Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6756, del 18-04-2012 (2012/3524)

RESOLUCIÓ de 15 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Jérica, Onda i Aielo de Malferit.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6756

Data del DOGV
:   18-04-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/3524


Data del document
:   15-03-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Jérica
    * Onda
    * Aielo de Malferit
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 15 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Jérica, Onda i Aielo de Malferit. [2012/3524]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la Declaració d'Impacte Ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 271/07 AIA, 302/07 AIA i 303/07 AIA.  
  
València, 15 de març de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Expedient: 271/07-AIA.  
Promotor: Áridos Máñes, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació.  
Objecte del projecte: obertura d'explotació secció A) El Rabosal núm. 456.  
Localització: parcel·les 183, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 198, 199, 201, 202, 203, 204, 205, 206, 610 i 611 del polígon 24, paratges la Muela i el Rincón de Pomar del terme municipal de Jérica (Castelló).  
Descripció del projecte:  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.  
  
L'objecte del projecte és la legalització d'una extracció d'àrids tramitada com a recurs de la secció A) per la Llei de Mines sobre una superfície de 76 ha que afecta les parcel·les 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 198, 199, 201, 202, 203, 204, 205, 206, 610 i 611 del polígon núm. 24 del terme municipal de Jérica (Castelló).  
Actualment hi ha un front d'explotació obert en el sector més oriental dels terrenys sol·licitats en este projecte. L'actual front de la pedrera de més de 50 m d'alçària que es troba sense restaurar genera un impacte visual sever que s'ha accentuat després de la posada en servici de l'autovia Mudèjar (antiga carretera nacional N-234).   
El projecte proposa el canvi d'ubicació de les labors d'explotació, i substituir l'actual zona d'explotació, que serà restaurada provisionalment, per l'obertura d'un nou front en el sector més occidental dels terrenys objecte d'explotació.   
Es projecta a més, la remodelació de la planta de trituració i matxucatge que s'ubicarà en l'antiga plaça de la pedrera i en els terrenys de cultiu veïns i ocuparà les parcel·les 183, 184 i 185 del polígon núm. 24, situats entre les cotes 576 i 530 metres sobre el nivell del mar. La planta estarà configurada com a instal·lació fixa en 2 etapes diferenciades i capacitats de producció en el primari i secundari de 700 i 500 t/h respectivament.  
El total de la superfície afectada pel projecte d'explotació i per les instal·lacions de la planta de tractament d'àrids serà de 77 ha, i queda fitada pels barrancs del Cura al nord i el de la Capillica al sud.   
  
El factor paisatgístic és un dels principals criteris utilitzats en el nou disseny de l'explotació minera. Per este motiu l'explotació s'inicia des de l'oest de l'àrea extractiva allunyada de l'autovia i sense visibilitat i continua avançant cap a l'est fins arribar a la plaça de la pedrera actual.  
Els treballs d'explotació de la pedrera es duran a terme de forma descendent des de la cota de 760 metres sobre el nivell del mar fins a la cota de 550 metres sobre el nivell del mar per mitjà de bancs d'explotació de 15 m d'alçària i 80º d'inclinació sobre l'horitzontal i es deixaran bermes intermèdies de 29,52 m. Este disseny permet en la fase de restauració desplegar els bancs d'explotació en dos, i deixar bancs d'alçària màxima de 7,5 m amb una inclinació màxima de 45º i bermes intermèdies de 8 m d'amplària. S'aconseguix així, arribar a un talús general final de restauració amb un pendent general de talús no superior als 25º-35º A més en dissenyar-se l'explotació de forma descendent els bancs d'explotació esgotats podran ser restaurats de forma simultània a l'avanç de l'explotació.  
Les bermes intermèdies es dissenyen amb un pendent transversal del 3% cap a l'interior del talús i permeten el desaigüe ràpid de les aigües d'escolament i eviten l'increment dels fenòmens erosius en bermes i talussos.  
Els treballs d'explotació-restauració es preveuen realitzar en set fases (espai-temps) de manera que es permeta simultaniejar les labors d'explotació amb la restauració dels fronts esgotats.  
  
  
  
Atés que els terrenys sobre els quals es desenrotlla l'explotació són forestals limítrofs amb espais de protecció forestal i paisatgística, el projecte de restauració proposat permet reintegrar els valors i les funcions ecològiques preexistents. Per a això, es realitzaran les labors següents:  
  
- Desbrossament de la superfície a explotar en cada una de les fases.  
- Retirada i arreplega del sòl vegetal per a l'ús posterior.  
- Reperfilat de bancs d'explotació (alçària del banc <7,5 m, inclinació de talús de no més de 45º i bermes intermèdies de 8 m).  
- Proporcionar un bon drenatge en les bermes i les plataformes.  
- Descompactar el terreny.  
- Aportar sòl vegetal, adobar i revegetar.  
Per a la revegetació de la superfície explotada, s'ha plantejat la sembra i la plantació d'espècies vegetals de caràcter forestal característiques de la zona. S'ha realitzat un estudi de les espècies vegetals que hui en dia hi ha en la zona així com la vegetació potencial d'esta, de manera que la revegetació proposada permeta recuperar i, fins i tot, millorar les característiques forestals actuals de l'àrea.  
Per a l'elecció i la distribució d'espècies s'ha tingut en compte l'orientació dels fronts i la disposició d'estos sobre talussos, bermes o plataformes. La densitat triada ha sigut de 2.500 unitats/ha (arbustives i arbòries).  
El projecte de restauració ha valorat econòmicament els treballs a executar, i ha estimat el pressupost base de licitació en 4.372.196,45 euros.  
A més dels treballs anteriorment descrits, el projecte preveu l'obertura a mitjan del vessant d'una pista que permeta l'accés de la maquinària i dels camions de transport de material des de l'actual plaça de la pedrera fins als fronts inicials d'explotació. La dita pista anirà retrocedint i s'anirà restaurant a mesura que els fronts d'explotació i restauració avancen cap a l'est de la parcel·la.  
Per a l'obertura del camí, segons el tram, serà necessari realitzar desmunts o terraplens en el vessant. L'amplària d'afectació del camí varia entre els 15 m en pla i els 18.6 m en terraplé i/o desmunt. Els talussos dels desmunts i dels terraplens es dissenyen amb una inclinació de 45º  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Al novembre de 2007, el Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló, remet l'expedient d'autorització d'explotació de recursos de la secció A) denominada El Rabosal, del terme municipal de Jérica (Castelló).  
S'adjunta el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient en què s'indica que després d'haver publicat la sol·licitud, en el DOCV núm. 5541, de 25 de juny de 2007, i que transcorregut el termini de 30 dies hàbils no es van presentar al·legacions.  
Com a documentació tècnica s'adjunta el projecte d'explotació (octubre de 2007), pla de restauració integral i addenda (octubre i novembre de 2007), estudi d'impacte ambiental i document de síntesi (març de 2007) i annex sobre afectació paisatgística (abril de 2007).  
  
Com a documentació annexa s'adjunten els informes sectorials següents:   
- D'acord amb l'Orde de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'establix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental, s'adjunten l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (05.04.07) i l'informe favorable emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià (22.05.07).  
  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer:   
Afectació de l'actuació al domini públic hidràulic o a les zones de servitud i policia.  
Resum informe: la totalitat de la superfície es troba situada al terme municipal de Jérica (Castelló) en una zona compresa entre el barranc del Cura (al nord) i el barranc de la Capillica (al sud). A este respecte, els llits mencionats estan protegits per una faixa lateral de 5 m d'amplària, que constituïx la zona de servitud, i per una faixa lateral de 100 m d'amplària que conforma la zona de policia.  
  
La mencionada zona de servitud s'ha de mantindre expedita, i queda supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com establix l'article 9 del Reglament del Domini Públic Hidràulic.  
Atés que l'àmbit d'actuació s'ubica en la zona de policia dels dos barrancs, de forma prèvia a l'ocupació i a l'execució de l'actuació, haurà de procedir-se a la sol·licitud de l'autorització pertinent per part d'este organisme.  
Respecte als abocaments líquids que es pogueren generar, queda prohibit amb caràcter general l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es tinga l'autorització prèvia administrativa. L'activitat projectada no preveu cap tipus d'abocament ni efluent al subsòl o llit públic.  
  
Respecte al possible abocament d'aigües pluvials a llits públics es recorda que, prèviament a l'actuació, s'haurà d'obtindre l'autorització administrativa per a l'abocament de les aigües pluvials. A este respecte, hauran de prendre's mesures que garantisquen la correcta arreplega de les aigües d'escolament, així com la conducció i l'abocament als punts de desaigüe natural.  
En relació amb l'eliminació de sòlids suspesos en l'aigua, proposen la decantació de les aigües d'escolament en la part més profunda del buit miner, per a ser reutilitzades posteriorment.  
Disponibilitat de recursos hídrics.  
Volum demanat. El volum d'aigua en l'activitat respon a un ús auxiliar destinat principalment al reg de pistes per a evitar l'alçament de pols i al manteniment de les revegetacions per a la restauració de la pedrera. Segons la documentació s'estima un volum de consum d'aigües per als anys de màximes necessitats de 6.823,39 m³/any.   
  
En relació amb el consum humà, el proveïment per a beguda es realitzarà per mitjà d'aigua embotellada, mentre que el volum d'aigua no potable per al consum, per a usos sanitaris, s'ha estimat un consum mitjà de 50l/treballador/dia laborable.  
Quant al reg de plantacions, s'ha estimat una dotació de 76.000 m³, per a tota la vida útil de la pedrera.  
Queda justificada i ajustada la dotació de recursos hídrics necessària per a l'activitat.  
Origen. Quant a l'origen del consum d'aigua, en el projecte s'indica que es proveïrà per mitjà de camions cisterna, l'origen del qual cal estimar necessàriament emparat per un dret d'aigües ja que en cas contrari, es produiria una infracció administrativa.  
Així mateix, es planteja la utilització de l'aigua procedent de la pluja per mitjà de la decantació de les aigües d'escolament en la part més profunda del buit miner, per a ser utilitzades posteriorment en el reg de pistes o en la restauració, i s'utilitzen els llots per a la restauració.  
  
A este respecte s'informa que, en virtut d'allò que s'ha establit per l'article 54.1 del text refós de la Llei d'Aigües, està permés l'ús, dins dels límits de la finca, de les aigües pluvials que discórreguen per esta, exigint-se per a això, tal com establixen els articles 84 i 85 del reglament per al domini públic hidràulic la prèvia inscripció en el registre d'aigües de l'organisme de la conca.  
No s'ha quantificat el volum procedent d'aigua de pluja i conseqüentment, el que es proveïria per mitjà de camions cisterna.  
Incidència en el règim de corrents.  
L'aigua d'escolament de l'àrea on es localitza l'activitat drena cap al riu Palància pels barrancs del Cura i de la Capillica. La zona d'explotació no intercepta rius, rambles ni barrancs.  
La conformació del buit miner provoca que la seua geomorfologia siga tancada, de manera que el buit generat no rebrà pràcticament escolaments exteriors, i queda localitzada i controlada l'eixida d'aigües d'escolament de la pedrera.  
Tant en fase d'explotació com en la d'abandó de l'explotació, s'hauran d'adoptar mesures de control de l'escolament superficial, així com d'eliminació de sòlids suspesos en l'aigua. El projecte proposa com a mesures pal·liatives:  
Sistemes de dissipació d'energia i deposició de sediments, tant en la fase de funcionament com en la fase d'abandó, a fi d'evitar fenòmens de pèrdua de sòl.  
La limitació dels pendents dels talussos i l'alçària entre bermes, durant les fases de restauració, i afavorir d'esta manera la infiltració de l'aigua, la disminució del coeficient d'escolament i la reducció de la velocitat de la circulació d'esta.  
D'esta manera queda justificada la no-incidència en el règim de corrents.   
L'informe conclou que l'actuació no afecta el domini públic hidràulic, i s'haurà de sol·licitar l'autorització per a l'àmbit d'actuació ubicada en la zona de policia dels barrancs del Cura i de la Capillica. Així mateix, pel que fa als recursos hídrics, estan determinats el volum i l'origen de l'aigua a subministrar per a l'actuació, i haurà de disposar el subministrador d'un dret d'aigua. Queda justificada la no-incidència en el règim de corrents ni l'afectació a tercers.  
Un informe favorable vinculant emés pel director general de Patrimoni Cultural Valencià.  
Amb data 16 d'abril de 2007, es va informar desfavorablement el projecte tramitat als efectes patrimonials per la seua afectació paisatgística a la silueta del conjunt i al castell de Jérica. Posteriorment, a l'abril de 2007, el promotor aporta el document justificació de la no-afectació paisatgística sobre el conjunt del castell de Jérica, on es definixen les mesures correctores en relació amb l'impacte visual del projecte que resol les carències existents en l'anterior projecte.  
Donada l'existència de restes de ceràmiques de cronologia imprecisa i la possible afectació a estes per l'activitat tramitada, s'emet informe favorable de la documentació tramitada sempre que es realitze el seguiment arqueològic de l'actuació.  
- De conformitat amb el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat Valenciana, s'adjunta l'informe favorable emés per l'Àrea Forestal d'esta Conselleria al Pla de Restauració Integral tramitat.   
Es descriuen les característiques del projecte i s'informa que la fiança a depositar a favor de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge serà igual a la quantitat reflectida com a pressupost base de licitació i que les activitats de restauració dissenyades es consideren adequades i compatibles amb el resultat final previst i els objectius del projecte.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Situació. La totalitat de la superfície de l'explotació minera es troba situada al sud del terme municipal de Jérica, en una zona compresa entre el barranc del Cura i el barranc de la Capillica. Encara que l'extensió total autoritzada per la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació és de 100 ha, el projecte tramitat ocupa una superfície total de 77 ha incloses les parcel·les ocupades per la planta de matxucatge i classificació de material.  
Climatologia. El municipi de Jérica té un clima corresponent a la franja de transició situat entre la plana litoral septentrional, les muntanyes del nord-oest i l'altiplà Requena-Utiel. En allunyar-se del mediterrani disminuïx el màxim de tardor i s'incrementa en la primavera per la major influència dels fluxos de l'oest i disminuïx la sequera estival per l'augment de les tempestes. Les temperatures mitjanes, disminuïxen respecte a la costa per la major altitud, però s'incrementa l'oscil·lació tèrmica, tant la diària com l'anual. EL total pluviomètric anual oscil·la al voltant de 550 mm de mitjana.  
Geologia. Els materials a explotar que corresponen a un conjunt de potents capes de calcàries juràssiques del Kimmeridgiense Mitjà-Superior. A l'est de la zona d'explotació hi ha rebles de vessant recents, de vegades ben cementats. Es tracta de depòsits de bretxes i conglomerats, quasi sempre argilosos, la grossària dels quals varia tant lateralment com pendent avall.   
Hidrologia. L'àmbit d'explotació estudiat se situa sobre el sistema d'explotació Palància - les Valls, subconca del riu Palància, situada en la demarcació administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
El drenatge de l'escolament superficial de la zona estudiada està determinat pels barrancs que la delimiten, el barranc del Cura al nord i el barranc de la Capillica al sud i per on desaiguen les aigües d'escolament superficial en direcció SW-NE, fins a arribar al riu Palància a escassos 0.759-6.377 m aigües avall de la zona d'explotació analitzada. Al seu torn el riu Palància està regulat per l'embassament del Regajo a uns 2 km aigües avall de la confluència del barranc de la Capillica amb el riu Palància. L'aigua d'escolament de l'àrea d'estudi drena cap al riu Palància de forma concentrada pels barrancs abans mencionats.  
  
Hidrogeologia. L'àmbit d'explotació se situa sobre la unitat hidrogeològica 08.14- Alt Palància. Esta unitat està constituïda per materials Juràssics que es corresponen amb calcàries altament permeables per fracturació i/o carstificació. Les úniques entrades al sistema procedixen de l'aigua de pluja i la infiltració de les rambles i dels llits de la conca alta del riu Palància. El sistema descarrega lateralment a altres unitats hidrogeològiques, per emergències i drenatges al riu Palància.   
Edafologia. L'àrea estudiada posseïx uns sòls amb una capacitat d'ús agrari baixa, a causa de la desfavorable orografia i les inadequades característiques fisicoquímiques del sòl, per a este ús.  
Vegetació. La vegetació predominant en la zona d'estudi és de caràcter fonamentalment forestal, encara que molt influenciada pels repetits incendis forestals que han assolat la zona en les últimes dècades, la qual cosa ha condicionat la presència actual de matolls de regeneració en àrees anteriorment arbrades. També les repoblacions forestals realitzades amb pins en la zona han deixat la seua empremta, de manera que apareixen acompanyant els matolls. De les formacions vegetals que actualment es desenrotllen són els coscollars, junt amb els romers, que apareixen sovint acompanyats pel pi blanc (pinus halepensis).  
  
Fauna. El treball de camp revela que en la zona d'estudi i en els seus voltants hi ha una moderada diversitat faunística. Entre les aus, cal destacar pel seu interés conservacionista les rapaces, que en esta zona presenten una baixa abundància.  
Paisatge. En la zona d'explotació proposada, el paisatge està format quasi exclusivament per terrenys forestals caracteritzats per l'escassa presència d'estrat arbori en les zones principals d'explotació. Les masses arbòries es concentren en les proximitats dels barrancs circumdants així com en la part oriental d'explotació. També cal ressenyar, que els fronts oberts de l'actual explotació, constituïxen una àrea degradada d'importants dimensions que, a més, és fàcilment perceptible des dels principals focus d'observació.  
Medi socioeconòmic. El municipi de Jérica té una superfície de 78,3 km², i una població total de 1.542 habitants, la qual cosa dóna com a resultat una densitat mitjana de població de 19,7 hab/km², conformada pels nuclis de Jérica, Novaliches i Los Ángeles.  
Respecte a l'estructura de població per edats, el grup més nombrós és el comprés entre els 65 i 74 anys, la qual cosa és indici de l'elevat grau d'envelliment de la població del municipi. Es pot dir que entre els sectors construcció i servicis treballa el 77% de la població activa, percentatge que suposa la gran majoria de la població ocupada del municipi. Estes contractacions vindrien lligades a negocis de turisme rural en la zona així com a construccions de segona residència.  
  
És de ressenyar la important presència de terrenys forestals al terme municipal (4.355 ha, que suposen el 55,4% del municipi), dels quals, una gran part d'estos, constituïxen muntanyes de gestió pública.  
Patrimoni. D'acord amb l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià hi ha restes de ceràmiques de cronologia imprecisa és possible l'afectació a estes per l'activitat tramitada.  
  
Riscos ambientals. Segons el PATRICOVA, l'àmbit d'estudi no es troba afectat per risc d'inundació.  
En l'àrea d'estudi, la vulnerabilitat és alta en la totalitat de l'àrea, a causa principalment de l'alta permeabilitat del substrat però, també a causa de la bona qualitat de les aigües subjacents.  
En la zona estudiada es troben unitats pertanyents a les classes amb grau d'erosió baix o moderat, en funció de la fisiografia de la zona. En aquelles zones els pendents de les quals són més acusades, el grau d'erosió es considera moderat, mentre que en l'altiplà format al centre de la zona d'explotació es considera baix.  
El sòl de la zona té principalment, un ús forestal. En este cas, la barrera enfront de l'erosió prové de la coberta vegetal. L'eliminació d'esta vegetació podria suposar un augment de l'erosió, tenint estes zones una erosió potencial alta o molt alta, en funció del factor fisiogràfic abans comentat.  
És evident a més el risc d'incendi forestal ja que l'explotació s'ubica en una àrea forestal rodejada de masses forestals.  
Espais naturals protegits. Segons el projecte la superfície ocupada per l'explotació minera no està en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals, ni en el Catàleg de Zones Humides i no estan pròximes a cap microreserva ni afecta cap camí ramader.   
  
- Afectacions legals de caràcter ambiental. L'explotació proposada es troba situada parcialment sobre la muntanya de gestió pública la Muela, Roquetillo, Feliciano (CUPCS 3021-) propietat, de la Junta de Montes de Jérica.   
Una part de la superfície a explotar se situa sobre la zona de policia dels barrancs de la Capillica i del Cura.  
Revisades les normes subsidiàries de l'Ajuntament de Jérica, aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, en l'article 65 s'indica: «que no s'autoritza l'explotació de pedreres en tot el terme municipal. S'exceptua d'esta regla aquelles pedreres que a l'entrada en vigor d'estes normes subsidiàries estiguen en actiu i tinguen la denúncia del departament de mines de la Conselleria d'Indústria».  
  
Segons s'indica en el projecte, Áridos Máñes, SL, és titular de l'autorització d'explotació de recursos de la secció A) calcària, denominat El Rabosal, núm. 56, al terme municipal de Jérica, de la província de Castelló, la qual va ser atorgada amb data 30 de novembre de 1978 per la Delegació Provincial a Castelló del Ministeri d'Indústria.  
  
2. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
Les principals accions susceptibles de causar impactes seran les següents: obertura de pistes per a l'extracció del material, condicionament d'accessos, arrancada de vegetació, retirada i amuntegament de sòl edàfic, arrancada, càrrega i transport del material fins a la planta de matxucatge i classificació de l'àrid, construcció de drenatges i desaigües, remodelació de bancs d'explotació i plataforma i revegetació de talussos, bermes i plataformes.  
Els efectes ambientals derivats de les dites accions seran la destrucció del sòl i la vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, possibilitat de contaminar el subsòl i les aigües subterrànies, contaminació de les aigües superficials, modificació dels drenatges naturals, acumulacions d'estèrils d'explotació, ocupació i deteriorament de camins veïnals, revegetació forestal de l'àrea afectada per l'explotació, increment de trànsit rodat i producció de pols, soroll i vibracions.  
  
Com a mesures correctores es proposen les següents:  
Regs continus en els vials d'accés i la plaça pedrera, ubicació d'arreplegues a resguard del vent i amb escassa visibilitat, protegir els amuntegaments de l'erosió hídrica per mitjà de la sembra d'herbàcies, retirada i apilament de la terra vegetal i evitar la seua compactació, revegetar les superfícies nues, transportar els materials en camions amb caixa coberta, netejar el fang dels camins i mantindre'ls en bon estat, dotar els equips de perforació amb sistemes de captació de pols, col·locar polvoritzadors en les descàrregues a tremuja i amuntegaments i aspersors en l'àrea de rodament, carenar les cintes de transport de l'àrid, utilitzar captadors de pols en la maquinària de perforació, revisió i manteniment de la maquinària, utilitzar explosius autoritzats, aplicar la legislació vigent sobre prevenció de la contaminació atmosfèrica, minimitzar les vibracions utilitzant detonadors específics, ubicar els elements vibradors sobre bancades, senyalitzar el trànsit dels vials i limitar la velocitat en els accessos a la zona d'explotació a 40 km/h i en l'interior de la zona d'explotació a 20 km/h, dotar de silenciadors els motors de combustió interna, utilitzar tubs de fuga homologats, dissenyar les voladures de manera que es minimitze l'ona aèria i la transmissió de vibracions pel terreny, tindre en compte la possible proximitat de punts de nidificació de rapaces rupícoles, i dels nuclis habitats més pròxims, adoptar mesures de control de l'escolament superficial, interceptar els sediments transportats pels drenatges, els desaigües als llits o drenatges actuals es dotaran d'una sola d'escullera que actue com a dissipador d'energia de l'aigua i evite erosions en el llit. Acumular les aigües d'escolament en l'interior del buit miner i utilitzar-les per a regs, dissenyar els canals de drenatge amb un període de retorn de 100 anys, emmagatzemar els residus i gestionar-los d'acord amb les seues característiques i per gestors autoritzats, mantindre nets els vials d'accés, disposar d'un sistema de prevenció d'incendis forestals (tallafocs, extintors de pols, extintors d'aigua, reserves d'aigua, formació del personal, etc.), utilitzar per a la revegetació exclusivament espècies vegetals autòctones o cultius introduïts des d'antic en la zona, manteniment de les revegetacions (regs, adobs i tractaments fitosanitaris, mínim durant dos anys), restauració vegetal del front d'explotació actual, mantindre durant tota l'explotació una franja de terreny que actue com a barrera visual dels fronts d'explotació actius, restauració immediata dels fronts d'explotació esgotats i complir les fases previstes en el projecte. Els edificis i les instal·lacions que es construïsquen s'ubicaran en la plaça de l'actual pedrera o en els terrenys la cota dels quals siga inferior a la de la plaça de la pedrera. La zona d'edificis i d'instal·lacions es rodejarà per una barrera vegetal atapeïda i d'elevat port que actue com a barrera visual des de l'exterior de la zona d'explotació, i intensificar la correcció paisatgística en els visuals des de l'Autovia.  
  
Els talussos que es generen en el camí d'accés als fronts de treball es restauraran després de l'obertura del camí per mitjà de la revegetació o utilitzant tècniques de simulació d'envelliment de la roca. Es garantirà un compliment estricte de la vigent legislació sobre prevenció de riscos laborals, s'efectuarà la senyalització del perímetre d'acció per voladures i finalment es durà a terme un seguiment arqueològic al llarg de tota l'explotació.  
Es dissenya un pla de vigilància ambiental que té com a objecte garantir el compliment de les mesures correctores proposades en el projecte tant en la fase d'explotació-restauració com en la fase d'abandó. Per a això, es proposa un seguiment i control d'emissions a l'atmosfera, sobre riscos naturals, control de la contaminació en sòl i aigua, afectació al patrimoni cultural, prevenció de riscos laborals i eficàcia de les revegetacions.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Del conjunt de mesures correctores proposades en l'exercici de l'activitat d'explotació i restauració es considera el següent:  
El sistema d'explotació projectat, que modifica l'actual, permet l'ocultació dels fronts d'explotació i la minimització de l'impacte paisatgístic sobre l'autovia ja que l'explotació queda oculta darrere del massís rocós situat més a l'est de l'explotació. En explotar de forma descendent i per fases permet a més la restauració immediata dels fronts d'explotació, la qual cosa reduïx les superfícies nues sense restaurar, minimitza els riscos d'erosió i de contaminació d'aigües superficials i permet la prompta revegetació i integració paisatgística de l'àrea afectada per l'explotació.  
L'explotació per fases també permetrà garantir el control per part de l'administració del compliment de les labors d'explotació i restauració.  
El conjunt dels treballs de restauració així com el pressupost presentat per a garantir l'execució d'estos, han sigut informats favorablement per l'Àrea Forestal d'esta Conselleria, segons el que establix el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat Valenciana, d'ordenació d'explotacions mineres en espais forestals.  
  
Quant a les mesures correctores adoptades per a eliminar la possible afectació al Patrimoni Cultural Valencià, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià ha emés un informe favorable al projecte sempre que es duga a terme un seguiment arqueològic durant els treballs d'explotació de la pedrera.   
L'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer conclou que l'actuació no afecta el domini públic hidràulic, i haurà de sol·licitar-se l'autorització per a l'àmbit d'actuació ubicada en la zona de policia dels barrancs del Cura i de la Capillica. Així mateix, pel que fa als recursos hídrics, estan determinats el volum i l'origen de l'aigua a subministrar per a l'actuació, i haurà de comptar el subministrador amb un dret d'aigua. Queda justificada la no-incidència en el règim de corrents ni afectació a tercers.  
Pel que fa a l'abandó i la restauració de l'actual front d'explotació, es considera necessari aplicar noves mesures correctores que minimitzen l'impacte paisatgístic que actualment ha generat l'explotació dels dits fronts. Tal com s'indica en el projecte, estos fronts seran explotats i rebaixats en l'última fase del projecte a cotes de la plaça de la pedrera, però açò segons el projecte succeirà al cap de 21-25 anys i mentrestant l'impacte paisatgístic sever que hi ha actualment es mantindrà al llarg de tots estos anys. És per este motiu que es considera necessari aplicar tècniques de reperfilat de talussos que rebaixen els pendents i l'alçària d'estos. Estes mesures permeten que a més de poder revegetar les bermes intermèdies, se suavitzen els pendents dels talussos de manera que es puga aportar sòl fèrtil i revegetar-los. Estos treballs hauran de dur-se a terme durant la fase 0 del projecte.  
  
Pel que fa a la remodelació de la planta de matxucatge actual, es considera imprescindible que esta dispose dels elements necessaris per a eliminar la producció de pols a l'atmosfera.   
Respecte a la plaça de la pedrera, es recomana l'adopció d'una morfologia final menys geomètrica i uniforme, amb elements integradors que expressen la diversitat paisatgística i ecològica de la zona.  
En cas de dissenyar basses d'arreplega de pluvials, estes hauran de disposar de sistemes de seguretat que eliminen el risc d'accidents per a persones i/o animals.   
El pla de vigilància ambiental permetrà controlar la correcta aplicació de totes les mesures correctores proposades en la documentació tramitada així com alertar de les possibles desviacions produïdes durant els treballs d'explotació i restauració així com en la fase posterior a la clausura i prendre les mesures oportunes per a rectificar i aplicar noves mesures correctores. No obstant això, el dit pla haurà d'ampliar-se tenint en compte les mesures correctores que es considere que s'hagen d'aplicar en esta declaració.  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior, i d'acord amb les competències que tinc legalment atribuïdes, es formula esta declaració d'impacte ambiental:  
  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'obertura de l'explotació, secció a) denominada El Rabosal, que afecta les parcel·les núm. 183, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 198, 199, 201, 202, 203, 204, 205, 206, 610 i 611 del polígon 24, paratges la Muela i el Rincón de Pomar del terme municipal de Jérica (Castelló), promogut per Áridos Máñes, SL, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i les condicions establides en l'apartat següent, així com les modificacions introduïdes per estos.  
  
  
Segon  
1. La fase 0 definida en el projecte, s'ampliarà i incorporarà treballs de reperfilat de talussos que permeten reduir l'impacte paisatgístic derivat dels fronts actuals de la pedrera. Hauran de desplegar-se els actuals bancs d'explotació i reduir l'alçària i la inclinació d'estos. La revegetació es durà a terme tant en bermes com en talussos.  
  
2. Es concertarà amb esta direcció general, Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental i Servici de Gestió Forestal, a l'inici de cada una de les fases d'explotació la visita de comprovació de les actuacions de restauració i l'efectivitat de les mesures, i s'exigirà si no n'hi ha l'execució.  
3. La planta de tractament i classificació de material que s'utilitze en el procés d'obtenció de l'àrid estarà equipada amb dispositius que eliminen o disminuïsquen l'emissió de pols: filtres de mànega que aspiren els focus emissors (trituradores, garbelles, etc.) regs polvoritzats situats en les trituradores i en les eixides de les cintes a estocs, carenar les cintes transportadores, protecció dels estocs de fins (<10 mm) amb obres de fàbrica o sitges.  
4. El subministrament d'aigua necessari per al reg de pistes, revegetacions, planta de matxucatge... estarà emparat necessàriament per un dret d'aigües ja que en cas contrari, es produiria una infracció administrativa.  
5. Respecte a la plaça de la pedrera, es recomana l'adopció d'una morfologia final menys geomètrica i uniforme, amb elements integradors que expressen la diversitat paisatgística i ecològica de la zona.  
  
6. Les basses per a l'arreplega de pluvials que s'executen al llarg de la vida de l'explotació hauran de dissenyar-se i evitar qualsevol risc d'accidents o morts per a persones i/o animals.   
7. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de Residus i, el Reial Decret 833/1988, relatiu a la Gestió de Residus Tòxics i Perillosos. La pedrera disposarà d'un taller teulada i amb sòl impermeabilitzat on es realitzen totes les reparacions i els manteniments de la maquinària. Els residus perillosos s'envasaran en depòsits homologats degudament segregats per tipus, envasaments, identificats i etiquetats. Disposaran de safates o cubetes de seguretat que garantisquen el confinament i la posterior arreplega de possibles vessaments accidentals. Els dits residus s'entregaran en un termini no superior a 6 mesos a gestor autoritzat.   
  
8. Queda prohibit amb caràcter general l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic.  
9. Per a l'obtenció de llicència ambiental municipal, l'empresa promotora haurà d'adjuntar a la dita sol·licitud els documents següents: autorització d'ocupació de muntanya pública, autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'ocupació i la realització de les labors d'explotació en zona de policia dels barrancs del Cura i de la Capillica, legalització de pou d'aigua en cas de ser necessari el subministrament d'aigua per a la planta de matxucatge i classificació d'àrids, inscripció en el registre de xicotets productors de residus perillosos de la Comunitat Valenciana, Declaració d'Interés Comunitari i permís d'explotació que s'ajuste al projecte actualment tramitat i a esta Declaració d'Impacte Ambiental.  
10. Segons l'informe emés pel Servici de Gestió Forestal d'esta Conselleria, la fiança a depositar a favor de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge per a garantir la restauració de la pedrera serà igual a la quantitat reflectida en el projecte com a pressupost base de licitació segons el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
11. D'acord amb l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, es realitzarà el seguiment arqueològic de l'actuació al llarg de tota la vida d'explotació de la pedrera. En cas d'aparéixer valors culturals a protegir es prendran les mesures correctores oportunes i així es preveuran tant en el projecte d'explotació com en la restauració proposada.  
12. La possible aparició de coves o avencs durant l'avanç de l'explotació haurà de ser comunicat a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de la Conselleria de Territori i Habitatge, a fi que puguen ser inspeccionats, donada la seua condició d'espais naturals protegits per mitjà de l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.  
13. El promotor està obligat a presentar davant del Servici Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, per duplicat, on queden arreplegats el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitables, amb els reblerts realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració - estudi d'impacte ambiental i en esta Declaració d'Impacte Ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter mediambiental sorgida al llarg de l'activitat. Este servici haurà de remetre una de les còpies a esta direcció general.  
  
  
Tercer  
Es notificarà als interessats que contra esta resolució, com no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és obstacle perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Es publicarà esta Declaració d'Impacte Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 17 de gener de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Expedient: 302/07 - AIA.  
Promotor: Porcelaker Cerámica, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: sol·licitud de l'autorització ambiental integrada per a la fabricació de paviments ceràmics, escalons i sanefes.  
Localització: av. Manuel Escobedo, núm. 15, al polígon industrial d'Onda, Onda (Castelló).  
Ref. òrgan substantiu: 384/06 IPPC SClCo/RLG.  
Descripció del projecte.  
Característiques.   
Les instal·lacions se situen a l'av. Manuel Escobedo, 15, en el polígon industrial d'Onda, Onda (Castelló), en terrenys qualificats i classificats com a sòl urbà industrial. L'empresa fabrica actualment paviments ceràmics, escalons i sanefes.  
La producció supera les 75 tones diàries, és una activitat sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra «l», de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Les principals matèries primeres són l'argila atomitzada i l'aigua, a més s'empren les engalbes, esmalts, colors, serigrafies, gravetes, additius i altres matèries primeres.  
- Aigua.  
Porcelaker Cerámica, SA, disposa d'un pou d'aigua subterrània situat en la seua propietat i utilitzat per a casos d'emergència, autoritzat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a un cabal màxim anual de 6.000 m³; l'extracció ronda els 600 m³ anuals. L'aigua consumida en la fabricació procedix de la xarxa general de subministrament del polígon, que és distribuïda per l'empresa FACSA i ascendix a uns 6.700 m³ anuals.   
L'energia consumida en la fabricació procedix del gas natural i ascendix a 50.739.591 Mcal/any, el consum de l'energia elèctrica és de 2.400.000 kWh/any.  
- Aigües residuals i pluvials.  
Les aigües residuals industrials són depurades per mitjà d'un procés de tractament fisicoquímic, el sobrenadant depurat s'aboca a la xarxa de clavegueram municipal, que aboca al seu torn en l'EDAR de la zona. Els llots són retirats per un gestor autoritzat, que els valora en la seua planta de fabricació d'argiles atomitzades.  
Les aigües residuals sanitàries s'aboquen a la xarxa municipal de clavegueram des de l'any 2006.  
Les aigües pluvials es canalitzen per una canaleta i col·lector fins a desaiguar-les en el llit del barranc Ratils.  
- Procés de fabricació. L'argila atomitzada es descarrega des del camió a una tremuja de recepció de 25 t, des d'ací es trasllada per un elevador de catúfols a 3 tremuges d'emmagatzematge de 100 t cada una.   
L'argila atomitzada arriba a les dos premses i allí es forma una peça o suport que passa pels assecadors verticals, on perd humitat en els dos assecadors verticals per mitjà de la injecció d'aire calent procedent de la combustió de gas natural.  
A l'eixida dels assecadors les peces aconseguixen la humitat òptima i es realitza l'esmaltat dels suports en les 3 línies existents.  
Les peces esmaltades s'acumulen en els carros i les línies de boxs, a continuació passen pels assecadors de boxs i arriben finalment al forn monoestrat, on patixen les etapes de precalfament, cocció i refredament controlat.  
Les peces cuites passen finalment el control de qualitat, s'encaixen i paletitzen, i estan preparades per a expedir-les al client.  
Hi ha una secció de preparació d'esmalts que està composta per 4 molins de boles i 6 depòsits amb agitador mecànic.  
- Emissions atmosfèriques.   
Les emissions atmosfèriques de naturalesa gasosa procedixen de la combustió del gas natural.  
- Residus.   
Els residus estan formats per peces sense coure o cuites trencades o defectuoses, llots aquosos, envasos de plàstic amb restes d'engalba o esmalt, plàstics, palets de fusta, paper i cartó, dissolvents no halogenats, olis usats, ferralla, draps contaminats d'olis i greixos, filtres impregnats d'olis i greixos, mànegues dels filtres, aerosols, equips informàtics obsolets i tubs fluorescents.  
2. Alternatives mediambientals.  
Per tractar-se d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
El titular fabrica els productes amb forns de monococció i depura les emissions difuses de partícules per mitjà d'un filtre de mànegues en la zona de recepció de les argiles i un filtre per via humida en les premses i esmaltadores; aplica les millors tècniques disponibles, però no reutilitza l'aigua depurada procedent de l'aigua residual industrial, ja que l'aboca a la xarxa municipal de clavegueram.  
Tramitació administrativa.  
1. Tramitació.  
Amb data 26 de juny de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental i una còpia del projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada; sol·licita que se li informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El cap de l'Àrea d'Avaluació Ambiental emet l'informe sol·licitat amb data 6 de juliol de 2007.  
El 27 de desembre de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental aporta el resultat del tràmit d'informació pública i sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del referit projecte.  
2. Informació pública  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5.623, del 22 d'octubre de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no es van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.  
No s'han sol·licitat informes complementaris.  
-Informes sectorials.   
No se n'han sol·licitat.  
- Afectacions legals mediambientals.   
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afectacions legals sobre ens mediambientals protegits per la legislació vigent.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat.  
La fabricació de paviment de gres és una activitat que consumix quantitats importants d'energia i genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera. També es produïxen residus, vibracions i contaminació acústica.  
2. Identificació i valoració dels impactes.   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.   
La vulnerabilitat d'aqüífers és alta segons la cartografia de riscos disponible en el sistema d'informació geogràfic d'esta Conselleria, a diferència de l'estudi d'impacte ambiental que la qualifica de vulnerabilitat mitjana.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
La bassa que arreplega les aigües residuals industrials ha d'estar impermeabilitzada i acreditada com a tal, per a evitar percolacions a les aigües subterrànies. El promotor diu realitzar trimestralment anàlisi de l'aigua efluent de la depuradora per a verificar-ne el funcionament.  
Els residus s'emmagatzemen temporalment pròxims als punts on es generen i es concentren posteriorment en diverses zones de la nau per a ser retirats per empreses gestores autoritzades. Els residus s'agrupen per tipus en depòsits GRG, bidons metàl·lics de 220 litres, gàbies metàl·liques d'1 m³, contenidors flexibles d'1 m³, depòsits cilíndrics de plàstic, poals de plàstic de 95 litres, caixes de cartó i contenidors metàl·lics.   
  
Els residus perillosos, se segreguen de la resta de residus no perillosos, però alguns d'estos s'emmagatzemen a la intempèrie, en l'exterior.  
Els envasos de plàstic i contenidors flexibles contaminats amb restes d'esmalts, frites, colors o engalbes estan sotmesos a un sistema de depòsit, devolució i retorn per part de les empreses subministradores. Ocorre igualment amb els palets.  
Les peces cuites i crues que són defectuoses, junt amb els llots de la depuradora de les aigües residuals industrials, les retira una empresa atomitzadora per a la seua valoració. L'última auditoria sobre emissions atmosfèriques, realitzada per un OCA data del 5 d'abril de 2005 per al forn marca «Siti» i de l'11 d'abril de 2006 per als dos assecadors verticals marca «Siti» certifica, que complixen els valors límit d'emissió per als diferents contaminants avaluats, els quals estan fixats en l'annex IV del Decret 833 1975/, de 6 de febrer, pel qual es desplega la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric. El promotor es compromet a realitzar inspeccions periòdiques d'autocontrol de les concentracions dels òxids de nitrogen, monòxid de carboni, òxids de sofre i partícules, a la posada en marxa de les instal·lacions i també anualment, segons establixen els articles 28 i 29 de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, i anotar-les en el llibre oficial de registre per a activitats potencialment contaminants, segons el model de l'annex lV (article 33).   
  
Els càlculs de les alçàries de les ximeneres, realitzats seguint el procediment explicat en l'annex II de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, revelen que les ximeneres existents dispersen correctament els productes contaminants emesos. El filtre de mànegues complix els nivells d'emissió establits legalment.  
  
Les argiles atomitzades es descarreguen en un magatzem tancat i separat de la resta de les instal·lacions, el qual posseïx preses d'aspiració del filtre de mànegues en els punts de transferència de masses. Tota la parcel·la està asfaltada, per a evitar la posada en suspensió de les partícules amb el pas dels camions.  
El promotor no ha acreditat un programa de neteja i desinfecció de la Legionella pneumophila en les seues instal·lacions.  
Es desconeix si les emissions acústiques diürnes i nocturnes sobrepassen els nivells de recepció externs de l'annex II, taula 1, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció Contra la Contaminació Acústica, per a l'ús industrial dominant dels terrenys que rodegen les instal·lacions.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'annex I, grup 4, lletra «l», de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'article 1, punt 1, de la Llei 6/2001, de 8 de maig.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. Els residus tòxics i perillosos se segregaran i emmagatzemaran etiquetats i classificats per tipus, es guardaran a cobert en un lloc ventilat, proveït de solera impermeable. Els residus en estat líquid es col·locaran sobre cubetes de seguretat i/o es disposarà d'una canaleta disposada perimetralment dins del recinte i de dimensions adequades per a arreplegar els possibles vessaments accidentals. Els residus seran arreplegats per gestors autoritzats sense que el seu emmagatzematge sobrepasse els sis mesos.  
4. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
5. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la Declaració d'Impacte Ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí d'altres autoritzacions administratives que li siguen preceptives, el projecte bàsic de la societat Porcelaker Cerámica, SA, per a la sol·licitud de l'autorització ambiental integrada, sempre que el projecte es desenrotlle segons les mesures correctores i altres prescripcions establides en l'apartat segon d'esta declaració.  
  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. A fi de previndre la presència de Legionella pneumophila i d'acord amb l'article 8, apartats c) i d) del Reial Decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'establixen els criteris higienicosanitaris per a la seua prevenció i control, el promotor acreditarà documentalment, davant de l'òrgan substantiu, un programa de tractament de l'aigua procedent del pou i un programa de neteja i desinfecció de la instal·lació.  
  
2. Per a complir allò que s'ha estipulat en els articles 36.1, 37.1 i 37.3 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica, el promotor remetrà l'autoritat administrativa substantiva una auditoria de les vibracions i dels nivells acústics de recepció externs, un estudi acústic de cada font sonora i les mesures correctores corresponents. D'acord amb l'article 18.2 del Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica, l'auditoria acústica haurà de ser realitzada per una entitat col·laboradora, la qual remetrà un informe de resultats. Els resultats de les auditories els anotarà en el llibre de control a disposició de l'administració.   
  
3. Porcelaker Cerámica, SA, acreditarà la impermeabilització de la bassa que emmagatzema les aigües residuals industrials.  
4. El promotor acreditarà, davant de l'autoritat administrativa substantiva, el permís de l'Ajuntament d'Onda per a abocar aigües residuals industrials depurades a la xarxa del clavegueram municipal.  
5. Els residus tòxics i perillosos se segregaran i emmagatzemaran etiquetats i classificats per tipus, es guardaran a cobert en un lloc ventilat, proveït de solera impermeable. Els residus en estat líquid es col·locaran sobre cubetes de seguretat i/o es disposarà d'una canaleta disposada perimetralment dins del recinte i de dimensions adequades per als possibles vessaments accidentals. Els residus seran arreplegats per gestors autoritzats sense que el seu emmagatzematge sobrepasse els sis mesos.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 11 d'abril de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Expedient: 303/07-AIA.  
Promotor: Vidrios San Miguel Coop V.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
Objecte del projecte: sol·licitud de l'autorització ambiental integrada per a la fabricació de vidre buit.  
Localització: polígon industrial Serrans I, s/n. Aielo de Malferit (València).  
Ref. òrgan substantiu: 168/06 IPPC SClCo/VCP.   
Descripció del projecte.  
1. Característiques   
Vidrios San Miguel Coop. V., se situa en el polígon industrial Serrans I, s/n. d'Aielo de Malferit (València).   
La superfície construïda ocupa 5.980 m² i es repartix en dos construccions separades entre si uns 270 m, en la primera es fon el vidre i es fabriquen les peces, en la segona es decoren i complementen les peces.  
  
Les instal·lacions estan actualment en producció i es modifiquen, perquè el nombre de forns de fosa passen de ser quatre a dos (els forns es denominen núm. 1 i núm. 3), al mateix temps que la capacitat de producció diària augmenta; en el forn núm. 1 es reconstruïx la zona de fusió; a més, se substituïx una línia de producció manual per una altra robotitzada.  
La parcel·la on s'ubiquen les instal·lacions està qualificada per les normes subsidiàries de planejament, aprovades el 28 de juny de 1990, com a sòl industrial, en el sector Serrans I; en el dit terreny l'ús industrial està permés, segons consta en l'informe de compatibilitat urbanística expedit per l'Ajuntament d'Aielo de Malferit.  
La fabricació de vidre buit, amb una capacitat de fusió superior a 20 tones per dia, és una activitat sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra j, de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental.   
  
En les instal·lacions treballen 165 empleats.  
- Procés productiu.  
Vidrios San Miguel Coop. V., empra com a matèria primera l'envàs de vidre reciclat blanc i transparent, triturat a una granulometria idònia per a la fabricació.   
Per desig del promotor, potestat que establix l'article 35 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, es coneix el procés productiu però no es descriu.   
L'aigua consumida procedix de la xarxa municipal. No s'empra aigua subterrània procedent de cap pou.  
Vidrios San Miguel Coop. V., no aboca a llits de riu, sòl, subsòl, terreny o embassament.  
Les aigües residuals sanitàries s'aboquen al col·lector municipal per a la depuració, per a la qual cosa han de complir les especificacions de l'article 11 de l'ordenança municipal d'abocaments de l'Ajuntament d'Aielo de Malferit.  
- Emissions atmosfèriques.   
Les emissions atmosfèriques de naturalesa gasosa procedixen de la combustió del gas natural i del gasoil, a més s'alliberen compostos orgànics volàtils en la secció de pintat del vidre.  
En les instal·lacions hi ha 3 focus difusos que emeten a l'atmosfera compostos orgànics volàtils (COVs), 6 ximeneres que emeten COVs i 2 ximeneres dels forns de fusió del vidre que emeten gasos de combustió.  
- Residus.  
 L'actuació desenrotllada per Vidrios San Miguel Coop. V., va generar l'any 2005, 18.320 kg de residus perillosos, per la qual cosa la societat sol·licita també l'autorització com a activitat productora de residus perillosos.  
Els residus no perillosos estan constituïts per ferralla, residus domèstics i assimilables, vidres blancs i pintats procedents dels rebutjos del procés (és el residu més abundant), així com restes d'envasos i embalatges.  
Els residus perillosos es produïxen principalment en la secció de pintura i en el taller. Estan formats per pastes amb dissolvent (codi LER 08 01 13, segons la classificació de l'Orde MAM/304/2002), dissolvents no halogenats (codi LER 08 01 11), resines catalitzades (codi LER 08 01 11), envasos metàl·lics (codi LER 15 01 10), envasos plàstics (codi LER 15 01 10) i sòlid de cabina de pintura (codi LER 08 01 11). ACTECO és el gestor autoritzat d'estos residus perillosos.  
  
- Magatzem de productes químics.  
El magatzem de productes químics de la secció de pintura alberga un màxim de:  
690 litres de líquids tòxics de la classe T (Reial Decret 363/1995, de 10 de març de 1995, pel qual s'aprova el Reglament sobre Notificació de Substàncies Noves i Classificació, Envasament i Etiquetatge de Substàncies Perilloses).  
1.400 litres de líquids nocius de la classe Xn (Reial Decret 363/1995).  
1.880 litres de líquids inflamables classe F (Reial Decret 363/1995).  
2. Alternatives mediambientals   
Per tractar-se d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
El titular fabrica els seus productes amb les millors tècniques disponibles del moment, per la qual cosa tampoc es plantegen alternatives a este aspecte.  
Tramitació administrativa.  
1. Tramitació   
Amb data 4 de gener de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental i una còpia del projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada; sol·licita que se li informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El cap de l'Àrea d'Avaluació Ambiental emet l'informe sol·licitat amb data 15 de gener de 2007.  
El 27 de desembre de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental aporta el resultat del tràmit d'informació pública i una còpia de la documentació complementària aportada pel promotor, al mateix temps que sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del referit projecte.  
2. Informació pública   
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5.565, del 27 de juliol de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, certifica que no s'han presentat al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.  
En l'informe relatiu a la idoneïtat de la documentació, comentat en l'apartat de tramitació, se li sol·licita al promotor la documentació complementària següent:  
Els costos del Programa de Vigilància Ambiental, que han de figurar en els pressupostos.  
Un pla en planta que mostre els punts de descàrrega dels abocaments d'aigües pluvials i sanitàries.  
Un pla en planta amb la situació dels focus de contaminació acústica, vibracions i emissions atmosfèriques.  
Explicar la freqüència amb què es verifica el funcionament dels equips de combustió i l'autocontrol dels focus emissors.  
-Informes sectorials.   
No se n'han sol·licitat.   
-Afectacions legals mediambientals.   
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afectacions legals sobre ens mediambientals protegits per la legislació vigent.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat   
La fabricació de vidre a partir de vidre usat blanc, net i triturat, consumix quantitats importants d'energia i les emissions més importants són les atmosfèriques, les quals estan constituïdes principalment per diòxid de carboni i òxids de nitrogen. També es generen residus, vibracions i contaminació acústica.   
El pintat de les peces emet compostos orgànics volàtils a l'atmosfera.   
Segons la informació continguda en el SIG d'esta Conselleria, les instal·lacions se situen en una zona amb risc baix de contaminació de les aigües subterrànies, circumstància que atenua la probabilitat de contaminació dels aqüífers.  
Per a rebaixar la temperatura ambient als voltants dels forns s'empra un sistema nebulitzador d'aigua, que comporta un risc de contaminació per Legionella pneumophila. Hi ha el mateix risc en la instal·lació del refrigerador evaporatiu.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
La fabricació del vidre a partir d'envasos de vidre usats comporta una disminució de l'emmagatzematge en abocadors; a més, l'ocupació del gas natural com a font d'energia per a la fusió, reduïx el consum de matèries primeres i energia, així com les emissions de gasos a l'atmosfera.   
El vidre triturat s'emmagatzema en sitges tancades, amb la qual cosa es prevenen les emissions atmosfèriques difuses d'este durant la càrrega i el transport.  
El consum de gas natural es reduïx perquè els forns empren un recuperador metàl·lic per a precalfar l'aire de la combustió i disposen d'un centre de control dels paràmetres del forn.  
Els residus de vidre blanc que es generen durant la fabricació es reincorporen al procés productiu.  
El titular acredita la neteja i desinfecció tant del sistema nebulitzador d'aigua com del refrigerador evaporatiu. Les anàlisis realitzades després del dit tractament confirmen l'absència de Legionella pneumophila.  
Els dos depòsits de fueloil subterranis disposen de certificat d'estanquitat, però ja no s'empren. El gasoil s'emmagatzema en dos depòsits aeris situats en una sala contigua al taller, sobre dos cubetes seguretat de retenció i solera de formigó.  
Els abocaments accidentals de substàncies perilloses es prevenen per mitjà de la càrrega i descàrrega dels residus perillosos i dels productes químics en zones impermeabilitzades; també s'apliquen els requisits establits en la instrucció tècnica complementària MIE-APQ 01. S'empra un material absorbent per a l'arreplega de xicotets vessaments accidentals.  
Els residus perillosos es guarden separadament en el taller i també en un magatzem pròxim a la nau de pintat.  
Els càlculs realitzats per un OCA seguint el procediment explicat en l'annex II de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, revelen que les ximeneres existents dispersen correctament els productes contaminants que emeten. No s'han realitzat els càlculs de la ximenera que posseïx el forn núm. 3.  
Les últimes auditories sobre emissions atmosfèriques, realitzades per un OCA daten del 13 de juliol de 2006 per a les emissions de compostos orgànics volàtils en les cabines de pintat proveïdes de ximenera i del 9 de desembre de 2005 per a les emissions de SO2, CO, NOx i opacitat del forn núm. 1. Les auditories certifiquen que tots estos elements complixen els valors límit d'emissió per als diferents contaminants citats. El forn núm. 3 no té auditoria de control per estar en reserva.   
  
L'únic autocontrol de les emissions del forn núm. 1 data del 18 de desembre de 2002 i va ser realitzat per un OCA.  
Les emissions acústiques diürnes i nocturnes no sobrepassen els nivells de recepció externs del annex II, taula 1, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, per a l'ús industrial dominant dels terrenys que rodegen les instal·lacions.  
L'empresa no té autorització d'abocament de les aigües residuals sanitàries i també de l'aigua que refrigera els motles i es conduïx a la xarxa municipal de clavegueram.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'annex I, grup 4, epígraf j de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 1, apartat 1, de la Llei 6/2001, de 8 de maig.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la Declaració d'Impacte Ambiental següent:  
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí d'altres autoritzacions administratives que li siguen preceptives, el projecte bàsic de fabricació de vidre buit de la societat Vidrios San Miguel Coop. V., per a la sol·licitud de l'autorització ambiental integrada, sempre que el projecte es desenrotlle segons les mesures correctores i les prescripcions establides en l'apartat segon d'esta declaració.  
  
  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. En el cas que les inspeccions d'autocontrol dels nivells acústics de recepció externs sobrepassen els llindars màxims autoritzats legalment, el promotor remetrà a l'autoritat administrativa substantiva còpia dels dits mesuraments, junt amb les mesures pal·liatives corresponents.  
  
2. Vidrios San Miguel Coop. V., aportarà, a l'òrgan substantiu, l'acreditació d'estanquitat dels depòsits subterranis que emmagatzemen l'aigua de refrigeració dels motles.  
3. L'aigua de refrigeració dels motles, quan ha arribat el moment de la renovació, ha d'analitzar-se químicament per a conéixer la naturalesa; el resultat de les anàlisis es remetrà a l'autoritat administrativa substantiva per al seu coneixement. En el cas que es tracte d'un residu perillós es gestionarà com a tal i el promotor haurà de demanar les autoritzacions pertinents per al seu abocament.  
4. Vidrios San Miguel Coop. V., remetrà a l'òrgan substantiu l'auditoria de les emissions atmosfèriques del forn núm. 3, tan prompte com este inicie la producció. Adjuntarà també el càlcul de la ximenera del dit forn, segons el procediment explicat en l'annex II de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre Prevenció i Correcció de la Contaminació Atmosfèrica d'Origen Industrial.  
  
5. El titular realitzarà anualment un autocontrol de les emissions atmosfèriques en els forns que es troben en producció, i l'anotarà en el llibre oficial del registre per a activitats potencialment contaminants (article 33, de l'Orde de 18 d'octubre de 1976, del Ministeri d'Indústria).  
6. Els residus tòxics i perillosos se segregaran i emmagatzemaran etiquetats i classificats per tipus, es guardaran a cobert en un lloc ventilat, proveït de solera impermeable. Els residus en estat líquid es col·locaran sobre cubetes de seguretat i/o es disposarà d'una canaleta disposada perimetralment dins del recinte i de dimensions adequades per a arreplegar els possibles vessaments accidentals. Els residus seran arreplegats per gestors autoritzats sense que el seu emmagatzematge sobrepasse els sis mesos.  
7. El promotor realitzarà inspeccions d'autocontrol de les emissions acústiques, almenys cada 5 anys, per a determinar que els nivells acústics de recepció externs no superen els 70 dB(A) en horari diürn i els 60 dB(A) en horari nocturn.  
8. Vidrios San Miguel Coop. V., aportarà a l'òrgan substantiu l'autorització de l'Ajuntament d'Aielo de Malferit per a abocar les aigües residuals sanitàries.  
  
Tercer   
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Quart   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 11 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.