Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9760, del 05-01-2024 (2023/12390)

RESOLUCIÓ de 8 de novembre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Albalat dels Sorells, en el terme municipal d'Albalat dels Sorells. Expedient 71/0075-ZKD.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9760

Data del DOGV
:   05-01-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/12811


Data del document
:   08-11-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 8 de novembre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Albalat dels Sorells, en el terme municipal d'Albalat dels Sorells. Expedient 71/7719-GGJ. [2023/12238]  
  
D'acord amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 71/6361-VUR Albalat dels Sorells (València).  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Pla de mobilitat urbana sostenible d'Albalat dels Sorells.  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica del pla.   
Promotor: Ajuntament d'Albalat dels Sorells.  
Autoritat substantiva: Ajuntament.   
Ubicació: Albalat dels Sorells (València).  
Núm. expedient: 071/6664-UJC.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió del 15 de juliol de 2021, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Albalat dels Sorells, en els termes següents:  
A. Fonaments pels quals se sotmet el pla a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, que establix la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, establix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'estos, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments que establix la legislació d'avaluació ambiental.  
  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits que hi preveu i tenint en compte els criteris que establix l'annex VIII de la llei; tot això, amb la prèvia consulta a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació que s'exposen en l'article 49.  
En este context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
En data 23 de juliol de 2020 va tindre entrada, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament d'Albalat dels Sorells per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Albalat dels Sorells, juntament amb el document inicial estratègic (DIE).  
La documentació aportada és conforme al que establix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible.  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental comunica l'obertura de l'expedient (expedient 71/5324-VGW) en escrit de data 30 de novembre de 2020.  
B.2 Informació territorial  
Albalat dels Sorells està situat al nord de la comarca de l'Horta, en la zona central de la subcomarca de l'Horta Nord.   
Integrat en l'àrea metropolitana de València, a 9 km de la capital, forma juntament amb altres municipis una agrupació successiva de nuclis assentats al llarg de la carretera N-340, amb disposició paral·lela a la mar Mediterrània.   
La superfície del terme municipal d'Albalat dels Sorells és de 4,6 km2 i es disposa de forma longitudinal des de l'est, on confronta amb la mar Mediterrània, a l'oest, cap al terme de Moncada, i la senda de Llíria actua com a límit del seu terme. La seua situació geogràfica li conferix una gran homogeneïtat topogràfica, amb una altitud mitjana de 10 m s. n. m. i pendents inferiors al 2 % pràcticament en la totalitat del terme.  
  
Limita al nord amb els termes municipals de Museros i Albuixech, al sud amb el terme municipal de Foios, a l'est amb la mar Mediterrània i a l'oest amb el terme municipal de Moncada.   
B.3. Planificació vigent   
L'Ajuntament d'Albalat dels Sorells compta amb un PGOU aprovat definitivament el 23 de juliol de 2012 i publicat en Butlletí Oficial de la Província de València número 260, de 31 d'octubre de 2012.  
Pel que fa al sòl no urbanitzable, el pla general distingix entre:  
  
4.3. Sòl no urbanitzable.  
Es distingix entre sòl no urbanitzable d'especial protecció i sòl no urbanitzable comú.  
4.3.1. En el sòl no urbanitzable d'especial protecció:  
Es distingixen: - Sòl no urbanitzable d'especial protecció litoral - Sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística i agrícola - Sòl no urbanitzable d'especial protecció infraestructures (vies pecuàries, viari i línies de ferrocarril).  
4.3.2. En el sòl no urbanitzable comú:   
Es planteja una gran superfície de sòl no urbanitzable comú, situada a l'oest de l'establit com a sòl urbanitzable, fins al límit del terme municipal, amb la senda de Llíria i els termes de Museros i Foios. Amb una única zona d'ús agrícola (UAGR), amb caracterització de zona mixta prevista en l'article 18.2 de la Llei del sòl no urbanitzable, Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, i aptitud per als usos i aprofitaments de les zones bàsiques definides en l'article 18.1 epígrafs a i c. Amb un ús dominant agrícola, i compatible habitatge aïllat i familiar i com a ús excepcional activitats subjectes a declaració d'interés comunitari.  
  
Relacionat amb el PMUS, s'han avaluat diferents figures de planejament a escala supramunicipal, que tenen relació amb la mobilitat i que s'han de tindre en compte en el present tràmit ambiental:  
Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (PATODHV).  
 Aprovat pel Decret 219/2018, del Consell.  
 El PATODHV desclassifica part del sòl urbanitzable sense programar del PGOU i deixa una franja perimetral en l'entorn de sòl consolidat per a la zona d'amortiment d'impacte sobre l'horta, que s'emprarà per a la creació de recorreguts ciclistes i per als vianants, i es crearà, a més, un sector de recuperació de l'horta en el cantó nord del sòl urbà.  
  
Entre les seues directrius quant a qüestions de mobilitat, establix:  
Article 59. Objectius generals d'implantació de noves infraestructures:  
«Afavorir la relació de les infraestructures de mobilitat amb l'ús públic de la infraestructura verda».  
- Article 63. Vies de distribució que discorren per espais agraris sensibles.  
«d) Potenciar la mobilitat sostenible fomentant el trànsit per als vianants i ciclistes»  
- Article 71. Itineraris verds  
Esta xarxa posa en valor trets característics del paisatge i estarà formada, entre altres, segons l'apartat 2.a, per «una xarxa principal de connectivitat metropolitana integrada per camins per a vehicles no motoritzats dissenyats segons criteris de mobilitat sostenible que connecten els nuclis de l'Horta i discorren per vies de comunicació i vores urbanes en la majoria del seu recorregut, així com vies pecuàries».  
En la cartografia del PAT s'incorpora l'ordenació següent:  
 El total del municipi es troba en àrea protecció de l'Horta, grau 3 (a l'oest del nucli urbà i una xicoteta part al nord-est) i grau 2 (a l'est).  
  
 Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL), amb la cautela oportuna atenent la declaració de nul·litat per Sentència STSJ CV 36/2021, d'11/02/2021, actualment recorregut en cassació per la Generalitat Valenciana i en espera fins a pronunciament definitiu.  
 Entre les directrius, respecte a l'àmbit de la mobilitat, PATIVEL establix:  
 Article 1. Naturalesa, objectius i vinculació  
g. Facilitar l'accessibilitat i la mobilitat per als vianants i els ciclistes en el litoral i en les seues connexions amb l'interior del territori.  
 Article 17. Ordenació i gestió de la via litoral de la Comunitat Valenciana.  
«1. La Via del Litoral és un eix estructural que articula els nuclis costaners i forma part de la infraestructura verda del litoral. És un itinerari apte per als sistemes de mobilitat no motoritzada, possibilita el recorregut íntegre del litoral i connecta físicament i funcionalment els elements i espais de més valor ambiental, cultural i paisatgístic d'este àmbit.  
2. La planificació territorial i urbanística integrarà en la seua ordenació i gestió la Via del Litoral, podrà proposar alternatives al traçat i establir connexions amb eixos verds de característiques paregudes.  
  
 Pla d'acció territorial de l'àrea metropolitana de València.  
 No aprovat definitivament, però compta, des del punt de vista ambiental, amb el document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic del 27 de juliol de 2017 (expedient 60/2789-MXS).  
 D'acord amb l'esborrany del document, una de les tres visions des de les quals es desplega este pla és la de les infraestructures de mobilitat, de manera coordinada amb el PMoMe com a pla metropolità sectorial en matèria de mobilitat.  
 Pla de mobilitat metropolitana de València.  
 Tampoc ha sigut aprovat definitivament, però compta, des del punt de vista ambiental, amb el document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic aprovat per la Comissió d'Avaluació Ambiental el 26 de setembre de 2019 (expedient 27/5741-IQM).  
 La localitat d'Albalat dels Sorells, d'acord amb l'esborrany del pla, es troba dins de l'àmbit estricte del PMoME.  
 • Pla especial de reserva de sòl dotacional. Carril per a ciclistes i vianants «Camins a la Mar».  
 Encara en tramitació, va passar la fase d'avaluació ambiental pel procediment simplificat mitjançant un informe ambiental i territorial estratègic aprovat per la Comissió d'Avaluació Ambiental de 24 de gener de 2019 (expedient 50/8053-WKZ).  
 Este pla especial té per objecte determinar el traçat bàsic de la xarxa viària per a ciclistes i vianants més adequat per a connectar els nuclis urbans de Museros i Massalfassar amb la mar i establir la corresponent reserva de sòl dotacional, que permetrà, si és el cas, la futura execució del carril per a ciclistes i vianants «Camins a la Mar».  
 Este pla es complementa amb dos actuacions més: la passarel·la per a ciclistes i vianants que es projecta executar sobre la V-21 en el seu tram final i el carril bici que s'executarà al costat del desdoblament de la carretera CV-32 (carretera de la Gombalda) al seu pas pels termes municipals de Museros i Massamagrell.  
Estes actuacions previstes en el seu moment per la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori permetran connectar la zona de platges amb l'itinerari per a ciclistes i vianants de la Gombalda, que comunica el Parc Natural de la Serra Calderona amb l'Horta Nord.  
  
B.4. Objectius del Pla de mobilitat  
L'objectiu final del Pla de mobilitat urbana sostenible presentat per Albalat dels Sorells és «actuar sobre el repartiment modal amb la finalitat de millorar l'impacte social, econòmic i mediambiental del sistema de mobilitat.  
Els objectius principals d'este canvi són:  
- Potenciar els desplaçaments no motoritzats, mitjançant la fidelització i potenciació dels actuals camins per als vianants i la potenciació de la bicicleta.   
- Millorar els accessos a la població.   
- Potenciar de manera important els serveis de transport públic col·lectiu urbans.   
- Fomentar l'ús de la bicicleta amb la creació de nou carril bici que rodege la població i comunique la platja amb el poble.»  
Diagnòstic quant a mobilitat:  
L'ajuntament prèviament realitza una anàlisi DAFO (debilitats, amenaces, fortaleses, oportunitats) sobre el diagnòstic socioeconòmic, xarxa viària, trànsit i circulació, transport públic i estacionament per a concloure en el següent apartat amb el repartiment modal després de la implantació del PMUS.   
La variació en el repartiment modal espera reduir l'ús del cotxe, augmentar l'ús de transport públic i de vianants.  
Derivat d'este canvi modal, pel que respecta a la qualitat de l'aire (pàgina 178), el PMUS estima la millora respecte a la situació actual.  
  
  
Propostes del PMUS  
Una síntesi de les mesures proposades del PMUS en un horitzó temporal de 9 anys són:  
• Millora en la xarxa viària: reduir l'accés al centre de municipi, coordinar el transport públic i modificar el menys possible el pla de circulació actual, adequar la senyalització viària, actualitzar l'ordenança de trànsit i circulació, zones 30.  
• Mobilitat per als vianants: eliminació de barreres arquitectòniques, semiconversió en zona de vianants, reordenament i temperament del trànsit i millores en els itineraris escolars.  
• Mobilitat ciclista: urbana i intermunicipal en el marc d'un itinerari que creua el municipi des del metro fins a unir-se el carril bici existent paral·lel a la CV-300. Per part de la Diputació, en el projecte «Camins a la Mar» hi ha una proposta de connexions de carrils bici entre municipis veïns (Foios, Emperador, Albuixech, Museros i Massalfassar).  
  
• Transport públic: connexió interurbana amb Foios, Albuixech, Massalfassar i Emperador.  
• Estacionaments intermodals.  
• Foment del vehicle elèctric.  
• Vehicles de mobilitat personal.  
El pressupost total de la inversió que es realitzarà de les mesures proposades en el PMUS d'Albalat dels Sorells ascendix a un milió tres-cents quatre mil quatre-cents seixanta-set euros (1.304.467,00).  
Font: pàgina 171 PMUS Albalat dels Sorells.  
Una de les mesures destacables és la creació d'aparcaments intermodals per a crear àrees de dissuasió de l'estacionament com una de les més eficaces. Estos aparcaments han de complir amb unes característiques en el municipi:  
• Capacitat de vehicles suficient.  
• Ubicació fora del centre i facilitar les entrades i eixides a les avingudes principals.  
• Les distàncies al centre del municipi han de ser tals que la millor opció de canvi modal siga caminar.  
Comprovades les ubicacions anteriors a través de la cartografia temàtica de zonificació urbanística de l'Institut Cartogràfic Valencià, s'observa que estan proposades en sòl urbà o urbanitzable.  
A. Possibles efectes sobre el medi ambient  
En la pàgina 175 de la proposta del PMUS es mostren els indicadors de seguiment quantitatius i qualitatius de caràcter ambiental.  
  
  
En les taules i gràfics de les pàgines 107 i següents del PMUS, es mostra el càlcul d'emissions dels turismes, per al qual s'ha utilitzat l'eina de càlcul Copert (desenvolupada per Emisia, SA)  
En la pàgina 178 del PMUS realitza una estimació en la millora de la qualitat de l'aire tal com també hem indicat anteriorment.  
Per a l'anàlisi del consum energètic, en la pàgina 111 del PMUS, s'han utilitzat els consums mitjans anuals teòrics en litres a escala municipal, validats en el punt anterior, els quilòmetres mitjans anuals per cada tipus de vehicle i el consum mitjà anual per tipus de vehicle; per la qual cosa, l'Ajuntament indica que les actuacions proposades en el Pla de mobilitat tindran un efecte directe en el consum de combustible i en l'emissió a l'atmosfera.  
Conclou indicant que «hem obtingut en esta situació inicial que en el municipi d'Albalat dels Sorells es produïxen 7.029.94 tones equivalents de petroli (TEP) anualment a causa del trànsit dins del municipi. Una vegada proposem les mesures que cal realitzar en el municipi en este present pla de mobilitat, procedirem a comparar-les respecte a la dada obtinguda en este punt.»  
Pel que fa al risc d'inundació, en la pàgina 112 del PMUS indica:   
«En referència al PMUS, segons l'article 21 de la normativa del PATRICOVA, les infraestructures previstes o element superficial previst en el pla que estiguen situades en una zona inundable a una cota superior a 30 cm no han de provocar un increment del risc d'inundació en els usos urbans actuals o planificats.  
Per tant, les actuacions que suposen una modificació de la rasant actual del viari superior a 30 cm requeriran l'avaluació dels projectes i plans que les desenvolupen amb motiu de l'aprovació del Pla de mobilitat.  
En la cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI) i els plans del PATRICOVA de la Generalitat Valenciana, s'observa que Albalat dels Sorells se situa en una zona sense risc d'inundació.   
No obstant això, les actuacions previstes en el PMUS s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i de reduït impacte, per la qual cosa no es preveu que generen un increment significatiu del risc d'inundació.»  
Consultada la cartografia del PATRICOVA, excepte en la franja litoral (no afectada en el PMUS), no hi ha risc d'inundació en el municipi.  
Respecte a la infraestructura verda (pàgina 114 PMUS):  
«El Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL) indica en l'article 17 que els instruments de planejament urbanístic i territorial integraran en la seua ordenació i gestió la Via Litoral.  
Entre els municipis afectats per este pla es troba Albalat dels Sorells, dins de l'àmbit de connexió.  
Este àmbit afecta fins als 2.000 metres d'amplitud mesurada en projecció horitzontal terra endins des del límit interior de la ribera de la mar, on s'ordenarà i garantirà la connectivitat ecològica i funcional de l'espai litoral amb la resta del territori. Les actuacions previstes en pla integren i no afecten la Via del Litoral.»  
  
 B. Consultes realitzades  
Per part del servei d'avaluació ambiental estratègica, dins de la direcció general amb competències en avaluació ambiental, i d'acord amb l'article 51.1 del 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), s'ha sotmés a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades:  
  
  
Administració consultada Consulta Informe  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat   
Direcció General d'Obres Públics, Transport i Mobilitat Sostenible  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servei de Mobilitat Urbana 30.11.2020 28.06.21  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat   
Direcció General d'Obres Públics, Transport i Mobilitat Sostenible  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servei de Planificació 30.11.2020 14.07.21  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat   
Direcció General de Política Territorial i Paisatge  
Servei d'Ordenació del Territori  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge / Patricova 30.11.2020 15.07.21  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica   
Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental  
Subdirecció General del Medi Natural  
Servei d'Ordenació i Gestió Forestal - Vies pecuàries 30.11.2020   
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica Subdirecció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera 30.11.2020 01.12.2020  
Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV) 30.11.2020 13.01.2021  
ADIF 30.11.2020 21.12.2020  
Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda   
Urbana  
Demarcació de Carreteres de la Comunitat Valenciana 30.11.2020 28.12.2020  
Ajuntament de Foios 30.11.2020   
Ajuntament d'Emperador 30.11.2020   
Ajuntament de Museros 18.01.2021 14.03.2021  
Ajuntament d'Albuixech 30.11.2020   
Ajuntament de Massalfassar 30.11.2020   
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaren en la pàgina web  
https://mediambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica.  
  
C. Identificació dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible són l'instrument adequat per a respondre a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'entorn urbà, i reduir l'impacte negatiu del sistema de transport en l'economia, la societat i el medi ambient. Esta mobilitat sostenible també ha de tindre com a objectiu l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població a béns, serveis i llocs de treball.   
  
La consecució d'estos objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, en dos àmbits:   
Un nou equilibri de modes de transport, apostant, fonamentalment, per aquells amb més eficiència ambiental i social: transport públic versus transport privat i modes de transport no motoritzat. La consecució d'este objectiu requerix tant mesures d'estímul cap a nous modes de transport com mesures dissuasives. Per a això, s'ha d'actuar en aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com la regulació urbana (tipus d'edifici, relació espai publicoprivat, normativa d'aparcament per a diferents modes de transport).   
  
Planificació urbana i model de ciutat per a reduir la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en duració del viatge.  
L'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan s'indica que «2. La definició de paràmetres i objectius indicats en el punt anterior anirà acompanyada dels indicadors que es consideren rellevants en relació amb el volum total de desplaçaments i la seua distribució modal, i es particularitzaran els nivells associats de consum energètic, ocupació de l'espai públic, emissions sonores i atmosfèriques, i d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'estos últims paràmetres tendirà a la seua progressiva reducció d'acord amb els ritmes i límits que establisca la normativa en relació amb el desplegament de les polítiques energètiques i mediambientals».   
  
El PMUS d'Albalat dels Sorells atén el que disposa l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa es farà l'avaluació ambiental estratègica d'esta sobre les propostes que siguen de competència municipal.   
Les següents consideracions legals i ambientals es poden veure en els informes rebuts, que descrivim:   
Planificació   
L'informe de 14 de juliol de 2021 del Servei de Planificació considera que s'han identificat els estudis necessaris, pel que fa a les competències d'este servei (afecció a infraestructures de titularitat autonòmica i xarxa estructural viària), perquè es tinga en compte en la seua redacció, i considera que el PMUS és compatible amb la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, Llei de mobilitat de la Comunitat Valenciana, Llei 6/2011, d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, Llei 38/2015, de 29 de setembre, del sector ferroviari, i el Pla de mobilitat metropolità sostenible de l'Àrea de València (PMOME), sempre que es realitzen els estudis i les modificacions que s'indiquen en el següent apartat i que concreta que:  
  
«Per a la planificació de nous serveis o línies d'autobusos interurbans, s'hauran de seguir les directrius marcades en el Pla de mobilitat metropolità sostenible de l'àrea de València (PMOME)», aspecte que es trasllada a la proposta d'acord.  
De l'exposició del PMUS observem que les principals vies de comunicació que conformen la xarxa viària són la carretera autonòmica CV-300, que connecta l'autovia del Mediterrani A7 amb la majoria de les poblacions de l'Horta Nord, la CV-3161 i la CV-3017.  
La CV-300 connecta amb la costa a través de la CV-32 i, al seu torn, amb la CV-21, que connecta tots els municipis de la costa nord de la província de València, la CV-32 també connecta amb l'autovia del Mediterrani, que connecta València amb Castelló de la Plana.  
El municipi d'Albalat dels Sorells disposa d'un únic sistema de transport públic, la línia 3 de Metrovalencia, que cobrix el servei de Rafelbunyol-Aeroport.  
Este servei unix la població amb la resta de municipis pròxims, a més de València, que és el nucli més important pròxim al municipi.  
  
Te 26 parades, inclosa la d'Albalat dels Sorells.  
Les rutes de transport escolar són internes en el municipi segons s'observa en la pàgina 82 del PMUS.  
El municipi d'Albalat dels Sorells requerix apostar per la millora del transport públic interurbà. Actualment, disposa d'estació de metro, que el connecta amb una part important dels nuclis urbans del seu entorn, incloent-hi València.   
No obstant això, hi ha altres nuclis d'importància amb els quals no està connectat mitjançant transport públic com Emperador, Albuixech, i Massalfassar.  
S'ha proposat una línia d'autobús interurbà que connecte els municipis de Foios, Albalat dels Sorells, Albuixech, Massalfassar i Emperador.  
Albalat i Foios es troben connectats per la línia de metro. No obstant això, el centre d'Educació Secundària més pròxim a Albalat dels Sorells està situat a Foios.  
En els municipis d'Albuixech i Massalfassar hi ha estacions de Renfe del tren de rodalies València-Castelló.  
També té aprovat el projecte de servei públic de transport de viatgers per carretera CV-102, València metropolitana nord.  
La concessió comprén el corredor que connecta la ciutat de València amb tots els municipis i les zones de platja situats al nord de València fins a la Vall d'Uixó: Albalat dels Sorells, Alboraia, Almàssera, Almenara, Bonrepòs i Mirambell, Canet d'en Berenguer, Emperador, Foios, Massalfassar, Massamagrell, Meliana, Museros, la Pobla de Farnals, la Vall d'Uixó, el Puig de Santa Maria, Puçol, Rafelbunyol, Tavernes Blanques, Sagunt i València.  
L'ús de la bicicleta assumix un rol important per les seues característiques d'eficàcia i eficiència com a mode de transport urbà.   
Actualment, Albalat té un carril bici que voreja la població per l'est, paral·lel a la CV-300, i la connecta amb els municipis de la zona de nord a sud.   
Hi ha també un projecte de carril bici que connectarà esta xarxa amb la línia de costa, però que, segons s'observa en la documentació del PMUS, el projecte de nou traçat de carril bici es correspon amb el municipi de Meliana (pàgina 85 PMUS).  
Quant a mobilitat urbana, l'informe del Servei de Mobilitat Urbana de 28.06.2021, de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible, realitza una sèrie de consideracions, observacions i/o mancances que s'hauran de tindre en compte amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del Pla de mobilitat urbana sostenible municipal.  
Risc inundació (PATRICOVA)  
L'informe de 15.07.21 del Servei de Gestió Territorial conclou que el Pla de mobilitat es troba afectat per risc de perillositat d'inundació i és compatible sempre que s'incorporen en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació d'infraestructures que preveu l'article 21 del PATRICOVA.   
Ferrocarrils de la Generalitat (FGV)  
Segons consta en l'informe de 13.01.2021, no conté afeccions sobre el patrimoni d'FGV ni sobre les limitacions d'ús del sòl establides i definides en la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, com a zones de domini públic i protecció i línia d'edificació. Així mateix, en el que concernix la infraestructura i superestructura ferroviària, senyalització i instal·lacions fixes, hem d'informar que el contingut del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Albalat dels Sorells no conté tampoc afeccions sobre la infraestructura ferroviària ni les seues instal·lacions annexes.  
  
Administrador d'Infraestructures Ferroviàries (ADIF)  
L'informe de 17 de desembre de 2020 indica que no s'observa cap incompliment de la normativa sectorial donada per la Llei 38/2015, de 29 de setembre, del sector ferroviari.  
Carreteres de l'Estat (autovia V-21)  
En l'informe rebut el 27 de desembre de 2020, de la Demarcació de Carreteres a la Comunitat Valenciana del Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana, s'informa que l'afecció de la xarxa de carreteres de l'Estat al terme municipal d'Albalat dels Sorells és mínima i que el que disposa el Pla de mobilitat urbana sostenible en tràmit no influïx en la gestió de l'autovia V-21.  
Contaminació acústica i canvi climàtic  
L'informe d'1 de desembre de 2020 del Servei de Lluita de Canvi Climàtic i Contaminació Atmosfèrica informa:  
a) Quant a contaminació acústica: en els municipis de menys de 20.000 habitants, com que són municipis sense obligació d'elaborar un pla acústic municipal, s'han de fer estudis acústics associats als instruments de planejament, el contingut mínim dels quals es troba especificat en l'apartat B de l'annex IV del Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
  
b) Quant a la qualitat de l'aire, conclou que les diferents mesures que recull el PMUS contribuiran a una reducció en l'ús de vehicles motoritzats privats, potenciarà l'ús de mitjans de transport alternatius i menys contaminants, i promourà una mobilitat saludable amb menys afeccions acústiques en el municipi que mitiguen les emissions de diòxid de nitrogen.   
Per tant, quant als òxids de nitrogen (com a precursors de l'ozó troposfèric), la disminució del trànsit rodat en la zona contribuirà a la disminució d'este contaminant atmosfèric.   
Per tant, el Pla de mobilitat urbana sostenible d'Albalat dels Sorells ha de ser coherent amb la normativa mediambiental.  
Vies pecuàries  
En el terme municipal hi ha 5 vies pecuàries: la senda de Llíria (amplària de 20,89 m), l'assagador Camí de Moncada (amplària de 8 m), l'assagador de Sagunt (amplària de 15 m), l'assagador Camí Vell de València al Puig (amplària de 8 m) i l'assagador de la Marina (amplària de 15 m).  
L'article 28.5 del Pla general vigent d'Albalat dels Sorells (expedient 2007/3947-GF/pb) es referix a l'ordenació del sòl no urbanitzable d'especial protecció en el qual consta:   
«En el cas del sòl no urbanitzable d'especial protecció de vies pecuàries (PEpec), cal ajustar-se, així mateix, al règim més restrictiu que deriva del que disposa la Llei 3/1995, de vies pecuàries. Les vies pecuàries seran respectades en tot el seu traçat i amplària prevista en l'Ordre del Ministeri d'Agricultura de 20 de maig de 1974, i queda supeditada la normativa urbanística al que disposa la Llei 3/1995, de vies pecuàries. Es permetran en tals vies els usos complementaris que preveu l'article 17 de la Llei 3/1995, de vies pecuàries (passeig, senderisme, cavalcada, altres formes de desplaçament sobre vehicles no motoritzats, sempre que respecten la prioritat del trànsit ramader).»  
Per tant, l'ús no motoritzat de les vies pecuàries municipals es farà d'acord amb el planejament municipal vigent i la llei de vies pecuàries vigent expressament que s'indica en el paràgraf anterior.  
Altres consideracions.  
Amb data de 18 de gener de 2021, l'Ajuntament de Museros es troba en tràmit del seu Pla de mobilitat urbana sostenible, en el qual, segons la contestació, indica que, atés que el PMUS d'Albalat de Sorells proposa la creació d'una línia d'autobús interurbà que connecte els municipis de Foios, Albalat de Sorells, Albuixech, Massalfassar i Emperador, en el pla d'acció del PMUS de Museros (en redacció) destaca el foment del transport públic.  
En este sentit, i si bé de manera concreta, l'Ajuntament de Museros es referix a una proposta de línia d'autobús escolar, que hauria de considerar les actuacions consensuades amb els municipis limítrofs, com indica l'Ajuntament, amb la finalitat de compartir recursos, almenys en l'àmbit en què es pogueren solapar les línies de bus urbà/interurbà i en el sentit que dispose l'òrgan competent en matèria sectorial de transport i mobilitat.  
F. Valoració ambiental d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP.  
Tal com establix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental haurà de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'una avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, tenint en compte els criteris que establix l'annex VIII, si és el cas, prèvia consulta amb les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què es referix l'article 51 de la LOTUP.   
El Pla de mobilitat urbana i sostenible, conforme a la definició que establixen els articles 9 i 10 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, així com els articles 14 i següents de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, no podem conceptuar-lo amb un instrument urbanístic propi de la planificació territorial o urbanística; per tant, no presenta cap incidència en el model territorial ja aprovat.  
1. Per les característiques dels plans i els programes:  
En l'àrea territorial del PMUS analitzat es té previst desenvolupar altres plans supramunicipals, per la qual cosa s'ha d'aconseguir una coordinació i integració entre carrils bici de municipis veïns.   
A Albalat dels Sorells, en direcció nord-sud, circula carril bici en paral·lel al traçat de la carretera CV 300 integrat en la cicloruta Via Xurra i, al seu torn, en la ruta Mediterrània del carril bici EuroVelo (EV8).   
En este aspecte, els traçats de carril bici dels municipis veïns, dels quals forma part Albalat dels Sorells, han de quedar coordinats en el seu traçat i connexió per a la seua integració en esta xarxa.  
De la mateixa manera, Albalat dels Sorells forma part de la llista de municipis de la primera corona metropolitana a la qual fa referència el Pla bàsic de mobilitat de l'àrea metropolitana de València, aprovat per la Resolució del 29 de novembre de 2018, pel director general d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 13 de desembre de 2018 i accessible per internet (https://politicaterritorial.gva.es).  
2. Per les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
No s'esperen efectes sobre la coberta forestal, espais protegits o espais Xarxa Natura 2000, ni sobre afeccions a traçats de vies pecuàries.  
  
El municipi d'Albalat dels Sorells està afectat per perillositat geomorfològica d'inundació en la seua zona litoral; no obstant això, si en els projectes de desenvolupament del Pla de mobilitat es preveren alteracions de rasants superiors a 30 cm, s'haurien de prendre les precaucions normatives que establix la seua normativa sectorial mitjançant el Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
Quant als efectes sobre emissions de gasos contaminants, cal destacar que les previsions de millora argumentades per l'Ajuntament d'Albalat dels Sorells, com s'ha indicat al llarg d'este informe (apartat C), s'aconseguiran amb les cauteles oportunes, sempre que s'implanten les propostes del PMUS.  
En general, per a tots els indicadors, tant els ja definits com els de caràcter mediambiental, s'haurà de concretar (de manera quantitativa, no merament qualitativa) el valor inicial i quantificar l'objectiu que es vol aconseguir.  
Com hem indicat anteriorment, el PMUS sí que proposa una sèrie d'indicadors quantitatius i qualitatius de seguiment de caràcter ambiental.  
Així, analitzant la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisant la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial, es pot determinar, respecte al Pla de mobilitat urbana sostenible d'Albalat dels Sorells, que el procediment d'avaluació simplificat és suficient per a determinar que la modificació no té efectes significatius sobre el medi ambient.  
Per tant, a la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), considera que el Pla de mobilitat urbana sostenible d'Albalat dels Sorells no afecta espais protegits ni forestals, les seues propostes es limiten a sòl urbà, urbanitzable, i no impliquen actuacions que determinen modificacions de planejament que requerisquen avaluació ambiental dins d'este PMUS.   
  
G. Proposta d'acord  
Segons el que establix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre un informe ambiental i territorial favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Albalat dels Sorells, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, perquè no té efectes significatius sobre el medi ambient, i continuar la tramitació amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que es descriu en la documentació presentada, així com al que disposa la legislació vigent i els informes emesos respecte dels quals es tindran en compte les consideracions següents:  
  
1. El PMUS es completarà amb el que s'ha indicat en l'informe de 28.06.2021 del Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat i se sol·licitarà al servei esmentat un informe prèviament a l'aprovació definitiva municipal, al qual s'incorporaran, si és el cas, les determinacions que s'indiquen en este.  
2. Quant a les consideracions en matèria de planificació, per a planificar nous serveis o línies d'autobusos interurbans, s'hauran de seguir les directrius marcades en el Pla de mobilitat metropolità sostenible de l'àrea de València (PMOME).  
3. Quant a les consideracions relatives al canvi climàtic, la contaminació acústica i la qualitat de l'aire, el PMUS tindrà en compte les consideracions de l'informe del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i la Protecció del Medi Ambient, en particular:  
a.- Incorporar la metodologia i el càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que es consideren adequats; en concret, emissions de CO2 equivalents.  
b.- Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que es volen aconseguir (gasos d'efecte d'hivernacle i nivells sonors).  
4. El desenvolupament dels projectes que en execució del PMUS puguen afectar la rasant del terreny amb afectació al risc d'inundació incorporarà les prevencions que establix l'article 21, condicions generals d'adequació de les infraestructures, de la normativa PATRICOVA, d'acord amb el que s'ha plantejat en l'informe de 15.07.2021 del Servei de Gestió Territorial.  
Tal com establix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe estratègic ambiental i territorial perdrà la seua vigència i cessarà la seua producció a efectes propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha aprovat en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació en el Pla de mobilitat urbana sostenible d'Albalat dels Sorells. En este cas, el promotor ha de tornar a iniciar el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial de la proposta.   
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).   
Segons el que s'ha exposat anteriorment, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Albalat dels Sorells, perquè considera que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Ho notifique perquè se'n tinga coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 27 de juliol de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 8 de novembre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.