Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6027, del 03-06-2009 (2009/6336)

RESOLUCIÓ de 27 d'abril de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Rafelbunyol, Palanques i Zona eólica 13.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6027

Data del DOGV
:   03-06-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/6336


Data del document
:   27-04-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Rafelbunyol
    * Palanques
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 27 d'abril de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Rafelbunyol, Palanques i Zona eólica 13. [2009/6336]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 058/07-AIA Rafelbunyol, 165/06-AIA Palanques, i 035/02-AIA Zona eólica 13.  
València, 27 d'abril de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 58/2324-YPK   
Títol: Modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries de Rafelbunyol  
Promotor: Ajuntament de Rafelbunyol  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rafelbunyol i CTU   
Localització: Parcel·la 4, polígon 6, sítia al camí de la Rambleta (prolongació del c. del Calvari) a l'oest del nucli urbà.  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte de la modificació puntual sotmesa a avaluació d'impacte ambiental és establir una nova reserva de sòl dotacional per a un equipament públic mitjançant la reclassificació de sòl no urbanitzable comú.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'instrument de planejament actualment vigent al municipi de Rafelbunyol el constitueixen les normes subsidiàries de planejament aprovades el 31 d'octubre de 1989 per la Comissió Territorial d'Urbanisme i revisades amb data 7 de novembre de 1995. Al seu torn, les esmentades normes subsidiàries han sigut objecte d'homologació global amb aprovació definitiva de data 21 de desembre de 1999. Aquests dos últims instruments van ser sotmesos al corresponent procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
La modificació puntual pretén el canvi en la qualificació d'una parcel·la dotacional al sector I, amb una superfície de 5.649 m², per a la construcció de 180 habitatges en règim de protecció pública. I això a causa de la suficiència d'equipaments al municipi i la falta de HPO i sòl urbanitzat per a albergar-les. Per a restituir aquesta superfície d'equipament del sector I i mantenir els estàndards de dotacions públiques com a conseqüència de l'increment de l'edificabilitat residencial, s'estableix una nova reserva dotacional sobre sòl no urbanitzable comú que passa a sòl urbanitzable dotacional, mitjançant un canvi en la classificació del sòl al municipi.  
La reclassificació comprén una superfície total 12.564 m² amb destinació a un equipament públic sense un ús específic i zona verda (JL).  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives queden condicionades per l'objecte del projecte, on la decisió de reclassificar sòl no urbanitzable per a establir una nova reserva de sòl dotacional està determinada per la necessitat de suplir el canvi d'ús en el planejament vigent, que suposa la requalificació d'una parcel·la dotacional a sòl residencial amb destinació a la construcció d'habitatge subjecte a algun règim de protecció pública.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 8 de març de 2007, la Direcció Territorial de València remet una còpia de l'expedient administratiu municipal i la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a la Modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries de Rafelbunyol, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte exposat al tauler de la corporació municipal de data 15 de desembre de 2006 i anuncis publicats en el diari Valencia Hui, de data 20 de desembre de 2006, i en el DOGV núm. 5420, de 3 de gener de 2007.   
Durant el període d'informació pública es presenta una única al·legació segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Rafelbunyol relatiu a l'acord d'aprovació provisional per Ple de 15 de febrer de 2007.  
3. Resum de les al·legacions  
L'única al·legació presentada, que és desestimada, planteja com a alternativa la reclassificació de terrenys al costat del cementeri, actual vora urbana de la població, en compte d'establir la reserva de sòl dotacional sobre la parcel·la determinada per l'Ajuntament distant uns cent metres.   
Informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els informes remesos la Direcció Territorial de València, amb data 28 de març de 2007, i que són els següents:  
- Certificat d'Aigües de València, SA com a entitat gestora del subministrament d'aigua potable, que informa positivament la capacitat dels recursos del municipi per a atendre les necessitats previstes, estimades en 90 m³/dia per a 180 habitatges.   
- Certificat de la Mancomunitat de l'Horta Nord, entitat gestora del servei de recollida de residus sòlids urbans i el transport d'aquests a un abocador, el servei de la qual presta la Sociedad Anónima de Agricultores de la Vega de València.  
- Informe de la Sociedad Anónima de Agricultores de la Vega, com a empresa adjudicatària del servei de recollida diària de RSU, acreditatiu de la capacitat de mitjans humans i mecànics per a la gestió de residus sòlids urbans per a atendre l'increment en el volum d'aquests, segons les dades de població prevists.  
- Informe de l'EPSAR sobre capacitat d'admissió i gestió de les aigües residuals generades per l'actuació, estimat en 131,91 m³/dia corresponents a 660 habitants equivalents, i és viable el tractament d'aquestes en l'EDAR de la Pobla de Farnals supeditat al compliment de condicionants.   
Afeccions legals  
1. Llits i barrancs. A la parcel·la de l'actuació no hi ha cap llit ni xarxa de drenatge que es puga veure afectada, ni risc d'inundació. El llit més pròxim és el barranc del Puig, l'avinguda del qual genera ocasionalment inundacions que, en cas de fortes precipitacions, poden desbordar i arribar al desguàs natural dels camins que voregen la parcel·la, camí de la Rambleta i carril de la Rambleta.  
2. Patrimoni cultural valencià. Cap dels jaciments arqueològics catalogats a Rafelbunyol es troba en la zona d'estudi. Tampoc s'afecta cap altre element etnològic ni bé d'interés cultural. S'ha obtingut autorització per a la prospecció arqueològica de la parcel·la la informació de la qual ha de justificar la possible presència de restes arqueològiques a l'entorn de l'actuació, encara que no consta en l'expedient d'estudi d'impacte ambiental l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
Els terrenys afectats per la reclassificació corresponen a una zona de relleu pla conformat per dipòsits de sediments d'origen al·luvial, es tracta de sòls profunds amb bones condicions agrícoles, sotmesos a una activitat intensiva en explotació, amb monocultiu de cítrics.   
El paisatge de la zona d'actuació és el típic d'horta a la comarca, compost fonamentalment per camps de tarongers, en contacte amb la vora urbana Rafelbunyol constituïda per habitatge i dos equipaments, un esportiu i el cementeri.  
Ateses les característiques de l'actuació, en la qual se sotmet a avaluació d'impacte ambiental la reclassificació de SNU comú a fi d'establir una reserva de sòl dotacional per a albergar un equipament públic sense determinar i una zona verda (JL), els principals efectes ambientals previsibles són els causats pel consum i canvi d'ús del sòl.   
Els impactes ambientals per consum d'altres recursos i emissió de contaminants dependran fonamentalment de l'equipament que es fixe i l'ús d'aquests. D'aquesta manera no resulta fàcil estimar la demanda d'aigua potable i l'increment de volum de les aigües residuals o els residus. El projecte tramitat afecta directament també el paisatge, la hidrologia, l'aire, la vegetació i la fauna, i és a penes apreciable i d'escassa magnitud l'impacte ambiental que es produeix.  
El promotor ha remés justificació, i s'ha tingut en compte durant el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, de la demanda d'aigua potable i la capacitat de gestió d'aigües residuals i RSU que es deriva de l'execució de 180 nous habitatges, opció vàlida i adequada tenint en compte que es tracta de la implantació d'un ús no previst anteriorment i que són aquests habitatges els que desplacen els usos dotacionals possibles fins a la data.  
Es presenta una relació de mesures preventives i correctores que es limiten a una sèrie de recomanacions relatives als factors ambientals sobre els quals s'identifica algun possible impacte ambiental, amb el seu corresponent pla de vigilància ambiental (PVA).  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'art. 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la Modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries de planejament de Rafelbunyol, promogut pel mateix Ajuntament de Rafelbunyol, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon   
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
Tenint en compte l'entitat del document que es tramita, que es tracta d'un sòl urbanitzable dotacional d'escassa superfície, la urbanització i l'ordenació definitiva del qual pel que fa a l'ús queda pendent, es considera d'aplicació per al posterior desenvolpament d'aquest les mesures correctores específiques de l'estudi d'impacte ambiental següents:  
- L'aparició, si és el cas, de restes arqueològiques ha de comunicar-se a l'Àrea de Patrimoni Cultural i Museus, que està pendent d'informar a l'efecte patrimonial l'actuació proposada, i és obligada l'adopció totes les mesures que siguen necessàries per a la conservació d'aquestes en tant la Conselleria no emeta un informe respecte d'això.  
- Els nivells de soroll ambiental no han de sobrepassar, en cap punt de la zona, els establits en la legislació sectorial vigent per a assegurar el futur benestar de la població, en un entorn de desenvolupament fonamentalment residencial.  
- S'han de dur a terme totes les mesures es que preveuen en l'estudi d'integració pasisatgística.  
- Abans de començar les obres d'urbanització o condicionament de la parcel·la, s'ha d'abassegar la capa superficial de sòl, la terra vegetal, per a l'ús d'aquesta en l'enjardinament a la zona verda (JL).  
- Per a prevenir possibles danys per avingudes, s'ha de realitzar una xarxa de pluvials capaç d'evacuar els cabals, el sistema d'evacuació dels quals s'ha de fer extensiu al camí de la Rambleta i carril de la Rambleta, de manera que no s'inhabiliten els accessos o el pas lliure de l'aigua en cas de pluges torrencials.  
- Durant la fase d'execució, s'han de regar periòdicament les superfícies per a evitar la dispersió de partícules de pols. S'han d'extremar les mesures de seguretat davant de possibles abocaments accidentals contaminants del sòl o els aqüífers.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 165/06-AIA  
Títol: Granja avícola d'engreix  
Promotor: Begoña Almagro Cebero  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Palanques (Castelló)  
Objecte del projecte: Construcció i legalització d'explotació avícola  
Localització: Polígon 2, parcel·les 86, 99, 100, 101, 109, 140 i 141 del terme municipal de Palanques (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén construir una explotació avícola d'engreix, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació disposa d'una capacitat per a albergar 80.500 pollastres. Se situarà en diverses parcel·les amb una superfície total de 39.000 m² aproximadament, a les parcel·les 140 i 141 no s'ha previst cap construcció. L'explotació disposarà de 2 naus amb sistemes de calefacció, ventilació i refrigeració. Tindran unes dimensions de 1.920 m²/nau i una alçària al carener de 2 m. Disposarà, a més, de: un dipòsit de propà per al sistema de calefacció, sitges d'emmagatzemament, lavabo, oficina i locals tècnics. El procés productiu consisteix en la recepció de pollets d'un dia per a la posterior cria i engreix d'aquests fins a 1,8-2 kg. Amb una duració aproximada de 50 dies. S'estima que es podrà realitzar una mitjana anual de 5,5-6 cicles.   
Les naus disposaran de solera de formigó hidròfug de 15 cm de grossària. Sobre aquesta hi haurà un llit de borumballa o palla que es mantindrà amb una humitat al voltant del 60%. En el buit sanitari, el conjunt del fem i el jaç es lliurarà a una empresa externa per a l'aprofitament d'aquest com a adob. La producció de fem s'estima en 122,5 kg/m² per cicle d'engreix. En l'exterior de les naus s'habilitaran dues zones amb una superfície impermeable de 100 m² per a l'emmagatzematge temporal del fem, que es cobrirà amb lones.  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte, en l'explotació es disposarà d'un dipòsit per a l'emmagatzematge d'aquests.   
S'ha estimat un consum d'aigua per a cobrir les necessitats dels animals i la neteja de 3.750 m³/any. Les aigües brutes provinents dels lavabos aniran a una fossa sèptica dotada amb sistema de depuració. La distància al nucli urbà és inferior a 1.000 m.  
Tramitació administrativa  
1 Informació pública. Remissió de l'expedient  
En data 11 de maig de 2006 l'Ajuntament de Palanques remet a través d'Ofisam Morella el projecte d'activitat i l'AIA.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP de Castelló núm. 61, data de 23 de maig de 2006. Es va fer la comunicació als veïns de les parcel·les limítrofes i mitjançant un edicte. Es van presentar al·legacions a l'activitat objecte de l'expedient.  
2 Informes sectorials i documentació complementària  
Amb data 11 de maig de 2006, l'Ajuntament de Palanques remet l'estudi d'impacte ambiental, l'expedient municipal i el projecte d'activitat.  
Amb data 5 de juny de 2006 es remet una còpia de la publicació del projecte en el BOP.  
Amb data 2 de juny de 2006 es remet una sol·licitud d'ampliació de documentació en què se li sol·licita l'informe de patrimoni cultural i el de conca davant de l'augment del consum d'aigua. Se li sol·licita també que amplie la documentació continguda en l'expedient municipal.  
Amb data 11 de setembre de 2006 es remet part de la documentació sol·licitada.  
Amb data 23 d'octubre de 2006 es remet el certificat de proveïment d'aigua subscrit pel cap de zona de l'empresa Fomento Agrícola Catellonense, SA (FACSA):   
L'any 2006 el pou de Zorita ha arribat a proveir un màxim de 600 m³/dia. Això implica que l'explotació se situa en els moments de major consum en un 80% de la seua capacitat amb la bomba actual. La incorporació del consum sol·licitat per la Sra. Begoña Almagro Cebedo, amb un cabal sol·licitat de 3.750 m³/any, i considerant que el consum màxim d'aquest serà doble de la mitjana sol·licitada s'arribaria aproximadament a un 83% de la capacitat màxima d'extracció.  
En canvi, la incorporació d'aquest nou subministrament acreixerà els problemes de pressió que actualment afecten el subministrament d'Ortells, Gravera, Villores i Forcall, que impedeixen la simultaneïtat del subministrament. Per això, prèviament a la concessió de nous subministraments, hauria de resoldre's l'esmentat problema tècnic.   
En la conversació mantinguda amb el tècnic de l'empresa subministradora s'informa que s'ha resolt el problema de pressió.  
Amb data 23 de gener de 2007 es remet la documentació complementària.  
Amb data 25 de maig de 2006 es fa una consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi pel que fa a la possible afecció per la ubicació de l'explotació sobre el LIC Riu Bergantes.  
Amb data 12 de febrer de 2006, es respon l'esmentada consulta i s'indica: (...) ateses les característiques de l'activitat, la ubicació de les instal·lacions i les mesures que s'hi preveuen, es considera que no és probable que es produïsquen afeccions indirectes sobre els hàbitats o espècies del seu entorn.  
L'expedient administratiu consta de la documentació següent:  
- Sol·licitud per part del promotor de la llicència d'activitat.  
- Decret de l'alcaldia en què es resol admetre a tràmit la sol·licitud presentada, demanar els informes dels tècnics municipals, sotmetre el projecte a informació pública.  
- Còpia de la informació pública.  
- Informe favorable de l'inspector de Sanitat del centre de salut pública de Benicarló.   
- Amb data 15 de maig de 2006, informe de l'arquitecte tècnic municipal en què informa:  
(...) el projecte presentat, supera l'edificabilitat fixada en 0,2 m³/m² per l'article 50 de les ordenances municipals  
El projecte presentat no compleix amb les distàncies mínimes a camins fixada en 18 m per l'article 50 de les ordenances municipals (...).  
- Amb data 6 de setembre de 2006, nou informe de l'arquitecte municipal en què conclou que s'han esmenat les deficiències observades.  
S'ha modificat la distància de camins i s'ha ajustat al que disposen les ordenances municipals, també s'han reduït les dimensions de les naus a 2 naus de 128 m per 15 m i per 2 m d'alçària, amb la qual cosa també es compleix amb l'edificabilitat indicada en l'article 50 de les ordenances municipals de 0,20 m³/m².  
3. Al·legacions presentades al projecte  
Es van presentar al·legacions al projecte per part d'un dels veïns immediats, aquestes van ser de caràcter urbanístic excepte una. Aquesta es refereix a l'afecció al medi ambient de la construcció i de l'activitat projectada per contaminació atmosfèrica i afecció als aqüífers i per l'afecció a la vegetació que hi ha a la parcel·la.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable no protegit d'acord amb les ordenances municipals.   
Segons el Pla general d'ordenació forestal (PEGOF), la parcel·la 86 té una zona classificada com a sòl forestal d'arbratge natural.   
Segons el visor cartogràfic de la CTH corresponent al PEGOF, la zona d'actuació va patir un incendi l'any 1994. Pel Decret 6/2004, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, els terrenys estaran subjectes a especial protecció per a la reforestació i reposició de la vegetació en tota la superfície d'aquests.   
Les parcel·les 140 i 141 es troben dins de l'àmbit de la zona LIC, Riu Bergantes, inclosa en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià, segons acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001, per a la inclusió d'aquest en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE d'hàbitats.  
La parcel·la 140 limítrofa al llit del riu Bergantes està classificada amb un risc d'inundació 4 (mitjana 100 anys i calat baix <0,8 m) segons el PATRICOVA (Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova definitivament el pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana).  
El municipi de Palanques no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han descrit de manera molt general els elements ambientals: aigua, sòl, atmosfera, flora, fauna i medi socioeconòmic.  
Només s'han identificat els possibles impactes que es poden produir en l'exercici de l'activitat ramadera com a conseqüència de la generació i gestió dels residus. S'han analitzat les possibles afeccions sobre el sòl, l'aigua i l'atmosfera. No s'ha emprat cap metodologia per a la valoració d'aquests i s'ha conclòs que l'impacte principal serà l'emissió d'amoníac de les dejeccions.  
L'explotació se situarà als voltants del llit alt del riu Bergantes. Litològicament predominen les roques calcàries i margues encara que hi ha una xicoteta depressió on el material està compost per cudols graves i llims. Es tracta de parcel·les incultes amb abancalaments en el pendent del turó on se situen. Part de la superfície de la parcel·la 86 on se situarà una de les naus està ocupada per arbratge natural. Tota la zona va patir un incendi en 1994. Vist l'annex fotogràfic presentat s'observa una regeneració de la superfície afectada. Les parcel·les 140 i 141 es troben dins del LIC Riu Bergantes encara que no s'ha previst cap construcció ni actuació en aquestes.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les mesures protectores adoptades són les següents:  
- Impermeabilització de les naus i de la superfície habilitada per a l'emmagatzemament de les dejeccions.   
- Retirada periòdica de les dejeccions i control de l'ambient en l'interior de la nau.  
- Eliminació de cadàvers mitjançant un gestor autoritzat.   
No s'ha desenvolupat el pla de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja avícola d'engreix, situada al terme municipal de Palanques (Castelló), promogut per Begoña Almagro Cebero sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:  
1. Cal disposar de l'informe definitiu vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, el qual s'ha de presentar davant de l'òrgan substantiu.  
2. Ha d'obtenir l'informe previ de la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació (Llei 10/2004, de sòl no urbanitzable, Ordre de 17 d'octubre de 2005, de la CAPA, per la qual es regula l'emissió dels informes de caràcter territorial i urbanístic).   
3. L'actuació prevista és limítrofa a terreny forestal per tant s'ha de notificar aquesta en el Servei Territorial de Castelló de la Conselleria de Territori i Habitatge amb anterioritat als 30 dies naturals previs a la iniciació de les obres segons s'indica en el Decret 7/2004, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terrenys forestals i els voltants d'aquests.  
4. Les zones de la parcel·la 86 classificades com a sòl forestal han de respectar-se sense que es puga realitzar cap actuació en aquestes ja que estan subjectes a especial protecció per a la reforestació i reposició de la vegetació segons es recull en l'article 3 del Decret 6/2004, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats.  
5. Les zones de la parcel·la que no estiguen afectades per la construcció hauran de mantenir la vegetació que hi ha. Si resulta viable s'han de trasplantar les espècies de major port que es vegen afectades.  
6. S'ha d'assegurar la impermeabilitat de les zones de l'explotació en contacte amb les dejeccions.   
7. S'ha de presentar davant de l'òrgan substantiu una còpia del contracte de recollida de la gallinassa que es genere en l'explotació.  
8. S'ha d'obtenir l'autorització d'abocament de les aigües sanitàries. S'ha de comprovar periòdicament el bon funcionament del sistema de depuració triat per al tractament de les aigües sanitàries de l'explotació.  
9. S'ha de disposar de les infraestructures necessàries per a garantir el bon estat sanitari en l'explotació: tanca perimetral, gual sanitari a l'entrada de l'explotació o equips de pressió, teles antiocells i dipòsit de cadàvers.  
10. Ha d'establir un programa de vigilància ambiental que s'ha de presentar davant d'aquesta Secretaria Autonòmica per a la supervisió d'aquest.  
11. S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 11 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: : 35/7313-NPM  
Promotor: Eólica de Levante  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports. Direcció General d'Energia  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques zona 13 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana  
Localització: Termes municipals de Fontanars dels Alforins, Vallada, Aielo de Malferit, Bocairent (València), el Camp de Mirra, Beneixama, Villena i Cañada (Alacant)  
Descripció del projecte  
El projecte per al desenvolupament del potencial eòlic de la zona 13 ha patit variacions substancials des de la selecció i adjudicació d'aquest, per la qual cosa es realitza una descripció d'aquestes al llarg del temps per considerar-les importants en l'anàlisi i elecció de la solució definitiva.  
Inicialment, el promotor, en els diversos documents remesos a aquest Servei (octubre de 2001 i la remesa a l'octubre de 2002 que es correspon amb la documentació exposada a informació pública) proposa la instal·lació de 5 parcs eòlics que produiran una potència total de 157,5 MW.  
Els 105 aerogeneradors que s'han d'instal·lar tenen una potència unitària de 1500 kW i es distribueixen de la manera següent:  
- Parc eòlic el Morrón, de 28 aerogeneradors  
- Parc eòlic Serra de la Solana, de 19 aerogeneradors.  
- Parc eòlic Serra Grossa, de 31 aerogeneradors   
- Parc eòlic Serra de la Villa, es compon d'11 aerogeneradors  
- Parc eòlic d'Altos del Cortijo, de 16 aerogeneradors   
L'evacuació de l'energia produïda als parcs eòlics del Morrón, Serra de la Solana, Altos del Cortijo i Serra Grossa és conduïda a la ST de 400/132 KV situada al terme municipal de Beneixama.  
L'energia produïda al parc eòlic Serra de la Villa a banda s'evacua mitjançant LAAT de 66 KV que enllaçaria amb la que hi ha L- Villena - Bocairent.  
Les característiques de les esteses eren, bàsicament, les següents:  
La LAAT de 132 KV amb un recorregut de 33,473 km des del parc eòlic el Morrón i Serra de la Solana amb entrada i eixida a la SET Beneixama, continua amb el PE Altos del Cortijo i acaba en el PE Serra Grossa; i LAAT de 66 KV amb un recorregut d'1,763 km pel PE Serra de la Villa.  
l 5 de maig de 2005 l'empresa promotora sol·licita l'admissió de modificacions en els avantprojectes de parcs eòlics amb les corresponents modificacions de pla especial i estudi d'impacte ambiental. Aquestes modificacions comporten la substitució dels aerogeneradors per altres de 2 MW de potència unitària, disminuint el nombre d'aerogeneradors en cada parc.  
Així mateix, encara que es manté la construcció dels cinc parcs eòlics es posposa l'execució i desenvolupament dels parcs eòlics Serra de la Villa i Altos del Cortijo, i queda el desenvolupament de la zona eòlica 13 dividit en dues fases:  
La fase. En la qual s'executaran els parcs eòlics del Morrón, amb una potència total de 50 MW; Serra de la Solana, amb una potència total de 30MW i el parc eòlic de Sierra Grossa, amb una potència de 50 MW.  
2ª fase. En la qual s'executarien les obres dels parcs eòlics de Serra de la Villa amb una la potència total de 10 MW, i Altos del Cortijo amb una potència de 16 MW.  
El 27 de juliol de 2006 es realitza una aportació de documentació en què es realitzen una sèrie de canvis que afecten el potencial elèctric total de la zona 13, i les característiques i el traçat de les línies d'evacuació; això és:  
- S'ajorna indefinidament la construcció dels parcs Serra de la Villa i Altos del Cortijo. Amb això, queda fora de l'àmbit d'aplicació d'aquesta declaració el desenvolupament dels dos parcs eòlics que s'anaven a construir en una segona fase.  
- El potencial elèctric total de la zona 13 de 157,5 MW, queda reduït a 130 MW.  
- Es presenten nous avantprojectes de les línies d'evacuació en modificar la companyia elèctrica distribuïdora els punts d'evacuació. Això fa necessari el sotmetiment a informació pública tant dels avantprojectes com de l'estudi d'impacte ambiental d'aquestes línies.  
Amb tot això, el projecte definitiu queda de la manera següent:  
Parcs eòlics:  
- Parc eòlic el Morrón, amb 25 aerogeneradors, disposats en una única alineació amb 180 m de distància entre màquines, la potència total és de 50 MW.  
- Parc eòlic Serra de la Solana, el nombre d'aerogeneradors és de 15, amb una potència total de 30 MW. Els aerogeneradors es disposen en dues alineacions separades un mínim de 1.200 m i 238 m de distància entre màquines en la mateixa alineació.  
- Parc eòlic Serra Grossa, amb 25 aerogeneradors, disposats en quatre alineacions separades un mínim de 500 m i 177 m de distància entre màquines en la mateixa alineació. La potència total és de 50 MW.  
Els aerogeneradors que s'han d'instal·lar:  
- Potència unitària de 2.000 kW.  
- Alçària de boixa sobre el sòl: 78 m.  
- Diàmetre del rotor: 89,6 m.  
En cada parc eòlic s'ha previst la instal·lació d'un edifici de control i d'una subestació elèctrica, les dues edificacions quedaran unides per una xicoteta esplanada per a l'aparcament de vehicles (excepte al parc Serra Grossa que estan situades en paratges distints). La superfície total que s'ha d'ocupar és de 958 m² a la intempèrie en cada parc.  
Les ubicacions d'aquestes instal·lacions en cada parc són:  
- Serra Grossa, la subestació se situarà al paratge denominat Cabezo Gordo.  
- Serra de la Solana se situa al sud-oest del pic de l'Àguila.  
- El Morrón es troba a les proximitats de l'Alt Redó.  
Els centres de transformació 0,69/20kv s'instal·len en la seua totalitat a l'interior de la torre de cada aerogenerador i s'uniran entre aquests mitjançant cable soterrat.  
- Línies aèries d'evacuació  
Des de les subestacions dels parcs eòlics el Morrón i Serra de la Solana partirà una línia elèctrica d'evacuació de 132 kV, simple circuit, d'interconnexió entre les ST dels esmentats parcs amb el suport núm. 45 de la línia aèria de 132 kV entre la ST de Villena i la ST d'Oliva.  
D'altra banda des de la subestació del parc eòlic Serra Grossa partirà una línia d'evacuació a 66 kV que entroncarà amb la LAAT que hi ha de 66 kV L-Villena-Bocairent.  
Els avantprojectes i l'estudi d'impacte ambiental d'aquestes línies d'evacuació, com s'ha dit anteriorment, hauran de ser sotmesos a informació pública i per tant no són objecte de aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que l'elecció dels terrenys per a la instal·lació dels parcs es va abordar mitjançant una anàlisi de les distintes alternatives des de tres punts de vista: energètic, tecnicoeconòmic i ambiental. Amb aquesta finalitat es va realitzar un estudi detallat del potencial eòlic disponible en la zona 13; a partir dels mesuraments de vent realitzades i amb la topografia digitalitzada es va realitzar una modelització de la zona i es determine el seu potencial eòlic.  
Des del punt de vista ambiental, per a la selecció de les localitzacions amb menor impacte es van analitzar els paràmetres següents:  
- Vegetació: formacions vegetals afectades en cada alternativa.  
- Avifauna que hi ha a la zona.  
- Afeccions que incideixen en la planificació territorial: camins ramaders, forests d'utilitat pública, jaciments arqueològics, espais protegits, etc.  
Necessitat d'infraestructures associades: accessos, línies d'evacuació etc.  
Com a resultat d'aquestes anàlisis es van determinar els emplaçaments que disposaven de suficient potencial eòlic per a resultar viable la instal·lació. D'aquestes zones aptes es van distingir inicialment 7 zones ben diferenciades, però per al desenvolupament de la primera fase es van reduir a 5, totes localitzades en àrees aptes o aptes amb prescripcions: parc el Morrón, parc Solana, parc Serra Grossa, parc Alto del Chocolatero i parc Ascensión.  
Des del punt de vista ambiental les cinc possibles zones posseïen característiques molt paregudes; això és, es localitzaven sobre forests d'utilitat pública, afectaven algun camí ramader i la vegetació dominant era semblant; per això, les decisions per a descartar-ne alguna, es van prendre principalment basant-se en criteris tècnics i per tant prenent com a referència el potencial eòlic dels parcs. Així doncs, com els parcs Alto del Chocolatero i Ascensión tenien un potencial mitjà-baix van quedar descartats.  
Respecte a l'evacuació de l'energia elèctrica produïda es comparen quatre alternatives per a la línia d'evacuació del parc eòlic de la Serra Grossa i dos per a la dels parcs eòlics de la Solana i el Morrón. La metodologia emprada es basa a determinar els corredors que tinguen major capacitat d'acollida d'una línia d'alta tensió; amb aquesta finalitat s'analitza l'aptitud intrínseca del medi estudiant tres paràmetres: risc d'erosió actual; vegetació i risc d'incendi, i l'impacte potencial sobre el medi per mitjà de l'anàlisi de la distància a nuclis urbans o edificacions aïllades, la distància a carreteres i camins existents i la distància a zones d'interés faunístic.  
En la línia d'evacuació del parc eòlic de la Serra Grossa l'alternativa 3 queda descartada ja que discorre per la zona mitjana de la serra, on l'erosió, el risc d'incendis i la presència de vegetació natural són majors, per tant la capacitat d'acollida del territori a aquesta activitat és menor. D'altra banda, l'alternativa 2, que circula a l'est del nucli urbà d'Aielo de Malferit, sí que discorre per àrees de major capacitat d'acollida del territori, no obstant això, la major profusió d'habitatges aïllats, com també l'encreuament puntual per dues vegades del riu Clariano, pel major interés d'aquesta per a la fauna i la major longitud de la línia elèctrica, determinen el rebuig d'aquesta alternativa.  
L'alternativa 1 queda descartada ja que, com en l'alternativa 2, discorre per zones on la presència de nombroses construccions limita la capacitat per a albergar la línia d'alta tensió.  
L'alternativa 4 és la més apta ja que discorre per zones on la capacitat d'acollida és moderada i, a més, la presència de construccions és menor que en les altres alternatives per la qual cosa els possibles impediments que aquestes puguen originar disminueixen notablement.  
Pel que fa a la línia d'evacuació dels parcs eòlics la Solana i el Morrón, l'alternativa 2 és descartada a causa de la major visibilitat que aquesta presentaria, ja que circula per àrees molt pròximes als nuclis urbans de Cañada i Beneixama, a més, les nombroses edificacions que es presenten en l'àmbit d'estudi fan que per a evitar-les augmente la longitud total de la línia en quasi cinc quilòmetres. Per tant, l'alternativa seleccionada és la número 1, ja que la línia discorre per àrees de major capacitat, la presència d'edificacions és quasi nul·la i la longitud total és menor.  
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat de manera conjunta per a les 15 zones eòliques corresponents al Pla eòlic valencià, el 21 de gener de 2002, data en què la Direcció General d'Indústria i Energia remet a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la documentació corresponent als estudis d'impacte ambiental de les empreses preadjudicatàries en la reunió de la Comissió de Selecció de projectes del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, celebrada l'11 de gener de 2002, a fi de revisar i esmenar les deficiències documentals.  
Amb data 14 de juny de 2002, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet a la Direcció General d'Indústria i Energia la necessitat sol·licitar al promotor (Eólica de Levante, SL) l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental atés que aquest no compleix amb els continguts mínims que se li exigeixen.  
Amb data 3 de juliol de 2002, la Direcció General d'Indústria i Energia es dirigeix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, en relació amb l'escrit anterior, i indica una sèrie de particularitats.  
La Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, amb data 11 de juliol de 2002, contesta i reafirma la necessitat de sol·licitar al promotor l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental.  
En relació directa amb el desenvolupament dels parcs eòlics, el 5 de novembre de 2002 la Direcció General d'Indústria i Energia envia a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi els documents corresponents als estudis d'impacte ambiental presentats per les empreses preadjudicatàries de cada zona eòlica, i hi inclou les esmenes o millores recollides en les documentacions entregades com també d'aquells canvis haguts als parcs eòlics.  
El 14 de desembre de 2004 la Unitat Territorial d'Energia remet al Servei d'Impacte Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i les al·legacions presentades de la línia elèctrica a 66 kV, des de l'entroncament que s'ha de realitzar en la LAAT que hi ha de 66 kV L-Villena-Bocairent i el parc eòlic Serra de la Villa.  
El dia 15 de desembre de 2004 la Unitat Territorial d'Energia remet al Servei d'Impacte Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i les al·legacions presentades de la línia elèctrica a 132 kV, simple/doble circuit entre els parcs eòlics el Morrón, Serra de la Solana, Altos del Cortijo, Serra Grossa, amb entrada i eixida en la SET de Beneixama.  
El 7 de juny de 2005 la Direcció General d'Energia va remetre la documentació tècnica corresponent al pla especial i els annexos de modificacions de l'esmentat pla especial, l'estudi i impacte ambiental i dels avantprojectes i la modificació d'aquests, com també la resolució, de 30 de maig de 2005, del conseller d'Infraestructures i Transports, sobre l'aprovació provisional del pla especial, i s'adjuntà l'informe sobre les al·legacions o suggeriments presentats.  
En l'esmentada resolució d'aprovació provisional s'indica que la informació pública del pla especial de la zona 13 va ser duta a terme mitjançant publicació en el DOGV núm. 4552 de 25 de juliol de 2003, en el DOGV núm. 4565 de 13 d'agost de 2003, en el BOP d'Alacant núm. 170 de 26 de juliol de 2003, en BOP de València núm. 209 de 3 de setembre de 2003, i en el diari El Mundo del dia 9 de juliol i del dia 9 d'agost de 2003; i es presentaren 408 escrits entre al·legacions de particulars, informes d'organismes, i empreses de servei públic i interés general i dictàmens d'ajuntaments.  
Així mateix es recull en l'esmentada aprovació provisional l'admissió de les modificacions en els avantprojectes dels parcs eòlics amb les corresponents modificacions del pla especial i l'estudi d'impacte ambiental.  
El 17 d'agost de 2005 el Servei Territorial d'Energia remet els avantprojectes dels parcs eòlics i la documentació ambiental corresponents a la zona 13, a l'efecte de tramitació d'impacte ambiental.  
Informació pública  
El 2 d'agost de 2002 es va realitzar la convocatòria pública per al desenvolupament i execució del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Mitjançant una Resolució de 20 de juny de 2003 del Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant van ser sotmesos a informació pública:  
- El pla especial, els avantprojectes dels parcs eòlics Serra de la Villa, el Morrón, Serra de la Solana i l'estudi d'impacte ambiental de la zona 13 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
- L'autorització administrativa, estudi d'impacte ambiental, l'aprovació del projecte d'execució i la declaració d'utilitat pública del projecte bàsic de la línia elèctrica a 66 kV, doble circuit entre el parc eòlic Serra de la Villa, a la província d'Alacant.  
- L'autorització administrativa, l'aprovació del projecte d'execució, l'estudi d'impacte ambiental i la declaració d'utilitat pública del projecte bàsic de la línia elèctrica a 132 kV, simple/doble circuit entre els parcs eòlics el Morrón, Serra de la Solana, Altos del Cortijo i Serra Grossa, a les províncies de València i Alacant.  
Aquests anuncis es van publicar en:  
- El Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4552, de 25 de juliol de 2003.  
- En el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant núm. 170, de 26 de juliol de 2003  
- En el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 209, de 3 de setembre de 2003.  
- En el periòdic El Mundo del dia 9 de juliol i en el del dia 9 d'agost de 2003.  
El 13 d'agost de 2003 es va publicar en el DOGV núm. 4565 la informació pública per a l'autorització administrativa de la instal·lació elèctrica referent a les instal·lacions elèctriques d'unió entre els parcs eòlics del Morrón, Serra de la Solana, Altos del Cortijo i Serra Grossa i la subestació transformadora de Beneixama. En aquest mateix butlletí oficial, es va publicar la Resolució de 24 de juliol de 2003, del Servei Territorial d'Indústria i Energia de València, per la qual se sotmetia a informació pública conjunta el pla especial, els avantprojectes dels parcs eòlics Serra Grossa, Altos del Cortijo, Serra de la Solana i l'estudi d'impacte ambiental de la zona 13 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Les línies elèctriques referenciades desapareixen, o es modifiquen, en ajornar per a una segona fase la construcció d'alguns d'aquests parcs com també la no-construcció de la subestació de Beneixama. És per això que no formen part de l'objecte d'aquesta declaració.  
Al·legacions  
En el període d'informació pública s'han presentat 408 escrits entre al·legacions particulars, informes d'organismes i empreses de servei públic o de serveis d'interés general i dictàmens d'ajuntaments, al pla especial, que fan referència a nombrosos aspectes i impactes sobre el projecte com ara:  
- En relació al parc eòlic de Serra de la Solana, s'indica:  
- Segons l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana s'assenyala com a zona no apta la serra de la Solana.  
- El parc eòlic afecta la LIC 62 els Alforins, d'elevat valor ecològic;  
- En la zona es troben interessants comunitats d'aus lligades al biomediterrani i en especial les aus rapaces, afectades pel parc eòlic;  
- La serra de la Solana és escenari de passos migratoris que es veuran afectats;  
- S'altera el paisatge de la zona de Fontanars dels Alforins;  
- S'afecta el sòl amb l'obertura de camins;  
- El traçat proposat per a la línia elèctrica del parc resulta altament perjudicial a causa de la construcció de pistes d'accés a les torres i a la disminució de la qualitat paisatgística de la zona;  
- Hi ha massa línies d'alta tensió a la serra de la Solana i diversos estudis confirmen que s'incrementa el risc d'incendi forestal.  
- Respecte al parc eòlic Serra Grossa s'indica:  
- Es produeix una afecció al paisatge, fent especial menció de l'ermita de Sant Esteve i la Vall d'Albaida;  
- Afecció sobre la vegetació, amb especial menció al carrascar, coscollar, matoll i pastiu;  
- Impacte sobre espais d'interés per a les aus, serra de la Safor i nord d'Alacant, no previst en l'estudi d'impacte ambiental;  
- Afecció sobre la fauna, mencionant la importància ornitològica de la zona, especialment les aus rapaces, fluxos migratoris, no analitzades en l'estudi d'impacte ambiental que es remet al posterior programa de vigilància ambiental;  
- Afecció sobre el sòl, com a conseqüència de l'obertura de camins nous, que incideix sobre l'erosió del sòl i els incendis forestals.  
- A més, s'indica l'absència d'informació referent a quiròpters en l'àrea de l'actuació, i es fa especial menció d'aspectes concrets que poden veure's afectats per la instal·lació del parc eòlic, com ara la Sima de la Balarma.  
- Pel que fa al parc eòlic el Morrón:  
- Es considera que es produeix una afecció sobre el paisatge tant pels aerogeneradors com per la creació d'accessos nous i instal·lacions auxiliars. S'indica que el parc és visible des distints accessos a Villena. Es qüestiona l'estudi d'impacte pel que fa a l'afecció a la fauna, mesures correctores, examen insuficient d'alternatives dels accessos, de les instal·lacions auxiliars, etc.  
- No es preveu en l'avantprojecte la redacció d'un projecte de desmantellament de les infraestructures i de restauració de l'àmbit afectat;  
- No s'estableixen mesures compensatòries, que podrien estar relacionades amb programes de radioseguiment de determinades espècies d'interés i estudis de poblacions d'aus.  
- L'actuació afectarà els usos recreatius i culturals de la serra, amb especial menció a la senda de curt recorregut PRV 197 que discorre pel denominat assegador de la Cuesta, recuperat recentment pel Centre Excursionista de Villena dins del projecte de recuperació de camins ramaders promogut per Ateana.  
Peticions d'informació  
Al llarg del procediment d'avaluació d'impacte ambiental s'han realitzat les consultes següents:  
- Servei de Conservació de la Biodiversitat (10.10.06, 02.05.07, 18.06.07 i 27.09.07).  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi (21.02.07 i 27.09.07).  
Documentació complementària  
Al juliol de 2006 l'empresa promotora va presentar la documentació complementària, com a resposta a la sol·licitud de documentació realitzada el 24 de gener de 2006, el contingut de la qual es resumeix en els punts següents:  
1. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada. S'analitzen diferents alternatives d'ubicació dels parcs, amb aquesta finalitat inicialment es realitza un estudi del potencial eòlic a la zona 13 a partir de les dades d'estacions eòliques disponibles a la zona; amb els mesuraments obtinguts es va realitzar una estimació del potencial de la zona, i es trobaren dins dels límits de la zona 13 una sèrie d'emplaçaments amb un elevat potencial. En una primera fase es van distingir 7 zones (Serra Grossa, Alto del Chocolatero, Altos del Cortijo, Serra de la Solana, el Morrón, Serra de la Villa i Ascensión), per a les quals es va realitzar una anàlisi tenint en compte inicialment condicionants ambientals, això és:  
- Vegetació: formacions vegetals afectades en cada una de les alternatives.  
- Avifauna present en la zona.  
- Afeccions a camins ramaders, forests d'utilitat pública, jaciments arqueològics, espais protegits, etc.  
- Necessitats d'infraestructures associades: accessos, línies d'evacuació, etc.  
Els condicionants tècnics que es van analitzar són fonamentalment:  
- Situació a les zones de major potencial eòlic.  
- Disposició de les alineacions dels aerogeneradors perpendicular a la direcció del vent predominant.  
- Separació suficient entre les diverses alineacions d'aerogeneradors per a reduir l'efecte estela.  
Com a conclusió es va veure que, des del punt de vista ambiental, la totalitat de les opcions posseïen característiques molt paregudes; per tant es va prendre la decisió de l'emplaçament dels parcs basant-se en els criteris tècnics prenent com a referència el potencial eòlic. Així, es van desestimar el parc Ascensión i parc de l'Alto del Chocolatero, atés que ambdós presentaven una capacitat eòlica mitjana-baixa.  
S'aporta també un estudi d'alternatives referent al tipus d'aerogenerador i la seua distribució, vials interiors, camins d'accés i la localització dels edificis de control. En tots els casos s'ha intentat trobar la solució en què es minimitzen les afeccions al medi natural (terreny, avifauna, impacte visual etc.) i al mateix temps aconseguir el màxim aprofitament eòlic.  
2. Incendis i tallafocs. Per a cada un dels parcs que s'han d'implantar en la primera fase s'aporten dades del tipus de vegetació que hi ha i d'això es dedueix el risc d'incendis.  
No obstant això, no s'indica cap mesura correctora o protectora per a la prevenció d'incendis.  
3. Afecció per ombres. Per a cada parc eòlic que s'ha de desenvolupar en la primera fase (el Morrón, Serra Grossa i Serra de la Solana) s'ha realitzat un estudi de l'afecció per ombres; això és, un estudi de la incidència solar sobre el relleu de cada zona, a fi d'obtenir la diferència en hores de llum entre la situació actual i la que es tindrà una vegada estiga implantat el parc eòlic.  
Segons aquest estudi, al parc el Morrón, les àrees més pròximes a les zones d'implantació dels aerogeneradors són les que reben menor quantitat d'hores de sol al dia, i arriben a disminuir nou hores menys al sud de l'àrea d'actuació.  
El grup d'edificacions als voltants de la casa de Balaguer, a l'est de l'àrea d'actuació, no es veu afectat per les ombres que generen els aerogeneradors; no obstant això, a la casa de Lorenza, a l'oest de l'àmbit, la insolació es reduirà en una hora al dia.  
En la zona del parc eòlic Serra de la Solana, la majoria de l'àrea manté una insolació diària d'11 hores una vegada instal·lats els aerogeneradors, l'afecció es redueix a l'entorn immediat dels aerogeneradors; això és, la reducció d'una hora es limita a una distància inferior als 800 m, la disminució de 2 hores s'estén a la zona situada a uns 200 m, i la de 3 hores a aproximadament a 130 m en línia recta. El descens de 4 i 5 hores es concentra en l'entorn més pròxim dels aerogeneradors.  
L'única edificació que es troba dins del radi de 1.000 m és la casa que està en l'Ombria del Carrascars i segons l'estudi no veurà disminuïdes les hores de llum que actualment percep.  
Com en els casos anteriors, al parc Serra Grossa, la major disminució de la insolació se centra en les àrees més pròximes als punts d'instal·lació dels aerogeneradors, i s'arriba a una disminució de 4-5 hores de llum diàries i, fins i tot en alguns punts, a 6 hores. La disminució de 2 hores de llum es distribueix fins a una distància mitjana dels 200 m al voltant de cada aerogenerador i la reducció d'una hora de llum s'estén a més dels 1.000 m de distància mitjana.  
No s'aporta un estudi d'afecció per ombra d'aerogeneradors situats en ubicacions alternatives, sobre edificacions i instal·lacions situades en aquests àmbits.  
4. Afecció acústica. S'aporta un estudi acústic en què s'analitza el nivell de soroll en l'estat operacional, mitjançant l'elaboració d'un informe de nivells sonors en l'ambient exterior de l'entorn de l'actuació, tant en el període diürn com en el nocturn.  
Aquest estudi es realitza de manera general, no es particularitza per a cada una de les edificacions que hi ha a la zona d'influència dels distints parcs.  
A més, no queda clar en l'estudi si aquest s'ha realitzat per a cada zona de recepció, per al soroll generat per un sol aerogenerador o s'ha analitzat considerant conjuntament tots els focus emissors que podrien afectar la zona d'estudi  
S'havia de presentar un estudi acústic complet per a la fase d'explotació, que comprenguera totes les edificacions existents en un radi de 1.000 m de qualsevol punt susceptible d'albergar instal·lacions eòliques.  
Amb aquesta finalitat, s'havia de presentar una relació de les diverses edificacions que indicara, per a cada receptor i considerant conjuntament tots els focus emissors, el nivell sonor equivalent anual per als períodes diürn (8.00 a 22.00) i nocturn (22.00 a 8.00) tenint en compte les dades que hi ha sobre nombre i distribució d'hores de funcionament previsibles. S'ha de tenir en compte el que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
5. Estudi de la incidència visual. S'aporta l'estudi de les conques visuals de cada un dels parcs, per a l'obtenció d'aquestes conques visuals s'han considerat com a punts focus els aerogeneradors de cada parc eòlic, ja que són els elements més susceptibles de presentar major incidència visual. Des d'aquests i considerant els paràmetres:  
- Alçària real de terreny en el punt focus.  
- Alçària real de l'observador, a la cota del terreny se li suma l'alçària de l'observador situat en un punt concret.  
- Alçària dels elements de l'entorn  
Es realitza un estudi de les conques visuals i de la incidència visual en cada parc, segons aquest estudi es té:  
- Parc eòlic el Morrón: La visibilitat és màxima (el parc eòlic és pràcticament tot visible) als nuclis urbans de Villena, el Camp de Mirra i Cañada (situats a 5 km de distància del parc), Beneixama (a 8 km), Biar (a 10 km) i Banyeres de Mariola (a més de 18 km). En la zona de l'ermita de Sant Isidre (a la carretera CV-657) i de l'ermita de Sant Bertomeu (a la carretera CV-813) la visibilitat del parc és molt alta. És alta a la carretera CV-799 a les urbanitzacions de Las Virtudes i El Campo, com també a la N-344 que porta a la Font de la Figuera. Finalment la incidència visual és mitjana, baixa o molt baixa a les zones de la contornada de la CV-656, per la Casa del Infierno, Casa Rafael, etc.  
- Parc eòlic Serra de la Solana. La visibilitat és alta en dues grans zones; això és, al llarg de tota la Vall de Biar i als voltants de la carretera CV-656 com també al nucli urbà de Fontanars dels Alforins, a més es veu afectada l'ermita de Sant Bertomeu a Villena. És molt alta en totes les crestes de les serres dels voltants del parc i als paratges de San Juan i la Macolla, al sud de Villena.  
- Parc eòlic de la Serra Grossa. L'afecció visual és baixa en l'entorn més pròxim del parc eòlic, en àrees del sud del nucli urbà d'Aielo de Malferit i als paratges Benemil i la Calera, a més en zones pròximes a Moixent. És moderada al paratge d'Altos de los Potreros, i a les àrees de la Huerta i el barranc es Serrans a la zona de la CV-40. La visibilitat és alta al nord del nucli urbà de l'Olleria, a la serra de Bernisa, al sud del municipi d'Aielo de Malferit a les zones de Matrabell, al nord del terme municipal d'Ontinyent a les zones del Garrofer de l'Ora, Muela Grande i Alto de Flisura, a més també es veu afectada l'ermita de Sant Esteve prop de la Muela Grande. Finalment l'afecció és màxima als nuclis urbans d'Ontinyent, Agres, Benigánim, la Pobla del Duc i Quatretonda, com també a punts de la Serra de Mariola a Bocairent i Agres.  
L'estudi es restringeix a les zones dels parcs eòlics en projecte, sense analitzar les afeccions en posicions alternatives, com també les diverses alternatives de línies d'evacuació i la resta d'elements com ara subestacions, accessos de nou traçat, etc.  
6. Estudi de la fauna. S'aporta un estudi complet de la fauna terrestre que hi ha al LIC els Alforins i l'efecte previsible sobre aquesta incloent el conjunt de la zona d'afecció de les obres i de les susceptibles d'albergar-les (parcs eòlics, línies d'evacuació, instal·lacions auxiliars), amb la qual cosa s'esmenen les deficiències trobades pel que fa a les espècies incloses en el LIC.  
Així mateix també s'adjunta en la nova documentació presentada l'estudi complet pel que fa a amfibis i rèptils.  
En l'apartat d'aus s'indica que només s'han inclòs aquelles previstes en l'annex I de la Directiva d'aus 79/409/CE, espècies que han de ser objectiu de mesures de conservació de l'hàbitat.  
7. Estudi de vegetació, flora i hàbitats naturals. Es realitza un inventari de la vegetació correcte i ajustat a la realitat del projecte. S'aporten a més de la identificació de les espècies i les disposicions legals relatives a flora i vegetació.  
S'han inventariat les espècies vegetals que es veuran afectades per l'eliminació directa a causa de les obres d'instal·lació dels aerogeneradors. S'adjunten en la documentació presentada com a esmena, fitxes individuals de cada aerogenerador per parc eòlic. En aquestes fitxes s'indica la coordenada de l'aerogenerador, la vegetació afectada per eliminació directa, la cobertura de la vegetació respecte de l'àrea total afectada, l'espècie dominant i la cobertura de l'espècie dominant respecte a l'àrea ocupada per vegetació. Aquestes fitxes faciliten l'avaluació de les espècies afectades.  
Segons un informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat, referent a les espècies de flora, s'assenyala que encara que se situen a les zones més altes, no afecta greument espècies endèmiques, rares o amenaçades. Sí que afecta espècies de domini rocós com Juniperus phoenicea (freqüent al Morrón i la Solana) o de pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica (Hypericion ericoidis) com en l'aerogenerador 24 del Morrón.  
D'aquesta manera ha d'evitar-se en la mesura que es puga l'afecció a aquests hàbitats rocosos, per un costat desplaçant l'aerogenerador esmentat i, d'un altre, ajustant la localització d'aerogeneradors que afecten Juniperus phoenicea quan forme part de comunitats rocoses.  
8. Estudi d'afecció a xarxa Natura 2000. S'aporta descripció de l'esmentat LIC i dels hàbitats que es troben a la zona on es pretén la implantació del parc eòlic en la Serra de la Solana. S'indica, al seu torn, que el percentatge afectat correspondria al 0,83% de la superfície total del LIC els Alforins, però no es valora ni es proposen mesures per a minimitzar l'impacte que es produiria no sols per l'espai que ocupa l'aerogenerador, sinó també durant la fase de construcció, sobre els valors naturals que van motivar la inclusió en la xarxa Natura 2000 (hàbitats naturals o espècies prioritàries).  
9. Fase d'abandó. S'aporta projecte de desmantellament de les infraestructures a més del pressupost, en el qual es defineixen i valoren les actuacions necessàries per al desmantellament de les instal·lacions dels parcs eòlics i la restauració dels terrenys una vegada finalitzada l'activitat de producció d'energia elèctrica.  
10. Altres aspectes que s'han de completar  
- Revegetació. S'aporta una descripció de les tasques que s'han de realitzar per a la restauració de les zones afectades per l'actuació; això és, els runams de cada parc, les plataformes de muntatge dels aerogeneradors, els terraplens dels vials d'accés i les superfícies de desmunt. Les espècies arbòries que s'han d'emprar s'adapten a l'Ordre de 22 de novembre de 2005, del DOGV núm. 5154, de 14 de desembre de 2005, a més es presenta el pressupost i pla de treballs.  
- Punts d'interés geològic. S'indica que no hi ha punts d'interés als voltants dels parcs eòlics.  
- S'aporta cartografia del risc d'erosió actual i potencial, com també de riscos de lliscaments i despreniments de les àrees afectades per les actuacions. S'indica l'existència de dues zones amb risc de despreniment situades una al parc de la Serra Grossa i una altra al parc del Morrón.  
- S'indica que la vulnerabilitat dels aqüífers a la contaminació en els diversos parcs és mitjana i es presenten mesures preventives per a minimitzar les possibles afeccions als aqüífers en cas d'abocaments accidentals.  
- A més, es presenten les mesures correctores/preventives per a evitar afeccions ambientals als punts de recollida de residus d'obra, la retirada de les restes d'obra, la ubicació de les infraestructures de suport, abocadors i àrees d'emmagatzematge i encreuaments de llits i barrancs.  
- Es fa una estimació del volum de residus que s'han de generar en la construcció de cada un de parcs eòlics, com també els volums de desmunt i terraplé dels vials de nova planta. S'estima que entre un 10% i un 30% del volum de residus podrà ser aprofitat com a àrids després de ser tractats adequadament. A més s'indiquen els possibles abocadors que hi ha a la zona que podran assumir el volum de residus que finalment s'hi generen.  
- Per a cada parc es presenta una relació de les forests d'utilitat pública afectades com també s'indica el percentatge de la superfície de la forest afectada.  
11. Cartografia. Es presenta tota la cartografia sol·licitada.  
12. Projecte d'intervenció arqueològica per a l'avaluació de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (PE Serra Grossa) termes municipals d'Ontinyent, Vallada i Aileo de Malferit.  
13. Projecte d'intervenció arqueològica per a l'avaluació de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (PE Serra de la Solana) termes municipals de Fontanars dels Alforins i Camp de Mirra.   
14. Projecte d'intervenció arqueològica per a l'avaluació de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (PE el Morrón) termes municipals de Villena i Cañada.   
A més es presenta: estudi d'impacte ambiental de la línia elèctrica d'evacuació del parc Serra Grossa, i estudi d'impacte ambiental de la línia elèctrica d'evacuació dels parcs de la Solana i el Morrón, ambdós sense el tràmit d'informació pública.  
Analitzada aquesta documentació i rebut informe del Servei Conservació de la Biodiversitat, l'1 de març de 2007 es va sol·licitar una nova ampliació de l'estudi d'impacte ambiental centrat en primer lloc en incendis i tallafocs. En segon terme se sol·licitava una ampliació de l'estudi d'afecció per ombres per a ubicacions alternatives dels aerogeneradors dels parcs. Se sol·licitava, a més, una anàlisi de l'afecció acústica, aquesta havia de comprendre totes les edificacions que hi ha en un radi de 1.000 m de qualsevol punt susceptible de contenir instal·lacions eòliques. També s'havia d'aportar estudi de la fauna que hi havia i l'efecte previsible sobre aquesta. Finalment se sol·licitava que es lliuraren els preceptius informes favorables o condicionants a les actuacions previstes, parcs i línies elèctriques, emesos per l'Àrea de Cultura de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
L'empresa promotora va presentar nova documentació complementària el dia 17 d'abril de 2007 amb el contingut següent:  
- Un estudi d'afecció per ombres en què el model d'elevacions consisteix en una falsa serralada formada per la línia d'unió imaginària dels aerogeneradors, això comprén totes les possibles ubicacions d'aquests. D'aquest estudi es conclou que als tres parcs eòlics (Serra Grossa, la Solana i el Morrón), la variació que pot produir-se pel que fa a l'afecció per ombres és mínima respecte a la calculada per a les ubicacions previstes.  
- Es presenta, també, una anàlisi de l'afecció acústica de la qual es conclou que tant per al parc eòlic del Morrón, com per al de la Solana en cap de les edificacions pròximes als parcs se superen els màxims establits per a l'ús residencial, tant en horari diürn com nocturn.  
- Al parc eòlic de la Serra Grossa els nivells establits per la legislació vigent (s'estableix en 50 dB(A) en horari diürn i en 45 dB(A) en horari nocturn) se sobrepassen en dues construccions; això és, l'ermita de Sant Esteve i en edificacions pròximes a l'Alt de la Creu, no obstant es tracta d'edificis que s'ocupen de forma temporal.  
- A més, es presenta un estudi del grau d'impacte que produiria la presència dels parcs eòlics sobre l'avifauna de la contornada. S'aporta, doncs, un treball sobre l'avifauna abans de la construcció dels parcs, per a poder disminuir al màxim els possibles impactes produïts. No obstant això, aquest estudi no compleix amb la metodologia proposada pel Servei de Conservació de la Biodiversitat i que va ser enviada al promotor al gener de 2006.  
- Respecte a les afeccions al Patrimoni Històric, Artístic i Cultural s'indica que s'han demanat els informes resolutius respecte d'això de les prospeccions arqueològiques dels tres parcs com també de les respectives línies d'evacuació.  
- Estudi d'alternatives de traçat de les línies d'evacuació i cartografia referent a aquestes línies. No obstant això, cal indicar que aquestes línies d'evacuació queden fora de l'àmbit de resolució d'aquesta declaració d'impacte ambiental, sent necessari sotmetre a informació pública els avantprojectes i els estudis d'impacte ambiental de les esmentades línies elèctriques.  
El 24 de setembre de 2007 es rep de l'Àrea d'Energia el document d'ampliació i esmena realitzat per l'empresa promotora responent al requeriment d'ampliació de documentació de 13.07.2007. En aquest document s'aprofundeix en les afeccions a la xarxa Natura 2000 i les afeccions sobre l'avifauna, a més de relacionar una sèrie de mesures compensatòries.  
Informes sectorials  
Es realitza a continuació un resum dels informes emesos pels distints organismes, tenint en compte les modificacions introduïdes en el projecte.  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge, Secció Forestal  
Respecte al parc eòlic Serra de la Solana s'indica que la situació del parc afecta la forest núm. 1027 del Catàleg d'utilitat pública l'Ombria, pertanyent a la Generalitat Valenciana. Afig que la vegetació predominant és bosc baix de matoll mediterrani amb un poc de regeneració natural de Pinus halepensis.  
Respecte al parc eòlic de Serra Grossa indica que s'afecta la forest pública núm. 10 del Catàleg d'utilitat pública la Solana del Est pertanyent a la Generalitat Valenciana al terme d'Ontinyent, la forest d'utilitat pública núm. 83 l'Ombria, pertanyent a l'Ajuntament de Vallada en aquest terme municipal i la forest pública núm. 93 la Solana, pertanyent a l'Ajuntament d'Aielo de Malferit en aquest terme municipal. A més s'indica que la vegetació predominant en aquestes forests és bosc baix de matoll mediterrani amb un poc de regeneració de Pinus halepensis.  
Les instal·lacions i actuacions previstes en la separata dels avantprojectes de parcs eòlics el Morrón i Serra de la Solana, a la província d'Alacant, afecten els termes municipals de Villena, Cañada i el Camp de Mirra i estan subjectes a la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, ja que es localitzen principalment en terrenys forestals.  
Es recorda la subjecció de les actuacions i instal·lacions a la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
S'adjunta informe sobre l'avantprojecte de parc eòlic el Morrón, en el qual comuniquen el següent:  
- Els camins de nova creació afecten els camins ramaders assegador de Cascante, situat entre els termes municipals de Cañada i Villena amb una amplària de 37,61 metres, assegador del Camino de las Fuentes, situat entre els termes municipals de Cañada i el Camp de Mirra, amb una amplària de 20,89 metres i assegador de la Noguera amb una amplària de 37,61 metres al terme municipal de Villena. S'afig que els pals de la línia aèria d'evacuació poden afectar el camí ramader.  
- Es fa constar que hi ha un antic camí de repoblació que actualment està intransitable, per la qual cosa podria considerar-se com de nova creació. L'esmentat camí afecta la forest la Replana AL73020 el propietari de la qual és l'Ajuntament del Camp de Mirra.  
S'adjunta també informe sobre l'avantprojecte de parc eòlic Serra la Solana en què es comunica que la zona on se situaran els aerogeneradors 1, 2, 3, 4, 5 i 6 com també el camí de nova creació per a la instal·lació d'aquests, afecta la forest pública AL-3020 la Replana propietat de l'Ajuntament del Camp de Mirra.  
- Ajuntament de Fontanars dels Alforins  
- S'indica que el parc eòlic afecta el LIC núm. 62 els Alforins.  
- Afecta negativament la vegetació de la zona, la fauna avícola amb especial menció de les aus rapaces.  
- Afecta el sòl per l'obertura de camins i el traçat de línies elèctriques en llocs amb gran pendent. S'apunta també que es tracta d'una zona amb abundant vegetació, i d'un destacable valor ecològic i ambiental, i es veu afectat per l'obertura de camins i rases.  
- L'afecció al paisatge ha de considerar-se molt alta.  
- El traçat proposat per a la línia elèctrica del parc resulta altament perjudicial a causa de la construcció de pistes d'accés a les torres i a la disminució paisatgística de la zona.  
- Ajuntament de Vallada  
En resposta a la sol·licitud de dictamen al pla especial informa que es considera convenient adequar el Pla general d'ordenació urbana que s'està redactant per a aquesta localitat a les determinacions del pla especial, a fi de poder aconseguir energia neta i renovable.  
En resposta a la sol·licitud d'informe sobre el parc eòlic Serra Grossa, informa que la instal·lació que es projecta es troba sobre terrenys qualificats per les normes subsidiàries vigents la població com a sòl no urbanitzable, això és, zones d'usos limitats per la protecció dels valors paisatgístics i naturals del territori on les condicions d'ús són les següents: ús dominant forestal, usos compatibles magatzems no qualificats i viari i usos incompatibles tots els altres. Que atés que es proposa la consecució d'energia neta i ja que es troba en fase de redacció el Pla d'ordenació urbana del municipi, es considera convenient adequar el planejament tenint en compte aquesta instal·lació.  
- Ajuntament d'Aielo de Malferit  
Realitza les consideracions següents com a resposta a la petició d'informe sobre el parc eòlic Serra Grossa:  
- Es produeix una afecció al paisatge amb un percentatge d'ocupació del parc que és desmesurada amb relació a la superfície del terme municipal.  
- A les serres castigades per incendis i que en el moment actual es troben en fase de reforestació, es produirà un impacte greu sobre el sòl i la vegetació, ja que les instal·lacions eòliques necessiten un corredor lliure de vegetació i unes pistes d'accés d'amplària considerable, unit al moviment de maquinària pesant, construccions, fonamentacions, etc., amb el consegüent efecte destructiu que ocasionarà.  
- Es produirà impacte sobre espais d'interés, per afectar de manera greu l'avifauna de la zona, especialment les aus de rapinya per afecció a l'hàbitat natural d'aquestes tant per la presència d'aerogeneradors com de línies elèctriques d'alta tensió. De la mateixa manera la presència d'aerogeneradors afectarà els fluxos d'aus migratòries de la zona. Afig que s'afecta una àrea IBA (Important Bird Area). Afectarà per soroll: conills, perdius, coloms i raboses.  
- Ajuntament d'Ontinyent  
En resposta a la petició d'informe sobre l'avantprojecte de parc eòlic de Serra Grossa i el pla especial de la zona emet informe desfavorable basant-se en les consideracions següents:  
- Segons avanç d'informe la fauna de la zona realitzat per la Societat Espanyola d'Ornitologia, entre les espècies de la zona s'inclou l'espècie Hieraaetus fasciatus pròxima al perill d'extinció.  
- El parc eòlic se situa sobre l'IBA 160, segons l'esmentat avanç d'informe.  
- S'indica com a acceptable la substitució dels aerogeneradors projectats per altres d'eix vertical que tenen una menor incidència sobre les aus i un menor impacte visual.  
- Consideren que s'han de suprimir els 11 aerogeneradors que queden a una distància inferior a 1.000 metres de l'ermita de Sant Esteve, a fi de protegir aquest paratge.  
- Se suggereix la supressió dels aerogeneradors situats a la part de ponent de la carretera de Moixent, que coincideix amb la zona de la Balarna, d'alt valor paisatgístic.  
- Indiquen que el parc eòlic es projecta sobre una zona de passos migratoris d'aus, per la qual cosa suggereixen la reducció de l'alçària dels aerogeneradors; a més suggereixen que les línies elèctriques d'evacuació han d'estar soterrades per a evitar l'impacte sobre les aus, especialment Hieraaetus fasciatus. Com a alternativa al soterrament de línies plantegen l'aprofitament dels corredors d'infraestructures. Adjunten l'informe d'Antonio Ferrero Belda, membre de SEO/BirdLife a València.  
- S'apunta el risc que comporta la construcció dels parcs eòlics sobre el patrimoni arqueològic que puga haver-hi a la zona, i s'indica la necessitat de realitzar prospeccions arqueològiques a les àrees afectades. S'acompanya d'un informe d'Agustí Ribera, director del Museu Arqueològic d'Ontinyent.  
- S'informa que les parcel·les afectades es troben qualificades pel Pla general vigent com a sòl no urbanitzable protegit i específicament com a àrea de protecció forestal i paisatgística, en usos limitats a les activitats forestals i paisatgístiques. S'afig que està prohibit tot tipus d'edificació de nova planta.  
- Ajuntament de Beneixama  
Realitza les següents observacions respecte al parc eòlic Serra de la Solana:  
- S'indica l'impacte paisatgístic sobre la Serra de la Solana amb especial menció al conjunt de l'ermita de Sant Isidre.  
- El projecte afecta el lloc d'interés comunitari (LIC) núm. 62, els Alforins, en el qual està inclòs part del terme municipal de Beneixama. S'assenyala l'impacte sobre la fauna i flora. En relació amb la Directiva 92/43/CEE (Directiva d'hàbitats), s'indica que en l'estudi d'impacte ambiental no es justifiquen les raons de primera necessitat per les quals haja de construir-se el parc eòlic en aquest emplaçament i tampoc indica alternatives. S'ha detectat un error en l'estudi d'impacte ambiental, que indica que cap aerogenerador està situat sobre zona LIC.  
- Consideren que l'impacte sobre la vegetació ha de considerar-se immediat, irreversible, permanent i crític.  
- S'assenyala la importància ornitològica de la zona, en especial les aus rapaçes amb menció també a les aus migradores. S'al·lega que l'estudi d'impacte ambiental no avalua el risc de col·lisió i abandó de nius per a totes les espècies d'aus catalogades en la zona i que presenta un elevat risc tant en la fase de construcció com d'explotació del parc eòlic. S'afig que l'estudi d'impacte ambiental no defineix l'impacte sobre les espècies d'aus mencionades i supedita al posterior programa de vigilància ambiental l'avaluació de l'impacte que existirà sobre les aus tant sedentàries com migradores. Es considera que l'impacte sobre la fauna ha de considerar-se com de magnitud molt alta, immediat, irreversible, permanent i qualificat com a crític.  
- Ajuntament de Fontanars dels Alforins  
En resposta a la petició d'informe sobre el parc eòlic de la Serra de la Solana:  
- El projecte afecta el LIC núm. 62 els Alforins i hi ha aerogeneradors molt a prop de zones no aptes.  
- Consideren que l'impacte sobre la vegetació ha de classificar-se com a immediat, irreversible, permanent i crític  
- S'assenyala la importància ornitològica de la zona, en especial les aus rapaces amb menció també a les aus migradores. S'al·lega que l'estudi d'impacte ambiental no avalua el risc de col·lisió i abandó de nius per a totes les espècies d'aus catalogades a la zona i que es presenta un elevat risc tant en la fase de construcció com d'explotació del parc eòlic.  
- L'afecció sobre el sòl a causa del moviment de maquinària pesant i la construcció, adaptació i fonamentació d'accessos, sobretot per la línia elèctrica.  
- S'indica que el parc eòlic restarà atractiu a la zona en ser ben visible, i produirà un impacte paisatgístic.  
- El traçat de la línia d'alta tensió proposada resulta altament perjudicial a efecte ambiental a causa de la construcció de pistes per a l'accés a les torres d'alta tensió i a la disminució paisatgística de la zona. S'afig l'existència de massa línies d'alta tensió que creuen per la Serra de la Solana, amb la qual cosa s'incrementa el risc d'incendis forestals.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
En relació amb la petició d'informe sobre l'avantprojecte del parc eòlic el Morrón, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer manifesta que, pel que fa a la possible afecció a llits públics, tota actuació que es vulga executar al domini públic hidràulic o dins de la zona de policia, a banda de respectar la servitud de pas mínima de 5 metres respecte a llits, tindrà com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització d'aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'acord amb la legislació d'aigües vigent.  
Igualment, si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània s'haurà d'obtenir autorització prèvia, com també per a l'abocament de les aigües tant residuals com pluvials.  
En resum, aquesta actuació, quan afecte el domini públic hidràulic o la zona de policia d'aquest haurà d'ajustar-se en totes les fases d'aquesta al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, els reglaments d'aquest i la resta de disposicions que el desenvolupen.  
- Servei de Gestió i Conservació de la Biodiversitat  
En resposta a la sol·licitud d'informe respecte a l'afecció de les instal·lacions eòliques, incloent el sistema d'evacuació, sobre la vegetació, flora i hàbitats naturals presents en l'àmbit dels plans especials. Aquest Servei emet l'informe següent:  
Se citen les unitats fitosociològiques que es veuen afectades amb les instal·lacions dels parcs eòlics Serra Grossa, Serra de la Solana i Serra el Morrón. A més, s'indica que l'empresa promotora limita el treball de camp a un transsecte per la zona la qual cosa dóna com resultat una xicoteta relació d'espècies, al voltant de 50 en cada una les zones, i s'estableix una classificació fisionòmica en set tipus: carrascar [C], pineda [Pi], coscollar [CO], matoll (romerar i timoneda) [M], espartar [E], pastiu [P], roques [R] i cultius [Cu].  
Pel que fa a espècies de flora, encara que se situen a les zones més altes, no es veuen afectades greument espècies endèmiques, rares o amenaçades. Sí que afecta, amb l'actuació, espècies de domini rocós com ara Juniperus phoenicea (freqüent al Morrón i la Solana) o de pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica (Hypericion ericoidis) com en l'aerogenerador 24 del Morrón. Per això ha d'evitar-se, en la mesura que es puga, l'afecció a aquests hàbitats rocosos, per un costat desplaçant l'aerogenerador esmentat i, d'un altre, ajustant la localització d'aerogeneradors que afecten Juniperus phoenicea quan forme part de comunitats rocoses.  
Pel que fa a la línia de distribució elèctrica, amb independència de consideracions paisatgístiques, si bé a l'efecte de vegetació és preferible l'opció que discorre per la vall, és necessari avaluar més detingudament les repercussions d'aquesta sobre les aus.  
L'11 de juliol de 2006 es rep informe d'aquest Servei relatiu a estudi d'avifauna de la zona 13, que diu:  
Si bé l'informe fa referència als estudis d'avifauna en situació preoperacional no poden obviar-se altres aspectes d'afecció al medi natural i altres deficiències observades en el projecte.  
L'estudi no proposa posicions alternatives per a aerogeneradors de manera que puguen reubicar-se aquells que siga necessari eliminar. Les disposicions seleccionades per al parc de la Serra Grossa es troben bastant disperses i en molts casos comporten la realització de nous camins. L'ombria de la serra conté un carrascar en activa regeneració amb pastius intercalats de gran interés per a la biodiversitat i l'afecció a aquesta ha d'evitar-se en la mesura que es puga concentrant aerogeneradors i buscant posicions alternatives a la solana. Tant els camins per al transport del material com els accessos als aerogeneradors causaran greus afeccions al paisatge i la vegetació per la qual cosa han d'estudiar-se cuidadosament totes les alternatives intentant concentrar al màxim els impactes. La presència de Dictamnus hispanicus, espècie inclosa en l'annex III de l'Ordre 20 de desembre de 85, obliga a la realització d'inventaris previs als projectes d'adequació de camins i instal·lació de plataformes.  
En el cas de la Serra de la Solana, el mateix estudi proposa la supressió d'alguns aerogeneradors sense indicar si se'n pretén la reubicació ni en quins llocs. Respecte a les línies d'evacuació s'estudien diverses alternatives, no obstant això, des del punt de vista de la conservació de l'avifauna resulta absolutament negatiu el traçat aeri al tram entre el parc de la Solana i el Morrón per la qual cosa seria necessari instal·lar la subestació a les proximitats del Morrón soterrant les connexions entre parcs, o bé evacuar cap al sud aprofitant el traçat de la carretera de Beneixama. Pel que fa a l'evacuació de la Serra Grossa, l'alternativa seleccionada en principi sembla la menys impactant.  
Pel que fa a l'avifauna, l'estudi presenta deficiències respecte a la metodologia proposada per aquest Servei:  
- La base de dades presentada es refereix únicament a sis mesos d'estudi, si bé aquest fet pot ser a causa del caràcter preliminar de l'informe.  
- No se situen gràficament, ni es localitzen amb coordenades, els punts d'observació.  
- La presa de dades és de periodicitat setmanal.  
- No s'aporten fitxers amb format shp amb localització de zones de nidificació.  
D'altra banda, de l'estudi succint de les dades es desprén:  
Primer. Que no s'han recollit totes les observacions d'encreuaments d'aus, que en el cas de les rapaces resulten anormalment baixes, sobre aerogeneradors, ja que, per exemple, les observacions d'àguila reial i de panxa blanca, l'àrea de campeig de les quals es grafia sobre gran part dels parcs, no apareixen reflectides en les taules d'encreuament.  
Segon. Que la determinació de l'afecció a aquestes àrees de campeig no ha ocasionat la presa de mesures correctores com ara la reubicació d'aerogeneradors que en la memòria del treball es diu que hauran de reubicar-se. Una vegada més, es troba a faltar l'estudi de posicions alternatives.  
Per tant, cal informar el següent:  
- En aquest moment, no es té la informació necessària per a la presa de decisions, si bé sembla clara la necessitat de reubicar determinades posicions, per la qual cosa ha de continuar l'estudi iniciat i ampliar-se, a més, a posicions alternatives.  
- Ha de complir-se la metodologia proposada per aquest Servei en el sentit d'intensificar el nombre de visites i probablement augmentar els punts d'observació que han d'identificar-se clarament en l'estudi.  
- Part dels aerogeneradors previstos en la Serra Grossa se situen en àrea de campeig d'àguila de panxa blanca i part dels previstos en la Serra de la Solana sobre àrea de campeig d'àguila reial, sovint utilitzats també per soliguer menut. És necessari avaluar amb més detall el risc de col·lisió d'aquestes aus amb els aerogeneradors. Amb aquesta finalitat hauran d'identificar-se tots els encreuaments a alçària de risc que es produïsquen amb els aerogeneradors situats a l'àrea de campeig d'aquestes, tant d'exemplars adults com de juvenils. També ha de determinar-se la utilització de cada espècie de cada zona del parc eòlic i establir les mesures correctores i compensatòries pertinents, com per exemple mantenir sense afeccions un percentatge suficient de l'àrea d'alimentació d'aquestes.  
El 26 de juliol de 2006 es rep informe, complementari a l'anterior, que diu:  
Amb data 18 de juny es presenta aquest nou estudi que, no obstant això, desconeixem si completa el cicle anual sol·licitat en la metodologia elaborada per aquest Servei, atés que no es presenta la informació en el format obligat i no disposem de les bases de dades corresponents a les observacions realitzades.  
Per tant, pel que fa a la necessitat de completar informació, es manté en la seua totalitat allò que s'ha exposat en l'anterior informe, i fer notar, a més, que no s'ha realitzat cap estudi de previsió d'afecció a l'avifauna de les línies d'evacuació. Pel que fa a la numeració dels aerogeneradors, sembla haver patit canvis respecte a la utilitzada en format digital per la qual cosa es demana a l'empresa l'aclariment sobre quina és la definitiva. En tot cas, sembla confirmar-se la perillositat de l'alineació dels aerogeneradors 9-14 (segons la numeració utilitzada en l'últim estudi lliurat) de la Serra de la Solana, per la qual cosa continua sent imprescindible reclamar les dades d'encreuament de l'àguila reial sobre aquests aerogeneradors i la resta dels parcs. En el cas que no es puga obtenir aquesta informació amb material òptic convencional, podria plantejar-se la possibilitat de procedir al marcatge d'algun dels reproductors de la parella. El mateix cal dir per al cas de l'àguila de panxa blanca i el parc de la Serra Grossa. Una vegada més, insistim en la necessitat de buscar posicions alternatives.  
Encara que no es refereix a l'estudi d'avifauna, cal comentar l'existència de nombroses cavitats al voltants dels parcs eòlics de la zona de la Serra Grossa. Algunes d'aquestes amb un determinat interés per a quiròpters com la denominada Pla de Balarma. Ha d'estudiar-se l'interés per a quiròpters i invertebrats d'aquestes cavitats i la possible afecció a aquestes de les infraestructures relacionades amb els parcs eòlics.  
Per tant, la declaració d'impacte ambiental de la zona 13 hauria de condicionar la ubicació definitiva dels aerogeneradors i el traçat de les línies d'evacuació a l'anàlisi de l'impacte previsible sobre l'avifauna que es realitze una vegada lliurada la informació que se sol·licita i en el format que es va concretar en la metodologia lliurada a l'empresa promotora. Aquest estudi ha de comprendre tant les posicions establides com les possibles alternatives.  
En l'últim informe de 16 de novembre de 2007 elaborat arran del document d'ampliació i esmena, aquest Servei conclou:  
- Ha de complir-se amb la metodologia proposada per aquest Servei en el sentit d'intensificar el nombre de visites i augmentar els punts d'observació que han d'identificar-se clarament en l'estudi. L'esmentat estudi ha d'iniciar-se de manera immediata i estendre's fins a l'agost de 2008.  
- Part dels aerogeneradors previstos a la Serra Grossa se situen en àrea de campeig d'àguila de panxa blanca i part dels previstos en la Serra de la Solana sobre l'àrea de campeig de l'àguila reial, sovint utilitzats també per soliguer menut. És necessari avaluar amb més detall el risc de col·lisió d'aquestes aus amb els aerogeneradors. Amb aquest fi hauran d'identificar-se tots els encreuaments a alçària de risc que es produïsquen amb els aerogeneradors situats a l'àrea de campeig d'aquestes, tant d'exemplars adults com de juvenils. També ha de determinar-se la utilització per cada espècie de cada zona del parc eòlic i establir les mesures correctores i compensatòries pertinents, com per exemple mantenir sense afeccions suficient percentatge de l'àrea d'alimentació d'aquestes. Per al cas de l'àguila de panxa blanca ha de determinar-se l'afecció del parc previst a la seua àrea de campeig mitjançant un seguiment singular d'almenys un dels membres de la parella pròxima al parc. Les característiques de l'esmentat seguiment hauran d'acordar-se amb aquest Servei. Per al cas de l'àguila reial, i amb independència dels resultats del control d'encreuaments, no han d'instal·lar-se aerogeneradors en un radi mínim d'1 km del seu lloc de nidificació.  
- Davant de la possibilitat del fet que els estudis indicats imposen la necessitat de reubicar aerogeneradors, han de considerar-se posicions alternatives, per a l'avaluació de les quals hauran de seguir-se els criteris més amunt exposats.  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
Les conclusions de l'informe emés per aquest Servei, el 10 de desembre de 2007, quant a afeccions de les instal·lacions eòliques són:  
Aquest Servei considera que el desenvolupament del Pla especial de la zona XIII produirà una afecció negativa sobre el LIC els Alforins, no obstant això, l'esmentat pla forma part del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana l'objectiu del qual és promoure la generació d'energia elèctrica a partir de fonts renovables per la qual cosa presenta consideracions relacionades amb beneficis importants per al medi ambient a llarg termini en contribuir a la disminució de l'emissió de CO2, un dels factors implicats en el canvi climàtic.  
D'altra banda, s'ha realitzat correctament el que disposen els apartats 3 i 4 de l'article 6 de la Directiva 92/43/CEE sobre hàbitats, especialment en allò que fa referència a la justificació dels emplaçaments, recerca d'alternatives, reelaboració del Pla vistes les implicacions per als objectius de conservació del lloc i afecció als hàbitats presents la zona. Per tot l'anterior, aquest Servei emet un informe favorable, respecte a l'afecció d'aquest al LIC els Alforins subjecte a les consideracions següents:  
- Respecte a la posició dels aerogeneradors: tal com es disposa en l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat s'hauran de buscar emplaçaments alternatius per a aquelles màquines que se situen en un radi menor d'1 km del lloc de nidificació de l'àguila reial.  
- Respecte al camí d'accés al parc eòlic el Morrón: el traçat final haurà d'evitar l'afecció a les masses arbòries que hi ha a la zona, principalment la de carrasca. En el cas que afecte peus de carrasca, se'n trasplantarà sempre que l'alçària d'aquests supere el metre d'alçària.  
- Respecte a l'obertura de nous camins o millora dels que hi ha: es disposaran cartells informatius a l'entrada a l'àmbit territorial del LIC dels hàbitats o espècies presents a la zona, com també de les normes bàsiques per a la conservació d'aquests.  
- Respecte a la línia d'evacuació: haurà de reunir totes les mesures de protecció i seguretat recollides en el Decret 5/1999, de 2 de febrer, per a la protecció de l'avifauna.  
- Tal com estableix la Directiva 92/43/CEE del Consell, s'establiran una sèrie de mesures compensatòries destinades a augmentar el valor biològic de la zona i la reconstrucció de l'hàbitat afectat. En aquest sentit, a banda de les citades pel promotor en el document d'ampliació i esmena d'aquest, i que hauran d'estar completament documentades en un projecte per a l'aprovació d'aquest, es proposen les següents:  
- Estudi silvopastoral en relació amb l'afecció d'aquest als hàbitats o espècies prioritàries que hi ha a la zona, i el contingut mínim del qual serà el següent: anàlisi de la situació inicial, determinació de la capacitat de càrrega, actuacions de millora tant sense modificar el nombre de caps com amb el nombre de caps òptims, pla de gestió (zones d'abeuradors, zones de pastura, torns).  
- Recuperació de l'hàbitat de matolls arborescents de Juniperus spp (codi 5210) amb introducció, en aquelles zones que les condicions edàfiques ho permeten, de l'alzina. Aquesta actuació seria compatible amb el Pla de maneig d'hàbitat que es proposa per part del promotor, en constituir un hàbitat obert.  
La recuperació de l'hàbitat consistiria en la repoblació d'una superfície que compensara el conjunt d'actuacions que s'han de desenvolupar, tant per l'afecció directa com indirecta (camins, rases elèctriques, plataformes de muntatge, i sabates dels aerogeneradors, línia d'evacuació) amb les mesures oportunes enfront del pasturatge. Aquesta actuació pot realitzar-se en algunes vessants del LIC que es troben completament alterades.  
- Creació d'una xarxa de tolles, completament naturalitzades i protegides enfront del pasturatge per a la recuperació de les poblacions d'amfibis que hi ha al LIC (salamandres i renocs).  
- Millora dels peus d'alzina presents al LIC, mitjançant la protecció d'aquests enfront del pasturatge, afavoriment vegetal, eliminació de vegetació que competeix directament amb aquesta (sempre que no constituïsca una espècie dels hàbitats que hi ha a la zona).  
- Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal  
Parcs eòlics  
Dels informes emesos el 04.11.2004 i el 25.10.2006 cal destacar els aspectes que es descriuen a continuació, i que proposen una sèrie de mesures correctores generals per a la fase d'execució i d'explotació que es resumeixen en:  
Fase d'execució:  
- En totes les actuacions que es realitzen en terreny forestal o en una franja de seguretat de 500 metres al voltant d'aquest, caldrà ajustar-se al que estableix el Manual de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o en els seus voltants, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana.   
- A les diverses zones de treball, i en lloc visible, es col·locaran cartells informatius dels nivells de risc d'incendis diaris establits per la Direcció General d'Interior en compliment de Pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana.  
- En tot moment s'han de mantenir en bon estat de conservació i lliures d'obstacles els camins i pistes forestals afectats pels treballs, de tal manera que no s'interrompa el funcionament normal dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
Fase d'explotació:  
La instal·lació d'aerogeneradors a terrenys forestals genera una disminució en l'eficàcia dels mitjans de prevenció i aeris d'extinció en l'entorn d'aquests, en tractar-se d'obstacles de gran envergadura que en cas d'incendi poden estar ocults pel fum, per la qual cosa les mesures correctores han d'anar dirigides fonamentalment al reforç d'aquests mitjans per a compensar la disminució de l'efectivitat. Així, als parcs:  
- S'ha d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors als voltants d'observatoris forestals que poden entorpir el camp visual d'aquests.  
- Cal reforçar la vigilància en la zona d'influència, bé mitjançant sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals, bé mitjançant patrulles de vigilància.  
- S'ha d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors als voltants de dipòsits d'aigua amb possibilitats de càrrega d'helicòpters.  
- Es primarà la concentració d'aerogeneradors, i s'evitaran dispersions que dificulten encara més les labors dels mitjans d'extinció.   
- Cal disposar d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i l'orientació més adequada d'aquests en funció de les característiques i localització de l'incendi. Així mateix, els aerogeneradors disposaran de senyals i abalisaments que en faciliten la detecció pels mitjans aeris.  
- Els vials que comuniquen les diverses torres de cada agrupació d'aerogeneradors disposaran, en el cas de no estar executades, d'àrees tallafocs de suport per als mitjans d'extinció terrestres. Les àrees tallafocs tindran amb caràcter general una amplària total igual a 10 vegades l'alçària mitjana de la vegetació circumdant. En tot cas, la seua l'amplària no podrà sobrepassar els 60 metres. L'esmentada amplària es dividirà en 5 bandes: una central decapada coincident amb el vial, dues bandes laterals a l'anterior en les quals es practicarà un desbrossament total i si és el cas l'eliminació d'arbratge, i finalment, dues bandes exteriors a les anteriors en les quals es practicarà un desbrossament parcial i si és el cas l'adevesament i poda de l'arbratge. En tàlvegs i encreuaments de camins s'incrementaran les amplàries establides en un 25%. En les bandes exteriors o de desbrossament parcial, l'adevesament de l'arbratge i el desbrossament del matoll es realitzarà amb una intensitat tal que resulte una superfície total coberta de l'ordre del 20%. Aquestes àrees tallafocs hauran de mantenir-se periòdicament perquè en conserven l'efectivitat.  
- En cada un dels parcs, a raó d'una per quilòmetre, s'habilitaran zones desbrossades sense arbratge, fora de la zona d'influència dels aerogeneradors, per a l'embarcament i desembarcament de brigades helitransportades.  
- Tant els accessos als parcs com els vials de comunicació entre aerogeneradors es mantindran en bon estat de conservació i permetran la circulació dels vehicles de prevenció i extinció d'incendis forestals, i les cunetes d'aquests es mantindran netes de vegetació.  
- A més s'incideix en la necessitat de crear una xarxa de punts d'aigua de manera que es facilite la recarrega dels mitjans d'extinció terrestres.  
- Totes les mesures preventives referides hauran d'estar executades prèviament a la instal·lació de les torres dels aerogeneradors.  
Línies d'evacuació  
Amb data 22.07.05 i 25.10.2006 concreta els aspectes següents:  
- Respecte a la instal·lació de cada una de les torres que configuren cada traçat, s'haurà de realitzar el traçat de la línia elèctrica preferiblement en zones agrícoles o en línies paral·leles a traçats de carreteres i camins per a evitar, en la mesura que es puga, l'eliminació innecessària de la vegetació.  
- En el cas que per motius justificats de construcció, el traçat de les línies d'evacuació haja de passar per terrenys forestals, s'hauran de complir la legislació i la normativa vigents pel que fa a l'amplària de neteja dels carrers en la projecció de l'estesa.  
Durant la instal·lació de les torres s'ha de complir el Decret 7/2004, de 23 de gener, sobre normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals o voltants. Així mateix s'ha de complir el que estipula l'article 153 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal, de la Comunitat Valenciana, en el qual s'indica el següent:  
Els titulars de línies aèries de conducció elèctrica hauran de mantenir netes de vegetació les zones de projecció dels conductors, d'acord amb el que estableix la normativa vigent sobre aquesta matèria. En cas de línies elèctriques de provada seguretat, la Conselleria podrà establir altres mesures preventives alternatives.  
L'ús de proteccions especials que confereixen a la línia les característiques de línies de provada seguretat, així declarades per la Conselleria competent, permetrà que aquestes queden exemptes de l'actuació preventiva sobre matolls i arbustos a fi de mantenir neta l'amplària del carrer, com també de delimitar la inflamabilitat i combustibilitat d'aquestes. Sí que seran necessàries aquelles tasques correctores que siguen oportunes si s'observa que s'incompleixen les distàncies de seguretat durant alguna revisió o manteniment.  
Afeccions legals  
Serà aplicable l'acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, com també el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana en la totalitat d'aquest. Així mateix, l'esmentat Pla estableix l'obligatorietat de complir el que especifica l'estudi d'impacte ambiental d'aquest.  
En particular, per tractar-se de zones aptes amb compliment de prescripcions, a més d'estar d'acord amb la normativa vigent, hauran de complir l'apartat 4.4.2 de l'esmentat estudi d'impacte ambiental, pel que fa a restriccions i estudis de detall que s'han de realitzar.  
Xarxa Natura 2000  
En relació amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres i Directiva 97/62/CE del Consell, de 27 d'octubre de 1997, per la qual s'adapta al progrés científic i tècnic la Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de fauna i flora silvestres (traslladada al dret nacional pels decrets 1997/1995, de 7 de desembre, i 1193/1998, de 12 de juny, la zona 13, es troba en part en l'àrea denominada els Alforins lloc d'interés comunitari. Dels tres parcs eòlics, el parc eòlic Serra de la Solana en la totalitat d'aquest dins del LIC. A més, al parc eòlic el Morrón també, el camí de servei que comunica la SET del parc amb els aerogeneradors queda totalment traçat en el LIC.  
Aquest LIC constitueix una vall de 9.750 ha, agrícola, considerada malgrat això d'un gran interés, ja que a causa de la peculiar configuració d'aquesta -parcel·les de dimensió reduïda en les quals alternen cultius de cereal, vinya i fruiters, separats per tanques i marges naturals i fins i tot alguns originals arenals interiors colonitzats per pinedes de pi pinyoner(la converteixen en hàbitat apropiat per a un gran nombre d'espècies de fauna, sobretot xicotetes rapaces. S'inclou, així mateix, una xicoteta zona de muntanya -a la Serra de la Solana de Beneixama(que incorpora hàbitats d'un determinat interés.  
Hàbitats i espècies destacables: d'acord amb l'anteriorment esmentat, no són els hàbitats presents el factor de major rellevància a la zona, encara que es troben ben representats elements com ara els matolls arborescents amb Juniperus (5210), els prats anuals de Thero-Brachypodietea (\*6220), els prats calcaris càrstics (\*6110) o les dunes amb boscos de Pinus pinea (\*2270). No obstant això, entre les espècies prioritàries es troben rapaces com Aquila chrysaetos, Bubo bubo, Circus pygargus, Falco columbarius, Falco naumanni o Falco preregrinus, com també espècies estepàries molt escasses al territori valencià, com   
\* \* \* \* \*  
Burhinus oedicnemus, Melanocorypha calandra, Otis tarda, Pterocles alchata o Tetrax tetras.  
L'actuació es troba dins de l'Àrea Important per a les Aus (IBA) núm. 160 serres de la Safor i nord d'Alacant. Es tracta d'una àrea de gran interés per a rapaces i altres aus rupícoles, sobretot àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), falcó pelegrí (Falco peregrinus), àguila reial (Aquila chrysaetos), brúfol (Bubo bubo), gralla de bec roig (Pyrrhocorax pyrrhocorax), abellerol (Merops apiaster) i colom xixella (Columba oenas)  
Microreserves de flora  
Al municipi de Villena trobem les microreserves Miramontes de 7,1 ha i la de Cabecicos de Villenas de 2,393 ha; a més, a Beneixama trobem la microreserva barranc del Toll, de 19,77 ha. En l'estudi d'impacte ambiental no se situen les microreserves ni es detallen les característiques més importants d'aquestes, que s'exposen a continuació:  
Sense que es vegen afectades directament per les instal·lacions proposades.  
Coves  
S'han trobat, tan sols al PE Serra Grossa dues coves d'interés, es tracta en primer lloc de la cova de l'Aigua, localitzada a 600 metres al sud-est de l'aerogenerador núm. 1 i la cova de l'Avern, situada a uns 600 metres a l'est de l'aerogenerador núm. 23. En cap de les dues s'han trobat comunitats de quiròpters inventariades d'interés segons s'indica en el document subsanatori lliurat pel promotor al juliol de 2006.  
Camins ramaders  
A la zona del PE el Morrón s'observen els assegadors Camino de Caudete i de los Calderones, a més es troben els assegadors de la Cuesta, del Cascante, i el Campo de las Fuentes, els dos últims creuen el parc eòlic.  
Al PE Sierra Grossa el camí de servei del parc creua l'assegador d'Ontinyent.  
Al PE Serra de la Solana trobem diversos camins ramaders, això és, l'assegador de l'Alto de la Zafra, assegador del Camino de las Fuentes, assegador del Lindero i el de los Calderones.  
S'han d'adoptar mesures protectores per a la protecció de la totalitat dels camins ramaders classificats en les superfícies afectades, i no es pot en cap cas ocupar els camins ramaders en tota l'amplària legal d'aquests per instal·lacions permanents (subestacions, aerogeneradors, edificis de control, suports de línies elèctriques, etc.). En les ocupacions temporals hauran de garantir-se en tot cas el trànsit ramader.  
  
\* \* \* \* \*  
Domini públic hidràulic  
En tot el conjunt de la zona 13, les rambles tenen una importància primordial, amb un potencial erosiu molt elevat que es reflecteix en les diverses malles de drenatge que teixeixen aquests cursos estacionals d'aigua.  
Al PE el Morrón a la vessant nord-oest d'aquest destaca la rambla del Gasqué i els barrancs de Puerto i del Infierno, i pel vessant sud els barrancs d'Onis i Galvany. La pluviometria és recollida per la conca del riu Vinalopó.  
La pluviometria a la zona del PE Serra Grossa és recollida per la conca del riu Canyoles, afluent pel marge esquerre del Xúquer, i pel riu Clariano, afluent pel marge dret.  
Al PE Serra de la Solana la zona és drenada per diversos barrancs i rambles, els més importants són els situats al vessant sud, aquests són barranc del Ramblaret, barranc de la Derecha i barranc del Franco. La pluviometria és recollida pels rius Reconque i Canyoles (afluents del Xúquer) i pel riu Vinalopó.  
Patrimoni cultural  
L'estudi d'impacte ambiental aporta pla de situació dels diversos jaciments arqueològics pròxims als parcs eòlics. Dels jaciments arqueològics localitzats s'indica que sempre estan a una distància considerable dels aerogeneradors; cal destacar la presència dels jaciments següents a l'àrea d'afecció dels parcs eòlics:  
- Barranc Tuerto (edat de bronze 2000 -1000 a.C) al terme municipal de Villena, a poca distància del PE Serra de la Villa.  
- Cova Negra del Morrón (neolític - bronze) al terme municipal de Villena al peu de la cima del Morrón dins de l'àmbit del PE el Morrón.  
- La Banyesa, A, B, C (neolític) al terme municipal de Bocairent, a pocs metres del PE Altos del Cortijo.  
- La Solana al terme municipal de Bocairent, a pocs metres del PE Altos del Cortijo.  
Si bé els parcs de Serra de la Villa i Altos del Cortijo queden fora de l'abast d'aquesta declaració.  
Es considera necessari supeditar l'execució de l'obra a la realització de la totalitat de les prospeccions arqueològiques de les àrees afectades per a evitar afeccions al patrimoni arqueològic, etnològic, paleontològic i arquitectònic; i al corresponent informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Forests d'utilitat pública  
Les forests afectades pels aerogeneradors del parc eòlic o pel contorn d'aquests són les següents:  
Classificació i qualificació urbanística  
Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de Pla d'acció territorial sectorial aprovat mitjançant Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià.  
La normativa del Pla eòlic (article 25) va establir limitacions a les construccions aïllades de caràcter no industrial futures en un radi de 1.000 de qualsevol aerogenerador, norma que, d'altra banda, sembla excessiva ja que d'acord amb la característiques del medi i amb els criteris urbanístics el sòl no urbanitzable és la ubicació més adequada per a aquest tipus de construccions. No obstant això, (a diferència dels sòls classificats en el planejament vigent com a urbans o urbanitzables) no fixa cap distància per a les construccions que hi ha, ni en el disseny de les instal·lacions eòliques s'han tingut en compte la localització de les edificacions aïllades com a aspecte limitant per a l'elecció d'alternatives.  
Per tant, es considera que no hi ha cap justificació per a declarar les edificacions que hi ha fora d'ordenació ja que aquesta situació, d'acord amb el que expressa l'article 58.6 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística, es fixarà quan existisca incompatibilitat manifesta amb la determinació dels plans. No obstant això, l'execució de les instal·lacions eòliques produiran efecte negatiu sobre les activitats preexistents que caldrà corregir a càrrec de l'empresa promotora.  
Com a conseqüència de tot l'anterior s'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existents (article 10 de les normes urbanístiques) per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (masies) o sobre els usos actuals dirigits al turisme ambiental i perquè, d'acord amb allò que s'ha expressat en el mateix estudi i impacte ambiental i el projecte de parcs, no hi ha incompatibilitat manifesta dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques,   
Consideracions ambientals  
Si extraiem les conclusions de l'estudi d'impacte ambiental, com també de les successives entregues de documentació complementària, es destaca el següent:  
Afecció sobre l'avifauna  
Els estudis d'avifauna presentats posseeixen deficiències pel que fa a metodologia i freqüència de visites. Malgrat això resulta molt negatiu el tram aeri de l'evacuació al tram entre el parc de la Solana i el Morrón sense que s'haja realitzat cap estudi d'afecció de les línies elèctriques. Per un altre costat sembla clara la perillositat de l'alineació dels aerogeneradors 9-14 de la Serra de la Solana.  
Es fa necessari que els estudis d'avifauna complisquen amb la metodologia proposada pel Servei de Conservació de Biodiversitat, metodologia lliurada als promotors de les zones eòliques del Pla eòlic de la CV el 27 de gener de 2006, i avaluar amb més detall el risc de col·lisió (sobretot de l'àguila reial, àguila de panxa blanca i soliguer menut) i identificar tots els encreuaments que es produïsquen a alçària de risc amb els aerogeneradors situats a l'àrea de campeig d'aquestes.  
Si bé el sistema d'evacuació de l'energia no és objecte d'aquesta declaració haurien d'iniciar-se els estudis pertinents per a avaluar l'impacte que sobre l'avifauna poden provocar aquestes instal·lacions.  
Afecció sobre la vegetació  
Es constata l'afecció a espècies de domini rocós com ara Juniperus phoenicea (el Morrón i la Solana) o de pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica (Hypericion ericoides) com en l'aerogenerador 24 del Morrón. Per això ha d'evitar-se, en la mesura que es puga, l'afecció a aquests hàbitats rocosos d'una banda desplaçant l'esmentat aerogenerador i, d'una altra, ajustant la localització d'aerogeneradors que afecten Juniperus phoenicea quan forme part de comunitats rocoses  
D'altra part, l'ombria de la Serra Grossa conté un carrascar en activa regeneració amb pastius intercalats de gran interés per a la biodiversitat i l'afecció d'aquest ha d'evitar-se, en la mesura que es puga, concentrant aerogeneradors i buscant posicions alternatives en la solana de la serra.  
La presència de Dictamnus hispanicus, espècie inclosa en l'annex III de l'Ordre 20 de desembre de 85, obliga a la realització d'inventaris previs als projectes d'adequació de camins i plataformes.  
La restauració i revegetació de les àrees afectades es farà extensiva no sols a la superfície de les plataformes, fonamentacions, suports, camins etc., sinó també als talussos i terraplens residuals de l'obra. Amb aquesta finalitat es realitzarà una plantació amb espècies arbustives o arbòries semblants a les que hi ha als voltants i pertanyent als hàbitats comunitaris.  
Afecció sobre el risc d'incendi  
No s'ha realitzat un estudi detallat del risc d'incendis, amb l'objecte de proposar mesures protectores o correctores adaptades als plans de prevenció que hi ha, o a les modificacions necessàries per a garantir-ne l'efectivitat o, si és procedent, la coordinació amb els plans en projecte, tal com s'indica en el punt 0.0.7.7. de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Es fa necessari redactar un projecte de mesures correctores del risc d'incendi que done resposta a l'informe del Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal, sobretot pel que fa a la creació d'una xarxa de punts d'aigua per al proveïment dels mitjans d'extinció terrestres.  
Altres aspectes  
La resta d'aspectes han sigut en major o menor mesura previstes i proposades una sèrie de mesures preventives i correctores, que en general es consideren adequades encara que és necessari en alguns casos, matisar-les i complementar-les:  
Reducció al màxim de les superfícies afectades per les infraestructures (subestació, fonaments, plataformes de muntatge, camins, etc.) i ajustar-les a les realment necessàries tenint en compte els impactes residuals que generen els sobredimensionaments i que els parcs se situen sobre àrees amb hàbitats prioritaris  
El programa de vigilància també ha de cobrir el control del soroll i les ombres a la zona d'influència com també la incidència sobre la població i l'estudi del grau d'acceptació del projecte.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglamen d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
4. : L'article 16.2.m), del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d''aplicació, el projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 13 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, exclosa la infraestructura d'evacuació d'aquest; el promotor del qual és Eólica de Levante, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Emplaçament de les instal·lacions eòliques  
1. 1. La ubicació dels aerogeneradors, el traçat de les rases, de les subestacions i dels vials d'accés tant interiors com exteriors seran, en principi, els descrits o grafiats en la documentació complementària presentada el 27 de juliol de 2006, amb les excepcions i matisacions que es detallen en els apartats següents, i queda, en qualsevol cas, supeditat el replantejament definitiu en els casos en què poguera afectar-se la superfície pertanyent als camins ramaders, a jaciments arqueològics inventariats o els que es pogueren detectar en les prospeccions prèvies, flora endèmica o amenaçada, o als resultats dels estudis preoperacionals d'avifauna que es detallen en el punt 2 d'aquesta resolució.  
1. 2. S'ha d'estudiar la viabilitat tècnica de soterrar la línia elèctrica aèria d'alta tensió que uneix les subestacions de la Solana i el Morrón i acostar ambdues o unificar-les en una única subestació situada al parc eòlic del Morrón. L'objectiu és eliminar el perill potencial que sobre l'avifauna pot provocar aquest tram de línia. Si el que s'ha dit fóra impossible tècnicament haurà de quedar perfectament justificat i s'hauran de plantejar alternatives per a minimitzar l'impacte.  
1. 3. S'haurà de desplaçar l'aerogenerador 24 del parc eòlic del Morrón de manera que no afecte l'hàbitat rocós sobre el qual s'instal·la. D'altra banda s'han de senyalitzar les espècies de Juniperus phoenicea que formen part de comunitats rocoses a fi d'evitar-ne l'afecció en ajustar la localització de plataformes i sabates.  
1. 4. S'han d'eliminar els aerogeneradors que es troben dins d'un radi d'1 km amb centre en el punt de nidificació de l'àguila reial. Així doncs, s'han d'analitzar posicions alternatives sobre les quals serà necessari efectuar tots els estudis relatius a l'afecció d'aquestes a la vegetació i els corresponents estudis preoperacionals d'avifauna d'acord amb el protocol establit al gener de 2006.  
Cal assenyalar que, d'acord amb el que indica el punt 1.1, la posició definitiva dels aerogeneradors queda supeditada a les conclusions de l'Estudi preoperacional d'avifauna que l'empresa promotora ha de completar segons el que disposa el condicionant número 2 i presentar abans de la tramitació dels projectes d'obra civil.  
1. 5. S'han d'analitzar posicions alternatives a la solana del parc eòlic de la Serra Grossa per als aerogeneradors instal·lats a l'ombria per a les quals serà necessari efectuar els estudis esmentats en el punt 1.4.  
1. 6. S'ha de realitzar un inventari de l'espècie Dictamnus hispanicus inclosa en l'annex III de l'Ordre 20 de desembre de 85, de manera que s'evite, o minimitze, la possible afecció que la construcció o adequació de camins i plataformes pot comportar per a aquesta espècie.  
1. 7. El traçat final del camí d'accés al parc eòlic del Morrón haurà d'evitar l'afecció a les masses arbòries que hi ha a la zona, principalment la de carrasca. En el cas que es veren afectats peus de carrasca, se n'haurà de trasplantar sempre que l'alçària d'aquests supere el metre.  
1. 8. Per a l'obertura de nous camins o millora dels que hi ha s'han de disposar cartells informatius en l'entrada a l'àmbit territorial del LIC dels hàbitats o espècies que hi ha a la zona, com també de les normes bàsiques per a la conservació d'aquestes.  
1. 9. Encara que no siga objecte d'aquesta declaració, les línies d'evacuació han de reunir totes les mesures de protecció i seguretat recollides en el Reial decret 263/2008, de 22 de febrer, de protecció de l'avifauna.  
1. 10. La reubicació dels aerogeneradors i de les subestacions s'ha de realitzar, en tot cas, dins de l'àmbit del pla especial, d'acord amb els criteris de delimitació que es marquen en el condicionant núm. 5. Els aerogeneradors que no puguen reubicar-se hauran de ser eliminats.  
2. L'estudi preoperacional d'avifauna ha de:  
- Completar-se seguint els criteris assenyalats pel Servei de Biodiversitat, durant un cicle anual en aquelles zones on s'han detectat riscos per a espècies amenaçades. Aquestes zones són:  
- Del parc de la Solana, els aerogeneradors del 7 al 15.  
- Del parc de la Serra Grossa, els aerogeneradors de l'1 al 7.  
- Avaluar amb més detall el risc de col·lisió de: l'àguila de panxa blanca, l'àguila reial i el soliguer menut; i identificar tots els encreuaments a alçària de risc que es produïsquen amb els aerogeneradors situats en l'àrea de campeig d'aquests, tant d'exemplars adults com de juvenils.  
- Determinar la utilització de cada espècie de cada zona dels parcs i establir les mesures correctores i compensatòries pertinents, com ara, mantenir sense afeccions suficient percentatge de la seua àrea d'alimentació.  
- Determinar l'afecció del parc previst sobre l'àguila de panxa blanca mitjançant un seguiment singular d'almenys un dels membres de la parella pròxima al parc. Les característiques del l'esmentat seguiment hauran d'acordar-se amb el Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
- Ampliar els estudis a posicions alternatives d'ubicació i, encara que no siga objecte d'aquesta declaració, a les línies elèctriques aèries d'alta tensió.  
3. L'inici de les obres requerirà una resolució complementària a aquesta declaració emesa sobre els projectes constructius de les instal·lacions. Amb aquesta finalitat, i amb caràcter previ, s'ha de procedir a la presentació, supervisió i vistiplau per part d'aquesta Direcció General de la documentació següent:  
- A la presentació, supervisió i vistiplau de l'estudi preoperacional d'avifauna dels parcs eòlics de la zona 13 completat i elaborat d'acord amb el protocol establit i remés al promotor al gener de 2006. Si dels estudis previs s'evidencia incompatibilitat amb les infraestructures projectades (aerogeneradors i sistema d'evacuació) es proposaran les modificacions necessàries basant-se en els esmentats resultats. Així mateix, si de les dades obtingudes es conclouen impactes crítics, caldrà ajustar-se al que disposa el condicionant núm. 10.  
- A la presentació, supervisió i vistiplau d'un projecte que reculla tant les mesures compensatòries reflectides en el document d'ampliació i esmena de 29 de setembre de 2007, com les mesures compensatòries proposades pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, que són:  
- Estudi silvopastoral en relació amb l'afecció d'aquest als hàbitats o espècies prioritàries que hi ha a la zona, i el contingut mínim del qual ha de ser el següent: anàlisi de la situació inicial, determinació de la capacitat de càrrega, actuacions de millora tant sense modificar el nombre de caps com amb el nombre de caps òptims, pla de gestió (zones d'abeuradors, zones de pastura, torns).  
- Recuperació de l'hàbitat de matolls arborescents de juniperus spp. (codi 5210) amb introducció, en aquelles zones que les condicions edàfiques ho permeten, de l'alzina. Aquesta actuació seria compatible amb el pla de maneig d'hàbitat que proposa el promotor, en constituir un hàbitat obert.  
La recuperació de l'hàbitat consistiria en la repoblació d'una superfície que compensara el conjunt d'actuacions que s'han de desenvolupar, tant per la seua afecció directa com indirecta (camins, rases elèctriques, plataformes de muntatge, i sabates dels aerogeneradors, línia d'evacuació) amb les mesures oportunes enfront del pasturatge. Aquesta actuació pot realitzar-se en algunes vessants del LIC que es troben completament alterades.  
- Creació d'una xarxa de tolles, completament naturalitzades i protegides enfront del pasturatge per a la recuperació de les poblacions d'amfibis que hi ha al LIC (salamandres i renocs).  
- Millora dels peus d'alzina que hi ha al LIC, mitjançant la protecció d'aquests enfront del pasturatge, afavoriment vegetal, eliminació de vegetació que competeix directament amb aquesta (sempre que no constituïsca una espècie dels hàbitats que hi ha a la zona).  
- A la presentació, supervisió i vistiplau del projecte d'incorporació de mesures protectores o correctores de prevenció d'incendis.  
- A la presentació d'informe favorable de no-afecció o compatibilitat dels camins ramaders amb les infraestructures previstes dels Serveis Territorials de Medi Ambient. Per a la comprovació d'aquests s'ha de presentar un pla amb els camins ramaders juntament amb l'amplària legal d'aquests on es mostre la no-afecció permanent a aquests i s'indiquen, si és procedent, les afeccions temporals.  
- A la presentació dels informes favorables o condicionants establits per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la no-afecció de les instal·lacions al Patrimoni Cultural Valencià.  
- A la presentació d'informe favorable de l'òrgan de conca en cas d'afecció al domini públic hidràulic.  
4. S'han de sotmetre al procediment d'informació pública, per un període no inferior a 30 dies, els estudis d'impacte ambiental de les línies elèctriques d'alta tensió presentats el 27 de juliol de 2006, com també els documents d'ampliació i esmena d'aquests lliurats el 17 d'abril de 2007. Les al·legacions rebudes, com també la contestació a aquestes s'han de remetre a aquesta Direcció General per a realitzar-ne l'avaluació d'impacte ambiental. En cap cas el traçat de les línies elèctriques ha d'afectar les zones determinades com a no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
5. En la documentació amb eficàcia normativa (tant gràfica com escrita) s'ha de modificar el següent:  
La franja o amplària que delimita l'àmbit del pla especial per als aerogeneradors i subestacions (àrea en què es declara compatible les instal·lacions eòliques) independentment de l'extensió que arbitràriament es fixe, ha d'excloure en tot cas:  
- Les àrees declarades no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
- Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament vigent del municipi en qüestió, i podrà ser exigible, motivadament i excepcionalment, una major distància per als municipis que, per condicions topogràfiques o de colimitació amb sòl d'especial protecció, tinguen com a única alternativa possible el creixement del nucli urbà en la direcció del parc eòlic.   
- Els camins ramaders classificats limítrofs a les alineacions.  
- La superfície inclosa en el perímetre de protecció de jaciments arqueològics o determinada per l'òrgan competent després de la corresponent prospecció arqueològica.  
S'ha d'eliminar la norma que declara fora d'ordenació les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existents per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (masies) i perquè no existeix incompatibilitat manifesta dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques.   
S'ha d'incloure una norma en la documentació amb eficàcia normativa sobre l'obligació de sol·licitar la declaració de zones de seguretat, tant per a la fase de construcció (impacte temporal) com per a la fase de funcionament (impacte permanent), per a aquelles en què l'ús d'aprofitament eòlic se superposa amb l'ús cinegètic preexistent, d'acord amb el que preveu la Llei 1/1970, de 12 d'abril, sobre caça i la Resolució de 26 d'abril de 1998, de la Direcció General de la Producció Agrària, per la qual es donen normes per a la senyalització dels terrenys sotmesos a règim especial de caça i pesca continental i camins ramaders.  
6. Les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental s'han de complementar amb les següents:  
Mesures de protecció de qualitat de l'aire i prevenció de soroll durant la construcció   
- Mesures per a minimitzar la contaminació en la fase de construcció:  
- S'han d'efectuar regs periòdics dels camins que suporten trànsit rodat i dels abassegaments de material. La freqüència s'haurà d'adaptar a l'estació l'any i a les condicions meteorològiques de cada moment i sempre que es faça perceptible l'emissió de partícules.  
- Els vehicles de transport de material han de circular amb les caixes cobertes de lona.   
- Mesures per a la prevenció de la contaminació acústica:   
- S'ha d'efectuar un manteniment periòdic dels silenciosos dels escapaments, rodaments d'engranatges i mecanismes en general de tota la maquinària que intervinga en l'obra.  
- Les voladures com a mètode d'excavació s'han d'utilitzar puntualment i només en els supòsits en què no hi haja tècniques alternatives.  
Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic durant la fase de construcció:  
- El promotor haurà de presentar, prèviament a l'inici de les obres, la inscripció en el registre de xicotets productors de la Comunitat Valenciana com també el document d'acceptació del gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos, del fet que es farà càrrec de qualsevol residu d'aquesta naturalesa que es genere, tant en la fase de construcció com en la de funcionament.  
Protecció dels valors geològics i geomorfològics   
- S'ha de realitzar un seguiment de les obres a fi de detectar qualsevol formació càrstica d'interés (coves, dolines, avencs, etc). Qualsevol troballa ha de ser comunicada mitjançant un informe especial a aquesta Direcció General per tal de valorar i informar de la importància d'aquesta, d'acord amb el que estableix l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
- Després de detectar-se zones amb riscos geològics s'han d'aportar estudis particulars d'aquestes zones prèviament a la realització de qualsevol actuació.  
Protecció a la fauna:  
- Prèviament a la tramitació dels projectes constructius dels parcs, línies elèctriques i la resta d'infraestructures necessàries s'ha de presentar l'estudi preoperacional d'avifauna completat d'acord amb el condicionant número 2.  
Protecció del sòl i la vegetació.  
- Durant la fase de construcció, les amplàries màximes de plataforma en el condicionament dels camins d'accés als parcs i els vials interiors, és a dir, exceptuant les cunetes, els sobreamples de les revoltes i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària (que es faran coincidir amb alguna de les plataformes habilitades en les instal·lacions dels aerogeneradors) no han de sobrepassar els 5 metres d'amplària.  
- En cap cas els vials interiors han de tenir una amplària superior als vials d'accés principals.   
- Una vegada finalitzada la fase d'execució de les obres, l'amplària dels camins que s'hagen condicionat s'ha de reduir a 3,5 m.  
- Les dimensions de les plataformes de muntatge, fonaments d'aerogeneradors, rases de la xarxa subterrània, zones d'abassegament de materials, planta de formigonat, etc., s'han de reduir al mínim necessari per a l'execució de l'obra i compliment de les mesures de seguretat exigides en la legislació sectorial.  
- En els vials de nova obertura per a accedir a les instal·lacions eòliques que no tinguen servitud de pas, l'accés haurà d'estar restringit al personal tècnic.  
- En la restauració vegetal s'han de tenir en compte els aspectes següents:  
- S'han de desmantellar i restaurar totes les infraestructures temporals executades de manera immediata després de finalitzar-ne l'ús.  
- S'han d'emprar espècies i densitats de plantació semblants a les característiques de l'entorn de cada parc, o que formen part dels hàbitats que hi ha. Les espècies han de ser autòctones o endèmiques del lloc.  
- La mescla emprada en la hidrosembra haurà d'estar formada per espècies de la flora local.  
- En la restauració dels talussos dels camins i de les plataformes de muntatge s'han d'emprar espècies arbòries, arbustives i herbàcies, mentre que al voltant dels aerogeneradors s'han d'emprar espècies herbàcies.  
- La revegetació mitjançant hidrosembra s'ha d'aplicar sobre els talussos residuals d'inclinació major de 3H:1V dels camins i explanacions permanents, i immediatament després del perfilat de la seua morfologia final. En el cas de talussos menors o iguals a 3H:1V s'ha de realitzar, en cas d'estimar-se necessari, sembra en sec.  
- S'han de dur a terme plantacions en totes les superfícies de restauració. No obstant això, s'han de tenir en compte les limitacions que hi ha a causa de l'aplicació de la legislació vigent i en particular pel que fa als camins ramaders, tallafocs, faixes auxiliars de camins i faixa de servitud de línies aèries.  
- S'hauran d'aplicar els regs necessaris per a garantir l'arrelament de la vegetació, per a obtenir la retenció del sòl i la integració paisatgística.  
- La revegetació s'ha de realitzar en l'època adequada (tardor - hivern) immediata a la finalització de les obres.  
- S'han de restaurar i revegetar els terrenys afectats per les obres i conservar, en la mesura que siga possible, el sòl que hi ha.  
- En cas de ser necessari, l'ús de materials (tant àrids com terra vegetal) no procedents de la mateixa excavació de l'obra, per resultar aquesta insuficient o inadequats, s'han d'obtenir de pedreres autoritzades, mentre que l'eliminació dels materials sobrants s'ha de realitzar en un abocador inert legalitzat. En cas de no haver-hi pedreres o abocadors autoritzats als voltants de l'obra i recórrer-se a emplaçaments nous, s'ha de tramitar el corresponent estudi d'impacte ambiental d'acord amb el que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament per al desplegament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i l'Ordre 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, la qual estableix els continguts mínims dels estudis d'impacte ambiental.   
- S'ha de sol·licitar autorització prèvia a les actuacions de moviment de terres per al desbrossament o trasplantament de les espècies vegetals incloses en els annexos II i III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Amb aquest fi s'acompanyarà l'inventari sol·licitat en el condicionant 1.  
Protecció contra incendis  
- S'ha de presentar, prèviament a l'execució de les obres, un projecte que incorpore i concrete les mesures preventives o correctores generals proposades en l'informe sectorial del Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal, tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament, que inclourà la xarxa de densificació de punts de proveïment d'aigua per als mitjans d'extinció terrestres.  
Protecció al patrimoni  
- S'han de presentar els informes favorables o condicionants establits per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la no-afecció de les instal·lacions al Patrimoni Cultural Valencià.  
Si en el desenvolupament de les obres o en la fase de funcionament de les actuacions previstes s'observen danys a tercers o impactes no detectats en aquesta avaluació d'impacte ambiental, caldrà estudiar-los i corregir-los.  
7. Projecte de desmantellament  
En el projecte de desmantellament s'ha d'especificar que en la revegetació de les plataformes de muntatge s'han d'emprar, no sols espècies arbustives, sinó també espècies arbòries representatives de l'hàbitat que hi ha als voltants de cada un dels parcs.  
En el projecte de desmantellament ha de constar que els vials i camins que uneixen els aerogeneradors que el Servei de Prevenció d'Incendis no considere necessaris mantenir, han de ser restaurats i revegetats amb espècies autòctones presents en l'entorn.  
8. En relació amb el pla de vigilància ambiental  
- El període establit de tres anys per al pla de seguiment no es considera suficient, s'ha d'ampliar a cinc anys. El pla de seguiment s'ha de reiniciar per a aquells aerogeneradors o trams de línia que, transcorreguts sis mesos des de la posada en marxa de les instal·lacions eòliques, per qualsevol causa s'hagen reubicat o modificat.  
- El responsable del PVA ha de disposar per a aquesta labor d'una assistència ambiental d'obres i recuperació ambiental. Aquesta assistència s'ha de desenvolupar al llarg de totes les obres, tant la construcció dels parcs com la instal·lació de les línies. Normalment aquesta assistència ambiental serà exercida per un tècnic que ha de ser reforçada per un altre en els moments de major intensitat o simultaneïtat d'obres.  
- S'ha de realitzar un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població, tant dels nuclis pròxims com de les masies com també de la incidència sobre l'activitat econòmica de la zona.  
- En els processos de desbrossament i moviments de terra, necessaris en la instal·lació de les infraestructures associades als parcs (subestacions, fonaments, plataformes, camins i rases, etc.) que es desenvolupen en el LIC els Alforins i hàbitats prioritaris, serà necessària la presència d'un tècnic ambiental la finalitat del qual haurà de ser la de minimitzar les afeccions produïdes sobre la vegetació d'interés existent.  
- Una vegada que els parcs es troben en funcionament, s'ha de realitzar un control mensual durant el primer any de funcionament sobre la mortaldat provocada per cada un dels aerogeneradors com també les línies d'evacuació, i s'ha d'elaborar un informe que haurà de ser remés a aquesta Direcció General per a adoptar les mesures que crega oportunes.  
- Durant el primer any del funcionament del parc eòlic, a més de l'estudi d'afeccions sonores, s'ha de realitzar un estudi de l'afecció per ombres que inclourà inexcusablement mesures a totes les masies, habitades o no, en les quals hi ha una activitat agrícola i ramadera. S'ha d'incloure una anàlisi dels resultats i s'ha de proposar les mesures protectores o correctores que s'han de realitzar sobre els nuclis agropecuaris preexistents. L'empresa promotora ha de finançar les mesures necessàries per a corregir els possibles impactes ambientals.  
- S'ha de comprovar la idoneïtat dels exemplars vegetals que es volen trasplantar i la idoneïtat del lloc de destinació, i que es realitzen les operacions prèvies (podes, aplicació de productes cicatritzants, etc.). S'ha de verificar que les operacions es realitzen en el menor temps possible.  
- El pla ha d'incloure l'elaboració i la remissió a aquesta Direcció General dels informes següents:  
- Abans de l'inici de les obres:  
- Pla de vigilància i seguiment ambiental per a la fase d'obres, que indique expressament els recursos humans i materials assignats.  
- Pla d'assegurament de la qualitat, pel que fa a qualitat ambiental, presentat pel contractista que execute les obres, que indique els recursos humans i els materials assignats.  
- Fase d'obres:  
- Informe ordinari mensual (des de l'acta de replantejament) sobre el desenvolupament i l'execució de les mesures preventives i correctores exigides per aquesta declaració i incloses en el projecte definitiu.  
Informe extraordinari previ a l'acta de recepció de les obres.  
- Informes especials de caràcter urgent que siguen necessaris, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
En els esmentats informes ha de quedar reflectit el desplegament i execució de totes les mesures protectores i correctores.  
- Fase de garantia de les obres:  
- Informe semestral ordinari (des de la firma de l'acta de recepció de les obres).  
- Informe extraordinari previ a la finalització del període de garantia de les obres.  
- Informe final.  
- Informes especials, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
S'han de determinar les afeccions dels parcs eòlics i infraestructures associades sobre el medi, i comprovar-ne l'adequació a l'estudi d'impacte ambiental. En cas de detectar afeccions no previstes s'han de prendre les mesures necessàries per a la correcció d'aquestes.  
S'ha de comprovar l'efectivitat de les mesures protectores i correctores projectades. En particular, sobre l'estat i efectivitat de les mesures de protecció del sistema hidrogeològic, dels nivells sonors, fauna i estat i progrés de les àrees de les plantacions i hidrosembres realitzades.  
- Fase de funcionament:  
- Informe anual.  
- Informes especials, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
S'ha de comprovar l'efectivitat de les mesures preventives i correctores projectades. En cas de detecció d'afeccions no previstes a llarg termini, s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a evitar-les o corregir-les.  
El contingut mínim dels informes ha de ser el recollit en l'apartat 6 de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
De la revisió d'aquesta documentació per part d'aquesta Direcció General podran derivar-se modificacions de les actuacions previstes, a fi d'una millor consecució dels objectius d'aquesta declaració.  
9. Mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural  
En el termini de sis mesos des de la notificació d'aquesta declaració s'ha de presentar davant d'aquesta Direcció General una proposta de mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural, tal com queda establit en l'article 16 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana. El projecte de mesures compensatòries ambientals ha d'incloure així mateix un programa per al control del seu desenvolupament i efectivitat amb l'estructura, continguts i informes del programa de vigilància ambiental presentat. Aquestes mesures inclouran almenys les descrites en el condicionant 3 respecte a les mesures compensatòries per l'afecció al LIC els Alforins i se'n podrà sol·licitar l'ampliació en el cas que es constaten altres afeccions ambientals no crítiques.  
10. Si com a conseqüència de les dades obtingudes en els estudis preoperacionals o en el programa de vigilància ambiental es desprenen afeccions negatives no previstes anteriorment s'hauran de suprimir o modificar les instal·lacions que les generen i, si és procedent, caldrà ajustar-se al que disposa l'article 34.4 del Decret 162/1990. Les modificacions que calga aplicar, inclòs el desmantellament dels aerogeneradors en el cas d'impacte crític, s'ha de realitzar a càrrec de l'empresa adjudicatària sense que en cap cas es puga entendre que està subjecte a compensacions per part d'aquesta Administració.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 16 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.