Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3035, del 15-07-1997 (1997/8019)

ACORD de 22 d'abril de 1997, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, sobre la modificació puntual núm. 1 de les Normes Subsidiàries de Sumarcàrcer.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3035

Data del DOGV
:   15-07-1997

Secció del DOGV
:   CONVENIS I ACTES - ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   1997/8019


Data del document
:   22-04-1997

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Acord

ACORD de 22 d'abril de 1997, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, sobre la modificació puntual núm. 1 de les Normes Subsidiàries de Sumarcàrcer.  
La Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en sessió de 22 d'abril de 1997, va adoptar el següent acord:  
Vist l'expedient tramés per l'Ajuntament de Sumacàrcer referit a la modificació puntual núm. 1 de les Normes Subsidiàries, i de conformitat amb els següents:  
Antecedents de fets  
Primer  
L'expedient va tenir acord d'informació pública el 26 de gener de 1996 i es va aprovar provisionalment el 29 de març de 1996.  
Segon  
El projecte consta de memòria, plans d'informació i plans d'ordenació.  
S'han presentat tres còpies del projecte, que estan degudament diligenciades.  
Tercer  
En data 29 d'abril de 1996 es va sol·licitar un informe, per part de la Comissió Territorial d'Urbanisme a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, Direcció General de Règim Econòmic, sense que fins avui se n'haja emés cap.  
Quart  
Sumacàrcer té normes subsidiàries tipus B, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en sessió de l'1 de juny de 1987 i una part en sessió de 16 de desembre de 1992.  
Cinqué  
La modificació núm. 1 inclou al mateix temps 6 punts que afecten cadascun d'aquells:  
- La supressió d'un passatge i l'obertura d'un carrer de les mateixes dimensions.  
- La modificació de la qualificació de terrenys propis d'equipaments per a ajustar-ho a la realitat.  
- Alineació d'un xamfrà.  
- Ordenació d'una zona urbana industrial.  
- Definició d'un nou sector en sòl urbanitzable, homologació i ordenació detallada.  
- Desqualificació de terrenys d'ús docent per a passar-los a ús terciari.  
Sisé  
La Comissió Territorial d'Urbanisme, en sessió de 18 de juliol de 1996, va acordar aprovar els punt de l'1 al 4 de la modificació i suspendre els punt 5 i 6, fins la reparació de les deficiències apreciades.  
Seté  
La Comissió Informativa de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en sessió de 17 d'abril de 1997, va emetre informe sobre el projecte que ens ocupa, que compleix així allò que s'ha preceptuat en l'article 11 del Decret 77/1996, de 16 d'abril, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament dels Òrgans Urbanístics de la Generalitat Valenciana.  
Fonaments de dret  
Primer  
La tramitació és correcta d'acord amb els articles 38 i 55 de la LRAU. D'altra banda, atés el contingut de la modificació, la documentació es considera suficient, de conformitat amb l'article 27 de la LRAU, excepte pel que fa a les deficiències apuntades.  
Segon  
El punt 5 es concreta en la delimitació d'un nou sector (sector C, 0,35 ha) en terrenys que eren part del sector A (abans 2,75 ha, ara 2,40 ha) delimitat en el pla. La seua homologació i l'ordenació detallada de conformitat amb la LRAU.  
El nou sector proposa els següent paràmetres:  
- Superfície 3.474 m2  
- Superfície edificable 1.536 m2  
- Superfície construïda 3.072 m2 (2 m2/ m2)  
- Superfície servei públic 96 m2 (2,76 %)  
- Zona verda 979 m2 (28,18 %)  
- Superfície vials 863 m2  
Cal tenir en compte que en la resta es remet a les normes d'edificació vigents en el sòl urbà, zonificació residencial.  
Es justifica en la necessitat d'ampliar l'oferta de sòl, aprofitant un dels mecanismes oferits per la nova legislació. L'existència de pocs propietaris afectats i la innecessarietat de la redacció i la tramitació d'un pla parcial redundaran en una agilitat de gestió que es planteja necessària per a aquest tipus d'actuacions.  
En aquest sentit, es van realitzar següents apreciacions següents, respecte d'aquelles que es presenta la documentació de reparació:  
1. La modificació proposta pressuposa un augment de l'aprofitament lucratiu respecte del previst en pla. En aquest sentit, aquest últim establia una edificabilitat bruta de 0,30 m2 límit/ m2 sòl, que aplicada als 3.474 m2 del nou sector C suposaria una edificabilitat de 1042 m2 límit. No obstant això, en el projecte presentat es preveuen 3.072 m2 límit, és a dir, es produeix un increment de 2.030 m2 límit. Sense que això portara aparellat un increment en dotacions proporcional a aquell en els termes establits en l'article 55.3 de la LRAU. No sent computables en aquest efecte les previsions de dotacions pròpies del sòl urbanitzable que responen a l'exigència de l'article 22 (35 m2/100 m2 límit potencial).  
Com a reparació d'aquesta deficiència es plantegen les dades següents:  
- Es dedueix l'edificabilitat total del nou sector a 2.932 m2.  
- Deduir de l'increment plantejat els 960 m2 límit que se suprimeixen amb el punt núm. 1 de la pròpia modificació.  
- La diferència d'edificabilitat queda reduïda a 930 m2, que es compensa mitjançant la creació, dins del mateix sector, d'una dotació pública pròpia de la xarxa primària de 118 m2.   
Per tot això, ha de ser considerada reparada aquesta deficiència.  
2. No queda clara l'ordenació de la delimitació oest del sector. Hauria de tancar-se per mitjà d'un vial, seguint els criteris de sectorització de l'article 20 de la LRAU, tanmateix, sembla que la delimitació no recull el vial sencer sinó que es queda en l'eix d'aquest.  
Es repara mitjançant la definició dels vials perimetrals del sector com a xarxa primària. Tenint en compte que, excepte els del costat oest, tots els altres es configuren amb la xarxa viària pròpia del sòl urbà, que passa a definir-se com a xarxa primària. I el del costat oest es configura amb un vial perimetral del sector A.  
3. Sobre l'ordenació fer constar que la zona d'equipament comunitari servei públic interromp el vial en direcció est-oest que serviria per a enllaçar el sòl urbà ordenat amb el futur desenvolupament del sector A.  
Respecte d'això, s'indica en la documentació que el dit vial, per les condicions orogràfiques del terreny, no pot tenir continuació. Per això no té major incidència la ubicació de l'equipament comunitari.  
Es tracta d'una qüestió d'ordenació detallada que competeix a l'Ajuntament, sense perjudici de les observacions que sobre suggeriments es realitzen per part d'aquest organisme. Certament sembla difícil la continuació del vial pel pendent que hi ha cap a l'oest, tal i com assenyala l'informe municipal. Per tot això, cal considerar reparada aquesta deficiències.  
4. Pel que afecta l'homologació:  
- Afecta el Sector A, amb incidència en les previsions globals del planejament en aquest sentit. Per la qual cosa s'hauria de homologar la totalitat del Sector A per resultar afectada la seua delimitació i la previsió de conjunt d'aquest.  
- No apareix definida o definides les àrees de repartiment, ni el càlcul de l'aprofitament tipus.  
- No es delimita la unitat o les unitats d'execució.  
- No es defineix la xarxa primària o estructural.  
En aquest punt s'hauria de matisar que, de conformitat amb l'article 17.2, la xarxa estructural o primària de dotacions públiques comprén les reserves necessàries per a infraestructures, espais lliures, jardins i d'altres dotacions de qualsevol índole que, pel seu comés específic, les seues dimensions o la seua posició estratègica, integren o hagen d'integrar l'estructura del desenvolupament urbanístic de cada sector.  
En el cas que ens ocupa és evident que el vial central i la zona verda, segons aquesta definició, haurien de configurar la xarxa primària o estructural.   
a) Homologació dels sectors A i C.   
En aquest sentit, en la documentació complementària la part referent a l'homologació es refereix no sols al sector C, sinó també al A, en els termes que a continuació s'assenyalaran.  
b) Àrees de repartiment i càlcul de l'aprofitament tipus.  
La documentació de reparació recull tant la delimitació d'àrees de repartiment, amb delimitació d'una per al sector A i d'altra per al sector C, com l'aprofitament tipus, que estableix 0,30 m2 límit/m2 sòl al sector A i 0,844 m2 límit/ m2 sòl al sector C.  
c) Delimitació d'unitats d'execució.  
Es repara aquesta deficiència mitjançant la definició d'una unitat d'execució en el sector A i d'altra en el sector C.  
d) Definició de la xarxa primària o estructural.  
Respecte d'això, dins del sector C, únicament es defineix com a xarxa primària l'equipament públic comunitari, i es queden els vials perimetrals propis de la xarxa primària fora d'aquest sector. Per la seua banda, dins del sector A, es defineix com a xarxa primària el vial perimetral d'aquest, si bé únicament es grafia parcialment, per això s'hauria de completar a tot el perímetre del sector.  
Atés-se reparades les deficiències apuntades, sense perjudici d'incorporar al document pla en el qual es reflectisca el vial perimetral del sector A.  
Tercer  
El punt 6 té per objecte la modificació de la qualificació d'uns terrenys, actualment qualificats d'equipament docent, per a passar a ser qualificats d'ús terciari.  
Es tracta de l'edificació que estava destinada a escola de subnormals i de sordmuts, en 1989 va ser transformada en residència d'ancians fins l'abril de 1995, i en l'actualitat es troba sense cap ús específic.  
Actualment l'equipament escolar és satisfactori.  
Per tot això el document que ens ocupa qualifica la parcel·la de zona d'ús recreatiu.  
L'article 55.7 de la LRAU en cap cas admet la possibilitat de destinar via modificació del planejament de sòls amb ús efectiu precedent docent a d'altres usos, llevat que siguen públics o d'interés social. Per la qual cosa per a poder aprovar la modificació que en aquest punt es tramita haurà de concretar-se l'ús en major mesura i justificar-se el caràcter de públic d'aquest, o el seu interés social.  
Es justifica en aquest sentit que l'ús efectiu precedent no ha sigut l'escolar, atés que primer va ser escola de sordmuts i de subnormals i, posteriorment, residència d'ancians, per això en qualsevol dels dos casos té un ús assistencial, no escolar ni sanitari, a pesar de la qualificació atorgada per les normes al mencionat sòl. Per tant, no és d'aplicació l'article 55.7 de la LRAU i es pot considerar reparada aquesta deficiència. Tampoc no hi ha un increment de l'aprofitament lucratiu de les normes, atés que es tractava d'una dotació privada, sense que hi haja augment d'edificabilitat.  
Quart  
La Comissió Territorial d'Urbanisme és l'òrgan competent per a emetre el dictamen de resolució sobre l'aprovació definitiva de les normes subsidiàries -i de les seues modificacions- de municipis menors de 50.000 habitants, de conformitat amb els articles 55.1 i 38.3, per remissió de la disposició transitòria setena, de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, en relació amb l'article 10.A, per remissió de l'article 9.1, del Decret 77/1996, de 16 d'abril, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament dels Òrgans Urbanístics de la Generalitat Valenciana.  
A la vista dels antecedents i dels fonaments exposats, la Comissió Territorial d'Urbanisme, en sessió de 22 d'abril de 1997, acorda:  
1. Supeditar l'aprovació definitiva del punt 5 de la modificació núm. 1 de les Normes Subsidiàries de Sumacàrcer fins completar la documentació en els termes referits.  
2. Aprovar definitivament el punt 6 d'aquestes.  
Una vegada verificat el compliment d'aquesta condició, el president d'aquesta Comissió Territorial d'Urbanisme comprovarà que la correcció s'ha efectuat en els termes acordats, i, verificat això, ordene la publicació de l'aprovació definitiva, sense necessitat de nou acord d'aquesta Comissió, a la qual haurà d'informar, posteriorment, del que s'actuat. Tot això de conformitat amb l'article 41 de la LRAU, en relació amb l'article 8.b del Decret 77/96.  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, es podrà interposar recurs ordinari davant del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana, en el termini d'un mes, comptat a partir de la data de aquesta publicació.  
Tot això sense perjudici que es puga presentar qualsevol altre recurs que s'estime oportú.  
València, 22 d'abril de 1997.- El secretari de la Comissió Territorial d'Urbanisme: José Manuel Palau Navarro.