Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8105, del 14-08-2017 (2017/6692)

RESOLUCIÓ de 19 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 69/16-EAE Orpesa i 77/16-EAE Piles.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8105

Data del DOGV
:   14-08-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/6692


Data del document
:   19-06-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 19 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 69/16-EAE Orpesa i 77/16-EAE Piles. [2017/6692]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 69/16-EAE Orpesa i 77/16-EAE Piles.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del Pla especial de protecció de la torre de la Corda.  
Promotor: Ajuntament d'Orpesa.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Orpesa i CTU de Castelló.  
  
Localització: terme municipal d'Orpesa (Castelló).  
Expedient: 69-16-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 30 de maig de 2017, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial de protecció de la torre de la Corda d'Orpesa, en els termes següents:  
  
En data 18 d'agost de 2016 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de protecció de la torre de la Corda d'Orpesa.  
  
1. Documentació aportada. El Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló remet al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica documentació relativa a la proposta de Pla especial de protecció de la torre de la Corda del municipi d'Orpesa (PEP) als efectes de donar inici al tràmit d'avaluació ambiental d'acord amb la LOTUP. La documentació presentada, en format paper i digital, consta de:  
  
· Document inicial estratègic (DIE) subscrit per l'arquitecte municipal, de data de redacció juliol de 2016. En paper i digital.  
· Annex I - Esborrany del Pla especial de protecció de la torre la Corda d'Orpesa, Castelló. Data de redacció juliol de 2016, segons portada, segons la documentació consta com a data de redacció setembre de 2013. En paper i digital.  
· Plans (12), dels quals 2 plans d'abril de 2011; i 10 plans de setembre de 2013. En paper i digital.  
· Annex II - Expedient administratiu. No consta en paper.  
· Annex III - Estudi d'integració paisatgística: No consta en paper.  
  
1- Memòria.  
2- Annexos.  
3- Cartografia.  
El 19 d'abril de 2017 l'Ajuntament remet documentació complementària que es troba en la tramitació municipal de l'expedient, en la qual consten informes ja emesos per administracions afectades, entre ells:  
· Dos informes de la Subdirecció General de domini públic maritimoterrestre de dates 21.12.2012 i 07.03.2013.  
· Dos informes de la Direcció General de Transports i Logística de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient de dates 25.03.2013 i 31.01.2014.  
· Informe de la Secció Forestal de la DT de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient de data 22.10.2012.  
  
2. Model territorial vigent  
2.1. Informació territorial. El municipi d'Orpesa, de 26,42 km² d'extensió, es localitza en el tram central de la línia costanera de la província de Castelló, en la comarca de la Plana Alta. Dista de la capital provincial 22 km; la seua població segons l'INE en data 2016 era de 9.245 habitants. Orpesa limita al nord-oest amb Cabanes; a l'est amb el mar Mediterrani i al sud-oest amb Benicàssim.  
2.2. Planejament vigent. La planificació vigent en el municipi l'estableix el Pla general d'ordenació urbana (PGOU), aprovat el 23 de juny de 1972, desenvolupaments posteriors del planejament van propiciar que en data de 29 de juliol de 1982 la Comissió Territorial d'Urbanisme aprovara un text refós d'aquest. El planejament no va ser objecte d'avaluació ambiental.  
La planificació vigent es troba en procés de revisió, s'ha emés document de referència del PGOU en data 20 d'abril de 2012 (expedient 58-2011-EAE).  
El Pla general vigent classifica els terrenys de l'àmbit objecte de la proposta de Pla especial com a sòl no urbanitzable protegit (terrenys compresos entre la costa i la via verda) i com a sòl urbanitzable residencial la resta de l'àmbit, integrat en dos plans parcials:  
· PP sector R-6B Tossal Natural, aprovat definitivament per la CTU el 10.12.2002; en l'àmbit d'aquest PP s'han desenvolupat parcialment les obres d'urbanització (superfície 193.252,74 m² i 168 habitatges).  
  
· PP sector R-6A La Renegà, aprovat definitivament per la CTU el 05.04.2002; en l'àmbit d'aquest PP, pel que fa a les parcel·les incloses en l'entorn de protecció del BIC, no s'hi aprecien obres d'urbanització (superfície 413.925,56 m² i 702 habitatges).  
  
3. Descripció de la proposta del Pla especial de protecció  
3.1. Àmbit i antecedents. La torre de la Corda es localitza en la costa del municipi d'Orpesa, aproximadament a 3 km al sud del nucli urbà, entre el tossal Gros a l'oest i la platja de la Renegà al sud. La torre pertany al conjunt de fortificacions de defensa del litoral construïdes a finals del segle XVI en les zones escarpades de costa per a frenar els freqüents atacs de pirates; en concret aquesta torre es va construir per a auxiliar la torre del Rei, construïda en 1413 per ordre de Ferran d'Antequera, rei de la Corona d'Aragó, en les tasques de vigilància i a fi d'augmentar el control sobre la costa. La línia de fortificacions de la costa està integrada, entre altres, per les torres de Badum a Peníscola, Ebrí a Alcalà de Xivert, la torre del Rei, la Colomera i la de Sant Julià (hui desapareguda) a Orpesa.  
De conformitat amb el que disposa la disposició addicional primera de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià (LPCV), tenen consideració de bé d'interés cultural (BIC) integrants del patrimoni cultural valencià aquells béns que a l'entrada en vigor d'aquesta ja gaudiren de la mencionada qualificació a l'empara de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del patrimoni històric espanyol, tant per mitjà d'expedient individualitzat com en virtut d'allò que preceptua l'article 40.2 i les seues disposicions addicionals primera i segona, aquesta última atorga la consideració de BIC als béns a què atribueix aquest caràcter el Decret de 22 d'abril de 1949, del Ministeri d'Educació Nacional.  
  
La torre de la Corda gaudeix, per ministeri de la llei, de la consideració de BIC amb la categoria de monument i amb aquesta condició consta inscrita en el Registre General de Béns d'Interés Cultural dependent del Ministeri de Cultura amb el núm. RI 88-1836268-3906.  
En l'exercici de la facultat continguda en la disposició transitòria primera de la LPCV, relativa a la complementació de les declaracions produïdes amb anterioritat a l'entrada en vigor d'aquesta, la Direcció General de Patrimoni Cultural va acordar, mitjançant una Resolució de 9 de setembre de 2008 (DOGV 5873, 18.10.2008), incoar expedient de delimitació de l'entorn de protecció i determinació de la normativa de protecció de la torre de la Corda, la resolució esmentada estableix:  
«Article 2. Usos  
Els usos permesos són tots els que siguen compatibles amb la posada en valor i gaudi patrimonial del bé i contribuïsquen a la consecució dels dits fins. L'autorització particularitzada d'ús s'ha de regir pel que disposa l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.»  
«Article 4. Preservació del paisatge històric i usos incompatibles  
  
A fi de preservar el paisatge històric del monument, no s'autoritzarà edificacions per a cap ús, i queden expressament prohibits els abocaments de residus i els moviments de terres, excepte els requerits per a l'estudi i conservació.»  
L'expedient va ser objecte d'informació pública i una vegada aprovat es va publicar l'Ordre 14/2010, de 15 d'abril, de la Conselleria de Cultura i Esport (DOCV 6269, 18.05.2010) per la qual delimita l'entorn de protecció de la torre de la Corda a Orpesa i estableix la normativa de protecció d'aquest; finalment, i després de les al·legacions emeses respecte al contingut de la Resolució de 9 de setembre de 2008, estableix:  
«Article 3. Usos»  
(Idèntica redacció a la de l'article 2 anterior).  
«Article 5. Preservació del Paisatge i usos incompatibles.  
A fi de preservar el paisatge històric del monument, no s'hi autoritzaran edificacions per a cap ús en àmbit delimitat per l'antiga via fèrria i la línia costanera, i hi queden expressament prohibits els abocaments de residus.  
  
[?].»  
Tant en la Resolució de 9 de setembre de 2008, com en l'Ordre 14/2010, la descripció de la delimitació de l'entorn de protecció és idèntica:  
«Línia delimitadora: És una circumferència concèntrica a la torre a una distància del seu parament exterior de 200 m en l'àmbit terrestre. Aquesta circumferència s'interromp en la seua intersecció amb el vial existent al nord, incorporant-lo.»  
  
La delimitació gràfica, continguda en l'annex II, és fins i tot de la mateixa data: 16 de juny de 2008:  
  
L'establiment de l'entorn de protecció es realitza, tant en la Resolució de 9 de setembre de 2008 com en l'Ordre 14/2010, de 15 d'abril, per remissió a la disposició transitòria primera de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998 LPCV que estableix:  
«Dt Primera.2 b) En béns d'interés cultural situats en àmbits no urbans: l'espai comprés en una distància de 200 metres, a comptar del contorn extern del bé o dels seus hipotètics vestigis.»  
Vist que la LPCV en l'article 34.2 estableix l'obligació per als ajuntaments d'aprovar provisionalment un pla especial dels BIC, aprovació que haurà de comptar amb informe previ de la conselleria competent en matèria de cultural; en data 19 de gener de 2011 la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric Artístic emet un informe tècnic a fi de facilitar la redacció del PEP de la torre de la Corda, indicant criteris relatius al paisatge, edificació, vegetació, dimensionament i posició d'elements, cartells, i respecte a les distàncies indica textualment:  
  
«4. A fi de preservar el paisatge històric del monument, no s'autoritzaran edificacions per cap ús a una distància inferior a cinquanta metres del monument, i queden expressament prohibits els abocaments de residus.»  
El 6 d'octubre de 2011 la mercantil Tossal Natura,l, SL, en la seua condició d'agent urbanitzador del PAI del sector R6B Tossal Natural, presenta a l'Ajuntament per a la seua tramitació, proposta de Pla especial de protecció de la torre de la Corda i el corresponent estudi d'integració paisatgística.  
Mitjançant un acord plenari de 30 d'agost de 2012, l'Ajuntament sotmet a Informació pública el Pla especial de protecció de la torre de la Corda i el seu entorn (DOCV 6872, 28.09.2012); i el Ple de l'Ajuntament, en data 23 de juliol de 2015, aprova provisionalment el PEP i el remet a la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient per a aprovació definitiva; tot això sense sotmetiment al tràmit preceptiu d'avaluació ambiental del PEP d'acord amb la Llei 21/2013, de 28 de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i la Llei 5/2014, de 25 de juliol LOTUP.  
En data 18 d'agost de 2016 el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló remet la documentació del PEP de la torre de la Corda al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica als efectes d'iniciar l'avaluació ambiental.  
3.2. Principals problemes detectats  
1. De caràcter ambiental. En la documentació presentada no s'exposen aspectes relatius a la problemàtica ambiental que l'àmbit poguera presentar.  
2. De caràcter urbanístic. Fins ara no s'ha procedit a complir a l'obligació de l'Ajuntament d'aprovar provisionalment un pla especial de protecció o instrument urbanístic anàleg, respecte al bé d'interés cultural de la torre de la Corda, tal com es preceptua en l'article 34.2 de la Llei 4/1998, en la redacció que en fa la Llei 5/2007 que modifica l'anterior.  
L'any 2002, amb anterioritat a la delimitació de l'entorn de protecció de la torre de la Corda, es van aprovar en els seus voltants dos plans parcials Tossal Natural i La Renegà, entre les determinacions dels quals no es preveuen actuacions específiques de protecció sobre l'entorn de la torre.  
3.3. Objectius a aconseguir  
- Harmonitzar les determinacions dels plans parcials Tossal Natural i La Renegà amb les del PEP que ara es tramita, millorant l'ordenació detallada establida en ambdós plans parcials.  
- Incloure la torre en el Catàleg de Proteccions del Pla general.  
- Incloure l'àmbit protegit en la infraestructura verda del territori.  
  
3.4. Descripció d'alternatives. En el document presentat es presenten dues alternatives, denominades pel redactor com:  
«a) Una reduccionista, limitada a la transposició al present Pla de les determinacions derivades de l'Ordre 14/2010, de 15 d'abril, de la Conselleria de Cultura i Esport, per la qual es delimita l'entorn de protecció de la torre de la Corda i s'estableix la normativa de protecció d'aquesta.  
b) Una altra, més extensiva, el propòsit de la qual consisteix en el desenvolupament de les previsions de l'ordre i el seu complement, fent-lo, a més, sobre la base de considerar en el monument i el seu entorn de protecció distints graus d'incidència.»  
  
Descripció de l'alternativa b:  
1r No es proposa alterar el límit de l'àmbit de protecció establit per l'Ordre 14/2010.  
  
2n Dins de l'àmbit de protecció es proposa diferenciar tres zones:  
  
- Zona I. Correspon a l'àmbit estricte del monument.  
- Zona II Correspon a l'àmbit comprés entre la línia de la costa i el traçat de l'antiga via fèrria, hui via verda.  
- Zona III. Comprén la resta de l'àmbit, entre la via fèrria i el perímetre de l'entorn de protecció. Aquesta zona inclou terrenys corresponents a dos plans parcials aprovats definitivament: PP sector R-6B Tossal Natural i PP sector R-6A La Renegà.  
En la primera zona únicament es permeten les intervencions regulades en la protecció del monument, en la segona zona no es permeten noves edificacions i en la tercera zona, que afecta les parcel·les residencials de les urbanitzacions anteriorment citades, s'estableixen mesures d'integració paisatgística; aquestes mesures es refereixen, en síntesi, al tipus de materials a emprar i a la realització de pantalles vegetals.  
  
S'opta per aquesta segona alternativa, que segons s'indica en el DIE és «l'única alternativa que s'ha previst» i consisteix en «la redacció d'una normativa que introduïsca criteris de protecció dins dels àmbits de sòl urbà ja aprovats però sense edificar. [?] El resultat de la redacció i tramitació de l'instrument reflectirà dins de la normativa urbanística del pla especial una sèrie de criteris i mesures correctores amb eficàcia normativa que condicionaran les distintes edificacions i construccions que puguen realitzar-se en l'àmbit de la protecció, i més concretament en les parcel·les privades i lucratives resultants dels desenvolupaments de La Renegà i Tossal Natural.»  
3.5. Efectes previsibles sobre el medi ambient i l'ordenació del territori.  
Segons s'indica en el DIE presentat: «El pla no té impacte sobre el medi en què se situa però millora les condicions de protecció. En definitiva, el pla possibilita un impacte territorial positiu amb cap impacte sobre el medi. [?] Des del punt de vista del territori l'actuació té un impacte positiu en millorar les condicions edilícies del Tossal Natural.»  
  
  
4. Consultes realitzades  
Per part d'aquesta direcció general, com a òrgan ambiental, i d'acord amb el que disposa l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació presentada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments:  
  
Data de consulta Data d'informe Administració pública consultada  
03.10.2016 € Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Subdirecció General de Medi Natural. Servei d'Ordenació i Gestió Forestal.  
03.10.2016 22.12.2016 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Subdirecció General de Medi Natural. S. Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
03.10.2016 22.11.2016 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.   
Subdirecció General de Medi Natural. Servei de Vida Silvestre.  
- 17.08.2016 Direcció Territorial d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei Territorial d'Urbanisme de València. STU.  
03.10.2016 30.05.2017 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Subdirecció General del Territori i Paisatge. PAISATGE.  
03.10.2016 20.10.2016 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Subdirecció General del Territori i Paisatge. PATRICOVA.  
03.10.2016 16.11.2016 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Subdirecció General del Territori i Paisatge. PATIVEL  
03.10.2016 16.12.2016 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals. Servei de Prevenció d'Incendis Forestals.  
03.10.2016 27.10.2016 Presidència de la Generalitat. Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències.  
03.10.2016 € Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Subdirecció General de Ports, Aeroports i Costes. Servei de Costes  
03.10.2016 € Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport. Servei de Patrimoni Cultural.  
03.10.2016 23.12.2016 Ministeri d'Agricultura, Alimentació i   
Medi Ambient. Servei Provincial de Costes de Castelló.  
03.10.2016 26.10.2016 GECEN - Grup per a l'Estudi i Conservació dels Espais Naturals  
03.10.2016 € Ecologistes en Acció  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en la web www.agroambient.gva.es/eae on es podrà consultar el contingut integre d'aquests  
  
5. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa de la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
5.1. Espais naturals protegits. En data 22 de desembre de 2016 el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits informa que el pla proposat no afecta cap espai protegit de la Comunitat Valenciana.  
  
5.2. Xarxa Natura 2000. En data 22 de novembre de 2016 el Servei de Vida Silvestre informa que: «L'actuació és contigua a un lloc d'importància comunitària (LIC) pertanyent al litoral d'Orpesa, [?] es detecta la presència de les espècies prioritàries del vermètid Dendropoma petraeum i de la campaneta de roca (Leucojum valentinum).  
  
[?]Aquest Servei de Vida Silvestre considera que la realització del projecte no causarà afeccions negatives als espais naturals protegits ni a les seues espècies associades, pel fet que el projecte no suposa un canvi substancial sobre l'àmbit terrestre i marí.  
[?]En tot cas, durant l'execució de l'obra, aplec de materials i el trànsit d'operaris s'haurà d'evitar qualsevol afecció de la vegetació natural de l'entorn i de l'espai marítim pròxim considerat part de la Xarxa Natura.»  
Conclou l'informe indicant que: «El projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000. [...] En conseqüència, i d'acord amb el que estableixen els articles 6 i 7 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, es considera que el projecte no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.»  
5.3. Paisatge. De conformitat amb el que estableix l'article 6 de la Llei 5/2014, LOTUP, el paisatge s'integrarà en totes les polítiques sectorials que hi incidisquen i, en concret, en la planificació territorial i urbanística, actuant com a criteri condicionant en la implantació d'usos, activitats i infraestructures, la gestió i conservació d'espais naturals i la conservació i valoració d'espais culturals.  
El 30 de maig de 2017 el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, atenent la documentació sotmesa a avaluació ambiental i concretament en relació amb el contingut de l'estudi d'integració paisatgística elaborat, realitza les consideracions següents:  
i. [\_] Es pot considerar suficient l'entorn de protecció delimitat [?]  
  
ii. Ha de completar-se l'estudi d'integració amb una anàlisi visual centrada en les afeccions generades en l'entorn de protecció del BIC, d'acord amb la directriu 56 de l'ETCV i l'apartat f de l'annex II de la LOTUP, aportant la documentació gràfica requerida en els apartats f.1) i h) de l'annex esmentat, de manera que puga valorar-se l'afecció de totes les actuacions, edificadores, constructives i urbanitzadores, susceptibles de realització en el dit entorn.  
iii. Es completaran o modificaran, si és el cas, les mesures d'integració en funció de l'anàlisi realitzada, atenent en tot cas les observacions següents:  
- A priori no es considera acceptable la realització de cap construcció i instal·lació just en l'àmbit zonificat com a Zona II, vista la proporció d'aquest respecte al conjunt dels sòls compresos entre l'antiga via fèrria i la línia costanera no inclosos en l'entorn de protecció. Per això, s'haurà d'excloure la possibilitat de dur a terme aquestes actuacions (article 10 normes urbanístiques) o, si és el cas, justificar i concretar la necessitat i tipologia d'aquestes, fixant paràmetres relatius a aspectes rellevants com les volumetries o les condicions d'implantació concordes amb l'orografia existent i en funció de la seua ubicació respecte al BIC.  
  
- Les mesures aplicables a la zona III són insuficients per a garantir la integració de les distintes actuacions previstes en aquesta, considerant l'elevat valor paisatgístic i visual de l'àmbit del Tossal Gros, la transformació urbanística del qual no hauria sigut compatible amb la legislació en matèria de paisatge (vigent i derogada). Per això, i conforme a l'article 8 i l'apartat g de l'annex II de la LOTUP i la directriu 146 de l'ETCV i en concordança amb l'article 39 j) de la LPCV, s'hauran de fixar mesures concretes per a la regulació de les edificacions (ubicació i forma d'implantació en la parcel·la, escala, volumetries, tipologies, ocupació en planta, etc.), del tractament de les parcel·les i els seus espais lliures, de la configuració de la façana i silueta urbanes, i del tractament de vials i zones verdes.  
- En el disseny de pantalles vegetals, espais lliures i zones verdes, s'haurà d'evitar l'artificialització que generen els apantallaments lineals, procurant la combinació de distintes espècies i la seua plantació en formacions de bosquet.  
En tot cas les mesures d'integració paisatgística s'integraran en la documentació amb eficàcia normativa i normativa urbanística corresponent del pla, conforme a l'apartat j de l'annex II de la LOTUP.»  
  
5.4. Infraestructura verda. Connectors.  
Tal com estableix la Directriu 39 i 79.2 de l'ETCV i l'art. 4.4 de la LOTUP, la planificació territorial i urbanística haurà de definir la infraestructura verda amb caràcter previ a l'anàlisi i determinació de les necessitats de sòl per a futurs desenvolupaments.  
El 16 de novembre de 2016 la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge emet un informe en què s'analitza l'adaptació del PEP proposat a la versió inicial del Pla d'acció territorial d'infraestructura verda del litoral (PATIVEL); en el seu informe indica que «atesa la naturalesa de la torre de la Corda com a BIC, el PATIVEL la inclou en la infraestructura verda, en la categoria de recursos d'interés cultural.»  
  
Així mateix, en l'informe de 30 de maig de 2017, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge s'informa que:  
«De conformitat amb el que estableixen els apartats 2 j) i 3 de l'article 5 de la LOTUP, tant l'àmbit del BIC torre de la Corda com el seu entorn de protecció quedaran integrats en la infraestructura verda municipal amb l'aprovació de l'instrument de planejament que es tramita.»  
  
5.5. Sòl forestal i patrimoni arbori monumental. Segons la cartografia temàtica de la conselleria, http://cartoweb.cma.gva.es, les zones I i II delimitades pel PEP proposat tenen la consideració de terreny forestal d'acord amb el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, Decret 58/2013, de 3 de maig (PATFOR). No es localitza en l'àmbit patrimoni arbori monumental.  
En la documentació remesa per l'Ajuntament en data 19 d'abril de 2017, consta informe emés, en la tramitació municipal de l'expedient, per la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient de data 22 d'octubre de 2012.  
En l'esmentat informe, respecte a forests i terreny forestal, s'indica que en l'àmbit del PEP no es localitzen forests administrades per la Conselleria de Medi Ambient, i que la totalitat d'aquest figura com a sòl forestal segons l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana; així mateix es comprova que l'àmbit del pla està afectat per incendis succeïts en els anys 1993 i 2007.  
Conclou l'informe indicant que: «des del punt de vista forestal i mediambiental no es troba inconvenient a l'esmentat Pla especial de protecció de la torre de la Corda.»  
5.6. Vies pecuàries. Segons la Llei 3/1995, les vies pecuàries són béns de domini públic de les comunitats autònomes. En sòl no urbanitzable, les vies pecuàries tindran la condició de sòl no urbanitzable d'especial protecció, amb l'amplària legal que figure en la classificació.  
  
En relació amb els usos i aprofitaments de les vies pecuàries caldrà ajustar-se al que disposa la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
Segons l'informe de 22 d'octubre de 2012, citat en l'apartat anterior, s'observa que en la zona del PEP es localitza la via pecuària núm. 8 Assagador Reialenc del Mar d'amplària legal 10 metres, i es recorda que en sòl no urbanitzable, les vies pecuàries i descansadors tindran la condició de sòl no urbanitzable d'especial protecció, amb l'amplària que figure en la classificació.  
5.7. Riscos ambientals i territorials:  
S'haurà d'identificar totes les zones de l'àmbit d'ordenació del pla que presenten risc detallant les causes i establint un règim urbanístic sobre aquests terrenys que faciliten la realització d'actuacions que minimitzen o permeten la inversió del dit procés.  
5.7.1 Risc d'inundació. PATRICOVA. El 20 d'octubre de 2016 el Servei d'Ordenació del Territori informa que «analitzada la documentació relativa a l'actuació indicada, i tenint en compte les cartografies d'inundabilitat aplicables en virtut de l'article 10 de la normativa del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) i la del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables, s'informa que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació.»  
  
5.7.2 Risc d'erosió. D'acord amb la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, l'àmbit del PEP presenta un risc d'erosió potencial molt alta, > 100 tm/ha/any; i un risc d'erosió actual moderat, 15-40 tm/ha/any.  
5.7.3 Risc d'incendi forestal. El 27 d'octubre de 2016 la Direcció General de l'Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències informa que no creu oportú realitzar cap al·legació respecte al PEP, ja que no s'hi preveuen actuacions que suposen un increment dels riscos de protecció civil.  
5.8. Domini públic marítimoterrestre. La Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar del Ministeri d'Agricultura i Pesca, Alimentació i Medi Ambient, en data 23 de desembre de 2016, informa que la delimitació del domini públic maritimoterrestre de costa del terme municipal d'Orpesa va ser aprovat per Ordre ministerial de 18 de juny de 1988; i que d'acord amb aquesta delimitació administrativa, el PEP incidiria en béns de domini públic maritimoterrestre, així com en terrenys afectats per zones de servitud de trànsit i de protecció.  
  
Es recorda que els usos del domini públic maritimoterrestre que requerisquen l'execució d'obres només podran emparar-se en l'existència de reserva, adscripció, autorització i concessió i que correspon a l'Administració de l'Estat la declaració de zones de reserva i l'atorgament d'adscripcions, concessions i autoritzacions per a l'ocupació i aprofitament del domini públic maritimoterrestre. Així mateix els usos permesos en la servitud de protecció estan subjectes a autorització de la comunitat autònoma.  
En la documentació remesa per l'ajuntament en data 19 d'abril de 2017, consten dos informes emesos, en la tramitació municipal de l'expedient, per la Subdirecció General de Domini Públic Maritimoterrestre del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient, de dates 21 de desembre de 2012 i 7 de març de 2013; en el primer informe s'assenyalen una sèrie de deficiències de la documentació sotmesa a informe, i en el segon es constata que s'han esmenat les deficiències detectades i segons s'assenyala «En conseqüència, aquesta direcció general emet informe favorable el Pla especial de protecció de la torre de la Corda, sempre que siga tingut en compte allò que assenyala el punt 4 del present escrit relatiu als anuncis o publicitat exterior.»  
  
El punt 4 de l'informe indica textualment:  
«L'article 3 de la normativa indica la prohibició d'introduir anuncis o publicitat exterior en l'àmbit del pla, excepte la relativa a activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i per temps limitat se sol·licite i autoritze expressament. En tot cas, haurà de tindre's en compte el que disposen els articles 38 i 25 de la Llei de costes per a la zona de domini públic maritimoterrestre i de servitud de protecció.»  
Respecte a allò que s'ha sol·licitat en l'informe de 7 de març de 2013, es comprova ara que en la redacció de l'article 3 de les normes urbanístiques del PEP (documentació presentada en 2016 per a sotmetre el pla al tràmit d'avaluació ambiental estratègica) s'inclou menció expressa a l'aspecte sol·licitat en l'informe esmentat.  
5.9. Servei de Costes. En el tràmit d'avaluació ambiental estratègica del PEP se sol·licita informe el Servei de Costes de la Subdirecció General de Ports, Aeroports i Costes de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, que fins ara no ha sigut rebut. No obstant això, en la documentació remesa per l'ajuntament en data 19 d'abril de 2017, consten dos informes emesos, en la tramitació municipal de l'expedient, per la Direcció General de Transports i Logística (aleshores, administració pública competent en la matèria), de dates 25 de juny de 2013 i de 31 de gener de 2014; en el primer informe s'assenyalen una sèrie de deficiències de la documentació sotmesa a informe, i en el segon es constata que s'han esmenat les deficiències detectades i segons s'assenyala: «s'emet un informe favorable el Pla especial de protecció de la torre de la Corda, a Orpesa (Castelló), promogut per Tossal Natural, SL, amb les modificacions de setembre de 2013 i atenent els aclariments d'aquest informe.»  
  
Es comprova ara que en la redacció de les normes urbanístiques del PEP (documentació presentada en 2016 per a sotmetre el pla al tràmit d'avaluació ambiental estratègica) s'inclouen els aspectes sol·licitats en l'informe de 25 de juny de 2013.  
5.10. Ordenació del Litoral. Pla d'acció territorial d'infraestructura verda del litoral (PATIVEL). El 16 de novembre de 2016 la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge emet un informe en què s'analitza l'adaptació del PEP proposat a la versió inicial del PATIVEL.  
  
L'àmbit del PEP està inclòs en el denominat àmbit estricte del PATIVEL per estar ubicat en una franja de 500 metres d'amplitud mitjana en projecció horitzontal terra dins des del límit interior de la ribera del mar.  
  
Segons s'informa: «la regulació de les zones I i II del PEP proposat és compatible amb la proposta del PATIVEL, ja que en aquestes zones no es permeten noves edificacions (art.12 de la normativa del PATIVEL). No obstant això, una part de la zona III del PEP sí que està afectada per un àmbit de sòl no urbanitzable de protecció litoral. Aquest àmbit correspon al sector del PP La Renegà. Si bé l'afectació incideix sobre una part d'una illa que està a cavall entre l'esmentat sector i el sector Tossal Natural, l'anàlisi a escala de major detall que pertoca realitzar amb el tràmit del PEP determina que la protecció ha d'estendre's a tot l'àmbit d'aquesta illa que queda inclòs en l'entorn de protecció del BIC. A més aquesta illa és la que està situada més pròxima a la torre de la Corda; i com al nord-est d'aquesta illa, a l'altre costat del vial, es qualifica una zona verda, s'aconseguiria una franja contínua de protecció del BIC al nord-oest de la via verda, tal com planteja el PATIVEL.»  
  
En conseqüència s'informa que, en matèria d'ordenació del litoral, del pla proposat es deriven efectes significatius sobre el medi ambient, aquest resulta parcialment incompatible amb la normativa sectorial, de conformitat amb la directriu 135.2 de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), en relació amb la suspensió de llicències decretada mitjançant una resolució de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, de 28 d'octubre de 2016.  
  
5.11. Urbanisme. El 17 d'agost de 2016 el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló informa que el PEP «per afectar una determinació de l'ordenació estructural, l'aprovació definitiva serà autonòmica. A més, en aquest cas, i per aqueix motiu, l'òrgan ambiental continua sent la Comissió d'Avaluació Ambiental, i no l'Ajuntament. Vist el contingut del Pla especial, en aquesta fase de la tramitació, aquest Servei Territorial d'Urbanisme no té objecció a efectuar.»  
  
5.12. GECEN. Grup per a l'Estudi i Conservació dels Espais Naturals. GECEN com a part interessada en el procediment de tramitació del PEP, segons l'article 4.2 de la Llei 39/2015, formula suggeriments respecte d'aquest, indica que a l'octubre de 2010 la seua associació va presentar recurs contenciós administratiu davant del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, respecte a l'Ordre, 14/2010, de 15 d'abril, de la Conselleria de Cultura i Esport, per la qual es delimita l'entorn de protecció de la torre de la Corda a Orpesa i s'estableix la normativa de protecció.  
Així mateix, reitera la necessitat de protegir els 200 metres íntegrament, alliberant-los d'actuacions urbanístiques; i entenen «d'especial interés la realització d'un estudi en profunditat, amb el màxim detall, sobre la flora de l'entorn de la torre, així com un estudi de valoració paisatgística que incloga les possibles actuacions de restauració paisatgística a l'oest de la via verda.»  
5.13. Anàlisi i valoració. Es proposa el Pla especial de protecció de bé immoble d'interés cultural, en sòl qualificat en el Pla general d'Orpesa, com a sòl no urbanitzable protegit i sòl urbanitzable residencial, aquest últim compta amb sengles plans parcials aprovats en 2002. Aquest Pla especial es redacta en compliment de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, d'acord amb les determinacions establides en l'Ordre 14/2010, de 15 d'abril, per la qual es delimita l'entorn de protecció del BIC torre de la Corda. L'entorn de protecció, d'acord amb la legislació vigent, s'estableix en un perímetre de 200 metres entorn de la torre, si bé en aquest cas es permet l'edificació dins d'aquest, en l'àmbit delimitat pel dit perímetre i la traça de l'antiga línia del ferrocarril (zona III del PEP), en els sòls inclosos en els plans parcials de La Renegà i Tossal Natural.  
  
  
6. Diagnòstic de la situació actual. El litoral comprés entre els contraforts del desert de les Palmes, des de Benicàssim fins al Morro del Gos a Orpesa, alterna penya-segats mitjans i alts. En la torre Colomera i en el tossal de la Dona hi ha més de 30 metres d'altura. La inclinació dels estrats, així com la fracturació dels materials calcaris, expliquen les variades formes dels penya-segats. La qualitat del substrat unida a particularitats com el vent, la salinitat i la variabilitat dels pendents, contribueixen a definir les condicions ambientals que caracteritzen la vegetació rupícola litoral del penya-segat, vegetació que a mesura que s'ascendeix va modificant la seua composició gradualment cap als nivells superiors, menys afectats per la influència directa del mar.  
  
En l'àmbit descrit es localitza la fortificació de defensa del segle XVI torre de la Corda, declarada BIC, la presència de la qual justifica la redacció del present pla especial de protecció. Dins del perímetre de protecció fixat per ordre de la Conselleria de Cultura i Esport, es distingeixen, des del punt de vista ambiental dues zones, delimitades aquestes pel traçat de la via verda. L'àmbit comprés entre la via i el mar, on es localitza la torre, es troba en estat natural de conservació òptim (zones I i II del PEP), comprén tots els exemplars de Leucojum valentinum inventariats en la zona. En l'àmbit comprés entre la via i el perímetre interior de protecció (zona III), el territori presenta dos estats de conservació distints: la zona nord-oest es troba totalment alterada per l'execució de les obres d'urbanització del PP Tossal Natural, que han alterat i inclús eliminat la coberta vegetal del sòl, donant inici a processos de degradació. La zona sud-oest, coincident amb el PP La Renegà, per no haver-se iniciat cap procés de transformació urbanística del sòl, inclús manté les condicions naturals de l'entorn, tal com han sigut descrites en els paràgrafs primer i segon del present apartat.  
  
Descripció de l'alternativa plantejada en el document inicial estratègic. El present informe ambiental i territorial estratègic (IATE) es realitzar basant-se en la informació continguda en el document inicial estratègic presentat, redactat en juliol de 2016, i la documentació complementària rebuda el 29 d'abril de 2017.  
  
Descripció de la proposta de Pla especial.  
1r No es proposa alterar el límit de l'àmbit de protecció establit per l'Ordre 14/2010.  
2n Dins de l'àmbit de protecció es proposa diferenciar tres zones:   
  
- Zona I. Correspon a l'àmbit estricte del monument.  
- Zona II. Correspon a l'àmbit comprés entre la línia de la costa i el traçat de l'antiga via fèrria.  
- Zona III. Comprén la resta de l'àmbit, entre la via fèrria i el perímetre de l'entorn de protecció. Els terrenys d'aquesta zona formen part del SUD residencial inclòs en els plans parcials Tossal Natural i La Renegà.  
L'aprovació definitiva del PEP revist especial importància, així segons el DIE aportat l'Ajuntament, cenyint-se a aquest, pot atorgar directament llicències per a obres, sense l'autorització prèvia de l'òrgan autonòmic competent en matèria de cultura, que, encara que es referisquen a immobles compresos en zones de protecció, respecten el planejament aprovat.  
 Valoració de la proposta. Analitzada l'alternativa proposada atenent d'acord amb la documentació presentada i els informes emesos, s'observa que la proposta de Pla especial ajusta la seua delimitació a la fixada per l'Ordre 14/2010, en la qual s'estableix l'entorn de protecció de la torre de la Corda, estableix en el dit entorn un règim d'usos d'acord amb l'ordre esmentada i s'ajusta a les determinacions establides des dels informes sectorials que s'han anat emetent. Així mateix, l'alternativa proposada no té incidència significativa en el model territorial del dit municipi, no produeix increment significatiu en el consum de recursos; no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i l'afecció sobre el patrimoni cultural és positiva, ja que desenvolupa el règim jurídic aplicable a un element declarat bé d'interés cultural.  
  
Únicament quedaria pendent realitzar l'ajust puntual reclassificador indicat per l'informe de 16.11.2016 de la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge, adaptant el règim d'usos de les normes urbanístiques del PEP al contingut de l'article 12 de la Normativa del PATIVEL, en l'àmbit al·ludit en l'informe esmentat: l'illa situada més al sud del seu àmbit d'actuació (imatge en annex). L'article 12 de la normativa del PATIVEL regula el règim dels sòls no urbanitzables de protecció litoral, en aquests sòls es prohibeix expressament la construcció d'habitatges, entre altres determinacions.  
Realitzat aquest ajust, l'alternativa es podria considerar compatible a efectes ambientals en els termes proposats, sempre que se cenyisca a l'esmentat informe de la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge de data 16 de novembre de 2016.  
  
7. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
8. Proposta d'acord  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat.  
Segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, el Pla especial de protecció de la torre de la Corda d'Orpesa no té incidència significativa en el model territorial del dit municipi, no produeix increment significatiu en el consum de recursos; no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i l'afecció sobre el patrimoni cultural és positiva, ja que desenvolupa el règim jurídic aplicable a un element declarat bé d'interés cultural.  
  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de protecció de la torre de la Corda d'Orpesa d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per considerar que no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la seua tramitació d'acord amb la seua normativa sectorial; sempre que s'atenga les determinacions següents:  
Prèviament a l'aprovació definitiva del Pla especial de protecció:  
1. S'haurà d'obtindre informe favorable de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.  
2. El PEP haurà d'arreplegar expressament l'àmbit afectat pel del Pla d'acció territorial d'infraestructura verda del Litoral (PATIVEL) en què es prohibeix la construcció d'habitatges.  
3. Haurà d'atendre les consideracions de l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 30 de maig de 2017, obtindre un nou informe de l'esmentat Servei, i s'hauran d'incorporar, si és el cas, les determinacions que s'hi indiquen.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del decret en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del decret.  
  
  
ANNEX - Imatges  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla Especial de Protecció de la torre de la Corda d'Orpesa, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 6 de juny de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: modificació puntual de les normes subsidiàries de Piles. Modificació de les condicions d'edificació i dels usos de la zona agrícola de SNUP i de l'àrea no zonificada del SNU.  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació de pla.  
  
Promotor: Ajuntament de Piles.  
Autoritat Substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme i Ajuntament.  
Localització: Piles (València).  
Núm. expedient: 077/3362-LWJ.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 30 de maig de 2017, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual de les normes subsidiàries de Piles. Modificació de les condicions d'edificació i dels usos de la zona agrícola de SNUP i de l'àrea no zonificada del SNU, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en què s'estableix (art. 46), que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten o aproven per una administració pública i l'elaboració i aprovació dels quals vinga exigida per una disposició legal o reglamentària o per acord del Consell.  
  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (art. 46), que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten i aproven per una administració pública i l'elaboració i aprovació dels quals vinga exigida per una disposició legal o reglamentària o acord del Consell, complint els supòsits de l'apartat 1 del dit article.  
D'acord amb allò que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits allí previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
B. Document inicial estratègic.  
B.1 Documentació aportada.  
En data 13 d'octubre de 2016, l'Ajuntament de Piles va remetre al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la modificació puntual de les normes subsidiàries de Piles, modificació de les condicions d'edificació i dels usos de la zona agrícola de SNUP i de l'àrea no zonificada del SNU, motivada per la necessitat de resoldre la següent problemàtica, als efectes que es produïsca un pronunciament per part de l'òrgan ambiental:  
- La modificació puntual plantejada està encaminada a aconseguir una millor regulació de les condicions de l'edificació permesa en la zona agrícola del sòl no urbanitzable protegit i de l'àrea no zonificada del sòl no urbanitzable a fi d'adaptar-la a les necessitats reals, així com la modificació dels usos d'aquestes a fi de preservar el dit sòl de l'edificació.  
La documentació remesa en suport paper i digital consisteix en:  
- Document inicial estratègic i esborrany de la modificació de les normes subsidiàries.  
El 8 de novembre 2016 es comunica l'obertura de l'expedient a l'Ajuntament de Piles (77/6522-ECQ).  
  
B.2 Informació territorial.  
El municipi de Piles, situada en la comarca de la Safor en la província de València, té una població de 2.801 habitants (segons l'IVE a 01.01.2013). La superfície del terme municipal és de 3,9 km². El municipi se situa a 9 msnm i a una distància de 75,0 km de València.  
  
Limita amb els termes municipals de Miramar al nord; Oliva al sud; el mar Mediterrani a l'est i Palmera i Alqueria de la Comtessa a l'oest.  
  
El terme de Piles és pràcticament pla, alterat només pel pas transversal del barranc de Palmera o Beneteixir, que voreja el nucli urbà pel nord. El litoral està format per 1,5 km de platja. El clima és mediterrani.  
  
El 78 % de la superfície del municipi està cultivat, amb 373 ha de cítrics distribuïts a parts iguals entres tarongers i mandariners.  
  
B.3 Planejament vigent.  
El planejament vigent el constitueix les normes subsidiàries homologades aprovades en la Comissió Territorial d'Urbanisme l'1 de febrer de 2000.  
La dita homologació de normes subsidiàries va ser avaluada ambientalment (Expedient 43/99-AIA) per mitjà de declaració ambiental positiva (amb condicions) de data 20 de setembre de 1999.  
  
B.4 Objecte de la proposta de la modificació.  
La modificació puntual plantejada està encaminada a aconseguir una millor regulació de les condicions de l'edificació permesa en la zona agrícola del sòl no urbanitzable protegit i de l'àrea no zonificada del sòl no urbanitzable, a fi d'adaptar-la a les necessitats reals, així com la modificació dels usos d'aquestes per a aconseguir preservar el dit sòl de l'edificació.  
Afecta la normativa vigent, concretament, en els articles 71 i 72 (zona agrícola del sòl no urbanitzable protegit) i 74 i 75 (àrea no zonificada del sòl no urbanitzable).  
En el planejament vigent, en ambdós tipus de sòl es permet la construcció de cases de cultiu i emmagatzematge agrícola en parcel·les amb superfície igual o superior a 10.000 m². Les característiques d'aquestes construccions varien segons el tipus de sòl (edificabilitat i definició de nucli de població). També es preveu l'ús residencial com a ús permés en l'àrea no zonificada del sòl no urbanitzable, així com la construcció d'habitatges familiars. En aquest tipus de sòl es permet a més, la construcció de magatzems d'apers de cultiu amb una superfície màxima de vint-i-cinc metres quadrats (25 m²) sense establir condicionants quant a la situació de la parcel·la, ni condicions de volum, etc.  
  
D'acord amb el document inicial estratègic, en l'actualitat les dimensions permeses per als magatzems d'apers de cultiu, junt amb la falta de regulació, fa que les parcel·les rústiques estiguen plenes de magatzems «d'apers de cultiu habitable» que deixen la seua funció essencial a un costat per a convertir-se en «xalets d'estiu», on els propietaris van ampliant per parts fins a realitzar un habitatge les dimensions del qual excedeixen en gran manera els 25 m² permesos.  
És per això que es pretén reduir la dimensió a l'essencial (2,80 x 2,80 m) i, més encara, quan la necessitat d'espai per a emmagatzematge en el camp es va reduint a causa dels furts, l'abandó, etc. També es pretén definir el volum amb la seua alçària màxima (2,50 m respecte de la rasant del sòl) a fi de reduir l'impacte en l'entorn i evitar que s'hi construïsquen «elements habitables», i permetre únicament la seua construcció en les parcel·les que presenten cultiu i manteniment.  
Aquests magatzems d'apers de cultiu, amb la modificació plantejada (amb una superfície menor), passen a permetre's en la zona agrícola del sòl no urbanitzable protegit a fi de facilitar i fomentar el seu cultiu i manteniment. S'elimina l'ús residencial com a ús permés en l'àrea no zonificada del sòl no urbanitzable i les construccions actualment permeses en ambdós tipus de sòl (cases de cultiu i emmagatzematge agrícola).  
  
L'ús de vegetació s'elimina dels usos permesos en la zona agrícola del sòl no urbanitzable protegit a fi d'evitar que els propietaris de parcel·les abandonades «s'acullen» al dit ús per a no dur a terme les tasques necessàries per al seu manteniment. L'objectiu d'aquesta modificació és, com s'ha exposat anteriorment, preservar el dit sòl de l'edificació.  
  
De forma esquemàtica i respecte als usos i construccions permeses (o no) en l'àmbit és la zona agrícola del sòl no urbanitzable protegit i l'àrea no zonificada del sòl no urbanitzable del terme municipal de Piles tenim:  
  
 Vigent Proposat  
USOS SNUC SNUP SNUC SNUP  
Residencial SÍ NO   
Cases cultiu SÍ NO  
Vegetació SÍ NO  
Àrees de recreació SÍ SÍ   
EDIFICACIÓ   
Habitatge unifamiliar SÍ NO NO  
Habitatge associat explotació agrícola SÍ SÍ NO NO  
Magatzem agrícola SÍ SÍ NO NO  
Casetes d'apers SÍ  
(max. 25 m²) SÍ  
(max. 7,84 m²) SÍ  
(max. 7,84 m²)  
  
  
La modificació plantejada pretén impedir la generació dels disseminats reduint les dimensions de les construccions permeses per a qualsevol parcel·la, a fi que el que es realitze, no siga «habitable», així com la fixació de l'obligatorietat que les parcel·les presenten cultiu i manteniment com a requisit per a la seua construcció. A més la present modificació permet aquestes construccions en la zona agrícola del sòl no urbanitzable protegit a fi de fomentar i facilitar el seu cultiu i manteniment. En tot cas la seua aplicació suposarà una millora en el medi ambient respecte a l'aplicació de les normes actuals, com s'ha expressat anteriorment.  
  
B.5 Justificació de la proposta de la modificació.  
Vista tota la part expositiva i les raons per les quals es porta avant la modificació, a continuació es presenta a manera de justificació en quadre comparatiu entre els articles de la normativa de les normes subsidiàries existents i els que es proposa modificar:  
  
Normes subsidiàries vigents Normes subsidiàries proposades  
Capítol XII. Sòl no urbanitzable protegit  
Zona agrícola  
Art. 71 Condicions d'ús.  
Ús principal: el constitueix l'agrícola intensiu de tarongers i horta en l'agrícola.  
Usos permesos: agricultura extensiva, vegetació, cases de cultiu en l'agrícola.  
Usos prohibits: qualsevol altre no esmentat. Art. 71 Condicions d'ús.  
Ús principal: el constitueix l'agrícola intensiu de tarongers i horta en l'agrícola.  
Usos permesos: agricultura extensiva.  
Usos prohibits: els no citats anteriorment.  
Art. 72 Condicions d'edificació.  
1. L'edificació es permet únicament per a les cases de cultiu i emmagatzematge agrícola.  
2. L'edificabilitat no superarà el zero, zero tres metre quadrat (0,03 m²) de sostre per metre quadrat de parcel·la.  
  
3. Els retirs a llindes seran de sis metres (6,00 m) com a mínim.  
4. L'alçària màxima serà de sis metres, cinquanta centímetres (6,50 m)  
5. No constituirà nucli de població entés com a tal quan les edificacions existents complisquen les dues condicions següents:  
a) Ocupar una superfície mínima de deu mil metres quadrats (10.000 m²)  
b) Que la distància de l'edificació més pròxima siga superior a cent cinquanta metres (150 m)  
  
El concepte de nucli de població i les determinacions quant a ordenació i possibilitats d'edificació en aquesta classe de sòl s'ajustaran al que disposa la Llei del sòl no urbanitzable de la Comunitat Valenciana, Llei 4/1992, de 5 de juny, modificada parcialment per la Llei 2/1997, de 13 de juny.  
 Art. 72 Condicions d'edificació.  
Es permetrà la construcció de magatzems d'apers de cultiu en aquelles parcel·les que presenten cultiu i manteniment d'aquestes amb una superfície màxima de 2,80x2,80m (7,84 m²) i amb una alçària màxima de dos metres cinquanta centímetres (2,50 m) respecte de la rasant del sòl. Es requerirà per a la seua realització informe favorable de l'òrgan competent de la Generalitat.  
Capítol XIII. Sòl no urbanitzable  
Àrea no zonificada  
Art. 74  
Ús principal: agricultura  
Usos permesos: boscos, residencial i àrees de recreació.  
Usos prohibits: els no esmentats anteriorment.  
  
Les indústries ramaderes implantades actualment s'adequaran a la normativa vigent en matèria mediambiental i sanitària. Art. 74  
Ús principal: agricultura  
Usos permesos: boscos i àrees de recreació.  
Usos prohibits: els no esmentats anteriorment.  
Art. 75 Condicions d'edificació.  
1. L'edificació es permet per a l'habitatge familiar, cases de cultiu i emmagatzematge agrícola.  
2. L'edificabilitat no superarà els zero, quinze metres quadrats (0,15 m²) de sostre per metre quadrat de parcel·la.  
  
3. Els retirs a llindes seran de sis metres (6,00 m).  
4. L'alçària màxima serà de sis metres, cinquanta centímetres (6,50 m)  
5. No constituirà nucli de població, entés com a tal quan les edificacions existents complisquen les dues condicions següents:  
a) Ocupar una parcel·la mínima de deu mil metres quadrats (10.000 m²)  
b) Que la distància de l'edificació més pròxima siga superior a seixanta metres (60 m)  
6. En qualsevol cas es permetrà la construcció de magatzems d'apers de cultiu amb una superfície màxima de vint-i-cinc metres quadrats (25 m²).  
  
7. Si no hi ha xarxa de clavegueram, serà obligatòria la instal·lació d'una depuradora de les d'oxidació total, de capacitat suficient, per a evitar la contaminació per abocaments. Art. 75 Condicions d'edificació.  
Es permetrà la construcció de magatzems d'apers de cultiu en aquelles parcel·les que presenten cultiu i manteniment d'aquestes amb una superfície màxima de 2,80x2,80m (7,84 m²) i amb una alçària màxima de dos metres cinquanta centímetres (2,50 m) respecte de la rasant del sòl. Es requerirà per a la seua realització informe favorable de l'òrgan competent de la Generalitat.  
 Disposició addicional tercera:  
De les construccions erigides legalment.  
No quedaran en situació de fora d'ordenació aquelles edificacions construïdes amb anterioritat a la present modificació i erigides legalment en sòl no urbanitzable, d'acord amb la legislació urbanística aplicable en el moment de la seua construcció.  
  
  
  
B.6 Selecció d'alternatives proposades.  
La modificació puntual de les normes subsidiàries no realitza un estudi d'alternatives com a tal, ja que el que tracta la modificació és revertir el model vigent (Alternativa 0) que ha permés la proliferació d'edificacions tant en SNUC com en l'àrea agrícola del SNUP «emparant-se» en els usos i edificacions permeses en les normes urbanístiques vigents. Per a això limita les edificacions en les zones descrites a dimensions que no permeten «l'habitabilitat» però que sí que siguen útils per a l'ús agrícola, obligant així mateix que les parcel·les presenten cultiu i manteniment com a requisit de construcció, fomentant l'ús agrícola efectiu.  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient.  
En principi, qualsevol actuació que es produeix en el territori té uns efectes en el medi ambient, que poden ser positius o negatius. Com ja indica el document inicial estratègic, en el seu conjunt, la modificació plantejada presenta més efectes positius que negatius.  
  
L'aplicació de la modificació plantejada suposarà una millora en el sòl agrícola (zona agrícola del sòl no urbanitzable protegit i àrea no zonificada del sòl no urbanitzable) respecte a l'aplicació de la normativa actual, a causa de la regulació de les construccions permeses i l'eliminació d'usos i construccions fins ara previstos en les normes subsidiàries, a fi de preservar el dit sòl de l'edificació.  
  
No es preveuen efectes significatius sobre el medi ambient deguts a l'aplicació de la modificació plantejada, ni tan sols prenent en consideració el canvi climàtic. Els efectes produïts seran principalment positius amb respecte de l'aplicació de les normes actuals com ja s'ha plantejat anteriorment.  
  
D. Consultes realitzades.  
Per part de la direcció general competent, com a òrgan ambiental, s'ha sotmés a consultes el document inicial estratègic, d'acord amb el que disposa l'art. 51 de la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les següents administracions perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments:  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
07/11/16 19/05/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei d'Urbanisme. Direcció Territorial de València.  
07/11/16 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Direcció Territorial de València. Servei d'Agricultura.  
07/11/16 24/05/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SubDG d'Ordenació del Territori i Paisatge. S. Infr. Verd i Paisatge  
07/11/16 13/12/16 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SubDG Ordenació del Territori i Paisatge. S. Ord. Terr. PATRICOVA  
07/11/16 29/12/16 Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Comissaria d'Aigües.  
  
  
Nota: Els informes rebuts es publicaran en la web http://www.agroambient.gva.es/eae junt amb el pronunciament ambiental procedent.  
  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes de la present modificació puntual de les normes subsidiàries de Piles nodificació de les condicions d'edificació i dels usos de la zona agrícola de SNUP i de l'àrea no zonificada del SNU, seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.   
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, per mitjà d'aquesta es pretén aconseguir una millor regulació de les condicions de l'edificació permesa en la zona agrícola del sòl no urbanitzable protegit i de l'àrea no zonificada del sòl no urbanitzable a fi d'adaptar-la a les necessitats reals així com la modificació dels usos d'aquestes a fi de preservar el dit sòl de l'edificació, d'acord amb el criteri municipal i la vigilància que ha advertit l'aplicació incorrecta de la determinació normativa vigent per a introduir en SNU edificacions no permeses.  
Dit això, dels informes rebuts s'observen les següents consideracions tant de tipus legal com ambiental que passem a descriure:  
  
  
PATRICOVA.  
D'acord amb l'informe rebut el 13 de desembre de 2016, la modificació puntual de les normes subsidiàries plantejada, des del punt de vista de les competències del Servei d'Ordenació del Territori, no està afectada per risc d'inundació.  
  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
L'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 29 de desembre de 2016 conclou que atés el caràcter genèric de la modificació, i atés que l'aplicació concreta d'aquesta estarà sempre sotmesa a la legislació sectorial que li siga aplicable en cada cas i, en particular, a la legislació en matèria d'aigües, en l'àmbit de les competències d'aquest organisme, es conclou que l'actuació que es pretén realitzar no suposa efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
Infraestructura verda i paisatge.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa el 24 de maig de 2017 que des del punt de vista de les seues competències emet informe favorable sobre la modificació de les normes subsidiàries, ja que s'estima que la modificació tindrà efectes favorables sobre el paisatge en disminuir la pressió per edificacions en la zona objecte d'aquesta.  
  
Urbanisme.  
Des de les competències del Servei Territorial d'Urbanisme d'acord amb l'informe rebut el 19 de maig de 2017, la modificació puntual de les normes subsidiàries plantejada, des del punt de vista de les competències del servei no pareix que haja de tindre efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb les directrius de l'informe.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius.  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què es refereix l'article 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) considera:  
Que la modificació puntual de les normes subsidiàries de Piles, modificació de les condicions d'edificació i dels usos de la zona agrícola de SNUP i de l'àrea no zonificada del SNU suposa una reducció dels efectes negatius sobre el medi ambient a causa de l'exclusió de la normativa com a ús permés dels habitatges i edificacions corresponents, i la millora del sòl agrícola ja existent, evitant les conseqüències negatives del deteriorament que poguera produir-se, evitant així un increment de la seua magnitud, per la qual cosa no afecta el model territorial ni representa efectes negatius sobre el medi natural.  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte de la modificació puntual de les normes subsidiàries de Piles Modificació de les condicions d'edificació i dels usos de la zona agrícola de SNUP i de l'àrea no zonificada del SNU que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
  
  
G. Proposta d'acord.  
Atenent el que establix l'article 51.2 b) de la LOTUP, d'acord amb allò que s'ha exposat es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual de les normes subsidiàries de Piles, modificació de les condicions d'edificació i dels usos de la zona agrícola de SNUP i de l'àrea no zonificada del SNU, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste a allò que s'ha descrit en la documentació presentada així com al que estableix la legislació vigent i en els informes emesos respecte d'això.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació de la modificació puntual de les normes subsidiàries de Piles, modificació de les condicions d'edificació i dels usos de la zona agrícola de SNUP i de l'àrea no zonificada del SNU, en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual de les normes subsidiàries de Piles, modificació de les condicions d'edificació i dels usos de la zona agrícola de SNUP i de l'àrea no zonificada del SNU, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 6 de juny de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 19 de juny de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.