Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9692, del 27-09-2023 (2023/9765)

RESOLUCIÓ de 15 de setembre de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i Animal, per la qual s'aprova el Pla de gestió de la palla de l'arròs al Parc Natural de l'Albufera, per a la campanya 2023.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9692

Data del DOGV
:   27-09-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/9765


Data del document
:   15-09-2023

Organisme emissor


Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * incineració de residus
    * arròs

RESOLUCIÓ de 15 de setembre de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i Animal, per la qual s'aprova el Pla de gestió de la palla de l'arròs al Parc Natural de l'Albufera, per a la campanya 2023. [2023/9765]  
La Llei 30/2022, de 23 de desembre, per la qual es regulen el sistema de gestió de la política agrària comuna i altres matèries connexes, modifica en la disposició addicional l'article 27.3 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular (d'ara en avant LRSEC), que imposa limitacions i condicions a la crema de residus agrícoles.  
Després de l'entrada en vigor de la dita norma, la conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica va dictar la Resolució de 10 de febrer de 2023, per la qual s'aprovaven unes instruccions per a l'ús del foc en l'eliminació de residus agrícoles i forestals. En la Resolució s'establia un règim especial per a la gestió de residus agrícoles procedents de restolls i palla de l'arròs al Parc Natural de l'Albufera.  
El citat règim especifica la necessitat d'aprovar un pla de gestió de la palla de l'arròs mitjançant una Resolució per part de la direcció general competent en matèria de medi natural. La importància de realitzar una adequada gestió de la palla és fonamental per al manteniment en un bon estat de conservació del Parc Natural, ja que el podriment pot ocasionar anòxies (falta d'oxigen en l'aigua) que deteriora l'ecosistema.  
  
Amb data 8 de setembre de 2023, el Servei de Sanitat Vegetal ha emés un informe, a sol·licitud d'aquesta Direcció General, tal com estableix el punt 3 de l'Annex V de la Resolució de 12 de febrer de 2023, en el qual indica que: « la crema de restolls i palla d'arròs és una tècnica eficaç per a solucionar les fisiopaties relacionades amb l'anòxia, males herbes, de malalties, d'insectes i nematodes en el cultiu d'arròs, així com per a fer front a la falta de disponibilitat de productes fitosanitaris, i una eina per a reduir la dependència i el consum de plaguicides impulsada per la Directiva 128/2009 sobre l'ús sostenible de plaguicides».  
  
Tal com es posa de manifest en el Pla de gestió de la palla del Parc Natural de l'Albufera (annex I), la crema dels restolls es realitza com a mètode excepcional, i ha de realitzar-se amb autorització prèvia, regulada en l'annex II, i només en unes condicions meteorològiques que minimitzen l'impacte sobre la població que circumda l'arrossar del parc natural.  
Pel que, de conformitat a tot el que s'ha dit, i en virtut del que s'estableix en el Decret 112/2023, de 25 de juliol, del Consell, pel qual estableix l'estructura orgànica bàsica de la presidència i de les conselleries de la Generalitat, i en el Decret 126/2023, de 4 d'agost, del Consell, de modificació de determinats aspectes del Decret 112/2023, de 25 de juliol, del Consell, resolc:  
  
Primer  
Aprovar el Pla de gestió de la palla de l'arròs del Parc Natural de l'Albufera recollit en l'annex I, per a establir el règim especial que regirà la gestió d'aquest residu agrícola en la campanya 2023.  
  
Segon  
Aprovar les Instruccions per a l'autorització excepcional i individualitzada de la crema de restes de palla i restolls de l'arròs al Parc Natural de l'Albufera, Annex II, conforme amb el que s'estableix en l'article 27.3 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a l'economia circular.  
  
Tercer  
La present resolució entrarà en vigor el dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Contra la present resolució, que no exhaureix la via administrativa, podrà interposar-se, en el termini d'un mes a comptar des de l'endemà de la publicació, un recurs d'alçada davant el titular de la Secretaria Autonòmica de Medi Ambient i Territori, de conformitat amb el que es disposa en els articles 121 i 122 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, sense perjudici que puga interposar-se qualsevol altre que es considere pertinent.  
  
València, 15 de setembre de 2023.- El director general de Medi Natural i Animal: Raúl Mérida Gordillo.  
  
  
  
Annex I  
Pla de gestió de la palla de l'arròs al Parc Natural de l'Albufera  
Campanya 2023  
  
Índex:  
1. Antecedents i context  
2. Zonificació  
2.1. Zona 1, cotes altes  
2.2. Zona 2, cotes baixes  
2.3. Zona 3, cotes mitjanes  
3. Mesures par a l'adequat tractament de la palla de l'arròs  
3.1. Facilitar la circulació natural de l'aigua  
3.2. Fer costat a la recollida de la palla  
3.3. Facilitar el fangueig  
3.4. Crema de la palla  
4. Mesures de seguiment i anàlisi  
4.1. Vigilància de l'estat de les aigües  
4.2. Seguiment de possibles fisiopaties  
  
1. Antecedents i context  
L'aiguamoll del Parc Natural de l'Albufera, i zones pròximes, és un ecosistema d'un alt valor ecològic, no sols per la gran biodiversitat d'espècies que acull, sinó també per la seua funció com a embornal de carboni, que contribueix a la reducció dels gasos d'efecte d'hivernacle (GEI) alliberats a l'atmosfera. El servei d'absorció de gasos d'efecte d'hivernacle és un dels molts serveis ambientals associats als aiguamolls, però cal sumar altres com la retenció i laminatge d'avingudes, el fre a la intrusió d'aigües salades d'origen marí, etc.  
  
La major part de l'aiguamoll el conformen cultius d'arròs, amb una superfície aproximada de 13.500 ha que generen l'arrossar de major importància de la Comunitat Valenciana. Aquests espais dedicats al cultiu de l'arròs, juntament amb el llac de l'Albufera, donen lloc a un dels hàbitats més rellevants per a moltes espècies d'ocells del Mediterrani occidental.  
Aquesta simbiosi entre activitat humana i ambient natural ha de ser preservada mitjançant eines de gestió i col·laboració entre els agents que intervenen en aquestes, amb l'objectiu de mantindre i millorar l'ecosistema amb les pràctiques tradicionals que han permés la conservació dels seus valors naturals.  
El present Pla de gestió s'elabora com a continuació dels desenvolupats des de 2018 fins a l'any 2022. En aquestes cinc campanyes arrosseres s'han vingut implementat mesures encaminades a la minimització de l'impacte de la gestió de la palla, de manera que no genere impactes negatius sobre el medi natural, fomentant pràctiques que incrementen la reutilització, tant incorporant-la al terreny com recollint la palla i usant-la com a matèria primera en altres processos (alimentació animal, aprofitament com a compost, energètic, etc.), amb la col·laboració del sector agrícola.  
En els últims anys i des dels òrgans gestors d'espais naturals, s'han destinat recursos per a la recollida del subproducte de l'arròs. La retirada de la palla s'ha destinat principalment a la ramaderia, al mulching, bioconstrucció, biogàs, etc.  
Un dels resultats més evidents, encara amb els problemes que la gestió d'aquest producte genera, ha sigut la millora en la qualitat de l'aire en els espais pròxims. Amb aquest objectiu i amb la finalitat de dur a terme un millor control de la seua qualitat, i poder avaluar l'efecte que la crema de la palla d'arròs té a l'entorn de l'Aglomeració ES1016: l'Horta, la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental duu a terme anualment la instal·lació d'una Unitat Mòbil de Vigilància de la Qualitat de l'Aire, en diferents emplaçaments pròxims a l'activitat de la crema de la palla de l'arròs.  
L'excepcionalitat de la crema en els últims anys, segons raons fitosanitàries i amb els informes del Servei de Sanitat Vegetal, s'ha servit de l'app QUEPAR, elaborada conjuntament entre les direccions generals de Prevenció d'Incendis, Qualitat Ambiental i Medi Natural amb el Centre d'Estudis Ambientals del Mediterrani (CEAM), que avalua les condicions meteorològiques per a minimitzar l'impacte de la crema sobre la qualitat de l'aire, a més d'inventariar el nombre de persones agricultores usuàries de l'app mòbil.  
Com a continuació, i basant-se en el que s'estableix en el punt 1 de l'annex V de la Resolució 2023/1609 del 10 de febrer de 2023 de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica per la qual s'aproven les instruccions per a l'ús del foc en l'eliminació de residus agrícoles i forestals, i amb l'ànim de millorar els resultats obtinguts, cal enquadrar el present Pla de gestió de la palla de l'arròs en l'àmbit del Parc Natural de l'Albufera, que persegueix com a objectiu prioritari aconseguir una estratègia d'acció que atenga el sector agrícola i als elements naturals que sustenten l'ecosistema del parc natural.  
Objectius del present Pla de gestió  
S'assenyala com a objectiu principal aconseguir que no es generen aigües negres o anòxiques per una falta de gestió de les restes de la collita de l'arròs, sinó que servisca aquest Pla per a establir diferents mètodes de gestió de la palla que permeten un ventall de possibilitats, que es vagen adoptant segons els condicionants físics i/o ambientals.  
En segon lloc, en l'elecció dels mètodes de gestió han de prevaldre aquells amb un menor impacte ambiental i el menor cost per al productor. En aquesta equació una de les constants ha de ser la possibilitat d'utilitzar part del potencial que puga oferir la palla de l'arròs, mitjançant recuperació energètica, com a recurs ramader, com a substrat per a altres cultius, etc. És a dir, la investigació i el desenvolupament d'aquesta línia de treball, a futur, no pot decaure en cap moment.  
  
En tercer lloc, el seguiment del Pla i dels resultats que oferisca serà un altre dels objectius que assenyalen el camí de la gestió de la palla. És una obligació de l'administració ambiental vetlar per la consecució dels objectius de conservació establits en la legislació. En el cas de l'Albufera aquesta exigència s'amplifica pel fet de ser espai Xarxa Natura 2000, Zona Humida Catalogada i espai RAMSAR, fet que obliga a mantindre un nivell d'alerta respecte a activitats que puguen menyscabar els hàbitats i els serveis ecosistèmics que ofereixen. Per això se seguirà amb el control in situ i remot de la qualitat i extensió del medi aquàtic, reforçat en l'època postcollita i en l'època de perellonà.  
  
Amb l'objectiu ja assenyalat de seguir amb la col·laboració amb el sector agrícola, es potenciarà el desenvolupament i millora de l'app QUEPAR, en col·laboració amb el Centre d'Estudis Ambientals del Mediterrani (CEAM), una aplicació que informa del règim de vents en la zona del parc natural, perquè en cas que siga necessari practicar cremes, de manera excepcional, aquesta activitat es desenvolupe produint el menor impacte ambiental possible.  
Per a complir amb aquests objectius i premisses s'estableixen tres eixos sobre els quals es desenvolupa aquest Pla:  
- Una zonació: ajustada a la particular topografia del parc natural on es descriuen les diferents pràctiques de tractament de la palla de l'arròs.  
  
- Unes mesures i compromisos de les diferents administracions i entitats per a reforçar la gestió sostenible de la palla  
- Unes mesures de seguiment i avaluació de la implementació del Pla de gestió.  
Finalment, establir que aquest pla s'aplicarà en les tasques relatives a la gestió de la palla de la collita de l'any 2023. És així perquè les pròximes collites de l'arròs, la gestió de la palla i restolls seran regulades per una norma pròpia de l'administració competent en agricultura, per a poder establir estratègies de treball més eficaces, per les sinergies de treball existent amb el sector agrícola i ramader, amb la col·laboració dels òrgans administratius competents en matèria de residus i medi natural.  
  
2. Zonificació  
El Pla de gestió proposa una diferenciació de tres zones al llarg del Parc Natural segons les seues característiques topogràfiques i agronòmiques que poden propiciar la conveniència de diferents pràctiques agrícoles de gestió de la palla.  
2.1. Zona 1, cotes altes  
En les parts més altes, en cas de pluja, l'escolament superficial permet evacuar les aigües de pluja ràpidament, i les parcel·les queden amb un nivell d'aigua embassada que, a pesar que siga més o menys important, no fa que la palla quede submergida en general. Per tant, la descomposició d'aquesta se sol produir per via aeròbica, sense que arriben a establir-se en l'aigua condicions d'anòxia ni s'alliberen substàncies tòxiques per als organismes aquàtics i el medi ambient. No obstant això, pot produir un augment en la quantitat de matèria orgànica en el sòl.  
  
Es proposa en aquesta zona un sistema rotatori entre el picat i la recollida.  
2.2. Zona 2, cotes baixes  
Es correspon amb les zones de cotes més baixes on es donen la major part dels problemes derivats de la descomposició de la palla submergida, causant de les possibles aigües negres en camps, séquies i en el llac de l'Albufera. Això ocorre quan coincideixen altes temperatures, restes de materials orgànics i inundació, donant lloc a processos d'anòxia. Els fenòmens d'anòxia solen afectar principalment les àrees més profundes de la zona de tancats.  
És, per tant, en aquesta zona on s'ha de destinar un major esforç orientat a la reducció de les quantitats de palla residual. En aquest cas es proposen unes actuacions rotatives anuals, combinant el picat o fangueig i la recollida.  
Si del sistema d'incorporació de matèria orgànica al terreny s'observa l'aparició de fisiopaties, es podrà emprar la crema com un mètode d'eliminació de la palla de l'arròs, segons s'indica en la resolució aprovatòria del present Pla de gestió.  
2.3. Zona 3, cotes mitjanes  
Aquestes zones, malgrat tindre diferències importants de cota a nivell de sòl, s'han agrupat dins d'aquesta, atés que la gestió de l'aigua pot ser gestionada de manera unitària, de manera que les pràctiques agrícoles es vegen afavorides i simplificades per la unitat de gestió.  
En aquestes zones es proposa rotatòriament el fangueig o el picat/escampat i la recollida. En determinades zones profundes d'aquest espai, si s'observa un problema semblant a l'identificat en la zona 2, s'establirà el mateix règim aplicat de la zona esmentada.  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
Figura 1. Zonificació del Pla de gestió de la palla de l'arròs. Campanya 2023.  
  
  
3. Mesures per a l'adequat tractament de la palla de l'arròs  
Addicionalment a la zonificació es proposen diverses actuacions enfocades a minimitzar les molèsties produïdes per les restes de collita, així com els problemes agronòmics i mediambientals.  
3.1. Facilitar la circulació natural de l'aigua  
Facilitar la circulació de l'aigua provinent dels arrossars durant el període hivernal amb un adequat manteniment de les séquies i carreres per a evitar les acumulacions d'aigües saturades amb matèria orgànica. Per a això és necessari:  
a) Fer costat a la gestió de la Junta de Desguàs, per part de les administracions i entitats components.  
b) Arbitrar les mesures necessàries per al dragatge de les séquies i carreres.  
c) Segar la vegetació dels brins.  
d) Mantindre l'Albufera a un nivell adequat, dins dels paràmetres ambientals i de l'Ordre 5/2018, d'1 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, relativa a la regulació del nivell i comunicació amb la mar del Parc Natural de l'Albufera.  
e) Ús dels cabals ambientals establits per al parc natural en el Reial decret 35/2023, de 24 de gener, pel qual s'aprova la revisió dels plans hidrològics de les demarcacions hidrogràfiques.  
3.2. Donar suport a la recollida de la palla  
La Conselleria, en consens amb el sector arrosser i la resta dels agents implicats, donarà suport a la recollida de la palla.  
La zona proposada ha de ser realista i d'acord amb el pressupost compromés, així com realitzar-se amb l'avançament necessari per a poder organitzar la recollida de manera òptima.  
En les zones de recollida els agricultors tractaran de fer les tasques de cultiu de manera que es facilite l'extracció. Les segadores deixaran la palla escampada i no picada per a permetre la seua recollida.  
S'ha de consensuar la zona a recollir i assignar el pressupost d'acord amb l'avançament necessari per a poder organitzar la recollida de manera òptima.  
És necessari investigar en maquinària que permeta la recollida de la palla en zones arrosseres, molt diferents d'aquelles per a les quals es van dissenyar les embaladores que s'estan usant actualment.  
3.3. Facilitar el fangueig  
Cal propiciar el fangueig hivernal com a eina principal de la zona arrossera. La incorporació de la palla al terreny mitjançant fangueig el més immediat possible, al costat de l'aportació d'aigües després de la sega facilitarà el subministrament d'aigua en el llac a més de crear diversitat d'ecosistemes.  
No convé en absolut incorporar la palla encara verda. En aqueixes circumstàncies no es degrada i pot ser que isca en la primavera quan es torne a treballar el camp, dificultant les tasques de condicionament dels camps previ a la sembra. El més recomanable és que s'asseque el més possible abans d'incorporar-la.  
No obstant això, en les zones baixes el fangueig hivernal comporta un treball extra, alié al cultiu, ja que, es realitze o no, s'ha de tornar a fanguejar en la primavera per a eliminar les algues i vegetació subaquàtica que creixen en els camps inundats. D'altra banda, el fangueig, fora de la seua data natural, deixarà la terra desprotegida durant els mesos d'hivern i a mercé dels temporals. Això provocarà dos efectes: en primer lloc, una forta erosió que rebleix les séquies de desguàs i, en segon lloc, un important desnivell dels camps en la direcció dels vents predominants.  
Per tant, en aquestes zones amb dificultats de recollida i de fangueig prevaldrà l'opció de la crema excepcional justificada per problemes fitosanitaris  
3.4. Crema de la palla  
L'article 27 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, respecte de les cremes agrícoles diu:  
  
«3. Amb caràcter general, no està permesa la crema de residus vegetals generats en l'entorn agrari o silvícola. No obstant això, d'acord amb la lletra C de la part 2 de l'annex III i amb el considerant 22, tots dos de la Directiva (UE) 2016/2284 del Parlament Europeu i del Consell, de 14 de desembre de 2016, relativa a la reducció de les emissions nacionals de determinats contaminants atmosfèrics, per la qual es modifica la Directiva 2003/35/CE i es deroga la Directiva 2001/81/CE, les xicotetes i les microexplotacions agràries queden dispensades d'aquesta regulació. No obstant això, sense perjudici del que es preveu en la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, i com a aplicació de l'excepció de l'article 3.2.e, només podrà permetre's la crema de residus vegetals generats en l'entorn agrari o silvícola quan compten amb la corresponent autorització de l'òrgan competent de les comunitats autònomes, bé per raons de caràcter fitosanitari que no siga possible abordar amb una altra mena de tractament, tot motivant adequadament que no existeixen altres mitjans per a evitar la propagació de plagues, bé a fi de previndre els incendis. Els residus vegetals generats en l'entorn agrari o silvícola que no queden exclosos de l'àmbit d'aplicació d'aquesta llei d'acord amb l'article 3.2.e, ni de la dispensa establida en el paràgraf anterior, hauran de gestionar-se segons el que es disposa en aquesta llei, especialment la jerarquia de residus, prioritzant el seu reciclatge mitjançant el tractament biològic de la matèria orgànica.»  
L'experiència mostra que la incorporació reiterada de les restes de collita en els camps any rere any pot comportar a l'aparició de noves fisiopaties en l'arròs. Per tant, igual que en la resta del medi natural es podrà aplicar la norma sectorial en cas que es donen les circumstàncies indicades.  
Si s'haguera d'autoritzar la crema de manera excepcional per a complir-se els preceptes corresponents, aquesta autorització es farà segons consta en la Resolució aprovatòria del present Pla de gestió i sempre seguint les indicacions de l'app Quepar, que indica les condicions atmosfèriques i socials òptimes per a pautar la crema i minimitzar la contaminació atmosfèrica, com s'ha fet els últims anys. Sense perjudici de tot això, aquest nou Pla no contempla la crema com a pràctica estructural de la gestió de la palla; només en els casos previstos lligats a l'aparició de fitopatologies en les zones establides.  
4. Mesures de seguiment i anàlisi  
4.1. Vigilància de l'estat de les aigües  
La conselleria competent en medi natural disposa des de fa anys d'un programa de seguiment de zones humides. Aquest programa es reforça específicament durant els mesos següents a la sega de l'arròs i contínua durant tota la inundació hivernal, atesa la importància d'aquest període per a la zona humida.  
En particular, i juntament amb el control de les aigües que es realitza de manera periòdica, durant aquest període s'implementaran les següents accions:  
a) Monitoratge de l'estat de les aigües que inunden els camps d'arròs, tant qualitativament com quantitativament, usant mitjans remots (imatges de satèl·lit). Aquest treball es realitzarà conjuntament amb la Universitat de València amb la qual es col·labora des de l'any 2020 per a la implantació i validació d'un sistema que oferisca resultats de control d'anòxies per a grans superfícies de l'arrossar.  
b) Control sobre el terreny de les possibles afectacions a la fauna aquàtica de processos anòxics. Per a això ha establit un programa, amb la coordinació del parc natural i agents mediambientals, de presa de dades intensiva de qualitat de les aigües amb paràmetres fisicoquímics i altres biològics, per a obtindre dades de possibles anòxies i els seus efectes.  
4.2. Seguiment de possibles fisiopaties  
Amb la col·laboració de la direcció general competent en sanitat vegetal s'elaborarà un sistema d'indicadors on puguen observar-se i fer seguiment de les possibles fisiopaties que puguen produir-se en les diferents zones.  
  
  
Annex II  
Instruccions per a l'autorització excepcional i individualitzada de la crema de palla i restolls d'arròs al parc natural de l'Albufera, establida en l'article 27.3 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a l'economia circular  
  
Primera. Sol·licitud  
Les cooperatives agrícoles o les persones interessades a realitzar la crema residus agrícoles procedents de restolls i palla de l'arròs hauran de presentar la seua sol·licitud a través d'una entitat local o dels consells agraris locals, que les traslladaran de manera conjunta a la Direcció Territorial de València, detallant les diferents persones interessades i les parcel·les afectades. En aquest cas, es resoldrà de manera individualitzada a favor de l'entitat local o consell agrari i en la resolució d'autorització es detallaran les diferents persones interessades i les parcel·les afectades.  
Segona. Justificació de l'excepcionalitat de la crema  
Les sol·licituds es presentaran emplenant el model disponible en el següent enllaç web, i es tramitaran conforme a la informació disponible en aquest.   
https://www.gva.es/va/inicio/procedimientos'id\_proc=g18232  
Les persones interessades sol·licitaran autorització basada en l'excepcionalitat prevista en l'article 27.3 de l'LRSCEC per a la crema dels residus vegetals en la seua parcel·la sempre que els cultius existents en aquella siguen susceptibles de ser afectats pels organismes nocius indicats en el model.  
  
Tercera. Òrgan competent per a la tramitació i resolució de les sol·licituds  
L'òrgan competent és el que està determinat en l'annex V de la Resolució de 10 de febrer de 2023, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'aproven les instruccions per a l'ús del foc en l'eliminació de residus agrícoles i forestals.  
Si les cremes es produeixen en zona d'influència forestal, no serà necessària l'autorització en matèria de prevenció d'incendis forestals, tal com s'estableix en l'apartat 3 de l'annex III de la Resolució de 12 de febrer de 2023, si la crema es realitza entre l'1 d'octubre i fins a la finalització de la campanya de la sega de l'arròs, i en tot cas, fins al 31 de desembre de l'any natural, tots dos inclusivament.  
  
Quarta. Vigència de l'autorització  
La vigència de les autoritzacions que s'emeta serà la que resulte estrictament necessària per a atendre la causa de la sol·licitud, amb el límit màxim del 31 de desembre de 2023.  
  
Cinquena. Condicionants per a la crema de restolls i palla d'arròs  
1. Les autoritzacions excepcionals que s'emeten per a la crema d'aquests residus agrícoles s'ajustaran a les següents condicions:  
- No estarà permesa la combustió de la palla i de restolls en dies festius i cap de setmana.  
- No estarà permesa fer la incineració de la palla amb combustible o productes altament contaminants.  
- Tampoc es permet la pràctica de la crema en camps limítrofs d'uns altres amb el cultiu en desenvolupament i pendent de sega.  
- Per part dels agricultors, s'haurà de tindre vigilada en tot moment la zona on estiga incinerant-se la palla fins que el foc estiga extingit i ja no hi haja cap perill.  
- La possible combustió de la palla es farà només quan les condicions meteorològiques siguen les idònies. El CEAM facilitarà a través de l'aplicació mòbil, QUEPAR, informació a aquest efecte. Quan l'aplicació QUEPAR indique condicions desfavorables, la incineració haurà d'interrompre's de manera imminent i segura. En qualsevol cas, i independentment de la informació subministrada per QUEPAR, no es podran realitzar cremes sense la prèvia autorització de la direcció territorial.  
- L'aplicació mòbil o app QUEPAR actualitzarà les dades meteorològiques i serà una eina imprescindible perquè l'agricultor estiga informat a cada moment de les condicions mediambientals favorables.  
  
- Les persones que estiguen fent treballs d'incineració de la palla prendran les mesures de precaució necessàries i seran els responsables dels danys i perjudicis que es puguen ocasionar. Hauran de portar amb si el telèfon mòbil o altres dispositius per a la comprovació del risc i fer ús de l'aplicació mòbil (app) QUEPAR.  
- En zones pròximes a grans vies de comunicació, la incineració no haurà de provocar molèsties a vianants o generar condicions d'escassa visibilitat que pose en perill la circulació de vehicles.  
2. En el cas que les parcel·les es troben en la Zona d'Influència Forestal, hauran de complir en tot moment els condicionants que poguera establir la direcció general competent en matèria de prevenció d'incendis.  
3. Els ajuntaments afectats podran establir altres mesures de control i millora de la gestió d'aquestes cremes, sempre comptant amb el vistiplau de la direcció territorial competent en matèria d'agricultura, que, en tot cas, siguen facilitadores d'una millora contínua en la gestió d'aquesta mena de restes per part dels agricultors.