Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8714, del 10-01-2020 (2019/10236)

Notificació de la sentència dictada en el judici verbal número 257/2019.
------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8714

Data del DOGV
:   10-01-2020

Secció del DOGV
:   IV. ADMINISTRACIÓ DE JUSTÍCIA

Número del document
:   2019/10194


Organisme emissor
:   Jutjat de Primera Instància Número 5 de Torrent

Tipus de document
:   Edicte

Notificació de la sentència dictada en el judici verbal número 257/2019. [2019/10373]  
Javier García Bayo, lletrat de l'Administració de justícia del Jutjat de Primera Instància número 5 de Torrent, faig saber que, en el judici a què es fa referència, s'ha dictat la resolució que té el text que, literalment, és com segueix:  
  
«Sentència número 126/2019  
Torrent, 23 de maig de 2019.  
Inmaculada Mas Sánchez, magistrada jutgessa del Jutjat de Primera Instància número 5 de Torrent (antic Mixt 8), he vist estes actuacions de judici verbal número 257/2019, seguides davant d'aquest jutjat a instàncies de Banco Sabadell, SA, representat per la procuradora Elena Medina Cuadros, contra els ocupants ignorats de l'habitatge siti a Torrent, carrer Manuel Mera Solano, número 1, planta 3a, porta 6, declarats en rebel·lia, atesos els següents:  
Antecedents de fet  
Primer. Que la procuradora esmentada, i en la representació indicada, va presentar una demanda contra la demandada, en què sol·licitava que es dicte sentència per la qual s'estime la demanda, es condemne els ocupants ignorats de l'habitatge siti a Torrent, carrer Manuel Mera Solano, número 1, planta 3a, porta 6, a desallotjar l'habitatge titularitat de l'actora, i se'ls imposen les costes del procediment.  
Segon. Una vegada admesa a tràmit la demanda, es va emplaçar l'entitat demandada perquè en el termini de deu dies es personara en les actuacions i contestara a la demanda, cosa no va efectuar, de manera que va ser declarada en rebel·lia.  
Tercer. La part actora en la demanda no va sol·licitar la realització de vista, ja que esta no s'estimava necessària atesa la documental presentada.  
Quart. Que en la tramitació d'aquestes actuacions s'han observat les prescripcions legals.  
  
Fonaments de dret  
Primer. La situació de rebel·lia del demandat no suposa per se que els fets constitutius de la pretensió de l'actor siguen certs i imposa al demandant l'obligació d'acreditar-los, segons el principi de la càrrega de la prova consagrat en l'article 1214 del Codi Civil; i, igualment, encara que es demostren els fets constitutius de la pretensió, és necessari que les conseqüències jurídiques siguen les que dimanen dels fets acreditats, sense que la situació de rebel·lia supose que hagen de ser acceptades les establides per l'actor en la seua demanda. Però, per les mateixes raons, la rebel·lia de la part demandada condiciona el resultat probatori, atés que el precepte esmentat obliga el demandat a provar els fets impeditius i extintius de la seua pretensió.  
  
Segon. En este cas, l'actor, en la seua demanda, exercita l'acció de judici verbal de desnonament per precari en reclamació de la possessió de l'habitatge siti a Torrent, carrer Manuel Mera Solano, número 1, planta 3a, porta 6, el qual no ha sigut arrendat a ningú per l'actora, sinó que diferents persones s'han anat instal·lant en l'habitatge sense cap títol que els empare, i, encara que l'actora els ha requerit que l'abandonen, estos n'han fet cas omís i han romàs a l'habitatge, malgrat ser coneixedors que manquen d'un títol legítim per a això. En el moment de la citació a termini, l'habitatge va resultar estar ocupat per Francisco Javier Hernáiz Jiménez, segons consta en la diligència practicada, sense que este haja comparegut en el procediment a fi d'aportar algun títol que justifique l'ocupació de l'habitatge de l'actora, la qual cosa, sens dubte, posa de manifest de manera clara i meridiana l'ocupació il·legítima i, per tant, la situació de precarista que recull la demanda. L'entitat actora és la titular actual de l'habitatge, tal com consta de la certificació registral aportada.  
D'altra banda, atés que hi concorren els requisits propis del desnonament com són que la persona que exercite l'acció tinga la possessió mediata de la finca com a propietària, usufructuària o per qualsevol altre títol que li done dret a gaudir-la i que la persona o persones demandades gaudisquen o tinguen la possessió immediata de l'immoble sense títol legitimador de cap classe, sense pagar renda o mercé arrendatícia, pertoca examinar la figura del precari. Tal com assenyala l'Audiència Provincial de València, secció 11a, S 27.12.2010, hi ha una doctrina consolidada del Tribunal Suprem a l'hora de definir el precari. Esta sentència assenyala que el precari «s'allunya així d'aquella idea originària típicament romana arrelada en el clientelisme i en els deures morals que imposava l'officium, que el presentava com una concessió graciosa practicada pel precari dans, generadora d'una situació possessòria lliurement revocable pel concedent per la via interdicta) (interdictum quod precari) que naixia d'una petició (preces) del precari accipiens, i s'estén, com recull el jutjador d'instància, a aquelles situacions en què es posseeixen de fet les coses però no es correspon amb la possessió o titulació jurídica d'aquestes, és a dir, que s'amplia a aquells que, sense pagar renda o mercé, utilitzen la possessió d'un immoble mancant de títol adequat per a això, perquè no l'ha tingut mai o perquè va tindre en un temps virtualitat però l'ha perduda, i haja esdevingut ineficaç; per la qual cosa, esta possessió de fet o detenció material només té, pel cap alt, base en la concessió graciosa i revocable de l'amo respecte del precarista, que es converteix en abusiva i dona lloc al desnonament quan falta aquella tolerància i l'amo no vol continuar afavorint en aquella forma a qui gaudeix de la possessió.»  
  
Atés que ens trobem davant d'una situació en què l'actora ni tan sols va realitzar una concessió graciosa i revocable, sinó que els codemandats van aprofitar que l'habitatge no havia sigut ocupat per l'actora i es van introduir en este sense tindre cap títol, és evident que l'ocupació dels codemandats s'ha de considerar abusiva, ja que no hi ha cap títol que en legitime la possessió i, per tant, pertoca declarar el desnonament d'aquests.  
Tercer. Quant a les costes produïdes, de conformitat amb el que disposa l'article 394 de la Llei d'enjudiciament civil, i atés que s'ha estimat íntegrament la pretensió de l'actora, pertoca imposar les costes al demandat.  
Vistos els preceptes legals esmentats i tots altres que hi són aplicables de forma general i pertinent.  
  
Dispositiva  
Estime la demanda formulada per Banco Sabadell, SA, representat per la procuradora Elena Medina Cuadros, contra els ocupants ignorats de carrer Manuel Mera Solano, número 1, planta 3a, porta 6a, de Torrent, declarat en rebel·lia, declare que pertoca el desnonament interessat respecte a l'immoble propietat de l'entitat actora que ha sigut ocupat en precari pels demandats, i, en conseqüència, condemne la part demandada a desallotjar i deixar a la disposició de l'actora en el mateix estat en què el va ocupar, l'habitatge siti a Torrent, carrer Manuel Mera Solano, número 1, planta 3a, porta 6, amb l'advertència que, si no ho efectua voluntàriament i immediatament, el llançament es practicarà el pròxim 15 d'octubre de 2019, a les 10.40, amb imposició expressa de costes a la part demandada.  
Contra esta resolució es pot interposar un recurs d'apel·lació davant de l'Audiència Provincial de València (art. 455 LECn). El recurs s'ha d'interposar per mitjà d'un escrit presentat en este jutjat en el termini de 20 dies hàbils comptats des de l'endemà de la notificació. En la interposició, l'apel·lant ha d'exposar les al·legacions en què es base la impugnació, a més de citar la resolució objecte d'apel·lació i els pronunciaments que impugna. En aplicació de la disposició addicional 15a, introduïda per la Llei orgànica del poder judicial, en la redacció que en fa la Llei orgànica 1/2009, de 3 de novembre, complementària de la Llei de reforma de la legislació processal per a la implantació de la nova oficina judicial, s'informa la part de la necessitat de la constitució d'un depòsit de 50 euros per a recórrer contra la resolució, amb l'advertència d'inadmissió. Estan exceptuats de l'obligació de constituir el depòsit les persones que tinguen reconegut el dret a litigar gratuïtament, el Ministeri Fiscal, l'Estat, les comunitats autònomes, i les entitats locals i els organismes autònoms dependents dels tres anteriors. La part recurrent ha d'acreditar haver constituït el depòsit dins del termini concedit per a interposar-lo i aportar-ne el justificant d'ingrés en el compte corrent que este jutjat té obert a l'oficina del Banco Santander (abans, oficina Banesto), sítia al carrer Sagra número 2, 46910 de Torrent, telèfon: 80-9556930 i fax 369 152 233, amb el número 4281 0000 01 CDEF J.K. Els dígits CDEF identificaran el número concret del procediment contra el qual es recorre (així, es posarà 0987 si es tracta del procediment número 987; 0014, si es tracta del procediment número 14; 0003, si es tracta del procediment núm. 3) i JK identificarà l'any (així, 09 per a un procediment de 2009, 10 per a un procediment de 2010). En cas de transferència, el número de compte del Banco de Santander ES98 4296 0147 33 6162181752 en observacions, i, perquè este ingrés hi arribe correctament, s'haurà de fer constar el número de compte del procediment de destinació dels diners: 4281 0000 02 CDEF JK, tal com que s'ha indicat abans, substituint les lletres pels dígits corresponents com s'ha explicat.  
  
Esta és la meua sentència, que pronuncie mane i signe.»  
  
Atés que es desconeix el domicili o la residència actuals de la part demandada, de conformitat amb el que es disposa en els articles 156.4 i 164 de la Llei 1/2000, d'enjudiciament civil, i per a portar a efecte la diligència de notificar als ocupants ignorats de c/ Manuel Mera Solano, número 1, pis 3r, porta 6a, de Torrent, acordada en les actuacions, expedisc este edicte.  
  
Torrent, 5 de setembre de 2019.- El lletrat de l'Administració de justícia: Javier García Bayo.