Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8696, del 12-12-2019 (2019/11253)

DECRET 254/2019, de 29 de novembre, del Consell, de declaració com a bé d'interés cultural, amb la categoria de lloc històric, de la finca el Poblet, a Petrer.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8696

Data del DOGV
:   12-12-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/11098


Data del document
:   29-11-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Petrer
    * legislació
    * patrimoni arquitectònic
    * patrimoni cultural
    * protecció del patrimoni

DECRET 254/2019, de 29 de novembre, del Consell, de declaració com a bé d'interés cultural, amb la categoria de lloc històric, de la finca el Poblet, a Petrer. [2019/11345]  
L'article 49.1.5 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana estableix la competència exclusiva de la Generalitat en matèria de Patrimoni històric, artístic, monumental, arquitectònic arqueològic i científic, sense perjudici del que disposa el número 28 de l'apartat 1 de l'article 149 de la Constitució Espanyola. L'article 26.2 de Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià disposa que la declaració d'un bé d'interés cultural es farà mitjançant un decret del Consell, a proposta de la conselleria competent en matèria de cultura. Tot això sense perjudici de les competències que l'article 6 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del patrimoni històric espanyol reserva a l'Administració General de l'Estat.  
Mitjançant la Resolució de 19 de febrer de 2019, de la Conselleria d'Educació, Investigació Cultura i Esport, es va acordar incoar l'expedient per a la declaració de bé d'interés cultural amb la categoria de lloc històric, a favor de la finca el Poblet, situada a Petrer, determinant els seus valors especialment vinculats al patrimoni històric i militar de la Guerra Civil, delimitant-la, descrivint els immobles que la conformen, articulant la corresponent normativa protectora i sotmetent-se l'expedient incoat a tràmit d'informació pública.  
Consta en l'expedient l'informe favorable a la declaració de bé d'interés cultural del Consell Valencià de Cultura, de la Reial Acadèmia de Belles arts de Sant Carles i de la Universitat d'Alacant, que han prestat la conformitat a la proposta declarativa que se'ls ha elevat, de conformitat amb el que estableix l'article 27.5 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Així mateix s'han demanat de les conselleries afectades els informes exigits per l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, sense que s'hi haja formulat per aquestes cap al·legació.  
Per la representació de la propietat s'han formulat al·legacions en el tràmit d'informació pública i en el de l'audiència, que han sigut raonadament contestades.  
Aquest decret s'adequa als principis de bona regulació establerts en l'article 129 de la Llei 39/2015, de 30 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, havent-se acreditat la concurrència en aquesta iniciativa normativa dels principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència en el seu procés d'elaboració, i eficiència,  
En compliment del principi de necessitat i eficàcia l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana preceptua en l'article 12 que la Generalitat vetlarà per la protecció i defensa de la identitat i els valors del poble valencià i el respecte a la seua diversitat i al seu patrimoni històric. En aquest sentit, la disposició addicional cinquena de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, modificada per Llei 9/2017, de 7 d'abril, proclama per mandat directe de la llei, l'excel·lència patrimonial del patrimoni històric i arqueològic civil i militar de la Guerra Civil en la Comunitat Valenciana, a més dels espais singulars rellevants i històrics de la capitalitat valenciana, com tots aquells edificis que es van utilitzar de seu del govern de la República, a més dels espais rellevants que van utilitzar personatges importants de la nostra història durant el període de guerra de 1936 a 1939, resultant la finca el Poblet, de Petrer, des d'aquesta perspectiva memorialista que incorpora l'ordenament jurídic, l'últim enclavament en què es van establir discretament les institucions republicanes, en celebrar-se en aquesta les dues últimes reunions del Consell de Ministres en circumstàncies urgents per al mateix règim abans de la seua caiguda.  
La finca el Poblet, de Petrer, és un lloc vinculat amb caràcter decisiu a esdeveniments històrics del passat i constitueix una fita paradigmàtica de l'itinerari cultural de la memòria històrica. En incorporar aquests valors culturals en grau excepcionalment significatiu, s'imposa el seu màxim reconeixement a nivell patrimonial mitjançant la declaració com a bé d'interés cultural de conformitat amb el mandat contingut en la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
En compliment del principi de proporcionalitat, aquest decret constitueix l'eina necessària i imprescindible per a la preservació, en la seua actual configuració de la finca el Poblet, conservada excepcionalment en la mateixa forma i disposició en la qual va servir de seu i centre d'operacions al president Negrín en els últims i dramàtics moments de la República.  
En compliment del principi de seguretat jurídica aquesta formalització tutelar i la normativa que en ella s'estableix, concilia l'obligada protecció a un bé de destacadíssima significació patrimonial amb la definició precisa de l'estatut jurídic de les persones propietàries afectades, les facultats de les quals es limiten en la mesura estrictament necessària per a preservar els valors culturals detectats, establint-se el règim de la prèvia i preceptiva autorització de l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural en l'àmbit delimitat del bé d'interés cultural.  
  
En compliment del principi de transparència per a potenciar la participació activa de les persones destinatàries en l'elaboració d'aquesta iniciativa normativa, s'ha notificat la iniciació de l'expedient a les persones propietàries afectades, s'ha suscitat la intervenció activa de la ciutadania mitjançant el tràmit d'informació pública, conferint-se finalment audiència al titular dominical.  
En compliment del principi d'eficiència aquest decret només implementa el tràmit de la prèvia i preceptiva autorització administrativa de l'òrgan competent en matèria de cultura per a qualssevol actuacions de transcendència patrimonial que pretenguen realitzar-se en l'àmbit delimitat del lloc històric únicament als efectes de salvaguardar les seues preexistències, tal com apareixen descrites en aquest decret, en relació de causa a efecte, i no comporta cap càrrega per a l'Administració.  
Per tot això, de conformitat amb el que s'estableix en l'article 26.2 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià i l'article 33 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu, a proposta del conseller d'Educació, Cultura i Esport, i prèvia deliberació del Consell, en la reunió del 29 de novembre de 2019,  
  
  
DECRETE  
  
Article 1. Objecte  
Aquest decret té per objecte declarar bé d'interés cultural, amb la categoria de lloc històric la finca el Poblet, situada en el terme municipal de Petrer (Alacant) de conformitat amb la descripció continguda en els annexos I (delimitació literal) i II (documentació gràfica) d'aquest decret.  
  
Article 2. Règim del lloc històric  
La finca el Poblet és un bé d'interés cultural amb la categoria de lloc històric, i es regeix pel que es disposa en la secció segona del capítol III del títol II de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià per als béns immobles d'interés cultural ja que el Poblet està indissolublement associat al patrimoni històric de la Guerra Civil i a la seua memòria.  
  
Article 3. Usos permesos  
Els usos permesos seran tots aquells que siguen compatibles amb la posada en valor i gaudi patrimonial dels béns i contribuïsquen a la consecució d'aquestes finalitats. L'autorització prèvia d'ús es regirà pel que es disposa per l'article 18 de l'esmentada llei.  
  
Article 4. Règim d'intervencions en el lloc històric  
Mentre no s'aprove un pla especial de protecció o instrument urbanístic assimilable d'anàleg contingut, qualsevol actuació que pretenga realitzar-se en l'àmbit delimitat del lloc històric, requerirà la prèvia autorització de la conselleria competent en matèria de Cultura. Aquesta autorització s'emetrà aplicant els criteris d'aquest decret i, si no és possible, els enumerats en els articles 38 i 39 de la Llei 4/1998 d'11 de juny del patrimoni cultural valencià, tot això sense perjudici de les autoritzacions que per l'aplicació d'altres normatives sectorials resulten procedents, excepte les que s'acredite que manifestament manquen de transcendència patrimonial.  
  
Article 5. Criteris d'intervenció  
Els jardins i immobles de la finca el Poblet hauran de ser conservats, preservant i restaurant els caràcters originaris d'aquests. Els usos permesos seran els tendents a la recuperació i posada en ús i valor del patrimoni històric i militar de la Guerra Civil i de la memòria històrica que aquests immobles incorporen en grau significatiu, admetent-se expressament com a compatible l'ús residencial existent en data de hui.  
  
  
Article 6. Preservació de la silueta paisatgística i de la imatge arquitectònica  
Totes les actuacions que pogueren tindre incidència sobre la correcta percepció i la dignitat en l'estima de l'escena o paisatge del lloc històric, com seria el cas de l'afecció dels espais lliures per actuacions de reurbanització, enjardinament o arbratge, provisió de mobiliari urbà, assignació d'ús i ocupacions de les vies públiques, etc. o com podria ser la implantació de rètols, marquesines, tendals, instal·lacions vistes, antenes, etc. o qualssevol altres semblants i conseqüències, hauran de sotmetre's a autorització de la conselleria competent en matèria de cultura, que resoldrà conformement a les determinacions de la llei i els criteris de percepció i dignitat abans referits.  
  
Article 7. Elements impropis  
Queda prohibida la introducció d'anuncis o publicitat exterior (excepte cartells informatius dels noms i funcions dels edificis), en qualsevol de les seues accepcions, que irrompa en el paisatge i silueta, excepte les d'activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i per temps limitat sol·liciten i obtinguen autorització expressa de la conselleria competent en matèria de cultura.  
  
Article 8. Actuacions il·legals  
La contravenció del que es preveu en aquesta normativa, determinarà la il·legalitat de l'actuació amb la consegüent restitució dels valors afectats, si escau, i la responsabilitat de les persones causants en els termes establerts en l'article 37 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
  
Disposicions addicionals  
  
Primera. Inscripció en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià  
Aquesta declaració de bé d'interés cultural, amb la categoria de lloc històric de la finca el Poblet, situada en el terme municipal de Petrer (Alacant) s'inscriurà en la Secció Primera de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià i en el Registre General de Béns d'Interés Cultural, dependent de l'Administració General de l'Estat.  
  
Segona. Incidència pressupostària  
La implementació i desplegament d'aquest decret no podrà tindre cap incidència en la dotació dels capítols de despesa assignada a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, i en tot cas haurà de ser atés amb els mitjans personals i materials de la conselleria competent per raó de la matèria.  
  
  
Disposicions finals  
  
Primera. Entrada en vigor  
Aquest decret es publicarà en el BOE i entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Segona. Pla especial de protecció de l'entorn  
D'acord amb el que es disposa en els articles 34.2 i 39.4 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el Pla especial de protecció del bé d'interés cultural haurà d'aprovar-se en el termini d'un any des de la publicació d'aquest decret.  
  
València, 29 de novembre de 2019  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
El conseller d'Educació, Cultura i Esport,  
VICENT MARZÀ I IBÁÑEZ  
ANNEX I  
Delimitació literal del lloc històric que comprén l'immoble i les zones enjardinades de la finca el Poblet, a Petrer (Alacant), descripció de les parts integrants o consubstancials d'aquest i valors patrimonials que justifiquen la declaració  
  
1. Denominació principal:  
Lloc històric finca el Poblet  
2. Una altra denominació:  
Posició Yuste  
3. Localització:  
Comunitat Valenciana  
Província: Alacant  
Comarca: el Vinalopó Mitjà  
Municipi: Petrer  
4. Delimitació literal del lloc històric:  
4.1. Ubicació  
Les coordenades UTM del lloc, mesurades en el centre de la finca, es corresponen amb les coordenades X: 692204; I: 4264081. Les coordenades de la principal edificació són X: 692106; I: 4263997.  
El bé d'interés cultural es troba delimitat per les següents coordenades:  
Dàtum: ETRS 89  
Fus: 30N  
Sentit horari  
Edifici principal:  
UTMe: 692106  
UTMn: 4263997  
Altura: 552 m.s.n.m.  
  
Punts X Y  
Origen A1 803505 4264298  
2 047167 4264289  
3 088068 4264273  
4 598615 4264264  
5 388083 4264258  
6 281561 4264255  
7 733062 4264250  
8 300649 4264186  
9 540498 4264206  
20 619691 4264217  
13 151006 4264206  
99 376466 4264194  
54 092147 4264180  
13 597948 4264167  
98 424259 4264160  
35 980774 4264154  
09 043365 4264143  
17 133293 4264141  
16 550664 4264137  
03 024567 4263980  
46 471783 4263981  
56 254685 4263984  
21 514739 4263978  
11 498908 4263964  
47 116772 4263960  
74 929285 4263946  
73 492499 4263911  
79 916920 4263894  
95 149726 4263900  
78 515546 4263924  
60 661318 4263971  
25 622256 4263978  
86 901185 4264003  
04 088685 4264063  
63 624824 4264081  
60 501914 4264104  
68 098786 4264140  
01 982122 4264161  
21 844560 4264220  
35 020481 4264236  
18 097647 4264258  
05 622184 4264295  
59 439812 4264280  
70 190580 4264247  
66 324313 4264270  
03 864081 4264298  
  
4.2. Referència cadastral principal:  
Terme municipal de Petrer (Alacant)  
Localització:  
Polígon 23  
Parcel·la 25 (part)  
51327F408776909169ZH  
Pedreres Baixes. Petrer  
Elements construïts que componen el lloc històric de la finca el Poblet.  
Edificació. Referència cadastral (segons seu electrònica del Cadastre)  
001 000800100XH96C0001RM. PD Pedreres Baixes 7 (A) Classe Urbà. Ús principal: esportiu. Coordenades 692220/4264204  
006 000800600XH96C0001EM. PD Pedreres Baixes 5 (A) Classe Urbà. Ús principal: industrial. Coordenades 692178/4263922  
007 000800700XH96C0001SM. PD Pedreres Baixes 5 Classe Urbà. Ús principal: residencial. Coordenades 692146/4263949  
008 000800800XH96C0001ZM. PD Pedreres Baixes 4 Classe Urbà. Ús principal: residencial. Coordenades 692124/4263953  
009 000800900XH96C0001UM. PD Pedreres Baixes 4 (A) Classe Urbà. Ús principal: residencial. Coordenades 692100/4263959  
010 000801000XH96C0001SM. PD Pedreres Baixes 6 Classe Urbà. Ús principal: residencial. Coordenades 692084/426398  
011 000801100XH96C0001ZM. PD Pedreres Baixes 7 Classe Urbano. Ús principal: residencial. Coordenades 692106/4263997  
5. Justificació de la delimitació del lloc històric declarat bé d'interés cultural.  
Per a l'elaboració d'aquest i dels següents apartats s'ha utilitzat, entre altres, el Pla general i el Catàleg de Béns i Espais Protegits de l'Ajuntament de Petrer i l'article publicat en la Revista del Vinalopó, núm. 12 (any 2009) editada pel Centre d'Estudis Locals del Vinalopó (CEL), titulat De Negrín a Franco. Els llocs de la memòria de la Guerra Civil: el cas del Poblet de Petrer, de José Ramón Valero Escandell, pgs. 11-32.  
La finca el Poblet es troba situada en el terme municipal de Petrer, a uns 2 km de distància del nucli urbà, en la partida denominada Pedreres Baixes 4, 5, 6 i 7, al NE del nucli urbà de Petrer, pròxima als límits de demarcació dels termes municipals de Sax i Elda, amb una apreciable i espessa superfície forestal, que integra immobles i jardins, enmig d'un variat arbratge.  
La finca es troba recollida en el Pla general de Petrer i en el Catàleg de Béns i Espais Protegits en la fitxa número P-32, la finalitat de la qual és la conservació integral de la casa i edificacions, dels jardins i el parc de pineda. L'entorn que envolta la finca està classificat pel Pla general de Petrer com a sòl no urbanitzable comú tipus D (U.V.U.C.).  
  
La finca el Poblet reuneix les condicions exigides per a ser declarada bé d'interés cultural amb la categoria de lloc històric, ja que es tracta d'un lloc vinculat a esdeveniments decisius de la Guerra Civil que posseeixen un valor rellevant per a la memòria popular. En concret ha estat l'última seu del govern de la II República Espanyola.  
6. Descripció del lloc històric, de les parts integrants o consubstancials i determinació dels seus valors.  
6.1. Descripció del lloc històric:  
El Poblet, de Petrer, finca també coneguda com a Posició Yuste (al·ludint a la denominació militar que va rebre), és un lloc emblemàtic entre els que es vinculen a la Guerra Civil. Cal incloure-lo entre aquells que van protagonitzar esdeveniments destacats de caràcter polític, sent un lloc que va viure profundes transformacions per a adaptar-se als diversos usos als quals va ser destinat en aquells anys.  
Segons dades d'Hipólito Navarro Villaplana, l'origen de la primera casa edificada en el lloc dataria de principis del segle XIX, i va ser construïda per Jaime Tortosa. El lloc estava llavors enclavat en un punt fronterer amb l'antic Regne de Castella (Sax era considerat castellà fins a la delimitació administrativa provincial de Javier de Burgos en 1833), just en el camí natural d'eixida de la submeseta S cap al Mediterrani. A poc a poc es van anar construint en l'enclavament algunes cases més fins a constituir un xicotet nucli, suficient per a aconseguir la denominació popular amb la qual encara hui se'l coneix: el Poblet.  
  
Amb els anys, el lloc va passar a ser majoritàriament propietat de Vicente Amat Furió, que va iniciar la construcció dels elements arquitectònics i paisatgístics més antics que encara es conserven. Va ser adquirida posteriorment per un advocat alacantí, que va fer donació d'aquesta a la seua filla, casada amb Plácido Grás (familiar dels actuals propietaris), i que va aconseguir agrupar el conjunt de la propietat, mitjançant compres als xicotets propietaris del lloc, i va convertir la finca en un gran espai d'esbarjo, encara que mantenint també la seua utilització agrícola.  
La finca, confiscada durant els anys de la Guerra Civil, va anar canviant els seus usos al llarg de la Guerra. En començar la Guerra Civil, la finca posseïa abundant aigua, cultius i un cuidat jardí.  
El Poblet va ser inicialment Hospital de Sang per a ferits lleus, amb uns 24 llits, servit per personal sanitari d'Elda i Petrer, fins que els ferits van ser traslladats a la intensa xarxa hospitalària creada al voltant de Monòver, Elda i Sax; posteriorment, va passar a ser colònia infantil (ja ho era almenys al novembre de 1936). En aquell període inicial, els xiquets petrerers, acompanyats pel seu professorat i pel personal monitor de l'organització Pioners, solien fer freqüents visites al lloc.  
  
Després, va ser ocupat per instal·lacions militars, una base de protecció de vol amb bones instal·lacions radiotelefòniques i amb militars qualificats. És en aqueixos mesos quan es construeix, amb notable rapidesa, la nau adjunta.  
La conjunció d'una infraestructura militar adequada i d'una construcció residencial envejable seria segurament la raó que es pensara en ella per a establir la seu de la Presidència del govern de la República en una situació tan delicada com la que es vivia al febrer de 1939.  
  
El president del govern de la II República va habitar el lloc durant uns dies i aquesta va ser la seua última residència a Espanya. En el lloc es van celebrar dos consells de ministres d'importància cabdal (els últims celebrats pel govern republicà a Espanya) decisius pels fets polítics viscuts allí en relació amb el desenllaç de la Guerra Civil.  
  
Entre els esdeveniments que s'han desenvolupat en el paratge destaquen:  
a) Durant els primers anys de la Guerra Civil, la finca va ser colònia infantil per a xiquets refugiats, Hospital Militar i Centre de Control Aeri, a la qual es van desplaçar, amb el president de la República, diversos ministres i militars de la més alta graduació.  
b) El lloc va servir com a residència del president del Govern entre, almenys, el 28 de febrer i el 6 de març de 1939. En aquells dies, el president de Govern republicà Doctor Juan Negrín (Las Palmas de Gran Canaria, 3 de febrer de 1892 € París, 12.11.1956) havia abandonat Madrid en sentir-se insegur i controlat, i va decidir trobar un lloc més segur des d'on reorganitzar la infraestructura governamental o, si no era possible, preparar una possible retirada organitzada de les tropes. Exiliat a França el president de la República, Manuel Azaña, i el de les Corts Espanyoles, Martínez Barrio, aquest lloc passa a ser la residència de la primera autoritat de facto de la II República Espanyola.  
  
c) A més de Negrín, el lloc rep la visita de la pràctica totalitat del govern republicà, atés que allí es van celebrar els dos últims consells de ministres, entre ells el del 5 de març, quan el govern decideix eixir d'Espanya a l'exili.  
d) Juntament amb aquests consells, en el lloc es van desenvolupar notícies d'importància fonamental per al desenllaç final de la contesa:  
1. La dimissió del president de la República, el 27 de febrer.  
2. El reconeixement, aqueix mateix dia, del govern de Franco per part de França i Gran Bretanya.  
3. La revolta de Cartagena i de la marxa del gruix de l'armada cap a aigües internacionals.  
4. La proclamació del Consell de Defensa.  
e) El lloc va ser visitat pels principals caps militars del bàndol republicà, entre ells el cap de l'Exèrcit del Centre, Segismundo Casat, cervell del posterior pronunciament antigovernamental, que el va visitar el 2 de març de 1939.  
f) Al Poblet va sostindre Negrín la seua conversa telefònica amb el coronel Casado després de la formació de la Junta (el pronunciament o colp d'estat de l'autoproclamat Consell Nacional de Defensa a Madrid ?5 de març de 1939- com a organisme que va assumir el paper de govern provisional en el que quedava de la República després del colp militar protagonitzat pel coronel Casado contra el Govern de Negrín, amb el mateix Segismundo Casado i el líder anarquista Cipriano Mera com a representants militars, el líder socialista Julián Besteiro i el general José Miaja com a figures representatives).  
g) Davant del desenvolupament dels esdeveniments, el president Doctor Negrín adoptarà en el Poblet la decisió que el govern abandone Espanya.  
6.2. Parts integrants:  
1. La finca compta amb 3 edificis essencials:  
a) La casa principal és la més gran. És la que va ser habitada pel propietari del lloc i aquella en la qual va residir i va realitzar les seues reunions polítiques més destacades el president de la II República Juan Negrín.  
És de planta rectangular i coberta de teula a quatre aigües. Consta de planta semisoterrani i dues plantes sobre rasant. S'accedeix a ella a través de dues portes: una, en la façana E, que dona al jardí central en el qual existeix una xicoteta font, i una altra porta lateral, en la façana N, a la qual s'accedeix pujant una escalinata i travessant una terrassa.  
Les façanes tenen composició simètrica, amb buits de proporcions verticals, amb major dimensió els de la planta primera que els de la planta baixa. Totes les finestres estan protegides amb reixeria.  
L'estil arquitectònic és clàssic, auster. Com a únics elements destacables en la decoració cal destacar les xicotetes impostes situades sobre cadascun dels buits de la planta superior, i la passada de juntes horitzontal del parament de façana que recorre perimetralment tota la planta baixa.  
b) Un pavelló també de planta rectangular, però més allargat que la casa principal, quasi confrontant al camí principal d'entrada en l'actualitat, en el qual existeixen diversos habitatges. En part va ser construït durant la contesa per a ser utilitzat com a Hospital de Sang (per a més o menys 25 ferits i el personal sanitari corresponent). Posteriorment va ser allotjament per a xiquets evacuats i finalment allotjament de les tropes al servei del president.  
L'edifici està format per un cos central i dos laterals, més xicotets però lleugerament més alts. Les finestres, també de proporcions verticals marquen un ritme uniforme al llarg de les dues façanes principals.  
  
c) Una tercera edificació, la més antiga del conjunt i també la més deteriorada, que degué ser utilitzada com a residència prèvia dels propietaris del lloc, coronada per unes inicials molt deteriorades. L'edificació està formada per cossos adossats de diferents altures al voltant d'un pati.  
  
2. En el jardí existeixen un conjunt d'elements, entre els quals cal esmentar:  
a) Una bassa situada en una esplanada central, que poguera subministrar l'aigua necessària per al reg.  
b) Una altra segona bassa, amb torrassa central i pontet d'accés, molt allunyada de l'anterior, pròxima a l'autovia.  
c) Un xicotet hivernacle.  
d) Una arbreda que arriba a una glorieta pròxima a la rambla pròxima, perceptible fàcilment des de l'aire, al costat de la qual discorre una séquia en desús.  
e) Xicotets racons romàntics, amb bancs resguardats, en algun cas decorat amb un escut amb la paraula Gras (cognom dels propietaris).  
  
f) Un espai descobert que en uns altres temps va poder ser utilitzat com a pista de tennis.  
6.3. Determinació dels seus valors:  
La finca el Poblet té una singular rellevància històrica. La importància essencial del lloc consisteix en el seu protagonisme històric en els últims moments de la Guerra Civil. Pel que constitueix un lloc històric mereixedor de la protecció més gran.  
El Poblet, de Petrer, constitueix un dels més interessants llocs de la província d'Alacant relacionats amb la Guerra Civil. La finca el Poblet va ser l'última seu de la Presidència del govern de la II República Espanyola. El 25 de febrer de 1939, el govern de la II República Espanyola, presidit per Juan Negrín, va fixar la seua residència en aquesta finca rural, a la qual els historiadors li van donar el nom militar de posició Yuste.  
El Poblet és el lloc històric més característic del que els historiadors han anomenat Govern d'Elda, entenent com a tal el trasllat de la Presidència del govern de la II República Espanyola, i d'algunes institucions de l'Estat.  
No es tracta de la capitalitat de l'Estat, a la manera en què provisionalment la van exercir Barcelona o València durant alguns mesos. Negrín en tornar a Espanya, després de la caiguda de Catalunya, va declarar Madrid com a seu oficial del Govern de la República. Ni les Corts Espanyoles es van reunir en el lloc mai, ni el president de la II República va tornar de França per a residir ací. No obstant això, Juan Negrín, el polític socialista que exercia la direcció del govern en aqueix moment sí va voler establir en aquesta zona un centre de decisions eficaç, que li permetera recuperar el control del vast territori que encara estava en mans republicanes durant la Guerra Civil. El Poblet, com a residència de Negrín en aquells dies, va constituir el centre de decisions, el nus que centralitzava tota la xarxa republicana.  
L'elecció concreta del Poblet com a residència del president del Govern de la República es va basar en la disponibilitat d'infraestructures radiotelefòniques, l'existència d'un mínim d'instal·lacions tant per a la residència de Negrín com per a la de la seguretat al seu servei, així com l'abundància de residències secundàries als voltants, més o menys ben equipades, que podien posar-se al servei del personal traslladat.  
  
La decisió d'establir allí la residència presidencial no pot considerar-se casual, perquè el lloc posseeix notables valors que van fer aconsellable la decisió:  
a) La seua situació en el principal eix de comunicacions, i el més segur en aquells moments, del territori que encara estava controlat pel govern de la República, és a dir, la carretera Madrid-Alacant, que encara hui serveix de límit de la finca i a la qual llavors es tenia accés privilegiat. Així mateix, el lloc està a prop de l'encreuament de camins entre les principals capitals de les províncies de Múrcia, València, Alacant i Albacete. Tal vegada per això el lloc havia sigut requisat pocs dies abans de ser habilitat per Santiago Garcés, màxim responsable del SIM (Servei d'Intel·ligència Militar).  
b) La seua discreció paisatgística, amb una residència escassament visible en una frondosa arbreda. Així mateix el seu allunyament relatiu de qualsevol nucli urbà, encara que amb suficient proximitat per a poder disposar de qualsevol servei. Pràcticament va passar inadvertit als consells municipals republicans de les poblacions veïnes, però que sí que rebia informació des de la Delegació de Telègrafs d'Elda o aliments des de Petrer. En el seu moment la premsa provincial va parlar d?«un lloc de la província fins ara desconegut», com citava la publicació Humanitat d'Alcoi el 28 de febrer d'aquell any.  
c) La seua proximitat a la via del ferrocarril Madrid-Alacant, molt pròxima a la finca.  
d) La seua proximitat als principals ports republicans i a diversos aeròdroms accessibles en pocs minuts,  
En aquest lloc i en els seus edificis es van celebrar els dos últims consells de ministres de la II República, es van rebre les notícies de la revolta de Segismundo Casado contra el govern republicà, la fi de la Guerra i el reconeixement del Govern de Burgos per part de França i Gran Bretanya, la qual cosa va forçar l'exili del govern per l'aeròdrom del Fondó de Monòver.  
7. Cronologia:  
Segles XIX-XXI