Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9828, del 15-04-2024 (2024/2842)

RESOLUCIÓ de 4 de març de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de Chera-Sot de Chera en els termes municipals de Chera i Sot de Chera. Expedient 101-2020-EAE.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9828

Data del DOGV
:   15-04-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/2842


Data del document
:   04-03-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 4 de març de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de Chera-Sot de Chera en els termes municipals de Chera i Sot de Chera. Expedient 101-2020-EAE. [2024/2842]  
  
D'acord amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 101-2020-EAE Chera i Sot de Chera.  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de Chera-Sot de Chera.  
Promotor: Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals.  
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
Localització: termes municipals de Chera i Sot de Chera.  
Expedient: 101 - 2020 - EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió celebrada el 28 d'octubre de 2021, va adoptar el següent:  
Acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial «Revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de Chera-Sot de Chera», en els termes següents:  
En data 24 de novembre de 2020 ha tingut entrada en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de Chera-Sot de Chera.  
A) Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici, remesa per la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals, s'acompanya de documents introductoris, de l'esborrany de la revisió del pla, del document inicial estratègic, de la cartografia i de diversos arxius, referits a l'anterior pla de prevenció d'incendis de 2011 i que ara es revisa.  
Des del punt de vista formal, complix els continguts de l'article 50 (procediment simplificat) de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP vigent en el moment de presentar-se). La documentació es presenta en format digital.  
B) Planejament vigent  
La Resolució d'11 de gener de 2011, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, va aprovar el Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de Chera-Sot de Chera, amb una vigència de 10 anys.  
Quant a la normativa sectorial forestal o d'incendis forestals, segons la divisió del terreny forestal de la Comunitat Valenciana establida en el Pla d'acció territorial forestal, forma part de la demarcació forestal de Chelva, amb un pla de prevenció d'incendis forestals a escala de demarcació que va ser aprovat mitjançant la Resolució de 30 de setembre de 2013, del conseller de Governació i Justícia, per la qual s'aprova el Pla de prevenció d'incendis forestals de la demarcació forestal de Chelva (DOGV 10.10.2013).  
L'apartat tercer.2 del Pla de prevenció d'incendis de la demarcació assenyala que:  
«En les zones incloses en l'àmbit d'un parc natural, i en els aspectes en els quals pot donar-se contradicció prevaldrà el marc legislatiu propi de cada parc, en concret el Pla d'ordenació dels recursos naturals, el Pla rector d'ús i gestió i el Pla de prevenció d'incendis forestals.»  
A l'efecte del que s'establix en l'article 48 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, el present pla de la demarcació de Chelva, juntament amb el que s'establix en la planificació general d'extinció d'incendis forestals en el seu àmbit territorial, tindrà la consideració de pla de defensa. El pla de prevenció d'incendis forestals de demarcació té una vigència de 15 anys comptats des de l'aprovació (2013), sotmés a revisions ordinàries cada 5 anys.  
Els dos municipis que formen part del parc natural compten amb un pla local de prevenció d'incendis forestals segons el que s'establix en l'article 55.3 de la Llei forestal de la Comunitat Valenciana.  
Chera des del 08.10.2021 i Sot de Chera des de 20.07.2021, amb una vigència de 15 anys i revisions parcials cada 5.  
C) Objecte de la revisió  
En la pàgina 4/17 del DIE s'indica que «la revisió té com a objectiu actualitzar les actuacions que engloba el PPIF, per a fer-ho s'ha realitzat una anàlisi del grau de compliment d'este, el resultat del qual s'arreplega en la revisió del PPIF (en l'annex 1), a partir del qual s'han descartat algunes de les actuacions, bé per estar ja executades, o bé per haver-se considerat innecessàries o inviables al llarg de la vigència del pla.  
  
És per esta necessitat, i per la caducitat del PPIF de 2011, que es realitza la present revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals (d'ara en avant, PPIF)».  
La superfície d'actuació que abasta l'actual pla de prevenció d'incendis forestals es correspon amb l'àmbit del parc natural, a més de tota la zona forestal i agrícola que presenta implicacions des del punt de vista de la prevenció d'incendis, en l'àmbit de l'espai protegit.  
  
La superfície que abasta el present pla és de 9.124,95 hectàrees (superior a la superfície PORN que és de 6.451,17 ha) i afecta els dos termes municipals inclosos en el Parc Natural de Chera-Sot de Chera, per la qual cosa l'àmbit d'estudi abasta la totalitat de l'àmbit territorial del PORN.  
El límit nord-oest del Pla de prevenció coincidix amb el camí del Tranco al terme de Loriguillla, al nord-est limita amb el Cerro Negro de Chulilla, seguix per La Muela, Cinglos del Chocolatero i Las Pedrizas, anteriors al Túria.  
A l'est limita amb el paratge Umbría de Juan Ignacio i al sud-est El Campillo a Gestalgar i al sud limita amb l'aldea El Reatillo a Siete Aguas.  
A diferència del plantejament del PPIF previ, les infraestructures per a la prevenció i extinció d'incendis forestals, per a les quals es planifiquen actuacions, són exclusivament les que figuren en el Pla de prevenció d'incendis forestals de la demarcació de Chelva.  
D'altra banda, s'ha tractat de simplificar el pla i englobar en una actuació única les actuacions senzilles que estaven dirigides a un mateix objectiu (per exemple, les actuacions 10.2, 10.3.1, 10.3.2, 10.3.3 y 10.3.4 del Pla de prevenció de causes, relatives al disseny i l'edició de fullets divulgatius, s'agrupen en una única actuació, l'actuació 2.2 del Pla de prevenció de causes, en la revisió). La revisió del pla inclou en la memòria (apartats 3 i 4) unes taules en què s'indiquen les actuacions que inclourà la revisió del pla, i, si és el cas, el codi que estes actuacions tenien en el pla aprovat en 2011.  
  
Quant a infraestructures de prevenció (àrees tallafocs, punts d'aigua i xarxa viària), cal indicar que, en l'actualitat, hi ha els plans de prevenció d'incendis forestals de demarcació, que ja estan aprovats i inclouen una extensa planificació d'estes infraestructures en tota la Comunitat, per la qual cosa les infraestructures que preveu la present revisió són les establides pel Pla de prevenció d'incendis de la demarcació de Chelva.  
  
En este punt cal indicar que, en cas d'haver-hi infraestructures diferents i ja executades en compliment del PPIF aprovat en 2011, estes es recullen i es modificaran en el Pla de demarcació.  
El Pla de prevenció conté 23 actuacions i s'estructura en:  
- Un pla de prevenció de causes d'incendi: 13 actuacions, amb una estimació econòmica d'1.108.695 euros.  
- Un pla d'infraestructures de prevenció: 10 actuacions, amb una estimació econòmica de 9.039.002 euros.  
- Un apartat de seguiment i control de les actuacions.  
En la pàgina 39/57 s'estima el seguiment econòmic necessari per a executar el pla.  
Definix també els organismes promotors i implicats en cada actuació, així com una previsió temporal per a l'execució d'estes i una estimació econòmica.  
Les actuacions previstes per a infraestructures estan, si és el cas, adaptades al que s'establix en el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació de Chelva, en què es troba el parc natural; els plans locals de prevenció d'incendis de Chera, Sot de Chera, Gestalgar, Chulilla, Domeño, Requena i Loriguilla deuran, si és el cas, desenvolupar i/o complementar el Pla de prevenció d'incendis forestals del parc natural.  
  
Per la informació aportada en la pàgina 8/17 del DIE, les principals actuacions de l'alternativa 1 seleccionada són:  
En el Pla de prevenció de causes:  
- L'elaboració d'un inventari de les àrees d'ús públic i del seu estat respecte a les infraestructures i les característiques relatives a la prevenció d'incendis forestals (actuació 1.1).  
- Difondre les normes de prevenció d'incendis per mitjà de jornades de formació i mitjançant difusió amb fullets i multimèdia (actuacions 2.1 i 2.2).  
- La revisió o elaboració dels plans locals de crema (actuació 3.1).  
  
- Foment de l'ús d'alternatives diferents del foc per a l'eliminació de restes vegetals (actuació 3.2).  
- Foment de l'execució de faixes auxiliars en carreteres i la instal·lació de cartells de conscienciació ciutadana (actuacions 4.1 i 4.2).  
- Foment de l'adequació de les línies elèctriques (actuació 4.3).  
- El foment de la redacció/revisió dels plans locals de prevenció d'incendis forestals (actuació 5.1), dels municipis del parc natural i que han d'elaborar els ajuntaments.  
- Les tasques de vigilància i detecció d'incendis forestals establides en el Pla de vigilància preventiva d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana (actuació 6.1) i les ajudes al voluntariat en prevenció d'incendis forestals (actuació 6.2).  
- Inclou, a més, les actuacions 7.1 i 8.1, corresponents a l'actualització de la zonificació del risc d'incendi i a la revisió de la normativa sectorial del parc natural amb la finalitat de facilitar l'execució de les infraestructures de prevenció d'incendis del Pla de demarcació, en la mesura que siga possible.  
En l'esborrany del pla (pàgines 15 a 27) s'incorporen unes fitxes descriptives de les actuacions del pla de prevenció de causes.  
En el Pla d'infraestructures:  
- Elaboració d'un estudi sobre els punts estratègics de gestió de la vegetació per a la prevenció d'incendis forestals (actuació 1.1). Estos punts són enclavaments on el comportament del foc canvia significativament i en dificulta l'extinció. Indiquen la ubicació de les zones crítiques per a la prevenció d'incendis forestals, en les quals l'execució d'actuacions que disminuïsquen la vulnerabilitat davant del foc de les masses forestals i augmenten la resiliència permet controlar millor un incendi potencial en el forest.  
- Execució i manteniment de les àrees tallafocs incloses en el Pla de demarcació de Chelva, en terrenys gestionats per la Generalitat (actuacions 2.1 i 2.2).  
- Adequació i manteniment de les pistes forestals incloses com a xarxa viària òptima en el Pla de demarcació de Chelva (actuació 3.1).  
  
- L'adaptació i el manteniment dels punts d'aigua inclosos en el Pla de demarcació de Chelva (actuacions 4.1 i 4.2).  
- Manteniment de cultius (actuació 5.1).  
- Foment de l'aprofitament ramader (actuació 5.2).  
- Adequació d'àrees d'ús públic (actuacions 6.1).  
- Foment de l'execució de les actuacions de prevenció d'incendis que cal realitzar en zones d'interfície urbanoforestal (actuació 7.1).  
En l'esborrany del pla (pàgines 28 a 37) s'incorporen unes fitxes descriptives de les actuacions del Pla d'infraestructures.  
S'introduïx un apartat relatiu a la coordinació i el seguiment de les actuacions.  
Justificació de la revisió  
Com s'ha indicat anteriorment, el termini previst per a la vigència de l'actual pla de prevenció d'incendis forestals (PPIF) del Parc Natural de Chera-Sot de Chera ha conclòs (10 anys), i és necessària la revisió de manera que es continue amb el treball de prevenció i establir quines actuacions del vigent pla es prorroguen i actualitzen i quines es descarten, així com la introducció d'altres de noves en funció de la necessitat o l'interés.  
Això s'ha efectuat després de dur a terme una anàlisi del nivell de compliment del pla vigent, les modificacions del qual s'han reflectit en l'apartat anterior.  
És important destacar que, com indica l'esborrany del pla presentat (pàgina 5/57), el grau general de compliment del PPIF del parc natural és del 25 %.  
Les actuacions relatives a execució d'infraestructures de prevenció d'incendis, que es complixen en un 27 % del que es preveu.  
El grau de compliment assolit pel Pla de prevenció de causes del PPIF del parc natural és baix, el nivell d'execució és del 23 %.  
  
No obstant això, el promotor de la revisió destaca el nivell de compliment assolit pel programa «Vigilància i detecció», que és del 60 %, l'actuació relativa a l'«Alerta per raigs» totalment complida, les faixes perimetrals d'àrees urbanitzades i àrees tallafocs assolixen un 43 % de compliment.  
El pla proposat realitza una anàlisi històrica dels incendis ocorreguts.  
El nombre mitjà d'incendis en la zona d'estudi continua sent menys elevat que la mitjana provincial (3,19 enfront de 0,77 en l'àmbit del PPIF).  
En l'àmbit del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de Chera - Sot de Chera no ha hagut grans incendis en les dos sèries temporals analitzades; no obstant això, cal esmentar que es va produir un gran incendi en 2012 (es consideren així els episodis de foc que han consumit més de 500 hectàrees de terreny forestal) que es va parar en el límit del parc natural, sense arribar a afectar la zona d'estudi.  
  
En el període de 2010 a 2019, la causa més freqüent són els incendis originats per llamps i són els que afecten més superfície mitjana per incendi (0,06 ha).  
La incidència més intensa d'incendis es dona en els mesos d'estiu, especialment a l'agost.  
Pel que fa al Pla de prevenció de causes, tant en l'alternativa 0 com en l'alternativa 1, les actuacions incloses en este no tenen efecte sobre el territori perquè es tracta d'actuacions la finalitat de les quals és la difusió de les normes de prevenció d'incendis, així com la disminució dels riscos d'incendi en els terrenys confrontants amb les principals vies de comunicació, mitjançant la instal·lació de cartells i la neteja de cunetes.  
  
Quant al Pla de prevenció d'infraestructures, les actuacions previstes en l'alternativa 1 inclouen 130 km d'àrees tallafocs, 226 km de condicionament de vials, la construcció de 2 depòsits i l'adaptació de 15 actuals.  
D'altra banda, en la pàgina 41/57 de l'esborrany del pla s'exposen els condicionants als projectes d'execució derivats del pla, en què s'indica que:  
«Prèviament a l'autorització o aprovació dels projectes per al desenvolupament de les actuacions previstes en el Pla d'infraestructures i en el Pla de prevenció de causes, sense perjuí de l'avaluació d'impacte ambiental o estimació d'impacte ambiental en el cas que la legislació així ho establisca i del compliment del que s'establix en el PORN, especialment en l'article 7 (relatiu a autoritzacions), s'analitzarà la possible afecció sobre vegetació, fauna i paisatge per a determinar les mesures preventives que cal adoptar, si és el cas.  
Les mesures preventives que cal adoptar podran consistir en la modificació de la ubicació de l'actuació o el traçat d'esta, o no execució; modificació de les característiques de l'actuació: dimensions, tècniques que cal utilitzar etc.; limitacions en el període d'execució de les obres; abalisat de terrenys per a evitar afeccions; estudi previ de flora i vegetació d'interés que no s'ha d'afectar; unes altres.  
Estes mesures es definiran prèviament a l'execució de les actuacions en col·laboració i amb el vistiplau dels servicis tècnics del parc natural, i s'executaran amb la supervisió d'estos servicis.  
  
Estes mesures preventives s'adoptaran amb èmfasi especial per estos projectes d'infraestructures i de prevenció de causes:  
  
- Creació de noves àrees tallafocs, faixes perimetrals en vials, depòsits i pistes forestals trams de nou traçat.  
- Recuperació d'antics camps de cultiu que tinguen caràcter forestal d'acord amb la cartografia PATFOR.  
Així mateix, els projectes de desenvolupament de les actuacions previstes en el present pla, que requerisquen avaluació d'impacte ambiental segons la legislació vigent en la matèria o qualsevol altre règim especial d'avaluació previst en la legislació en matèria d'espais naturals i en la normativa específica del parc natural, tramitaran estos procediments incardinats en el procediment d'aprovació o autorització.»  
  
D) Document inicial estratègic presentat  
Seguint l'article 50 de la llavors vigent Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, el document inicial estratègic presentat consta de:  
1 Objectius del pla i problemàtica existent.  
2 Àmbit territorial i abast del pla i contingut de les alternatives  
  
3 Desenvolupament previsible del pla.  
4 Diagnòstic ambiental i territorial anterior al pla.  
5 Efectes previstos sobre el medi ambient, el territori i el canvi climàtic.  
6 Selecció de les alternatives previstes.  
7 Incardinació amb l'estratègia territorial valenciana i incidència en altres instruments de planificació.  
8 Procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
9 Mesures preventives o atenuants d'efectes negatius sobre el medi ambient i territori.  
10 Mesures previstes per al seguiment ambiental del pla.  
Incorpora 4 annexos: sobre procediment seguit i consultes realitzades en la revisió del pla, alternativa 0 sobre el pla de prevenció de 2006, alternativa 1, que és la que es proposa, un annex 4 titulat estudi patrimonial i un mapa de localització.  
Amb el document inicial estratègic presenten l'esborrany del Pla de prevenció amb la següent documentació electrònica que s'estructura en els blocs següents:  
- Un bloc general que conté el glossari de termes emprats, referències legislatives i autors i normes tècniques.  
- Introducció amb programa d'actuacions i cartografia.  
- Anàlisi històrica d'incendis.  
- Pla de prevenció de causes.  
- Pla d'infraestructures.  
- Programació econòmica i temporal.  
L'alternativa és única, és a dir, continuar amb el pla anterior i adaptar-lo al Pla de prevenció d'incendis de la demarcació forestal ja aprovat.  
En este sentit, la pàgina 14/17 del DIE justifica l'elecció d'esta alternativa amb la indicació:  
«En l'alternativa 1 s'ha analitzat el grau de compliment del PPIF aprovat en 2011 (vegeu annexos 1 i 3), així com la idoneïtat o la necessitat de continuació en el temps de les actuacions previstes en este. Sobre la base d'esta anàlisi, s'han inclòs les actuacions que per ser d'interés i no estar executades o realitzades en l'actualitat, o bé per ser actuacions permanents en el temps (com és el cas de la difusió de les   
normes d'ús de prevenció, per exemple), s'han considerat oportunes.  
A estes actuacions, s'han afegit aquelles la inclusió de les quals s'ha considerat d'interés per a millorar la prevenció d'incendis.  
Com que la incidència de les dos alternatives sobre el territori és similar i que l'alternativa 1 és el resultat d'un procés d'anàlisi de l'alternativa 0, en el qual s'ha realitzat un procés participatiu dels agents implicats en la gestió de l'espai, es considera més ajustada a la problemàtica i les necessitats reals actuals l'alternativa 1. Per això, se selecciona esta alternativa.»  
E) Consultes realitzades  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les administracions afectades següents:  
  
  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
31.03.2021 22.09.2021  
02.07.3529 ME Ordenació del Territori i Paisatge:  
- Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge  
- Servici de Gestió Territorial (PATRICOVA)  
31.03.2021 -  
21.04.2021  
16.04.2021  
27.04.2021 Subdirecció General de Medi Natural.  
Servici d'Ordenació i Gestió Forestal,  
Gestió d'Espais Protegits i  
Vida Silvestre  
Caça i Pesca  
31.03.0074 QW Cultura i Patrimoni  
31.03.9477 HQ València - Servici d'Agricultura  
31.03.9907 IZ València - Servici Territorial de Medi Ambient  
31.03.2021 30.04.2021 Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a Emergències - Servici de Planificació  
31.03.2021 Consorci Provincial de Bombers de València  
31.03.221. Acció Ecologista-Agró  
31.03.2021 Ajuntament de Chera  
31.03.2021 Ajuntament de Sot de Chera  
  
  
Nota: els informes rebuts es poden consultar en la pàgina web https://mediambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica una vegada s'emeta este IATE.  
De les consultes efectuades a les administracions públiques afectades a les quals es referixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP, indiquem els aspectes següents.  
Infraestructura verda i paisatge  
L'informe de 22.09.2021 del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge indica que:  
Formen part de la infraestructura verda de la Comunitat Valenciana els espais que integren la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana, seleccionats o declarats de conformitat amb el que s'establix en la legislació de l'Estat sobre el patrimoni natural i la biodiversitat (article 5.2.a de la LOTUP i directriu 38 de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, ETCV). El Parc Natural de Chera-Sot de Chera forma part de la Xarxa Natura 2000 com a LIC (lloc d'importància comunitària), ZEC (zona d'especial conservació) i ZEPA (zona d'especial protecció per a les aus), per la qual cosa està inclòs en la infraestructura verda de la Comunitat Valenciana.  
El parc es troba en l'àmbit del paisatge de rellevància regional PRR 15, Gorges del Túria i entorn de Chera, que és part de la infraestructura verda a escala regional d'acord amb l'article 5 de la LOTUP.  
  
El PPIF conté un pla de prevenció de causes i, especialment, un pla d'infraestructures, en què s'inclouen propostes que cal dur a terme i que tindran influència sobre la infraestructura verda i sobre el paisatge, incloent-hi en este algunes mesures d'integració paisatgística de caràcter genèric (encara que no es denominen així).  
No obstant això, s'haurà de fer constar com a condició en les fitxes de l'annex 2, «Programes d'actuació», del Pla d'infraestructures, que per al desenvolupament dels projectes que s'hi indiquen i amb un objecte que siga l'execució d'elements que incidisquen sobre la infraestructura verda i el paisatge, que el projecte continga l'instrument de paisatge corresponent, en este cas, un estudi d'integració paisatgística: obertura de noves pistes forestals, construcció de depòsits d'aigua... Tot això, d'acord amb el que s'establix en l'article 6.3 de la LOTUP esmentat anteriorment, així com en l'article 6.4.b d'esta llei, que disposa que els estudis d'integració paisatgística valoren els efectes sobre el caràcter i la percepció del paisatge de projectes i actuacions amb incidència en el paisatge, i establixen mesures per a evitar o mitigar els possibles efectes negatius.  
PATRICOVA  
L'informe de 02.07.2021 considera que:  
Des del punt de vista de la vulnerabilitat, quant a les actuacions previstes en el Pla de prevenció d'incendis forestals al Parc Natural de Chera-Sot de Chera, l'estudi proposa una sèrie d'alternatives i actuacions, les quals, en principi, són compatibles amb la normativa. Però la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals fa una descripció genèrica, mitjançant fitxes, de les actuacions que cal dur a terme durant la vigència d'este pla. Com que no es localitzen les actuacions concretes, particularment les referides en el Pla d'infraestructures, amb dos alternatives d'actuació, no és possible identificar les afeccions per inundabilitat.  
Igualment, esta revisió no fa referència a les afeccions de les cartografies del PATRICOVA i SNCZI, les quals haurien de ser tingudes en consideració en les diferents actuacions que es pretén desenvolupar amb la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de Chera-Sot de Chera.  
Fa les consideracions següents:  
1. El Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de Chera-Sot de Chera no està afectat per perillositat d'inundació. No obstant això, hauran de ser concretades, en els projectes que es desenvolupen, les actuacions que comporten l'alteració de la rasant i les afectacions, així com, si és el cas, les mesures que es prevegen per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el PPIF serà compatible amb la normativa del PATRICOVA, sempre que incorpore en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21.  
2. Les actuacions previstes en el PPIF, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i de reduït impacte, no es preveu que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
  
3. El criteri que, en matèria de risc d'inundació, han de ser considerats en el PPIF afectat per perillositat d'inundació, és que els projectes d'execució derivats d'este hauran de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA.  
  
Finalment, conclou que es troba afectat per perillositat d'inundació i es considera compatible, segons les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a Emergències - Servici de Planificació  
L'informe de 30.04.2021 indica que s'ha de corregir/revisar la documentació en el sentit següent:  
- Les brigades d'emergència de la Generalitat Valenciana, actualment este cos es denomina Bombers Forestals.  
- La Llei 9/2002, de 12 de desembre, de protecció civil i gestió d'emergències de la Generalitat Valenciana, ja derogada i substituïda per la Llei 13/2010, de 23 de novembre, de la Generalitat, de protecció civil i gestió d'emergències.  
- Les actuacions previstes en la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de Chera-Sot de Chera que s'enumeren a continuació, hauran de tindre en compte el que establix el Reial decret 893/2013, de 15 de novembre, pel qual s'aprova la directriu bàsica de planificació de protecció civil d'incendis forestals, i l'última versió del Pla especial davant del risc d'incendis forestals (01.02.2021):  
  
- L'àrea 1 d'àrees recreatives de l'apartat 3 (pla d'actuacions per a la prevenció de causes).  
- L'àrea 6 d'àrees d'ús públic de l'apartat 4 (pla d'infraestructures).  
  
- L'àrea 7 d'interfície urbanoforestal de l'apartat 4 (pla d'infraestructures).  
Servici de Gestió d'Espais Naturals Protegits  
L'informe de 21.04.2021 del director conservador del parc natural assenyala que de l'ordenació proposada no es derivaran efectes significatius sobre el medi ambient i que el pla d'adapta perfectament a la normativa vigent del parc.  
Vida Silvestre  
La contestació de 16.04.2021 indica que no hi ha res per a informar.  
Caça i Pesca  
L'informe de 27.04.2021 assenyala que hi ha dos vedats de caça (V-10529 i V-10629) en l'àmbit del Pla de prevenció d'incendis i que el desenvolupament d'esta mena de plans comporta actuacions en terrenys cinegètics de particulars, per la qual cosa es considera imprescindible notificar a estos vedats sobre la realització del pla esmentat.  
Així mateix, es considera positiu per considerar la realització de manera que no coincidisca amb el període de cria d'espècies.  
F) Identificació dels efectes possibles sobre el medi ambient.  
La revisió del pla suposa una modificació que s'aprova per una administració pública, l'elaboració i l'aprovació de la qual ve exigida per una disposició legal, i constituïx un marc per a projectes.  
  
La concreció dels projectes possibles en la documentació aportada és escassa i no permet determinar amb precisió si estos es trobaran sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, més enllà del que s'expressa com a fitxes de resum d'actuacions que es preveuen realitzar a posteriori i els típics tractaments de la vegetació per a crear o mantindre les discontinuïtats actuals del «combustible (vegetació) forestal» en el que tècnicament es denominen línies de ruptura i disminucions puntuals de la densitat de la vegetació, a fi de disminuir la velocitat de propagació d'un incendi eventual.  
No obstant això, és possible que en alguns casos (que no s'han determinat en el pla) es troben sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, com per exemple: la recuperació i el manteniment de cultius proposats podria trobar-se en els supòsits previstos en el Decret 162/1990, del Reglament d'impacte ambiental autonòmic, que inclou en el seu annex I transformacions a cultiu de terrenys naturals, seminaturals o incultes amb superfície superior a 25 ha a declaració d'impacte ambiental, i amb superfície superior a 5 ha a estimació d'impacte ambiental, igualment que li fora aplicable l'annex I o II de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental.  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
H) Valoració ambiental d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP  
De conformitat amb l'article 46.3 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, l'òrgan ambiental determinarà si un pla ha d'estar subjecte a avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, i per a fer-ho caldrà tindre en consideració els criteris de l'annex VIII d'este text refós, o la disposició reglamentària aprovada mitjançant un decret del Consell que el modifique.  
  
El Decret 10/2007, de 19 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de Chera-Sot de Chera descriu l'àmbit del parc natural.  
El parc natural integrat pels municipis de Chera i Sot de Chera s'alça en una vall ocupada per terres de labor, la qual cosa dona lloc a un paisatge singular conformat al llarg de la història per les diferents cultures i tradicions que han colonitzat estes terres fèrtils.  
L'àmbit territorial del PORN és un espai de 6.451,17 ha de superfície que comprén part dels termes municipals de Chera i Sot de Chera.  
  
La superfície del territori és molt abrupta i muntanyenca, situada a l'interior d'una enorme fossa tectònica i envoltada de pics de fins a 1.100 metres, cosa que dona lloc a un enclavament de gran interés turístic, no sols per ser la seu del primer parc geològic de la Comunitat Valenciana, sinó també pels seus paisatges formats pel riu Sot —també anomenat Reatillo— des de l'eixida de l'embassament de Buseo, el primer que es va construir en la conca del Túria; l'estret barranc del Fraile, on s'alça el cingle del Fraile, zona també de gran bellesa i interés turístic; els barrancs de l'Aigua, Ropé, Umbría, Burgal i el de l'Ermita, que discorre al llarg d'una fractura per a brollar més tard en el brollador de l'antiga ermita i precipitar-se després en cascada al costat de les ruïnes d'un vell molí; sense oblidar els cims més importants com són el pic de Ropé (1.136 m) i Los Cinco Pinos (1.171 m); El Morrón és un sortint rocós que s'alça sobre el poble de Sot de Chera i la panoràmica des d'esta talaia de 200 metres és impressionant. Altres punts interessants del medi natural de Sot de Chera són les rambles, fonts i brolladors com la Fech, Santa María, Tío Fausto i la de Borreguetas en La Hoya de Cherales, sense deixar de nomenar les cascades de Las Toscas.  
Els hàbitats més importants de la zona estan relacionats tant amb la vegetació de ribera i els barrancs i penya-segats que els envolten, com amb el bosc mediterrani; encara que els incendis forestals han castigat durament estes muntanyes, queden una representació de carrascars continentals, formacions de pi i sabines, així com els boscos mixtos de roure valencià en què hi abunda la caça menor i el senglar, amb menció especial a les dos microreserves declarades pels seus exemplars de teixos, aurons i mare-selva, entre altres espècies.  
La fauna queda representada per la pròpia de la muntanya mediterrània. Més del 40 % dels termes municipals estan inclosos en el LIC «Sierra del Negrete» els hàbitats més representatius del qual són els carrascars (9340), els matolls amb Juniperus (5210), els matolls oromediterranis endèmics amb argilaga (4090), les rouredes (9240) i sobretot les pinedes submediterrànies de pi negre (\*9533), els boscos endèmics amb Juniperus (\*9560).  
També mereixen destacar-se els brolladors petrificants (\*7220), les freixenedes termòfiles de Fraxinus angustifolia (91B0) i les galeries riberenques de Nerio-Tamaricetea (92D0) i Salix i Populus alba (92A0). Quant a les espècies de fauna, a més de diverses aus com l'àguila marcenca (Circaetus gallicus), l'àguila cuabarrada (Hieraaetus fasciatus) i l'àguila reial (Aquila chrysaetos), cal destacar la presència de la tortuga de rierol (Mauremys leprosa) i especialment del gripau pintat meridional (Discoglossus jeanneae), així com de Coenagrion mercuriale.  
1. Per les característiques dels plans i els programes:  
En la documentació presentada no s'aclarix si la revisió del Pla de prevenció d'incendis, en particular el Pla d'infraestructures, establix el marc per a projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental.  
  
També forma part de la Xarxa Natura 2000 com LIC ES5233009, ZEPA ES0000449 amb norma de gestió aprovada mitjançant el Decret 116/2017, d'1 setembre, Sierra del Negrete.  
Està inclosa en la infraestructura verda de la Comunitat Valenciana segons l'article 5 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP vigent).  
La zona forestal afectada conté dos forests d'utilitat pública, V122 i V116, gestionades per la Generalitat Valenciana i pertanyents als dos municipis del parc natural, cosa que implica que han de comptar amb els seus instruments de gestió forestal corresponents i que, si és el cas, s'haurien de coordinar amb el Pla de prevenció d'incendis.  
La demarcació forestal de Chelva no disposa d'un pla d'ordenació dels recursos forestals (PORF).  
Sense perjuí del que preveuen sobre això el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR) i els plans d'ordenació dels recursos forestals (PORF), l'Administració forestal aprovarà, dins dels continguts d'estos últims, els plans de prevenció d'incendis forestals de demarcació, que contindran les previsions necessàries relatives a actuacions i mitjans per a la prevenció dels incendis i infraestructures de suport a l'extinció.  
L'article 35.3 del PORN del parc natural indica que «Les pistes i camins forestals i rurals, àrees tallafocs, i instal·lació d'infraestructures de qualsevol mena que siguen autoritzades, es realitzaran atenent la seua màxima integració en el paisatge i el seu mínim impacte ambiental».  
  
En este sentit, la pàgina 42/57 de l'esborrany del Pla indica que «el desenvolupament de projectes que puguen afectar la infraestructura verda i el paisatge elaboraran un estudi d'integració paisatgística d'acord amb el contingut establit en la legislació sectorial vigent».  
Hi ha dos vedats de caça (V-10959 i V-10659) sobre els quals es realitzaran actuacions, però que en coordinació amb els titulars cinegètics i els seus plans tècnics d'ordenació cinegètica poden resultar beneficioses.  
Finalment, en la pàgina 41/47 de l'esborrany del pla presentat també indica que «qualsevol projecte de desenvolupament de les actuacions previstes en este pla, que poguera afectar algun dels béns d'interés patrimonial inventariats, haurà de comptar amb un estudi d'afecció al patrimoni i amb el pertinent informe vinculant de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural».  
2. Per les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
L'efecte inicial de l'aprovació del Pla de prevenció d'incendis serà establir el marc necessari per al desenvolupament d'una sèrie d'actuacions que han sigut descrites en el Pla de prevenció de causes i en el Pla d'infraestructures.  
Realment, només les actuacions d'este últim pla tenen efecte directe sobre el medi natural afectat per mitjà d'actuacions de silvicultura preventiva (actuacions 2.1, 2.2) que busca la modificació de la massa actual a fi de dificultar la propagació dels incendis forestals; l'adequació/manteniment de vials forestals (actuació 3.1), i la xarxa hídrica amb la construcció de punts d'aigua (actuació 4.1) poden tindre efectes en l'àrea afectada.  
Com exposa l'esborrany (i hem indicat anteriorment) del Pla de prevenció d'infraestructures, les actuacions previstes en l'alternativa 1 inclouen 130 km d'àrees tallafocs, 226 km de condicionament de vials, la construcció de 2 depòsits i l'adaptació de 15 disponibles.  
  
Segons la literatura tècnica en matèria de prevenció d'incendis (pàgina 14.7 del llibre La defensa contra incendios forestales - Fundamentos y experiencias, VELEZ, R. coord., ISBN 40-210-5184-9, esmentat en l'esborrany de revisió del pla), els principis de la silvicultura preventiva han de ser:  
- L'objectiu de la silvicultura preventiva és modificar l'estructura de la massa forestal per a dificultar la propagació del foc.  
- Este objectiu s'aconseguix mitjançant la diversificació de la massa, amb l'establiment de discontinuïtats en el seu perímetre i al llarg de camins, tàlvegs, cursos d'aigua i divisòries, així com per mitjà de la conservació i l'afavoriment de l'alternança d'espècies.  
- La diversificació ha de fer-se amb respecte pel paisatge i el caràcter de la zona, així com els hàbitats de vida silvestre que s'hi inclouen.  
En general, de manera molt sintètica dins dels plans de prevenció d'incendis i amb l'objectiu de reduir la velocitat de propagació en cas d'incendi, ja que en l'àrea afectada es modificarà la cobertura vegetal, mitjançant la continuïtat de la vegetació que es puga cremar, la reducció de densitats de la massa forestal (reducció de fracció de densitat de recobriment sobre el terreny i/o nombre de peus), la modificació de la composició florística o vegetal, que implicarà la modificació del «model de combustible forestal» actual cap a un altre dels considerats en el projecte i que complisca amb els objectius que es busquen, per a, així mateix, alterar inflamabilitat, combustibilitat, perillositat, etc. de tota l'àrea.  
En el tractament/modificació de la vegetació actual es tractarà de modificar un model de combustible (Rothermel / adoptat per ICONA en 1987) de manera que amb eixa modificació, en cas de produir-se un incendi forestal, s'aconseguisca disminuir altures de flama, calor generada, velocitat de propagació... i millorar així l'eficàcia de l'extinció i aconseguir l'equilibri entre les tasques de «ruptura de la continuïtat del combustible» i la conservació del màxim potencial florístic/vegetal en el parc natural, aspectes que es troben a faltar per no haver-se realitzat l'anàlisi d'alternatives en este sentit i que permeten valorar els efectes sobre la riquesa florística afectada dins dels paràmetres que per a la prevenció d'incendis es requerixen en l'àrea afectada.  
  
En síntesi, consistiria a «sacrificar» l'existència de vegetació en unes zones per a afavorir l'existència del conjunt afectat pel Pla de prevenció d'incendis.  
Per a fer-ho, els plans d'execució dins de les denominades actuacions de silvicultura preventiva són els que en concret hauran de modelitzar els efectes esperats després de l'execució dels projectes de silvicultura preventiva esmentats, sobre la base de paràmetres de càlcul que definiran o quantificaran el disseny de les línies de ruptura que fonamentalment són: amplària de la línia de ruptura segons el seu orde (1, 2 o 3), altura de flama esperada segons la tipologia de la vegetació del «model de combustible», qualitat del medi forestal en el qual es desenvolupen, fisiografia del medi (pendents i orientacions) i variables meteorològiques (vent dominant) de la unitat territorial considerada, etc.  
  
Estos efectes, produïts en l'àrea afectada, no es veuen analitzats amb claredat en les alternatives presentades per la revisió del Pla de prevenció. No obstant això, com s'ha dit abans, els projectes de silvicultura redactats en desplegament d'este pla haurien d'analitzar esta situació, si bé, malgrat això, és important reiterar l'objectiu principal que han de buscar les actuacions de prevenció d'incendis i, en concret, de l'execució derivada del Pla d'infraestructures.  
D'altra banda, un altre dels efectes posteriors esperats és el que fa referència a la disminució del temps de resposta en tasques d'extinció.  
En este aspecte cal esperar una millora notable per la inclusió de dos punts nous d'aigua i el manteniment de 14, en què es tindrà incidència sobre el concepte de xarxa hídrica òptima, com aquella que:  
  
La distància que ha de recórrer un helicòpter perquè siga capaç d'obtindre una cadència de descàrregues de cinc minuts és de 2,5 quilòmetres (Bardají i Molina, 1998). Això ens dona una superfície circular de radi 2.500 metres amb centre en el mateix depòsit, a la qual denominarem zona d'influència del depòsit, i que ocupa una superfície de 1.963,5 hectàrees.  
S'incorporen annexos específics en els quals se situa la «xarxa hídrica»; en la proposta s'han reflectit els punts d'aigua que poden emprar els mitjans aeris com vehicles autobomba per a l'extinció d'incendis al parc natural amb l'àrea d'influència corresponent.  
  
En este sentit, quant a la disminució de temps entre càrrega i descàrrega, el document esmenta la ubicació de depòsits per a la presa d'aigua i descàrrega referits als plans datats el desembre de 2008, amb punts d'aigua privats i públics.  
Si en els projectes que deriven del pla s'aconseguix disminuir la velocitat de propagació dels incendis i s'augmenta el nombre de punts de presa d'aigua, l'efecte immediat serà un augment en l'eficàcia de l'extinció amb un efecte positiu en la conservació del parc natural.  
  
En relació amb el que es tracta en este informe, hem d'indicar que, efectivament, el paisatge ha de ser un element que cal considerar en esta mena d'actuacions i un dels principis en què s'ha de basar la silvicultura preventiva.  
El Pla de prevenció no incidix en el model territorial vigent.  
Finalment, afegim que l'execució d'este pla de prevenció té incidència sobre actuacions que cal desenvolupar per diferents persones públiques i privades i que requerirà la coordinació amb la resta d'actuacions amb incidència en el medi natural, com per exemple l'execució de qualsevol instrument de gestió forestal dels definits per la Llei forestal valenciana o projectes de restauració i recuperació ambiental de diferents espais del parc natural, plans de recuperació o conservació de flora i/o fauna en vigor, així com qualsevol mena d'actuació que tinga com a objectiu el tractament de la vegetació o que, sense tindre'l, com ara condicionament de camins, hidrants, cartells informatius..., puga suposar un solapament amb actuacions ja previstes en el Pla de prevenció d'incendis i que, com es descriu en les fitxes d'actuacions, tindrà implicació sobre altres interessats, públics o privats, amb què es requerix una coordinació important.  
  
D'esta manera, l'execució de gran part de les actuacions proposades dependrà de persones alienes al promotor del Pla de prevenció.  
  
Tenint en compte les circumstàncies i els criteris descrits abans, s'estima que ens trobem davant d'un dels supòsits de l'article 46.3 del TRLOTUP, i podria aplicar-se-li l'article 46.3.a o 46.3.c.  
I) Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de Chera-Sot de Chera, l'objecte del qual serà el que es descriu en la documentació remesa, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, sempre que prèviament a l'aprovació definitiva es complisquen els condicionants descrits a continuació, corresponent continuar la tramitació de la modificació del pla segons la normativa sectorial:  
  
1. Els projectes de desenvolupament de les actuacions previstes en el pla que constituïsquen supòsits d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb la legislació vigent a la Comunitat Valenciana (estatal o autonòmica), hauran de tramitar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental que corresponga incardinat en el procediment d'aprovació o autorització.  
2. En el Pla de prevenció d'incendis haurà de constar que els projectes d'execució derivats del pla hauran de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA.  
3. Segons l'informe de 20 de setembre de 2021, del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge, en les fitxes de l'annex 2 (programa d'actuació / pla d'infraestructures) haurà de constar que per al desenvolupament dels projectes que s'hi indiquen s'haurà d'elaborar un estudi d'integració paisatgística.  
4. En l'aprovació definitiva del pla s'atendrà el que s'assenyala en l'informe del Servici de Caça i Pesca, de 27.04.2021, per l'existència dels vedats de caça V-10496 (Chera) i V-10251 (Sot de Chera).  
Segons establix l'article 53.7 del TRLOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i deixarà de tindre els efectes propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha aprovat la revisió del pla en el termini màxim de quatre anys des que es va publicar. En este cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 53.2.b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d'acord amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica «Revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de Chera-Sot de Chera», per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, cosa que no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que es consideren pertinents en el seu dret.  
Fet que vos notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i amb reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 5 de novembre de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 4 de març de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.