Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5112, del 11-10-2005 (2005/11459)

Resolució de 21 de setembre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. Expedient número 028/02-AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5112

Data del DOGV
:   11-10-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/11060


Data del document
:   21-09-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Viver
    * Benafer
    * Montán
    * Torás
    * Segorbe
    * Toro, El
    * Caudiel
    * Jérica
    * Altura
    * Pina de Montalgrao
    * Barracas
    * impacte ambiental

Resolució de 21 de setembre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. Expedient número 028/02-AIA. [2005/F11121]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 028/02-AIA Pina de Montalgrao, Barracas, El Toro, Benafer, Caudiel, Torás i Montán, Viver, Jérica, Altura i Segorbe (l'Alt Palància), que el Reglament aprovat pel Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar.
  
València, 21 de setembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 28/02-AIA
  
Promotor: Proyectos Eólicos Valencianos, SA.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports. Direcció General d'Energia.
  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques per al desenvolupament de la zona 6.
  
Localització: Termes municipals de Pina de Montalgrao, Barracas, El Toro, Benafer, Caudiel, Torás i Montán, Viver, Jérica, Altura i Segorbe (l'Alt Palància)
  
Descripció el projecte
  
El projecte per al desenvolupament del potencial eòlic de la zona 6 ha patit variacions substancials des de la seua selecció i adjudicació per la qual cosa es realitza una descripció d'aquestes variacions al llarg del temps per considerar-la important en l'anàlisi i l'elecció de la solució definitiva.
  
Inicialment l'empresa adjudicatària proposa en els diferents documents remesos a aquest servei (gener del 2002, novembre del 2002 i fins i tot en la remesa l'agost del 2004 que es correspon amb la documentació exposada a informació pública) la instal·lació de 195 aerogeneradors de 800 KV de potència unitària, la qual cosa implica una potència total per a la zona de 156 Mw distribuïts en 5 parcs de la manera següent:
  
Parc eòlic del Mazorral 11 aerogeneradors
  
Parc eòlic Cerro Rajola 31 aerogeneradors
  
Parc Alt Palància 62 aerogeneradors
  
Parc Alto de Casillas 56 aerogeneradors
  
Alto de Palomas 35 aerogeneradores
  
Les característiques de l'aerogenerador són:
  
alçada de la boixa 55 metres
  
diàmetre del rotor 56 metres
  
alçada total de l'aerogenerador 82,10 metres
  
L'energia produïda pels aerogeneradors s'evacua mitjançant línies subterrànies de 20 KV fins a dues subestacions 20/220KV.
  
La subestació El Campo, situada al terme municipal de Barracas, que ocupa una superfície de 2.000 m² que recull i transforma l'energia produïda pels parcs d'El Mazorral, Cerro Rajola i Alt Palància.
  
La subestació Molinera, que recull i transforma l'energia produïda pels parcs de l'Alto de las Palomas, Alto de Casillas i l'àrea sud de la zona 5 (en la qual es projectava un parc de 62 aerogeneradors de 800 KV amb un total de 49,600 KV de potència total, la zona 5 està adjudicada a la mateixa empresa promotora que la zona 6). L'avaluació ambiental de la línia elèctrica provinent de la zona 5 no ha sigut inclosa en la zona 6.
  
L'energia transformada a 220 KV s'evacuarà des d'ambdues subestacions en línies de simple circuit, amb una longitud de 4.239,36 metres i 4.314,22 metres, respectivament, fins a l'entorn de l'inici de les costes del Ragudo on entronquen ambdues línies i continuen en doble circuit per la Vall del Palància, en una longitud de 27.334,02 metres fins a al Subestació de Segorbe.
  
No obstant la documentació remesa el 19 de juliol del 2004 (corresponent al Pla energètic i a l'informe complementari de l'estudi d'impacte ambiental) indica l'acceptació d'una sèrie de canvis, proposats pel promotor, en el número, model i configuració dels aerogeneradors que s'han d'implantar i en les restants instal·lacions dels parcs consistents en:
  
- Augment de la potència total de l'àrea de 156 Mw a 200 Mw.
  
- Disminució del nombre d'aerogeneradors de 195 a 142.
  
Aquests canvis són el resultat de les variacions que a continuació es detallen en els parcs:
  
Els parcs eòlics d'El Mazorral, de Cerro Rajola y de l'Alto de las Palomas mantenen el nombre d'aerogeneradors però augmenten la seua potència unitària de 800 KV a 850 KV amb el que es produeix un lleuger increment de la potència total de cada parc des dels 8,8 Mw i 24,5 Mw fins als 9,35 Mw i 26,5 Mw, respectivament.
  
El Parc de l'Alto de las Palomas redueix el nombre d'aerogeneradors de 35 a 31 i també la potència total de 28 Mw a 26,35 Mw.
  
Els parcs eòlics d'Alto de las Casillas (I i II) i Alt Palància (I i II) augmenten la potència unitària dels aerogeneradors de 800 KV. a 2 Mw, reduint el nombre d'aerogeneradors inicials de 56 i 62 a 32 i 37 respectivament. Per contra s'aconsegueix augmentar la potència total dels parcs de 44,8 Mw i 49,6 Mw a 64 Mw i 74 Mw.
  
L'augment de potència total de l'àrea és a causa de l'eliminació del parc situat en la zona 5 sud (denominat Riu Millars previst inicialment amb 62 aerogeneradors de 800 KV de potència unitària) i l'addició de la potència assignada al mateix (49,6 Mw) a la zona 6. Aquesta justificació no es troba inclosa en la documentació remesa sinó que va ser comunicada en la reunió mantinguda el dia 15 de desembre, en aquesta Conselleria, amb l'empresa adjudicatària i representant de l'Agència Valenciana de l'Energia,
  
Les característiques dels nous aerogeneradors són:
  
Aerogenerador de 850 KV. :
  
alçada de la boixa 55 metres
  
diàmetre el rotor 58 metres
  
alçada total: 84 metres
  
Aerogenerador de 2Mw:
  
alçada de la boixa: 67 metres
  
diàmetre del rotor: 87 metres
  
alçada total : 110,5 metres
  
Posteriorment després de l'anàlisi de tota la documentació presentada es va plantejar, des d'aquesta Direcció General, una proposta alternativa a la presentada pel promotor encaminada a la minimització de l'impacte global sobre l'àrea consistent en :
  
Eliminació del Parc de l'Alto de las Palomas i reubicació dels aerogeneradors en àrees amb major potencial com ara el Mazorral, Cerro Rajola i Alt Palància
  
Desplaçament de la subestació de la Molinera cap al punt d'entroncament amb la línia provinent de la subestació d'El Campo i fins i tot estudi de la alternativa consistent en una sola subestació per a tota l'àrea.
  
Traçat de la línia d'evacuació tan ajustada com siga possible a la traça del desdoblament de la N-234
  
Aquest plantejament ha sigut assumit pel promotor, i es proposa com a solució definitiva la proposta següent:
  
S'elimina el Parc eòlic de l'Alto de las Palomas
  
Parc Eòlic El Mazorral (P1) 13 aerogeneradors de 850 KV de potència unitària (11,05 Mw)
  
Parc Eòlic Cerro Rajola (P2) amb 31 aerogeneradors de 850 KV (26,35 Mw)
  
Parc eòlic Alt Palància I (P3), amb 13 aerogeneradors de 2 Mw de potència unitària (26 Mw)
  
Parc eòlic Alt Palància II (P4), amb 24 aerogeneradors de 2 Mw de potència unitària (48 Mw)
  
Parc Eòlic d'Alto de Casillas I (P5)., amb 16 aerogeneradors de 2 MW de potència unitària (32Mw)
  
Parc eòlic Alto de Casillas II (P6) amb 16 aerogeneradors de 2 Mw de potència unitària (32 Mw)
  
Parc eòlic Alt Palància III. Creat en substitució del parc eòlic de l'Alto de Palomas (26,35 Mw) amb aerogeneradors de 2 Mw de potència, El recurs eòlic real d'aquest emplaçament està per determinar amb mesuraments reals, encara que l'extensió del terreny disponible dóna una cabuda potencial de 20 aerogeneradors de 2Mw.
  
Es projecta la construcció d'una sola subestació El Campo 20/220 KV, que se situa en les proximitats del barranc de Mairana, al terme municipal de Barracas. Recull l'energia generada pels set parcs, mitjançant línies subterrànies de 20 KV (exceptuant el tram entre el centre de seccionament que recull l'energia dels parcs de Casillas I i II i la subestació d'El Campo que està connectada amb la línia de 220 KV) i la transforma a 220 KV, i l'evacua fins a la subestació de Segorbe mitjançant una línia elèctrica de 220 KV. de simple circuit.
  
Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental descriu els criteris d'elecció d'emplaçaments (potencial adequat de vent, característiques orogràfiques de l'emplaçament, viabilitat tècnica constructiva, optimització de les infraestructures, zones aptes ambientalment i factors territorials) per a l'establiment dels parcs eòlics, i preselecciona deu emplaçaments:
  
Coll del Molino, que en part es troba en zona no apta
  
El Mazorral
  
Turó Rajola
  
Turó de Los Larios
  
Alt Palància
  
Alt de Casillas
  
Turó de la Mina
  
Port d'Arenillas
  
Alt de Las Palomas
  
S'adjunta com annex 1 l'avaluació dels recursos eòlics i la disposició dels aerogeneradors.
  
D'aquests es descarten els emplaçament del coll del Molino, el turó de Los Larios, el turó de la Mina. i el port d'Arenes a favor de la resta d'emplaçaments que presenten millors característiques pel que fa a grandària, producció i volum d'infraestructures.
  
En els emplaçaments seleccionats s'analitzen les diferents alternatives d'accés. No es presenten alternatives de la ubicació de les subestacions.
  
Pel que fa al sistema d'evacuació l'estudi d'impacte ambiental corresponent a aquesta indica que els punts de partida són les subestacions de Riu Millars que evacua en la subestació de la Molinera, de la qual al seu torn ix una línia que entronca amb la provinent de la SET El Campo, seguint en traçat únic de doble circuit fins a la subestació de Segorbe. S'indiquen els criteris considerats per a l'elecció del traçat, que presenten un primer tram comú sense alternatives (per entendre que el proposat resulta el més idoni), que comprén els ramals des de les tres subestacions (Riu Millars, La Molinera i El Campo fins al punt de bifurcació b1. La longitud total d'aquest primer tram és de 25,200 km .
  
A partir del punt de bifurcació b1 es proposen tres alternatives, que presenten trams comuns, i es decanten per l'alternativa núm. 2 en estimar que de les tres analitzades, és la que a priori presenta menors afeccions al medi ambient de l'àrea d'estudi. S'apunten, això no obstant, alguns aspectes de l'alternativa seleccionada que han de ser considerats amb més detall:
  
Definició de l'afecció en el tram que discorre pròxim a zones habitades (Masies Blanques, Casa del Ragudo, Venda de la Sainera, Casa del Sord i Casa de Parrela).
  
El traçat haurà de garantir la no-introgressió en els termes municipals que creua, en particular el nucli de Segorbe.
  
Realitzar les modificacions pertinents en l'encreuament amb el Riu Palància, pel fet de ser un tram d'alt valor natural.
  
Documentació complementària
  
El dia 15 de gener, sobre la documentació aprovada provisionalment, i tenint en compte els canvis proposats pel mateix promotor tal com s'ha descrit en el primer apartat (descripció del projecte) es va remetre sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental l'aspecte fonamental del qual perseguia un canvi substancial en el plantejament de desenvolupament del potencial eòlic de la zona 6 i zona sud de la zona 5 la finalitat del qual era que disminuïra l'impacte global sobre l'àrea. Els canvis proposats es tradueixen en la pràctica en el màxim aprofitament dels emplaçaments que presenten una viabilitat tecnicoconstructiva acceptable com els emplaçaments d'El Mazorral, Alt Palància i fins i tot el turó Rajola, eliminació del Parc de l'alt de Palomas i optimització de les infraestructures, ja que s'aconsegueix reduir la dispersió dels parcs eòlics, la longitud de les línies elèctriques per desplaçament de la subestació de la Molinera
  
En segon terme es considerava necessari reestudiar en els emplaçaments admissibles alguns trams de vials interiors, accessos principals, traçat de rases i fins i tot la ubicació d'alguns aerogeneradors en els diferents parcs, i proposar alternatives.
  
Així mateix, s'apuntava la necessitat avaluar els possibles impactes derivats (sorolls i ombres intermitents) de la instal·lació dels aerogeneradors de la zona sud del turó Rajola sobre el grup d'edificacions existents a la partida de la Cerrada.
  
També s'apuntava la necessitat justificar les dimensions de l'obra civil en relació amb les dimensions de cada tipus d'aerogeneradors utilitzats.
  
Pel que fa a la línia d'evacuació, a més de l'esquema dalt descrit, s'assenyalaven els trams que es considerava necessari reestudiar pel fet d'afectar vegetació natural de qualitat o per discórrer pròxim a nuclis urbans, com ara el tram que travessava el turó de la Cruz, Casas Blancas, Casa del Ragudo, Venta de la Sainera, etc., traçat al sud del nucli urbà de Benafer, i des de l'embassament del Regajo fins a la subestació de Segorbe.
  
Finalment se sol·licitava la remissió de l'estudi de fauna al qual es fa referència en la zona indicant terminis, metodologia emprada, duració i resultats, a fi de determinar si cal completar aquest estudi.
  
El dia 1 de març del 2005 el promotor va lliurar la documentació complementària sol·licitada, el contingut del qual es resumeix en els punts següents:
  
Característiques de l'obra civil per a cadascun dels dos tipus d'aerogeneradors indicant les dimensions que es consideren necessàries per als accessos i vials interiors, plataformes de muntatge, fonamentació dels aerogeneradors, pendent màxims admesos, etc.
  
Reordenació de la potència total de la zona d'acord amb l'esquema proposat eliminant el parc d'Alto de Palomas i eliminant també la subestació de la Molinera, construint una sola subestació El Campo situada al paratge denominat Mairana molt pròxima a l'autovia en construcció.
  
Informació detallada sobre obra civil dels diferents parcs
  
Informe sobre nivells de soroll i ombres provocades pel parc eòlic Cerro Rajola sobre les edificacions de la partida de la Cerrada.
  
Estudi d'alternatives del traçat i configuració de la línia elèctrica
  
Detalls sobre l'estudi d'avifauna
  
Estat dels informes de prospecció arqueològica i paleontològica.
  
Analitzada la documentació presentada i rebuts els informes dels Serveis d'Ordenació Sostenible del Medi i de Conservació de la Biodiversitat, es va sol·licitar una nova ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, centrat sobre tots en aspectes constructius dels parcs de què es deriven impactes residuals notables i fins i tot crítics, indicant alternatives d'accessos, d'ubicació d'aerogeneradors, del traçat de rases dels diferents parcs proposats.
  
En segon terme se sol·licitava un ampliació de l'estudi d'ombres sobre la partida de la Cerrada ja que l'informe presentat resultava incomplet pel que fa al nombre d'aerogeneradors considerat.
  
També se sol·licitaven les memòries de les prospeccions arqueològiques presentades a la Conselleria de Cultura.
  
Es comunica la impossibilitat d'ocupació per estructures permanents (com ara aerogeneradors, subestacions, pals de línies elèctriques, etc.) i dels camins ramaders classificats, i s'havia d'establir la delimitació de l'amplària classificada en concordança amb la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló.
  
Finalment s'apunten les modificacions que s'han d'estudiar en la línia elèctrica d'evacuació, alguns d'ells motivats per la incompatibilitat amb la normativa del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Calderona pels quals discorre en tram final de la línia.
  
L'empresa promotora va presentar nova documentació complementària el dia 3 de juny del 2005 amb el contingut següent:
  
Informació detallada sobre l'obra civil dels diferents parcs, excepte de l'Alt Palància III, que presenta una taula resum sobre les potències assignades a cada parc,
  
Estudi complementari d'afecció d'ombres sobre la partida de la Cerrada
  
Estudi d'alternatives del traçat de la línia elèctrica.
  
Memòries de les prospeccions arqueològiques elaborades fins a la data (c
  
Contestació a les qüestions plantejades en els informes dels Serveis de Conservació de la Biodiversitat i d'Ordenació Sostenible que inclou:
  
Estudi d'afecció sobre el turisme
  
Estudi d'impacte paisatgístic
  
Informe complementari sobre aus estepàries
  
Informe complementari sobre nidificació de l'àguila reial a Las Cárcamas i proposta de metodologia per al marcatge i seguiment d'exemplars d'àguila reial.
  
Mesures sobre punts d'alimentació d'aus rapinyaires
  
Proposta de metodologia sobre estudi de passos migratoris prenupcials i postnupcials
  
Tramitació administrativa
  
L'expedient va ser incoat el 21 de gener del 2002 amb la remissió, des de la Direcció General d'Indústria i Energia, de l'estudi d'impacte ambiental presentat per l'empresa adjudicatària, sobre la qual es van emetre sengles informes d'esmena de deficiències els dies 14 de juny i 11 de juliol del 2002. El dia 5 de novembre del 2002 es va remetre nova documentació, indicant que aquesta contenia els canvis en els parcs, com també l'esmena i les millores sol·licitades.
  
El dia 25 de juny del 2003 es va rebre, del Servei Territorial d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia el projecte i l'estudi d'impacte ambiental del sistema d'evacuació de la zona 6.
  
El 19 de juliol del 2004 es va remetre la documentació tècnica corresponent al Pla especial i els annexos de modificacions d'aquest pla especial, de l'estudi i impacte ambiental i dels avantprojectes, com també la resolució, de 7 de juliol del 2004 del conseller d'Infraestructures i Transports sobre l'aprovació provisional del Pla especial, adjuntant l'informe sobre les al·legacions o suggeriments presentats.
  
En l'esmentada resolució d'aprovació provisional s'indica que la informació pública del Pla especial de la zona 6 va ser duta a terme mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4584, de 10 de setembre del 2003, en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 103, de 23 d'agost del 2003, i en el diari Mediterráneo de 18 de setembre del 2003, presentant-se 217 escrits entre al·legacions de particulars, informes d'organismes, i empreses de servei públic i interés general i dictàmens d'ajuntaments.
  
Així mateix es recull en l'esmentada aprovació provisional l'admissió de les modificacions en els avantprojectes dels parcs eòlics amb les corresponents modificacions del pla especial i l'estudi i impacte ambiental
  
El dia 3 d'agost del 2004 es va rebre la documentació corresponent a l'estudi d'impacte ambiental i els avantprojectes dels parcs eòlics de la zona 6 sotmesos al procediment d'informació pública, juntament amb la còpia de la resolució per la qual es va sotmetre a informació pública aquesta documentació i còpia completa de les al·legacions presentades en el període d'informació pública.
  
El 15 de setembre es va rebre en la Direcció General de Gestió del Medi Natural una al·legació de la Comunitat de propietaris de la partida de la Cerrada.
  
El 22 de desembre del 2004 es va remetre certificat d'informació pública i còpia de les al·legacions presentades en aquest període. La informació pública es va dur a terme per inserció de l'anunci en el Butlletí Oficial de la Província de 31 de juliol del 2003, presentant-se 6 al·legacions.
  
El dia 13 de gener de 2005 es va remetre informe i sol·licitud d'esmena de deficiències de l'estudi d'impacte ambiental al promotor.
  
El dia 1 de març del 2005 el promotor presenta documentació complementària a fi d'emplenar les deficiències sol·licitades, sol·licitant basant-se en els informes rebuts i a la documentació presentada una nova sol·licitud d'ampliació el estudi d'impacte ambiental que va ser presentada el dia 3 de juny del 2005.
  
Posteriorment es rep escrit de l'Associació Mas de Noguera en què sol·licita l'estudi de l'efecte de les ombres sobre les instal·lacions del Mas de Noguera en haver augmentat la grandària de l'aerogenerador. Es va traslladar aquest escrit al promotor que va remetre un informe de contestació que va ser comunicat a l'Associació Mas de Noguera el dia 23 de juny del 2005.
  
Posteriorment es van rebre diversos escrits de l'Associació de Desenvolupament Rural Mas de Noguera i dels veïns de la partida de la Cerrada que sol·liciten l'eliminació dels aerogeneradors que afecten les seues respectives instal·lacions, indicant en el primer cas que s'aportarà en breu termini informació rellevant en relació amb els impactes negatius que afecten el Mas de Noguera i en el segon aportant documentació que certifica l'empadronament en aquest emplaçament.
  
Informació pública
  
En la fase d'informació pública s'han presentat un nombre elevat d'al·legacions que fan al·lusió amb major o menor extensió a aspectes ambientals, per part d'ajuntaments, associacions de naturalistes, veïns dels pobles de la zona o de les edificacions aïllades situades en les proximitats dels parcs o de la línia elèctrica d'evacuació, de propietaris, treballadors o usuaris d'allotjaments rurals o de centres d'educació ambiental. A més s'han presentat escrits davant d'aquesta Direcció General per part dels veïns de la partida de la Cerrada i de Noguera Associació de Desenvolupament Rural Coop. V.
  
A continuació es resumeixen alguns dels molts aspectes tractats en les al·legacions:
  
Afecció sobre les instal·lacions, activitats i edificacions situades en el perímetres dels 1.000 metres per aplicació de la normativa proposada (fora d'ordenació i, en conseqüència, incidència negativa sobre l'àmbit socieconòmic de les activitats sustentades en el valor ambiental de la zona)
  
Es menysprea l'efecte sobre la població de la zona i falta l'estudi d'acceptació de la població
  
Incompliment de la Llei de contaminació acústica, per elevat impacte sonor durant el funcionament dels aerogeneradors
  
Estudi d'impacte incomplet respecte de l'afecció al LIC Alt Palància
  
Afecció de grans trams de GR i PR (petits i grans recorreguts) de la zona, com també itineraris cicloturístics, la via verda d'Ojos Negros, de nombroses zones d'esplai existents en la zona.
  
Afeccció a avencs i cavitats, alguna d'aquestes molt visitades com la cova Cerdaña.
  
Invasió de zones qualificades com a no aptes en el Pla eòlic
  
Elevat impacte paisatgístic
  
L'estudi d'impacte és incomplet pel que fa a la vegetació, patrimoni tant arqueològic com etnològic, fauna, inventari de masies situades en l'entorn dels parcs, etc.
  
Perill de contaminació d'aqüífers per la producció de residus perillosos.
  
Excessiva extensió de la superfície afectada enfront de l'ocupació real
  
En relació amb la línia elèctrica, hi ha nombroses al·legacions per part dels els ajuntaments o afectats per proximitat que sol·liciten un canvi de traçat (Novaliches, El Ragudo, etc,) a més d'apuntar el factor de risc dels camps electromagnètics sobre les masies situades a menys de 220 metres de les línies elèctriques d'evacuació, com també les deficiències pel que fa a l'estudi de flora i fauna considerant-se la vall del Palància un pas migratori important.
  
Informes sectorials
  
Des de l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental s'han cursat consultes els dies 24 de gener del 2005 i 17 de març del 2005 als següents serveis d'aquesta Conselleria:
  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi
  
Servei de Conservació de la Biodiversitat
  
Servei de Prevenció d'Incendis
  
el resultat del qual es resumeix a continuació:
  
Servei d'Ordenació Sostenible
  
Informe de 12 de maig del 2005
  
L'informe es realitza tenint en compte tant les modificacions introduïdes a proposta del promotor com les sol·licitades pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental
  
Analitza l'afecció de la xarxa Natura 2000, tenint en compte allò que s'ha descrit en l'estudi d'impacte ambiental (tant per als parcs i infraestructures associades com per al sistema d'evacuació) la cartografia d'hàbitats, com també la informació continguda en les fitxes dels llocs d'interés comunitari afectat, emetent un informe favorable pel que fa a la xarxa Natura 2000 ja que la superfície d'hàbitat d'interés comunitari afectat per 4 dels 5 parcs projectats directament no supera l'1% i considerant que s'han estudiat totes les possibles alternatives amb potencial eòlic adequat, evitant les grans distàncies entre els parcs a fi de disminuir les incidència ambiental de la instal·lació. Això no obstant, s'aconsella la reubicació dels aerogeneradors dels parc eòlics de Las Casillas I i II per considerar-se elevat l'impacte ocasionat, ateses les característiques del medi on es troben (elevat valor paisatgístic, accidentada orografia i baixa influència antròpica).
  
Se sol·licita la realització d'una anàlisi de l'afecció dels aerogeneradors sobre el turisme de la zona, com també de l'afecció al paisatge.
  
També s'apunta que part de la zona 6 se situa en àrees naturals (AN) pertanyents a l'àrea d'influència del Parc de la Serra d'Espadà i, per tant, han d'aplicar-se les normes generals i particulars que per a aquesta categoria estableix el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural de la Serra d'Espadà.
  
Així mateix, el sistema d'evacuació afecta àrees pertanyents a l'àrea d'influència del PORN d'Espadà i, a més, el PORN de Serra Calderona, i part del traçat ha de modificar-se per ser contrari a l'ordenació que el PORN realitza per al pas dels línies elèctriques, que prohibeix travessar terrenys inclosos en les categories PF, PE i PP, Així mateix, s'aconsella el soterrament de les línies d'alta tensió en les àrees que afecten hàbitats comunitaris amb la corresponent regeneració de la superfície afectada
  
Posteriorment, i sobre la documentació complementària presentada el dia 3 de juny del 2005, s'emet un segon informe les conclusions del qual són:
  
La documentació aportada no realitza menció a les qüestions següents :
  
El soterrament i la regeneració de la línia d'alta tensió que discórrega per hàbitats d'interés comunitari.
  
La justificació raonada de la impossibilitat de reubicar els aerogeneradors dels parcs eòlics de l'Alto de las Casillas I i II en el conjunt dels restants parcs de la zona 6.
  
D'altra banda, es continua considerant deficient l'anàlisi del sector del turisme de la zona, i no s'ha remés informació que permeta extraure una conclusió sobre com es veurà afectada aquesta activitat.
  
En aqueix sentit, és de destacar-se que encara que les dades aportades són les extretes de l'Institut Valencià d'Estadística, no reflecteixen la totalitat del sector, ni recull la possible evolució d'aquest, i no figura cap estudi de l'efecte que les instal·lacions produiran en el desenvolupament de la zona rural on s'ubica. Per la qual cosa des d'aquest Servei s'aconsella que en la declaració d'impacte ambiental, s'arrepleguen aquesta sèrie de consideracions a fi de determinar la possible afecció socioeconòmica de la zona 6 com a conseqüència de la ubicació dels diferents parcs eòlics de la zona 6.
  
Servei de Gestió i Conservació de la Biodiversitat
  
S'indica que l'estudi de fauna realitzat en l'avaluació d'impacte és complet pel que fa a rapaces nidificants en la zona d'instal·lació dels parcs, i no es coneix l'afecció important d'aquestes espècies per la instal·lació d'aerogeneradors, encara que s'utilitzarà aquest inventari com a base per a comprovar que les poblacions es mantenen en la fase de funcionament dels parcs.
  
No obstant això, hauria de completar-se pel que fa a les aus estepàries com el sisó i el torlit, i hi ha, a més, dades d'una parella nidificant d'esparver cendrós.
  
Pel que fa a les rapaces rupícoles, se sol·licita informació sobre la zona de nidificació d'àguila reial de Las Cárcamas, ja que les dades d'almenys els quatres últims anys fan que es considere territori no actiu, llevat que els promotors tinguen dades en contra, per a adoptar les mesures de protecció pertinents. Si que és coneguda l'àrea on s'ubiquen els parcs com a àrea de campeig i alimentació de l'àguila reial que nidifica en el terme de Caudiel, i és convenient el seu marcatge i seguiment a fi de comprovar l'afecció pel parcs. Així mateix, hi ha desplaçament de voltors i la parella de milotxes de la zona de Montanejos i del Gollizno cap a la pedrera de Barracas en què es depositen vísceres. Seria convenient determinar si aquest és l'únic punt d'abocament d'alimentació de les aus carronyeres, com també les possibilitats de la seua eliminació o necessitat potenciació d'altres punts com el menjador de Villahermosa.
  
Així mateix, s'apunta la necessitat estudiar almenys durant una temporada, tant la migració prenupcial i postnupcial per la zona a fi de delimitar els corredors més utilitzats i intentar preveure el reg de cada aerogenerador.
  
En relació amb la vegetació, no s'han detectat espècies de flora amenaçada o protegides en les zones d'ubicació dels parcs, encara que es veuran afectats hàbitats protegits pel Lloc d'Interés Comunitari de l'Alt Palància, encara que serà de xicoteta entitat per aprofitar-se els accessos existents i ubicar-se en gran part sobre tallafocs.
  
Pel que fa a la línia elèctrica el traçat a grosso modo sembla el menys impactant, dins de les possibilitats existents, encara que convindria que s'allunyara tan com siga possible de la cua de l'embassament del Regajo que és utilitzada per àguila pescadora en pas d'hivernada d'agrons i cormorans, i s'han detectat dos casos d'electrocució d'àguila pescadora en la rodalia.
  
Posteriorment s'emet un informe sobre la documentació complementària remesa en contestació als punts de la seua competència en els termes següents:
  
Sobre la presència d'aus estepàries en la zona.
  
Les dades disponibles en aquest Servei indiquen únicament la presència ocasional d'aquestes espècies, per la qual cosa no es considera necessària la realització d'estudis addicionals.
  
Sobre el seguiment de l'àguila reial
  
Es considera convenient que s'estudien els patrons de moviments d'aus rapaces que puguen veure's afectades per la construcció del parc eòlic. En aquest sentit, es considera útil el radioseguiment via satèl·lit d'àguiles reials residents en les proximitats. Respecte de la metodologia proposada, no es considera útil el marcatge d'individus juvenils, ja que es realitzaran amb seguretat desplaçaments dispersius allunyats de la zona d'estudi. Respecte al marcatge d'adults (2 exemplars) es considera necessari dotar-los d'emissors via satèl·lit dotats de GPS, la qual cosa permet un nombre més gran de localitzacions i una major precisió d'aquestes. Atés que la manipulació d'aquests exemplars és molt delicada i l'interés de les dades obtingudes es considera necessari que el projecte dispose de la participació d'un centre d'investigació de la Comunitat Valenciana amb experiència en treballs semblants.
  
Sobre punts de alimentació d'aus carronyaires
  
No es considera necessari, en el moment actual, realitzar més actuacions que les proposades.
  
Sobre estudis de passos migratoris
  
L'esquema proposat sembla correcte, i es necessiten els 3 punts d'observació. Respecte a la duració del seguiment dels passos migratoris, tenint en compte que previsiblement només realitzaran per a un temporada postnupcial i una altra prenupcial, es considera necessari estendre'ls el màxim possible per a prevenir canvis de data per condicions meteorològiques. En aquestes circumstàncies es considera necessari l'estendre l'estudi de la migració entre el 15 d'agost i el 31 d'octubre per al pas postnupcial, i entre l'1 de març i el 15 de maig per al prenupcial.
  
Servei de prevenció d'incendis
  
En primer terme l'informe analitza els possibles impactes negatius diferenciant els generats en fase d'execució (producció i incendis forestals, entorpiment d'operacions d'extinció per tall de camins o pistes forestals) dels de la fase d'explotació (reducció del camp visual dels observatoris de prevenció d'incendis i limitació de la utilització de mitjans aeris en les labors d'extinció en els parcs eòlics i entorn immediat)
  
A continuació es proposen una sèrie de mesures correctores que es transcriuen literalment:
  
En la fase d'execució:
  
En totes les actuacions que es realitzen en el terreny forestal o en una franja de seguretat de 500 metres al voltant d'aquest, caldrà ajustar-se al que estableix el Manual de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o en els seus voltants, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana. Per a un adequat compliment de l'esmentat manual, la formació i conscienciació dels operaris que treballaran en l'execució dels treballs es considera peça clau.
  
Per a un adequat compliment de les mesures de seguretat, en la diferents zones de treball, i en lloc visible, es col·locaran cartells informatius dels nivells de risc diaris establits per la Direcció General d'Interior, en compliment del Pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana.
  
En tot moment es mantindran en bon estat de conservació i lliures d'obstacles els camins i pistes forestals afectades pels treballs, de tal manera que no s'interrompa el funcionament normal dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis forestals.
  
En la fase d'explotació
  
Com s'ha indicat en l'apartat anterior la instal·lació d'aerogeneradors en terrenys forestals genera una disminució donen l'eficàcia dels mitjans de prevenció i aeris d'extinció en l'entorn d'aquests, en tractar-se d'obstacles de gran envergadura que en cas d'incendi, poden estar ocults pel fum, per la qual cosa les mesures correctores han d'anar dirigides fonamentalment al reforç d'aquests mitjans de tal manera que es compense aquesta disminució d'efectivitat. Així en els parcs:
  
S'haurà d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn d'observatoris forestals que puguen entorpir el camp visual d'aquests.
  
S'haurà de reforçar la vigilància en la zona d'influència, siga mitjançant sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals o mitjançant patrulles de vigilància.
  
S'haurà d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn de depòsits d'aigua amb possibilitats de càrrega d'helicòpters
  
S'haurà de primar la concentració d'aerogeneradors, evitant dispersions que dificulten encara més les labors dels mitjans d'extinció
  
S'haurà de disposar d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i la seua orientació més adequada en funció de la característiques i localització de l'incendi,. Així mateix, els aerogeneradors hauran de disposar de senyals i abalisaments que faciliten la seua detecció pels mitjans aeris.
  
Els vials que comuniquen les diferents torres de cada agrupació d'aerogeneradors hauran de disposar, en el cas de no estar executats, d'àrees tallafocs de suport per als mitjans d'extinció terrestres. Les àrees tallafocs tindran, amb caràcter general, un amplària total igual a 10 vegades l'alçada mitjana de la vegetació circumdant, En qualsevol cas la seua amplària no podrà sobrepassar els 60 metres. Aquesta amplària es dividirà en 5 bandes; una central decapada coincident amb el vial, dues bandes laterals a l'anterior en la que es practicarà un desbrossament total i, si escau, eliminació i si és el cas l'eliminació d'arbratge i finalment dues bandes exteriors a les anteriors en les que es practicarà un desbrossament parcial i si és el cas, l'adevesament i la poda d'arbratge. En tàlvegs i encreuaments de camins s'incrementaran les amplàries establides en un 25%. En les bandes exteriors o de desbrossament parcial, l'adevesament de l'arbratge i desbrossament del matoll es realitzarà amb un intensitat tal que resulte una superfície total coberta de l'ordre del 20%. Aquestes àrees tallafocs hauran de mantenir-se periòdicament perquè conserven la seua efectivitat.
  
Tant els accessos al parcs com els vials de comunicació entre aerogeneradors es mantindran en bon estat de conservació, permetent la circulació dels vehicles de prevenció i extinció d'incendis forestals i les cunetes s'hauran de mantenir netes de vegetació.
  
En les alineacions d'aerogeneradors i com a suport a les àrees contrafocs, s'instal·laran un sistema d'abastiment d'aigua i hidrants, de manera que els hidrants estiguen ubicats a 200 metres entre ells i que el sistema d'abastiment d'aigua garantisca el funcionament de dos hidrants consecutius a la vegada amb un cabal de 500 l/min durant dues hores amb una pressió mínima de 3 kg/cm² per a cada quilòmetre (5 hidrants) d'instal·lació. L'anterior implica una reserva d'aigua del menys 120 m³ cada km. Aquest sistema d'hidrants s'efectuarà soca criteris constructius habituals de les instal·lacions contra incendis, amb sistemes redundants de bombament, disposició en anell, etc, que garantisquen al màxim el seu funcionament. Així mateix, en la fase d'explotació s'haurà d'efectuar un manteniment adequat de les instal·lacions i vigilar el nivell d'ompliment d'aigua, mantenint amb els mínims exigits. Atés que no és de descartar les gelades en zones de muntanya, els hidrants seran el tipus de columna seca.
  
Quan les característiques del terrenys així ho aconsellen els hidrants referits en el punt anterior podran ser substituïts per una xarxa de depòsits soterrats o semisoterrats, de 20.000 a 30.000 litres de capacitat situats al llarg dels camins que enllacen les diferents torres, dotats d'un sistema per a càrrega ràpida d'autobombes i amb una capacitat total equivalent del conjunt dels depòsits de 120 m³
  
Encara que no resulta imprescindible, es vaig poder millorar la instal·lació anterior, disposant cada quilòmetre del menys un armari equipat amb mànegues i llances, com també d'una reserva de retardant del tipus espumogen.
  
Sistema d'evacuació
  
Respecte al sistema d'evacuació i en els quals es refereix al seu traçat, aquest s'haurà de realitzar preferiblement en zones agrícoles o en línies paral·leles a traçats de carreteres i camins, per d'aquesta manera evitar tant com siga possible l'eliminació innecessària de la vegetació, tal com s'indica en el reglament de línies elèctriques.
  
En el cas que per motius justificats de construcció, el traçat de línies d'evacuació haja de passar per terrenys forestals, s'haurà de complir tant el Reglament de línies elèctriques pel que fa a l'amplària de neteja de carrers en la projecció de la línia, com també en el moment de realització de les obres d'instal·lació de torres, el Decret 7/2004, de 23 de gener, sobre normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals o voltants. Així mateix hauran de complir allò que s'ha estipulat en l'article 153 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, en la qual s'indica el següent:.
  
?Els titulars de línies aèries de conducció elèctrica hauran de mantenir netes de vegetació les zones de projecció dels conductors, d'acord amb el que estableix la normativa vigent sobre aquesta matèria. En cas de línies elèctriques de provada seguretat la Conselleria podrà establir altres mesures preventives alternatives.-
  
Direcció General de Patrimoni
  
Informe de la Conselleria de Cultura i Educació 13 de novembre del 2002, sobre el parc eòlic del Cerro Rajola, del qual es destaca els criteris que han de tenir-se en compte per a l'estudi de l'afecció al patrimoni, i en particular s'indica:
  
?A més del poblat ibèric del Limbo, queda dins de l'àrea marcada la vila romana de Los Villares i en les voltants es coneixen diversos jaciments ibèrics i romans com el Cerrico Redondo, el Castellar de Ragudo i les torres ibèriques de Foia Huguet I, II ; III i IV que podrien veure's afectades pels accessos. En concret el Cerrico Redondo està molt prop de l'àrea marcada en planimetria i la resta són béns d'interés cultural. A més els poblats ibèrics solen tenir dosis necròpolis en les proximitats i aquestes són difícils de localitzar en una prospecció ordinària pel que serà imprescindible el seguiment arqueològic de totes les remocions de sòl en zones on es coneguen jaciments.
  
Respecte de béns immobles de l'àrea afecta l'ermita de la Vallada, hauran d'estar, a més, al que disposa la Llei de patrimoni per a les troballes casuals i a la consideració dels elements etnològics que puguen veure's afectats pel projecte en el qual s'indica que aquest informe ha d'obtenir Informes sobre autorització de les prospeccions dels parcs de Rojala, Mazorral, Alt de Casillas I i Alt de Casillas II, Alt Palància I, Alt Palància II i línia elèctrica d'evacuació en tots ells.
  
Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, de 18 de juliol del 2003 s'indica l'afecció dels diferents camins ramaders i forests de la Generalitat dels diferents parcs, indicant que s'han de complir els preceptes establits en la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
Afeccions legals
  
Espais naturals protegits. Una xicoteta porció de les alineacions d'aerogeneradors i les seues infraestructures associades, com també un xicotet tram de l'inici de la línia elèctrica es troben en l'àrea d'influència del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà i el tram final de la línia d'evacuació es troba en l'àrea d'influència del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra Calderona.
  
Xarxa Natura 2000. La totalitat de les alineacions s'assenten sobre terrenys inclosos en l'àmbit del lloc d'interés comunitari denominat Alt Palància, segons proposta aprovada per acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol del 2001. És una àrea muntanyosa corresponent als contraforts valencians del massís del Javalambre, que alberga importants masses de savinars mesclats amb carrasques i pi negre, també destaquen els penyals i la vegetació ripària lligada al llit del Palància. Es presenten una gran diversitat d'hàbitats i és de gran interés per a les rapaces.
  
La línia elèctrica d'evacuació de 132 KV creua, a les proximitats de Jérica, el lloc d'interés comunitari denominada Curs Mitjà del Riu Palància, zona exclusivament fluvial destinada a incloure bàsicament el domini públic hidràulic i terrenys adjacents del curs mitjà del riu Palància, i el seu objectiu és la protecció del medi fluvial com a hàbitat de diverses espècies de peixos.
  
Camins ramaders. En els termes afectats el nombre de camins ramaders és elevat i ara s'ha proposat la catalogació d'alguns d'aquests com d'interés natural. Tant el traçat, l'amplària legal de cadascun i les estructures associades (abeuradors, descansadors, etc) es recull en l'estudi d'impacte ambiental com en els documents urbanístics del Pla especial com a afeccions legals.
  
Domini públic hidràulic. la zona està solcada per barrancs tributaris del riu Palància que és creuat per la línia elèctrica d'evacuació a l'oest del pantà del Regajo, i es destaca en la zona d'ubicació dels parcs eòlics la Rambla d'Orduña, el barranc de Mairana, barranc Vall de Hurón, barranc de Las Clochas.
  
Patrimoni cultural. Cadascun dels estudis d'impacte ambiental ha recollit la possible afecció als jaciments inventariats, realitzant posteriorment una prospecció especifica sobre les àrees afectades per les instal·lacions eòliques que no han patit modificacions. Es completaran a posteriori les prospeccions sobre la línia elèctrica d'evacuació de 220 KV, com també sobre les infraestructures que ha patit modificacions en el procés d'avaluació ambiental. S'assenyala això no obstant la concentració d'un nombre notable d'elements patrimonials d'interés en les proximitats de la línia d'evacuació en el tram que discorre paral·lel a l'autovia de les costes del Ragudo.
  
Coves. En l'àrea d'afecció de les alineacions dels aerogeneradors es troba la cova Cerdaña, inclosa en el Projecte de catàleg de coves de la Comunitat Valenciana, en la categoria de criteris geològics I: geomorfologia subterrània i en l'entorn del traçat de la línia elèctrica d'evacuació, al terme de Viver, les cavitats denominades Ojos del Prao, incloses igualment en el Projecte de catàleg de coves de la Comunitat Valenciana en la categoria de criteris geològics III: presència d'aigua.
  
Classificació i qualificació urbanística. Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de pla d'acció territorial sectorial, aprovat mitjançant un acord de 26 de juliol del 2001, del Govern Valencià, i parcialment el plans d'ordenació dels recursos naturals dels parcs naturals de la serra d'Espadà i de la serra Calderona, aprovats en els decrets del Govern Valencià 218/1997, de 30 de juliol i 77/2001, de 3 d'abril, respectivament.
  
Consideracions ambientals
  
El principal problema en l'avaluació d'impacte ambiental de la zona és que inicialment no s'ha considerat, per a l'elecció de la solució adoptada, l'impacte derivat de la totalitat de les infraestructures que componen les instal·lacions eòliques. Es realitza en primer terme l'examen d'alternatives dels emplaçaments dels parcs i posteriorment el disseny del sistema d'evacuació. S'incorpora a més al sistema d'evacuació de la zona 6 l'energia generada pel parc projectat en la zona sud de la zona 5 (riu Millars) però sense incloure'l en l'avaluació d'impactes de la zona 6.
  
D'altra banda l'emplaçament denominat Alto de Palomas presenta aspectes molt poc favorables que haurien d'haver qüestionat la seua elecció tenint en compte els propis criteris establits en l'estudi d'impacte ambiental:
  
- Envaeix parcialment àrees qualificades no aptes pel Pla eòlic valencià, a més de trobar-se molt pròxim al Parc Natural de la Serra d'Espadà, declarat zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA), i a l'entorn del parc hi ha nombrosos farallons i tallats pròxims a l'emplaçament del parc, hàbitats idonis perquè nombroses rapaces d'hàbits rupícoles desenvolupen els seus cicles naturals
  
- La baixa viabilitat tecnicoconstructiva, tant dels accessos com de l'emplaçament d'algun dels aerogeneradors, com també del traçat de la línia subterrània d'evacuació del mateix parc i del parcs situats en l'alt de Casillas fins a la subestació de la Molinera (emplaçament condicionat per la seua posició centrada a ambdós parcs)
  
- Produeix una disminució considerable del criteri denominat optimització de les infraestructures, ja que contribueix a una major dispersió dels parcs en l'àrea, condiciona la ubicació de la subestació de la Molinera i, per tant, una major longitud de les línies elèctriques (tant de les subterrànies com de les aèries) tenint en compte, a més, que és l'àrea menys productiva des del punt de vista de recurs eòlic, d'acord amb les dades de la documentació presentada.
  
Per tot això, unit als canvis introduïts pel promotor consistents en la instal·lació d'aerogeneradors de major potència unitària (2Mw) per als emplaçaments de l'alt de les Casillas i Alt Palància i l'eliminació del parc del riu Millars i incorporant la potència assignada d'aquest parc (49, 6 Mw) a la zona 5 van contribuir a sol·licitar a l'empresa un canvi en el plantejament de la zona tenint com a objectiu la disminució de l'impacte global de la zona mitjançant l'aplicació dels criteris de màxim aprofitament dels emplaçaments que no presenten dificultats tècniques constructives i mínima dispersió dels parcs i, per tant, d'optimització de les infraestructures . Aquest plantejament ha sigut assumit per l'empresa promotora proposant la solució final que es descriu en l'apartat primer (descripció del projecte).
  
Des del punt de vista de valoració de l'impacte, s'entén que les modificacions introduïdes i la solució finalment adoptada minimitzen notablement els impactes derivats del plantejament inicial. Així, la concentració dels parcs i la unificació del sistema d'evacuació, en les zones més antropitzades de la zona 6, produeix una considerable reducció de la superfície afectada tant pels parcs com per línies elèctriques per la qual cosa disminueix l'afecció a la fauna i la vegetació, minimització dels impactes derivats de l'obra civil i, en conjunt, una disminució de l'impacte paisatgístic.
  
El segon estadi del procés d'avaluació ambiental del projecte s'ha encaminat a la disminució dels impactes ambienta'ls dels diferents emplaçament, estudiant alternatives de disseny dels parcs (emplaçament d'aerogeneradors), adequació de les dimensions de l'obra civil a les realment necessàries per a l'execució de l'obra (d'acord amb el tipus i la grandària de l'aerogenerador) variant, si cal, la tècnica constructiva.
  
S'analitzen i assenyalen els aerogeneradors que presenten grans dificultats tècniques constructives com ara els situats al sud de l'alineació del Parc Alt de Casillas II o aquells que poden produir impactes negatius notables a la població resident als voltants.
  
En aquest sentit es va sol·licitar a l'empresa promotora l'estudi específic del possible impacte negatiu per sorolls i ombres intermitents de l'alineació sud del Parc de Cerro Rajola sobre l'agrupació d'edificacions existents a la partida de la Cerrada .
  
- De les dades i estudis presentats no semblen derivar-se impactes notables per sorolls (tenint en compte l'impacte actual per la proximitat de la carretera N-234) però si per les ombres intermitents. Es detecta incidència per ombres intermitents al llarg dels 12 mesos de l'any, pels aerogeneradors 1 a 5 del Parc Eòlic del Cerro Rajola, en horari diürn (entre les 8 i les 10 del matí). Encara que no s'ha realitzat un estudi exacte, considerant una duració mínima de 10 minuts diaris, se sobrepassarien amb escreix les 30 hores anuals que s'assenyalen com a llindar admissible. Atés que la distància als aerogeneradors és menor o igual a 500 m, (distància en què, d'acord amb les dades aportades en el mateix estudi, la percepció de l'ombra és molesta,) es considera que la mesura més adequada des del punt de vista ambiental és la preventiva, és a dir l'eliminació dels aerogeneradors.
  
L'eliminació tant dels aerogeneradors de l'Alt de les Casillas i del Cerro Rajola no impliquen, en principi cap perjudici en la potència assignada a la zona ja que poden ser reubicats en l'emplaçament d'Alt Palància III que té una cabuda potencial de 20 aerogeneradors de 2 Mw de potència unitària el que representa un total de 40 Mw. D'acord amb la taula resum de la potència i parcs eòlics presentada en la documentació de 3 de juny del 2005 la potència que ha de cobrir el parc d'Alt de Palència III (en substitució del Parc Alto de Palomas i per a arribar a la potència de 200 Mw) és de 24,6 Mw, és a dir 12 aerogeneradors per la qual cosa hi ha marge suficient (8 aerogeneradors) per a reubicar la potència dels aerogeneradors eliminats que sumen en total 8,25 Mw (4 a 5 aerogeneradors).
  
Pel que fa al sistema d'evacuació, s'ha reduït notablement l'impacte derivat del disseny inicial ja que es redueixen el nombre de subestacions (de 3 a 1), amb la qual cosa hi ha una sola línia d'evacuació per a la qual s'han seguit els següents criteris en l'elecció del traçat:
  
- màxima adaptació al traçat de l'autovia N ?234
  
- màxim allunyament de zones habitades (Casas del Ragudo, Masias Blancas, Benafer, Novaliches, etc.)
  
- mínima afecció a àrees amb vegetació natural, i modificacions de traçat per al compliment de la normativa del PORN de la serra Calderona, augment de la distància a la cua del pantà del Regajo).
  
També es considera que en l'elaboració de la normativa del Pla especial no s'ha valorat adequadament la incidència que el conjunt de les instal·lacions eòliques tindrà sobre la població dels municipis afectats, i més concretament sobre la població dispersa, en el sòl no urbanitzable i les activitats que en aquest es desenvolupen.
  
La normativa del pla eòlic (article 25) va establir limitacions a les construccions aïllades de caràcter no industrial futures en un radi de 1.000 de qualsevol aerogenerador, norma que d'altra banda sembla excessiva ja que d'acord amb la característiques del medi i amb les criteris urbanístics, el sòl no urbanitzable és la ubicació més adequada per a aquest tipus de construccions. Això no obstant (a diferència dels sòls classificats en el planejament vigent com a urbans o urbanitzable) no fixa cap distància per a les construccions existents, ni en el disseny de les instal·lacions eòliques s'han tingut en compte les localització de les edificacions aïllades com a aspecte limitant, per a l'elecció d'alternatives.
  
Per tant es considera que no hi ha cap justificació per a declarar les edificacions existents fora d'ordenació ja que aquesta situació, d'acord amb allò que s'ha expressat en l'article 58.6 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística es fixarà quan ?hi haja manifesta incompatibilitat amb la determinació dels plans. No obstant l'anterior, l'execució de les instal·lacions eòliques produiran efectes negatius sobre les activitats preexistents que caldrà corregir càrrec de l'empresa promotora.
  
Com a conseqüència de tot l'anterior s'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existents (article 10 de les normes urbanístiques) per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (Masies) o sobre els usos actuals dirigits al turisme ambiental i perquè, d'acord amb allò que s'ha expressat en el mateix estudi i impacte ambiental i el projecte de parcs, no hi ha manifesta incompatibilitat dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques,
  
D'altra banda les al·legacions presentades són totes o en la seua majoria de propietaris i Ajuntaments afectats que no mostren precisament una acceptació del projecte ni de les seues conseqüències sobretot per les limitacions que la implantació d'aquestes instal·lacions impliquen.
  
També s'ha considerat necessari completar l'estudi de fauna amb estudis addicionals sobre passos migratoris prenupcials i postnupcials, com també la matisació d'alguns aspectes de la metodologia, basant-se en les observacions realitzades pel Servei de Biodiversitat
  
La resta d'aspectes han sigut en major o menor mesura previstos i s'han proposat una sèrie de mesures preventives i correctores, que en general es consideren adequades encara que cal, en alguns casos, matisar-les i complementar-les:
  
La mesura protectora proposada per a la protecció dels camins ramaders d'interés natural s'ha de fer extensiva a la totalitat dels camins ramaders classificats en les superfícies afectades, i en cap cas no poden ocupar-se els camins ramaders en tota la seua amplària legal per instal·lacions permanents (subestacions, aerogeneradors, edificis de control, suports de línies elèctriques, etc) . En les ocupacions temporals hauran de garantir-se en tot cas el trànsit ramader.
  
Reducció al màxim de les superfícies afectades per les infraestructures (subestació, fonamentacions, plataformes de muntatge, camins, etc) ajustant-les a les realment necessàries tenint en compte els impactes residuals que generen els sobredimensionaments i que els parcs s'ubiquen sobre àrees amb hàbitats prioritaris.
  
També es considera necessari supeditar l'execució de l'obra a la realització de la totalitat de les prospeccions arqueològiques de les àrees afectades per a evitar afeccions al patrimoni arqueològic, etnològic, paleontològic i arquitectònic.
  
El programa de vigilància ambiental ha d'ampliar-se entre altres aspectes en control de les vibracions a la cova Cerdaña
  
Atés l'augment en les dimensions del rotor, ha d'ampliar-se la distància que de vigilància per al control de la col·lisió d'aus i quiròpters ha d'ampliar-se, a més d'incorporar a la metodologia experiments, en cada una de les estacions de l'any de detectabilitat i permanència de cadàvers a fi d'establir factors de correcció en la determinació de la mortalitat per col·lisió el programa de vigilància també haver de cobrir el control del soroll i les ombres en la zona d'influència, com també la incendia sobre la població i l'estudi del grau d'acceptació del projecte.
  
La restauració i revegatació de les àrees afectades es farà extensiva no sols a la superfície de les plataformes, fonamentacions, suports, camins, etc. sinó també als talussos i terraplens residuals de l'obra
  
Per a la revegetació es considera més convenient realitzar una plantació amb espècies arbustives o arbòries semblants a les existents en l'entorn i pertanyent als hàbitats.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer. Estimar acceptable des del punt de vista ambiental, el projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 6, inclòs el sistema d'evacuació fins a la subestació de Segorbe 220KV, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, promogut per PROYECTOS EÓLICOS VALENCIANOS, SA., sempre que s'ajuste a allò que s'ha proposat en la documentació presentada o, si és el cas, en el punt segon d'aquesta resolució.
  
Segon. Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
Emplaçament de les instal·lacions eòliques
  
1.1) La ubicació dels aerogeneradors, el traçat de les rases, de les subestació i dels vials d'accés tant interiors com exteriors seran, en principi, els descrits o grafiats en la documentació complementària presentada el dia 3 de juny del 2005, amb les excepcions o matisacions que es detallen en el paràgraf següent i queda supeditada en els casos en què puga afectar-se la superfície pertanyent a camins ramaders, a jaciments arqueològics inventariats o els detectats en les prospeccions prèvies, flora endèmica, amenaçada o a l'existència de passos migratoris prenupcials o postnupcial, d'acord amb els resultats dels estudis previs que es detallen en el punt 3 d'aquesta resolució.
  
1.2) Les excepcions o matisacions a què es refereix el punt anterior són:
  
- S'eliminaran les posicions 6.2 i 6.3 del Parc eòlic Alto de Casillas II com a posicions adequades per a la ubicació d'aerogeneradors (segons denominació de documentació de 3 de juny del 2005)
  
- S'eliminaran els aerogeneradors P 2.1, P2.2, P.2.3, P 2.4. i P 2.5 del Parc eòlic Cerro Rajola que es troben a una distància igual o inferior a 500 metres de les edificacions de la partida de la Cerrada, tenint en compte la freqüència de la incidència de les ombres sobre les mateixes, d'acord amb els resultats de l'estudi d'ombres presentat, llevat que existisca un acord exprés en contra, entre l'empresa promotora i els veïns de la partida de la Cerrada.
  
En el moment en què es disposen de dades concloents sobre la capacitat de l'emplaçament del parc d'Alto de Palància III es comunicarà a aquesta Direcció General.
  
La reubicació dels aerogeneradors i si és el cas de la subestació s'haurà de realitzar, dins de l'àmbit del Pla especial, d'acord amb els criteris de delimitació que es marquen en l'apartat 1 del punt 2 d'aquesta resolució i preferiblement en el parc d'Alt Palància III.
  
Els aerogeneradors que no puguen ser reubicats hauran de ser eliminats.
  
El promotor sol·licitarà informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la Conselleria de Territori i Habitatge, com a òrgan competent en matèria d'afecció a la xarxa Natura 2000, respecte de la reubicació dels aerogeneradors dels parcs Alto de Casillas I i Alto de Casillas II i del soterrament i regeneració del tram de línia d'alta tensió que discórrega per hàbitats d'interés comunitari.
  
Serà imprescindible la presentació d'aquest informe favorable davant d'aquesta Direcció General juntament amb els projectes d'execució d'aquests parcs perquè aquests siguen sotmesos a la seua supervisió i vist i plau.
  
Es presentaran davant d'aquesta Direcció General, per a la seua supervisió i vist i plau, els projectes d'execució de la totalitat dels parcs. En aquest projecte s'inclourà el condicionament dels vials d'accés als parcs, el traçat i disseny definitius dels vials interiors, de les rases, de les plataformes de muntatge, fonamentacions, i la resta d'obra civil de la totalitat dels parcs, d'acord amb els criteris generals de:
  
- màxima adaptació dels vials, plataformes de muntatge i fonamentacions a la topografia de l'entorn i
  
- reducció de la superfície afectada, per totes les infraestructures a la mínima imprescindible
  
S'hauran d'observar, a més, els criteris i condicionants particulars que es detallen en els punts següents, en especial allò que s'ha especificat en el punt 5.4.
  
1.3) El sistema d'evacuació de la zona 6 es correspondrà bàsicament amb el grafiat en els 4 plànols a escala 1:20.000 presentats el dia 3 de juny del 2005, excepte els trams que es grafien en els plànols adjunts.
  
El traçat definitiu de la línia elèctrica a escala 1:10.000, inclosa la ubicació dels suports, com també els camins de nou traçat o condicionament dels existents necessaris, es presentarà per a la seua supervisió i vist i plau davant d'aquesta Direcció General.
  
Els trams de línia que discorren per terrenys situats en l'àmbit del PORN de serra d'Espadà o del PORN de serra Calderona hauran de complir la normativa aprovada en els corresponents plans d'ordenació de recursos naturals (aprovats pels Decrets 218/1997, de 30 de juliol i 77/2001, de 2 d'abril del Govern Valencià, respectivament).
  
L'estudi sobre passos migratoris prenupcial i postnupcial de la zona 6, es realitzarà d'acord amb la metodologia descrita en la documentació remesa el dia 3 de juny del 2005, i són necessaris els tres punts d'observació proposats.
  
Els períodes d'observació hauran de comprendre:
  
el pas postnupcial des del 15 d'agost al 31 d'octubre, ambdós inclusivament
  
el pas prenupcial des del dia 1 de març al 15 de maig, ambdós inclusivament.
  
L'inici de les obres quedarà supeditat a:
  
La presentació, supervisió i vist i plau d'aquesta Direcció General de la documentació següent:
  
Estudi de passos migratoris prenupcial i postnupcial en l'àrea 6, d'acord amb el que estableix el punt 3
  
Projectes de construcció especificat en el punt 1.2.
  
Traçat definitiu de la línia elèctrica, d'acord amb allò que s'ha especificat en el punt 1.3.
  
Al projecte d'incorporació de mesures protectores o correctores de prevenció d'incendis.
  
A la presentació de les memòries corresponents a les prospeccions arqueològiques no realitzades durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental (línia elèctrica, nous accessos, nova ubicació de la subestació, etc, no inclosos en les anteriors prospeccions) i dels informes favorables o condicionants establits per la Conselleria de Cultura emesos sobre les prospeccions prèvies.
  
En la documentació amb eficàcia normativa (tant gràfica com escrita) haurà de procedir-se a les modificacions següents:
  
4.1) L'àmbit del Pla especial per als aerogeneradors, i subestació (àrea en què es declaren compatibles les instal·lacions eòliques) independentment de l'extensió que arbitràriament es fixe, estarà inclosa en l'amplària dels 1.000 metres que es declara d'acord amb l'article 25 de la normativa del Pla eòlic valencià, aprovat mitjançant un acord del Conselll de la Generalitat Valenciana de 26 de juliol del 2001, i exclourà en tot cas:
  
Les àrees declarades no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.
  
Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament urbanístic vigent del municipi en qüestió,
  
Els camins ramaders classificats confrontants amb les alineacions o la subestació transformadora o que travessen les alineacions d'aerogeneradors.
  
La superfície inclosa en el perímetre de protecció d'elements patrimonials d'interés inventariats o determinada per l'òrgan competent després de la corresponent prospecció arqueològica.
  
4.2) S'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació els usos actuals o qualsevol edificació aïllada de caràcter no industrial preexistent, dins del perímetre de 1.000 metres declarat com a zona vulnerable (article 10 règim transitori) ja que per a la ubicació de les infraestructures eòliques no s'ha considerat manifestament incompatibles l'existència d'aquests usos o edificacions.
  
4.3) S'inclourà en la documentació amb eficàcia normativa l'obligació de sol·licitar la declaració de zones de seguretat, tant en la fase de construcció (impacte temporal) com en la fase de funcionament (impacte permanent) per a aquelles àrees en què l'ús d'aprofitament eòlic se superposa amb l'ús cinegètic preexistent, d'acord amb el que preveu l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça, de la Comunitat Valenciana i la Resolució de 26 d'abril de 1988, de la Direcció General de Producció Agrària, per la qual es donen normes per a la senyalització dels terrenys sotmesos a règim especial de caça i pesca continental i camins ramaders.
  
4.4.) Les instal·lacions eòliques incloses en el Pla especial que es troben en l'àmbit del Pla d'ordenació de recursos naturals del Parc Natural de la Serra d'Espadà estaran subjectes al compliment de la normativa establida en el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià.
  
Les mesures preventives i correctores proposades en el capítol 4 de cadascun dels parcs eòlics seran complementades amb les que a continuació es detallen:
  
5.1) Mesures de protecció de qualitat de l'aire i prevenció del soroll
  
Els vehicles de transport de material, en la fase de construcció, circularan amb les caixes cobertes de lona.
  
Mesures de prevenció de la contaminació acústica en la fase de construcció.
  
S'efectuarà un manteniment periòdic dels silenciadors de les fugues, rodaments, engranatges i mecanismes, en general, de tota la maquinària que intervinga en l'obra.
  
La realització de voladures com a mètode d'excavació s'utilitzara puntualment i només en els supòsits en què no existisquen tècniques alternatives. En aquest cas es comunicarà mitjançant un informe extraordinari aquesta circumstància a fi de determinar la necessitat aplicació de mesures preventives o correctores addicionals.
  
Es realitzaran previ a l'inici de les obres i a fi de determinar la duració del programa de vigilància ambiental de la incidència de les ombres es presentarà un estudi més detallat per a calcular la freqüència i que intervals de temps un determinat punt es veu afectat per les ombres generades per un o diversos aerogeneradors per a la zona perimetral d'1.000 metres mostrant els resultats mitjançant un mapa dels diferents parcs, amb isolínees i ombreig, que indiquen les hores d'ombres a l'any que generarien els aerogeneradors.
  
Aquest informe formarà part dels projectes d'execució dels parcs referits en el punt 1.2 .
  
5.2) Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic
  
El promotor presentarà previ a l'inici de les obres la inscripció en el registre de xicotets productors de la Comunitat Valenciana, com també el document d'acceptació del gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos que es vaja a fer càrrec de qualsevol residu d'aquesta naturalesa que es genere, tant en les fase de construcció com en la de funcionament .
  
Es realitzarà un seguiment de les obres amb la finalitat de detectar qualsevol formació càrstiques d'interés (coves, dolines, avencs, etc,)
  
Qualsevol troballa haurà de ser comunicada mitjançant un informe especial a aquesta Direcció General a fi de valorar i informar de la importància d'aquest, atenent al que estableix l'article 16 de a Llei 11/94, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Es tindrà especial atenció en el traçat i ubicació dels suports de la línia elèctrica d'evacuació en l'entorn de la zona denominada Ojos del Prao situada al terme de Viver.
  
A fi de determinar la possible afecció per vibracions sobre la cova Cerdaña, s'instal·larà un sistema de dispositius de control de vibracions durant la fase de construcció del Parc Eòlic Alto de Casillas II. Simultàniament:
  
Es controlarà per personal especialitzat, diàriament de visu, els possibles canvis a la topografia de la cova.
  
Es limitarà l'accés en les dues boques d'entrada de la cova Cerdaña i a la col·locació d'un avís al costat de les diferents senyalitzacions indicatives de la cova existents des de Caudiel i en ambdues boques, en el qual es detallen els controls que es duen a terme, el motiu, com també el període de duració de les obres.
  
El dispositiu de control es mantindrà en la fase de funcionament, durant un període de temps suficient per a permetre estimar les possibles afeccions per vibracions en la totalitat de l'interval de velocitats en què funcionen els aerogeneradors.
  
Els resultats o incidències d'aquests controls seran comunicats a aquesta direcció general mitjançant els tipus d'informes previstos en cada cas del programa de vigilància ambiental.
  
5.3) Protecció de la fauna
  
La senyalització dels cables de terra i fibra òptica comprendrà tot el recorregut de les línia elèctrica d'evacuació de 220 KV (des de la SET El Campo fins a la SET Segorbe), com també els conductors de la línia aèria de 20 KV que va des del centre de seccionament dels parcs Alto de Casillas I i II fins a la subestació transformadora d'El Campo (20 /220KV).
  
Els elements salvaocells s'instal·laran a portell, de manera que queden a una separació de 5 metres
  
S'actuarà sobre el punt d'abocament de cadàvers a la pedrera de Barracas, com a aplicació concreta del punt 4.1.1
  
Si els estudis previs sobre passos migratoris prenupcials o postnupcials evidencien incompatibilitat amb les infraestructures projectades (aerogeneradors i sistema d'evacuació) es proposaran les modificacions necessàries basant-se en aquests resultats.
  
5.4) Protecció del sòl i la vegetació
  
Durant la fase de construcció, el condicionament tant dels camins d'accés als parcs com els vials interiors (exceptuant les cunetes, els sobreamples dels revolts i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària, que hauran de distar almenys 500 metres entre ells i es faran coincidir amb alguna de les plataformes habilitades per a les instal·lacions dels aerogeneradors) no sobrepassaran:
  
Els 4 metres d'amplària per als parcs eòlics amb aerogeneradors de 850 KV de potència unitària, és a dir els parc de Cerro Rajola i Mazorral,
  
Els 5 metres en els parcs eòlics amb aerogeneradors de 2 Mw de potència unitària és a dir els parcs d'Alto de Casillas I; Alto de Casillas II, Alto de Palància I, Alto de Palància II i Alto de Palància III.
  
En cap cas els vials interiors podran tenir un ample superior als vials d'accés principals.
  
Les dimensions de plataformes, fonamentacions, subestació, àrees de recollida, planta de formigonatge, etc. es reduiran, al mínim imprescindible per a l'execució de l'obra i complir amb les mesures de seguretat exigides en la legislació sectorial.
  
Els accessos per a la instal·lació dels suports de la línia elèctrica respondrà als criteris següents :
  
Com a norma general no es permet l'obertura de nous camins
  
s'utilitzaran camins existents o camins ramaders per a accedir al punt més pròxim a la ubicació del suport, des d'on s'efectuarà un rodament superficial amb maquinària apropiada sense afectar exemplars arboris.
  
Si el rodament superficial es realitza sobre una zona abancalada, cada bancal s'utilitzarà de plataforma de camí, i es practicarà en els extrems dels bancals rampes d'unió per a permetre l'accés.
  
La restauració ambiental comprendrà la totalitat de les superfícies afectades, incloent els talussos i terraplens residuals generats en la fase de construcció, d'acord amb els establits en els corresponent apartats de l'estudi d'impacte ambiental encara que amb les modificacions següents:
  
El mètode de revegetació de hidrosembra s'aplicarà únicament i exclusivament sobre els talussos i terraplens residuals dels camins, plataformes, fonamentacions, suports de la línia elèctrica, etc., immediatament després del perfil de la morfologia final, segons composició i mètode descrit en els corresponents estudis d'impacte ambiental. S'aplicaran regs periòdics, si fóra necessari per a garantir l'arrelament i per tant la funció de retenció del sòl i d'integració paisatgística.
  
Sobre la totalitat de les superfícies, incloent els talussos i terraplens residuals (sobre els quals s'haurà aplicat la hidrosembra) es procedirà en l'època adequada (tardor-hivern) immediata a la conclusió de les obres a la revegetació pel mètode de plantació d'espècies arbustives o arbòries, ajustant les espècies i densitat a les característiques de l'entorn de cada parc i a la regeneració d'espècies que defineixen els hàbitats comunitaris .
  
En el Parc Eòlic de Mazorral s'utilitzarà fonamentalment Erinacea anthyillis i espècies de Juniperus
  
En el parc de Cerro Rajola la plantació es durà a terme fonamentalment amb Erinacea anthyllis, espècies de Juniperus i Quercus rotundifolia. En les àrees que s'han de revegetar dels accessos a les diferents alineacions s'utilitzarà fonamentalment Quercus rotundifolia.
  
En els parcs Alto de las Casillas II i zona nord del parc Alto de las Casillas I s'utilitzarà fonamentalment una mescla d'espècies de Juniperus.
  
En la zona sud del parc d'Alto de Casillas I s'utilitzarà fonamentalment una mescla de Quercus rotundifolia i Pinus nigra.
  
En les àrees que s'han de revegetar de l'accés d'aquesta alineació s'inclouran a més exemplars de Quercus faginea.
  
En els parcs Alto de Palància I i II les espècies utilitzades seran fonamentalment Quercus coccifera i Quercus rotundifolia i, en menor grau espècies, de Juniperus
  
En el parc Alto de Palància I es procedirà de la mateixa manera que en el Parc El Mazorral.
  
Les àrees amb vegetació natural afectades per la instal·lació de la línia elèctrica es realitzarà amb els mateixos criteris que els parcs eòlics, adequant la mescla d'espècies plantació a les existents en l'entorn dels suports.
  
Si fóra necessària la utilització de materials (tant àrids com terra vegetal) no provinents de la pròpia excavació de les obres (sabates, plataformes, rases, etc,) s'obtindran de pedreres autoritzades i l'eliminació de materials sobrants s'efectuarà a abocador inert legalitzat. Si no existiren pedreres o abocadors legals en l'entorn de l'obra s'haurà de tramitar el corresponent estudi d'impacte ambiental d'acord amb el que preveu el Decret 162/ 1990,. De 15 d'octubre del Consell del govern Valencià pel qual s'aproven el Reglament para a execució de la llei 2/1989, d'impacte Ambiental i l'Orde de 3 de gener del 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental.
  
5.6) Protecció contra incendis
  
Es presentarà, prèviament a l'execució de les obres, per a la seua supervisió i vistiplau, un projecte que incorpore i concrete les mesures preventives o correctores generals propostes en l'informe sectorial del Servei de Prevenció d'Incendis a la zona eòlica 6 i els seus sistema d'evacuació, tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament
  
5.7) Si el desenvolupament de les obres o en la fase de funcionament de les actuacions previstes s'observen danys a tercers o impactes no detectats en aquesta avaluació d'impacte ambiental, es procedirà al seu estudi i correcció.
  
En relació amb el programa de vigilància ambiental
  
A fi de determinar la incidència de la construcció dels parcs eòlics sobre les aus rapaces s'estudiaran els patrons de moviments mitjançant radioseguiment via satèl·lit d'àguiles residents en les proximitats. Amb aquest fi s'efectuarà el marcatge d'almenys dos exemplars adults amb emissors via satèl·lit dotats de GPS. Atés que la manipulació d'aquests exemplars és molt delicada i l'interés de les dades obtingudes, es considera necessari que el projecte disposa de la participació d'un centre d'investigació de la Comunitat Valenciana amb experiència en treballs semblants.
  
La metodologia proposada per a la realització del pla de seguiment de la incidència per col·lisió, dels parcs eòlics i línies elèctriques en la fauna (aus i quiròpters), es considera adequada si s'incorporen les matisacions que a continuació es detallen:
  
es complementarà la metodologia proposada amb experiments, en cada una de les estacions de l'any, de detectabilitat i permanència de cadàvers a fi d'establir factors de correcció en la determinació de la mortalitat per col·lisió tant per a les alineacions d'aerogeneradors com de la línia elèctrica.
  
La banda de qualificació d'exemplars morts serà:
  
Per als parcs amb aerogeneradors de 850 Mw de potència unitària (grandària del rotor 58 metres) es cobrirà una banda mínima de 35 metres a cada costat dels aerogeneradors
  
Per als parcs amb aerogeneradors de 2Mw de potència unitària (rotor de 87 metres) i per a la línia elèctrica es cobrirà una banda mínima de 50 m a cada costat de la infrastructura .
  
Els informes especials, quan estiguen relacionats amb dades de mortalitat o de qualsevol incidència reservable corresponent a aus rapaces i d'aquelles espècies incloses com a catalogades en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Conselll de la Generalitat Valenciana) es complementaran amb l'avís escrit immediat (fa, correu electrònic...)
  
Els cadàvers trobats seran recollits i mantinguts en condicions de refrigeració adequades, i es traslladaran una vegada al mes a un centre de recuperació oficial, dependent de la Conselleria de Territori i Habitatge a fi de realitzar les proves forenses que aclarisquen o complementen complementen les dades registrades en camp.
  
S'incorporaren al programa de vigilància ambiental les dades de control de vibracions realitzats sobre la cova Cerdaña, tant en la fase de construcció com en la de funcionament, incorporant els resultats i interpretació d'aquestes als diferents informes periòdics.
  
Durant el primer any de funcionament dels parcs eòlics es realitzarà un estudi d'afecció sonora, i d'ombres intermitents en l'àrea perimetral establida com a zona vulnerable (1000 metres) a fi de confirmar els càlculs teòrics que han sigut inclosos en els estudis d'impacte ambiental presentats. Es realitzaran mesures de contaminació sonora en les edificacions habitades permanentment o de forma eventual situades en el perímetre dels 1000, com també en els punts situats a 1000 dels aerogeneradors més pròxims als nuclis urbans d'El Toro, Pina de Montalgrao i Barracas.
  
La duració de l'estudi s'ampliarà, en el cas que les condicions meteorològiques del primer any siguen excepcionalment diferents de les habituals (dies de vent molt inferiors a la mitjana anual, nombre més gran de dies ennuvolats que la mitjana anual, etc.)
  
Es realitzarà un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població, resident tant en els nuclis urbans com en les edificacions aïllades, i també de la incidència sobre la socioeconomia de la zona i, en especial, sobre el turisme rural.
  
Mesures compensatòries ambientals
  
En el termini de sis mesos, des de la notificació d'aquesta resolució, s'haurà de presentar davant d'aquesta Direcció Generals, per a la seua supervisió i vistiplau, una proposta de mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural, tal com s'estableix en l'article 16 del Pla eòlic valencià.
  
Tercer. Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.