada 2,5 vegades (245 %) major que la inicial i una producció anual 7,6 (762 %) vegades major que la que generen actualment ambdues granges.  
Aquest increment en superfície i capacitat de producció ens situa davant d'un nou projecte de molta major envergadura que els existents, i per tant amb impactes ambientals incrementats respecte a la situació actual de menys producció.  
Si bé la necessitat de trasllat de les instal·lacions, justificada en l'estudi d'impacte ambiental (cal pensar que al seu dia van ser avaluades amb DIA favorables) pels seus emplaçaments que es troben en unes àrees ambientalment sensibles, ja que la granja núm. 21 s'ubica dins del parc natural i LIC de «Serra Gelada i el seu entorn litoral» i la granja núm. 23 a uns 200 metres fora dels límits d'aquestes àrees, és motiu importantíssim perquè s'extreme l'elecció del lloc on emplaçar el present projecte atesa l'envergadura de la instal·lació ja descrita.  
  
Les alternatives tècnicament viables de la nova ubicació presentades han de ser analitzades detalladament, aquest aspecte de l'estudi d'impacte ambiental és espacialment remarcat tant en les directives europees com en la legislació d'impacte ambiental estatal i autonòmica, i constitueix una part absolutament imprescindible del contingut dels estudis d'impacte ambiental (una exposició de les principals alternatives estudiades i una justificació de les principals raons de la solució adoptada, tenint en compte els efectes ambientals).  
  
Tot això a fi de poder valorar l'alternativa que genere menors impactes ambientals dins de les possibles que siguen tècnicament i ambientalment viables.  
Cal assenyalar que l'estudi d'impacte ambiental del present projecte pateix d'un examen en profunditat d'altres alternatives tècnicament i ambientalment viables, més enllà de l'única alternativa presentada i els arguments que intenten justificar-la, aportats a posteriori en la documentació complementària presentada.  
B) Consideracions sobre la ubicació del projecte i efectes en l'entorn.  
L'emplaçament es projecta enfront de la badia de Calp en profunditats entre 37 a 47 m, entre l'escull artificial paral·lel a la costa (màxima profunditat aconseguida de 30 m) i la granja marina SEA existent ubicada en profunditats entorn dels 40 metres, enfront del Morro de Toix.  
  
En la carta bionòmica de l'EIA es presenta la distribució espacial de les diferents biocenosis que habiten els fons de l'àrea estudiada compresa des del Penyal d'Ifac (est) a la Punta de Toix (oest) i des de la vora del mar (nord) fins a la isòbata dels 50 metres (sud).  
També s'arreplega en la carta bionòmica les ubicacions de les següents instal·lacions de la zona marina: l'escull artificial, la granja marina en funcionament SÈA, el present projecte nou de granja i l'emissari submarí de l'EDAR d'aigües residuals de Calp que s'estén pel centre de la badia fins al tram central de l'escull, el punt d'abocament amb difusor es troba a 30,5 m de profunditat. L'emissari submarí s'inclou en la carta bionòmica que conté el document d'ampliació d'informació de l'estudi d'impacte ambiental, però no va ser considerat en l'estudi inicial.  
B-1) Respecte a la influència del punt d'abocament de l'emissari submarí.  
Segons queda reflectida en la carta bionòmica, la distància existent entre el punt d'abocament de l'emissari d'aigües residuals (-30,5 m) i la granja marina actual de SEA (sítia, enfront de la Punta de Toix) és de 2.000 metres al sud-oest del punt d'abocament. No obstant això, la distància de la nova granja marina projectada al punt d'abocament és molt menor, situant-se a 650 metres al sud-oest de l'abocament.  
Aquesta distància de la nova granja de cultiu de peixos és tan escassa que serà inevitable eludir els efectes desfavorables de l'abocament de les aigües residuals en el cultiu allí instal·lat, sobretot tenint constància que la influència de l'abocament de les s aigües residuals arriba, almenys de manera eventual, al lloc on es troba la granja SEA, tal com s'arreplega en algun dels resultats de vigilància ambiental de la dita granja marina, amb la presència d'organismes indicadors com els microorganismes fecals (bacteris heteròtrofs, coliformes totals, coliformes fecals, Streptococos fecals i Pseudomonas aeuroginosa) en els mostrejos hídrics efectuats, tant en l'enclavament de la instal·lació com en el de control, en superfície (a un metre) i en profunditat (a 10 metres).  
  
D'altra banda, l'estudi remés per l'EPSAR es considera insuficient pel que fa a la influència de l'abocament sobre aquesta activitat aqüícola, ja que els resultats presentats tenen com a objectiu comprovar que la zona marina de la badia de Calp, zona de bany i platges, no es veu afectada pels seus abocaments i, per això, els enclavaments d'on s'obtenen les mostres se situen a profunditats inferiors al punt d'abocament.  
  
Prova d'això és que en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental no es descarta la probabilitat que arriben al cultiu les aigües residuals procedents del punt d'abocament de l'emissari, encara que es mencione com «el pitjor cas possible», moments en què puguen confluir les situacions ambientals de major adversitat, com són els moments de major càrrega contaminant des de la depuradora o en els períodes d'estratificació tèrmica en la columna d'aigua i de calma marina que dificulten els processos de dilució, tots ells coincidents a l'estiu. Coincideix, així mateix, en aquest període amb la circumstància que són moments de màxima producció del cultiu aqüícola en les gàbies marines.  
  
Per tant, resulta que la proposta presentada per l'empresa de realització d'analítiques del producte final, a fi de controlar la bona qualitat que s'ofereix al mercat, no és una mesura que evite aqueix risc de contaminació del cultiu per la seua permanència enfront de l'abocament d'aigües residuals.  
Aplicant el principi de precaució, el control analític d'algun dels lots destinats al mercat per a detectar una possible afecció, no pot considerar-se una mesura correctora que evite una eventual contaminació dels cultius marins per l'abast de les aigües procedents de l'abocament de l'emissari en circumstàncies desfavorables.  
B-2) Respecte als efectes de la granja projectada sobre les biocenosis marines.  
La biocenosi de detrític costaner enfangat, triada pel seu escàs valor per a emplaçar-hi les dues granges marines en funcionament (BALMAR i SEA), així com la del referent projecte, s'estén aproximadament entre les isòbates 30 i 40 m. En aqueixes profunditats es troba dispersa, formes allargades i arredonides més o menys extenses, la biocenosi de «coral·ligen de concrecionament i detrític costaner», i, també es troba, a més profunditat, en àrees de transició del detrític costaner enfangat amb els fangs terrígens.  
Aquest tipus d'hàbitats, el coral·ligen de concrecionament, d'alta diversitat i importància ecològica, es troba tant dins de l'àmbit de la LIC de Serra Gelada i litoral de la Marina Baixa com fora del dit àmbit, enfront de la Punta de Toix i enfront de la badia de Calp.  
La dispersió calculada en l'estudi d'impacte ambiental dels residus procedents del cultiu dels peixos estabulats (el pinso no menjat, excrements, pseudoexcrements), que és el principal impacte del cultiu piscícola, seria de 170 m fora del polígon de concessió. Aqueixa distància seria la que assolirien els excrements dels peixos en sedimentar-se en les situacions de corrents de major freqüència de component est i nord-oest (a causa de vents més freqüents, fins de força 4). En situacions de temporal amb vents de força 8 (62-74 km/h) que solen donar-se molt espaiadament, amb distàncies de dispersió majors, els residus fecals arribarien a 484 metres amb el component est i a 568 metres amb el de l'oest.  
Aquesta àrea de dispersió estimada dels abocaments sedimentats està senyalitzada en la carta marina aportada, a continuació i se sobreposa en la vora nord-est una gran extensió de biocenosi de coral·ligen de concrecionament.  
Aquesta posició del projecte suposa un risc desfavorable a la dita biocenosi per la deposició dels residus de tipus orgànic sobre aquesta, que s'incrementarà amb l'onatge i règim de corrents de component est, dominants en la zona i al qual està exposat. La gran deposició de forma contínua d'aquests residus donarà lloc a la destrucció total de la biocenosi de coral·ligen, canviant a un tipus de substrat diferent, uns fons marins blans constituïts d'abundant matèria orgànica sedimentada i on se n'aniran establint espècies pioneres i adaptades a aqueix substrat fangós, com descriu el mateix institut d'ecologia del litoral en reconéixer que afectaria aquesta biocenosi de coral·ligen.  
Enfront d'aquest efecte negatiu, l'institut oposa un efecte positiu, ja que «creu que la proximitat de la granja pot afavorir la recuperació d'aquesta biocenosi, per ser un impediment físic per a l'ús d'arts de pesca en el perímetre de la concessió», ja que de la seua experiència en altres entorns a granges marines menciona la millora climàcica del coral·ligen prop d'una granja enfront de la Vila Joiosa, per mitjà de la constatació de creixement d'elements faunístics propis (gorgònies i esponges arborescents).  
No obstant això, cal assenyalar que el coral·ligen recuperat que es menciona, situat al sud-oest de la granja de la Vila (també propietat de Niordseas), es troba a 1.500 metres d'on es va instal·lar la granja marina, i que la millora d'aqueixa biocenosi no resideix en una major extensió sinó en el desenvolupament dels organismes esmentats. Aquesta informació procedeix dels resultats de 2011 de la vigilància ambiental a la granja marina enfront de la Vila Joiosa que ocupa menys superfície i la producció és prou inferior a la del projecte que estem avaluant.  
  
És a dir, l'efecte desfavorable de la deposició dels residus per la granja de la Vila Joiosa no és comparable amb la instal·lació que ens ocupa, ja que en aquest cas es troba contigu al coral·ligen i per consegüent l'efecte negatiu dels residus depositats és major per ser major quantitat i per major proximitat.  
Respecte a la salvaguarda de les biocenosis bentòniques amb interés conservacionista en l'entorn marí estudiat de Calp, estableix l'estudi d'impacte ambiental que no es veuran afectades per la dispersió dels abocaments les comunitats bentòniques a preservar (praderies de Posidonia oceanica, precoral·ligen, coral·ligen) que es troben a l'oest, nord i nord-est, i prou allunyades de la instal·lació de la granja, com la praderia de Posidonia oceanica a uns 1.200 metres i a distàncies semblants la del precoral·ligen situat en la base del Morro o Punta de Toix i la del coral·ligen fragmentat i d'aspecte ben conservat, un poc més allunyada, que es troba en les proximitats del port de Calp.  
En canvi, com hem vist, sí que es veurà afectada la biocenosi de coral·ligen de concrecionament que està senyalitzada en la carta bionòmica a més profunditat, entre la granja SEA i la ubicació d'aquesta nova granja, per estar confrontant amb l'àrea d'influència del lateral nord-est de la granja.  
El fet que l'aspecte degradat d'aquest coral·ligen no siga com el coral·ligen fragmentat pròxim al port de Calp, no implica que deixe de ser un fons biogen format per concrecions d'algues roges, també anomenades algues calcàries, amb la participació de moltes altres espècies diverses d'animals (poliquets, mol·luscos, esponges, cnidaris, crustacis, peixos, [...]) que constitueixen hàbitats característics i formen comunitats madures, molt complexes i alta diversitat que cal preservar.  
  
Aquests substrats d'origen biogènic són considerats, en el tipus d'hàbitat 1170: esculls, un dels cinc hàbitats marins d'interés comunitari que figuren en l'annex I de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig, relativa a la conversió dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres.  
Per consegüent, davant de l'existència del risc de contaminació dels peixos estabulats a causa de la proximitat del punt d'abocament de l'emissari submarí de l'EDAR de Calp, i als efectes negatius sobre un hàbitat d'importància ecològica com és la biocenosi de coral·ligen de concrecionament a causa del depòsit i sedimentació en el fons marí dels residus de la granja que incrementarien la seua degradació fins a desaparéixer en ser soterrada, es considera el següent:  
I- El projecte no es considera una ampliació com a tal de les granges existents de BALMAR i SEA, ja que no hi ha connexió espacial amb aquestes, sinó que constitueix un projecte amb un nou emplaçament i un increment considerable en superfície i capacitat de producció respecte a les dues anteriors, el trasllat de les quals es pretén.  
Per a aquesta nova ubicació no s'han plantejat altres alternatives tècnicament i ambientalment viables, precisament l'estudi d'alternatives és una part fonamental de l'estudi d'impacte ambiental que té com a objectiu seleccionar aquella de menor incidència ambiental.  
II- Cal aplicar el principi de precaució respecte al risc de contaminació accidental dels peixos cultivats en la instal·lació amb destinació al consum humà, per la proximitat del punt d'abocament de l'emissari submarí de l'EDAR de Calp, és un fet que s'ha d'evitar, ja que no admet aplicar mesures correctores efectives.  
Respecte a aquest risc, tenim constància de la presència de microorganismes fecals (bacteris heteròtrofs, coliformes totals, coliformes fecals, Streptococos fecals i Pseudomonas aeruginosa) a 1 i a 10 metres de profunditat, procedent dels resultats de vigilància ambiental de la granja marina SEA, tant en l'enclavament de control com en l'enclavament de la instal·lació de cultiu.  
III- El projecte avaluat compromet la preservació d'una biocenosi d'importància ecològica, com aquestes extensions de coral·lígens de concrecionament que es troben en la zona marina estudiada i on s'han format per les seues característiques favorables de lluminositat, nutrients, temperatura i, per a això, evitar actuacions que modifiquen aquests elements propis de la zona.  
Aquests substrats d'origen biogènic, com són els coral·lígens, corresponen al tipus d'hàbitat 1170: esculls, un dels cinc hàbitats marins d'interés comunitari que figura en l'annex I de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 1g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre l'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
A la vista del que s'ha exposat anteriorment, formule la proposta següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
No estimar acceptable, als efectes ambientals, el projecte de granja marina de daurada, llobarro i corbina, enfront de la badia de Calp (Alacant), promogut per Niordseas, SL, per no resultar adequat el seu emplaçament pels motius esmentats en la part expositiva de la present declaració.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
València, 2 de juny de 2014.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 30 de gener 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.