Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4904, del 16-12-2004 (2004/12940)

RESOLUCIÓ de 29 de novembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4904

Data del DOGV
:   16-12-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/12969


Data del document
:   29-11-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Novelda
    * Tírig
    * Sax
    * Aspe
    * Alcalà de Xivert
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 29 de novembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/X12686]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 285/00-AIA, 332/01-AIA, 003/02-AIA, 104/03-AIA i 461/00-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 29 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 285/0388URS
  
Promotor: Marmolspain, SA
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria d'Indústria i Comerç
  
Objecte projecte: Explotació minera de la secció a denominada L'Ametller
  
Localització: A la forest Bateig al terme municipal de Novelda (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és l'explotació minera d'una parcel·la per a l'obtenció de marbre ornamental a partir d'arenoses de ciment calcari, que representa un 33,33% del material extret, i el 46% restant es destinarà a altres usos industrials com formigons, farciments, etc.
  
Característiques de l'explotació:
  
- Superfície que s'ha d'afectar: 16.551 m²
  
- Diferència de cota: 22 metres
  
- Volum total d'extracció: 101.290 m³
  
- Productivitat mitjana anual: 2.500 m³/ any
  
- L'estèril que es produïsca (36.390 m³) s'utilitzarà en la restauració de la pedrera: farciment de zones esplanades. No es crearan runam.
  
- Els blocs extrets es retiraran diàriament.
  
- L'explotació serà a cel obert, i s'abancalarà en sentit descendent. Els talussos tindran una alçada màxima de 6 metres i bermes no inferiors a 6 m. La longitud dels fronts serà de 30 m.
  
- S'utilitzaran explosius pràcticament només en l'arrancada dels primers metres de roca alterada. Els talls verticals es realitzaran amb trossejadora de fil diamantat.
  
- Restauració: es portarà a terme simultàniament a l'explotació, a mesura que s'abandonen els bancs explotats. Els bancs finals de restauració tindran una alçada màxima de 7 m i una inclinació màxima de 45º. Les bermes seran prou àmplies per a permetre un talús final del vessant explotat de 35º.
  
S'aportarà capa de terra vegetal, en part l'extreta de la superfície que s'ha d'afectar i en la part comprada de l'exterior s'aportarà adob i el límit serà la profunditat de 40 cm de terreny per a facilitar les plantacions. S'efectuaran sembres. S'efectuaran plantacions al portell amb una densitat de 2.500 unitats per hectàrea. S'utilitzaran espècies autòctones presents en la zona i en proporcions semblants a les existents.
  
Tramitació administrativa i resum dels informes rebuts
  
La Conselleria d'Indústria va remetre el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració.
  
Es van efectuar consultes a l'Ajuntament, Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Direcció Territorial d'aquesta Conselleria.
  
L'ajuntament va informar respecte de l'explotació indicant que en la zona no es coneixien restes arqueològiques o patrimonials i que el sòl està qualificat com a no urbanitzable comú. Igualment, certifica que l'expedient s'ha sotmés al tràmit d'informació pública i que no s'han produït al·legacions. La Comissió de Govern de l'Ajuntament emét informe favorable de l'activitat.
  
La Direcció General de Patrimoni emet informe desfavorable perquè l'estudi no preveu els aspectes patrimonials i etnològics. Es va sol·licitar al promotor que obtinguera informe favorable de la Conselleria de Cultura a la vista de l'informe d'aquesta, remetent el promotor l'estudi etnoarqueològic firmat per un arqueòleg on s'afirma que des del punt de vista arqueològic es desconeix l'existència de restes en la zona i que des del punt de vista etnològic hi ha un refugi de pedrapiquers, que no es veurà afectat per l'explotació datada entre finals del segle XIX i principis del XX.
  
La Direcció Territorial d'aquesta Conselleria va informar de l'afecció del projecte inicial al camí ramader assagador Reial de Montagut en tota la seua amplitud, 75,22 metres. Es va informar d'aquesta circumstància al promotor i se li va indicar que no havia d'afectar-la. Després de diversos escrits d'ampliació en què inicialment el promotor indicava que no l'afectaria, en discutir el traçat del camí ramader, en l'últim annex d'ampliació va modificar l'explotació de forma que realment no s'afecta a l'esmentat camí ramader.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
Es tracta d'una zona degradada en la que hi ha una antiga explotació de dimensions molt xicotetes. Dominen els matolls camefítics del termomediterrani semiàrid d'Alacant. Hi destaquen alguns exemplars arbustius aïllats com l'arçot (Rhamnus lycioides), la trompera fràgil (Ephedra fragilis) i el llentiscle (Pistacia lentiscus). El valor ambiental és baix.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
Es tracta d'una zona degradada en existir una antiga explotació en una part de la parcel·la. S'estima que l'impacte més important serà el paisatgístic i l'impacte global es considera de moderat a sever.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Com a mesures correctores cal destacar el pla de restauració que en línies generals es considera adequat.
  
Altres mesures a destacar indicades en l'últim annex d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental són: reg periòdic de les pistes d'accés, retirada de maquinària i demolició de construccions i retirada de runes quan cesse l'activitat.
  
Es considera necessari realitzar algunes precisions respecte a la revegetació i a morfologia final de restauració de manera que millore el resultat previst. Igualment han d'adoptar-se mesures per a reduir la vessament i evitar fenòmens erosius i d'aportació de sediments al barranc pròxim en la mesura que es puga.
  
En relació amb l'informe desfavorable de la Direcció General de Patrimoni artístic de la Conselleria de Cultura, com que no s'ha tractat el tema del patrimoni, es considera que l'informe de l'Ajuntament i el posterior aportat pel promotor supleixen la carència indicada, en qualsevol cas com a mesura preventiva i en compliment de la legislació vigent en la matèria, haurà d'obtenir-se informe previ al respecte de la Direcció General de Patrimoni tal com els va indicar per escrit del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 3c del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003 de 27 de juny del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte d'explotació minera de la secció A denominada L'Ametller situada a la forest Bateig al terme municipal de Novelda (Alacant), el promotor del qual és Marmolspain, SA, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació (en especial la llicència d'activitat) sempre que es porte a terme d'acord amb el que indica l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental amb registre d'entrada en aquesta Conselleria de 12 de maig de 2003, com també les condicions de l'apartat segon.
  
Segon
  
Condicions per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. La guarderia forestal supervisarà que l'explotació, com ja s'ha previst, no afecte el camí ramader, assagador Reial de Montagut de 75,22 metres d'ample i que discorre al costat dels límits de l'explotació.
  
2. Les plantacions s'efectuaran tant en les bermes i plataformes com en els talussos, igual que les sembres. Es crearà un sistema de drenatge que conduïsca l'aigua cap al punt més baix de l'explotació i el dirigisca al barranc pròxim donant-li pendents adequades per a reduir la força erosiva i l'arrossegament de sediments.
  
3. Es modificarà lleugerament la morfologia final de restauració per a aconseguir una integració amb l'entorn més harmoniosa, augmentant l'amplària de les bermes en la zona NE de l'explotació i reduint-les cap als seus extrems.
  
4. Caldrà obtenir informe previ favorable de la Direcció General de Patrimoni Artístic.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 332/4199RTU
  
Promotor: Sr. Ernesto Cervera Mira Perceval
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria d'Indústria i Comerç
  
Objecte projecte: Pedrera d'argila denominada La Roja
  
Localització: Entre el paratge de Serra Negra i el barranc dels Ulls al terme municipal d'Aspe (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és l'explotació d'argiles per al procés de fabricació de teules. La zona on s'ubicarà la pedrera ja ha sigut explotada. Però encara queda recurs per a explotar i és econòmicament rendible.
  
Característiques de l'explotació i restauració d'acord amb l'ampliació de la documentació presentada en data 8 d'agost de 2003 i denominada memòria resum del projecte:
  
- Superfície afectada: 28.840 m²
  
- Volum explotable: 109.600 m³
  
Volum que es comercialitzarà: 60.000 m³
  
Volum que s'utilitzarà en el condicionament de talussos: 40.000 m³
  
- Vida de l'explotació: 10 anys a raó de 6.000 m³/any
  
- Per a l'accés s'utilitzaran els camins existents, sense que calga generar desmunts ni terraplens, sinó simplement l'estesa d'una capa de rebliment.
  
- Mètode d'explotació: fent bancals des de la part superior de l'explotació.
  
Fases:
  
- Primera: del 1r al 3r any: Es realitzaran cinc bancs fins a la plaça de pedrera. Restauració de bancs i talussos superiors. Suavització del talús situat a l'est de l'explotació.
  
- Segona: de 4 a 6 anys: Es treballarà en els bancs creats i es restauraran els situats per damunt de la cota 191.
  
- Tercera: de 6 a 9 anys: Es continuarà amb l'explotació dels bancs situats entre la cota 191 i la de 181 m.
  
- Quarta: 10é any: Restauració final.
  
- Es crearà una xarxa de drenatge que conduïsca l'aigua cap als barrancs pròxims i a la plaça de pedrera es dotarà d'un pendent suau i es crearan dunes per a frenar l'efecte erosiu.
  
- S'ha previst la plantació d'espècies arbustives autòctones en la zona, com també la sembra d'herbàcies i l'aportació de matèria orgànica per a millorar el sòl.
  
Tramitació administrativa, resum d'informes i al·legacions
  
L'Ajuntament va remetre el corresponent estudi i l'expedient municipal que consta de la següent documentació:
  
- Informe urbanístic favorable. Sòl no urbanitzable comú.
  
- Informe ambiental favorable, després de corregir una sèrie d'aspectes que se li van indicar.
  
- S'ha procedit al període d'informació pública, en el qual s'ha presentat la següent al·legació de caràcter ambiental per part del Sr. José Marcos Martínez:
  
- Es produirà una alteració del paisatge important superior a la ja existent.
  
- Resposta de l'Ajuntament a l'al·legació de caràcter ambiental:
  
- Respecte de l'alteració paisatgística, s'informa que la restauració s'ajusta al que estableix la normativa del Pla especial de protecció del paisatge i del medi natural.
  
- Informe favorable de la comissió de govern municipal.
  
La Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Indústria va remetre el projecte, l'estudi i el pla de restauració.
  
Es va rebre informe favorable de la Conselleria de Cultura.
  
Es va rebre informe dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria en el qual se sol·licita que s'estudien solucions al drenatge que eviten o minoren els processos erosius que es generen en la zona cap al barranc pròxim.
  
Es va sol·licitar ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, i es va presentar com a ampliació una memòria resum del projecte modificat amb data 8 d'agost de 2003.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
L'actuació s'ubica al peu d'un vessant de la serra Negra amb orientació NE, sobre materials triàsics margosos amb algeps, que se situen pròxims al barranc dels Ulls. Es tracta d'una zona en què s'han produït extraccions i el terreny està molt alterat, per la qual cosa el valor ambiental actual és molt baix. La vegetació que actualment colonitza la zona està constituïda per espècies de terrenys alterats tipus Suaeda sp., Salsola sp. i Inula viscosa, majoritàriament.
  
Tocant al camí d'accés, relativament pròxima a la zona d'explotació, són destacables pel seu valor els matolls gipsícoles amb Herniaria fruticosa, Teucrium libanitis i Helianthemum squamatum.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
Es tracta d'una zona ja alterada on s'ha ocasionat un impacte paisatgístic sever. La continuació de l'explotació que es planteja i que inclou la restauració de la zona, pot permetre millorar substancialment l'actual situació de degradació.
  
La morfologia de la zona una vegada restaurada, el mètode d'explotació, la restauració i la xarxa de drenatge plantejades en l'ampliació de la documentació presentada, en línies generals, es consideren acceptables ambientalment.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
En l'estudi d'impacte ambiental es preveu com a possibilitat la utilització de la pedrera com a lloc per a ubicar un abocador inert i d'altra banda la restauració amb característiques forestals.
  
A més, es plantegen altres mesures correctores: reg de camins i cúmuls temporals d'estèrils, i retirada del sòl de la zona per a posteriorment utilitzar-ho en els treballs de restauració.
  
En l'ampliació de la documentació presentada es desisteix de l'opció de l'abocador inert i s'adopta la restauració amb caràcter forestal de la zona.
  
S'estima necessari introduir algunes modificacions en les mesures correctores plantejades per a aconseguir una més ràpida i millor integració paisatgística, i igualment per a prevenir o minimitzar els processos erosius. En aquest sentit s'estima possible que en cadascuna de les fases plantejades la revegetació que s'ha de fer avance més del que es preveu. S'estima a més necessari precisar alguns aspectes de la morfologia final de restauració, l'alçada de bancs, la morfologia de la plaça de pedrera, etc.
  
La revegetació plantejada s'estima correcta, en línies generals, però es considera que es pot millorar en alguns aspectes relatius a les espècies elegides, utilització d'adob orgànic, sembres, plantacions, etc., com també precisar alguns detalls que en l'ampliació de la memòria no queden completament clars.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 3c del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de pedrera d'argila denominada La Roja entre el paratge de Serra Negra i el barranc dels Ulls, al terme municipal d'Aspe (Alacant), el promotor del qual és el Sr. Ernesto Cervera Mira Perceval, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, en especial l'obtenció de la llicència d'activitat, i sempre que es realitze d'acord amb el que estableix l'ampliació de la documentació presentada amb data 8 d'agost de 2003 i denominada memòria resum del projecte, en l'estudi i en les condicions de l'apartat segon.
  
Segon
  
Condicions per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. S'accepta la restauració plantejada de caràcter forestal, i es desestima la possibilitat de restauració per mitjà d'abocador, tal com s'indica en l'ampliació de la documentació presentada.
  
2. En cadascuna de les fases de l'explotació, la revegetació que ha de realitzar avançarà més del que es preveu.
  
Primera fase: es revegetarà fins al banc situat a la cota 201 m, sense incloure'l.
  
Segona fase: es revegetarà fins al banc situat a la cota 191 m, sense incloure'l.
  
Tercera fase: es revegetarà fins a la plaça de pedrera situada entre les cotes 181 i 180 m, sense incloure-la.
  
Quarta fase: es revegetarà la plaça de pedrera.
  
3. La plaça de pedrera no baixarà perj sota de les cotes actuals, que se situen entre els 179 i 181 m. Respecte a la morfologia final, tindrà un pendent dirigit cap al drenatge natural que acaba el barranc dels Ulls, i s'establiran xicotets bancs o bermes que reduïsquen la força erosiva de l'aigua.
  
4. Les vessants finals restaurades no tindran pendent únic sinó que estaran abancalades amb un lleuger contrapendent cap a l'interior, i una altura de banc no superior a 5 m, i amb un pendent de talús no superior a 30º.
  
5. Es retirarà la capa de sòl que encara hi ha en algunes zones de la parcel·la que s'ha d'explotar per a utilitzar-la posteriorment en la restauració. Per a millorar el substrat de les plantacions la proporció de matèria orgànica madura que s'utilitzarà serà molt baixa per a evitar la proliferació d'espècies nitròfiles. El material final que també s'usarà amb aquesta finalitat és preferible que procedisca de la zona explotada aprofitant l'estèril que es produirà.
  
6. Les sembres es realitzaran tant en les bermes com en els talussos i la plaça de pedrera, amb espècies herbàcies de ràpid creixement adaptades a les condicions ecològiques de la zona.
  
7. Les espècies que s'usaran en les plantacions seran les següents:
  
- En major proporció: espart bord (Lygeum spartum) i albaida (Anthyllis cytisoides o A. terniflora).
  
- En menor proporció: arçot (Rhamnus lycioides), trompera fràgil (Ephedra fragilis) i romer (Rosmarinus officinalis).
  
- Molt puntualment: pi blanc (Pinus halepensis), olivera (Olea europaea) i garrofera (Ceratonia siliqua).
  
- En la zona pròxima al drenatge que es dirigeix cap al barranc dels Ulls: tamariu (Tamarix canariensis i T. africana), i baladre (Nerium oleander), en menor proporció.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 3/02-AIA
  
Títol: Ampliació d'explotació bestiar porcí d'engreix
  
Promotor: Prats Carbó, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tírig (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'explotació de bestiar porcí d'engreix
  
Localització: Partida dels Bosquets, polígon 232, parcel·la 20, del terme municipal de Tírig (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'explotació porcina d'engreix, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'activitat, parteix de dues naus adossades amb planta rectangular i coberta a dues aigües amb capacitat per a 894 places. Amb l'ampliació es pretén construir un tercer edifici de característiques paregudes constructives amb capacitat per a 350 animals. La capacitat final de l'explotació serà de 1.244 porcs.
  
Com a mesures higienicosanitàries a adoptar a l'explotació es plantegen les següents:
  
- Protecció de finestres amb malla adequada (tela de galliner) que impedisca l'accés a l'interior de les instal·lacions d'animals que poden actuar com a vectors de malalties.
  
- Construcció de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Construcció de gual sanitari a l'entrada de l'explotació.
  
Els purins quedaran retinguts en fosses de purins amb autonomia superior a tres mesos.
  
Prèviament a l'aplicació del purí com a adob orgànic, aquest serà tractat amb producte microbiològic que li disminuïsca la càrrega contaminant, millorant a més les seues característiques per a ser aplicat com a fertilitzant en camps de cultiu.
  
Es disposa d'un total de 55,58 ha de superfície agrícola on aplicar els purins, localitzades íntegrament en el terme municipal de Sant Mateu (Castelló).
  
Els cadàvers es destinaran a fossa de cadàvers en el municipi de Tírig.
  
L'abastament d'aigua es realitzarà des de la xarxa d'abastament de Tírig.
  
El nucli de població es localitza a 850 m de l'explotació.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat, l'expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per l'Ajuntament de Tírig en data 3 de gener de 2002.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 127 de 23 d'octubre de 2001, sense que s'hagen presentat al·legacions.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
L'ampliació sol·licitada parteix d'una explotació inicial per a la qual es va dictar en data 8 de novembre de 1999 l'estimació d'impacte ambiental per part de la directora general de Planificació i Gestió del Medi. L'esmentada estimació va ser sol·licitada per a una explotació constituïda per dues naus amb capacitat total per a 544 places, per la qual cosa, i segons la capacitat inicial de l'explotació reflectida en la documentació presentada en l'expedient d'ampliació (894 porcs d'engreix), el present expedient tractaria, a més de l'obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació, la legalització de l'ampliació realitzada sense autorització.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe desfavorable del veterinari de l'àrea, fonamentat en la falta d'informació en el projecte de l'existència d'activitats anàlogues.
  
- Informació pública en el BOP núm. 127, de 23 d'octubre de 2001, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
- Autorització prèvia de la COPUT. L'informe favorable emés per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació queda condicionat a la dotació en la instal·lació de les següents instal·lacions:
  
- Tanca perimetral de l'explotació.
  
- Gual sanitari a l'entrada de l'explotació.
  
- Tela de galliner o malla metàl·lica en finestres i buits.
  
- El disseny de la instal·lació evitarà l'entrada de vehicles i haurà de permetre que totes les operacions es realitzen des de fora de l'explotació.
  
- Informe favorable de l'alcaldia.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.
  
El projecte no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
El projecte no afecta el domini públic hidràulic.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals es recull: aire, sòl, vegetació, fauna, paisatge i medi sociocultural.
  
L'explotació es localitza sobre una parcel·la agrícola ocupada per cultius de secà i en un entorn agrícola de topografia plana, i queda integrada paisatgísticament en la zona on s'ubica.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial o de Comunitat Valenciana.
  
La localització de l'activitat en una zona agrícola, la distància al nucli de població i la gestió que segons s'ha descrit, es realitza de l'explotació, pressuposen que els elements ambientals susceptibles de ser afectats per l'activitat són el sòl i l'aigua, per contaminació puntual o difusa, associada a la mala gestió dels residus orgànics dins de l'explotació, i fora, en utilitzar-los com a adob orgànic.
  
L'actuació no afecta camins ramaders, tampoc afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial de la Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració d'impactes.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha analitzat l'impacte que pot causar sobre el sòl i l'aigua la utilització del purí com a adob orgànic, en base a la bibliografia consultada, i conclou que l'afecció serà poca si l'aportació del purí es realitza sense sobrepassar la quantitat permesa de 170 kg N/ha i s'aplica com s'indica en les mesures correctores.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Entre les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental, es recullen les següents:
  
- Es realitzarà tractament del purí a base de producte microbiològic.
  
- Es disposarà de gual sanitari de suficient longitud i profunditat en l'accés.
  
- Es disposarà de tela de galliner o malla metàl·lica en buits que impedisquen l'accés a l'interior de la nau d'animals que puguen ser vectors de malalties.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de les instal·lacions.
  
- Es disposarà de fosses de fem construïdes amb materials que garantisquen l'estanquitat i les dimensions correctes amb l'explotació.
  
- En el moment del buidatge de la fossa s'ha de realitzar una batuda enèrgica per a aconseguir una homogeneïtzació del purí, evitant que la matèria orgànica quede dipositada al fons i a les parets de la fossa.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació als camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
Les mesures correctores proposades s'ampliaran amb les recollides a continuació:
  
- Haurà de disposar-se de bassa de contenció de purins en l'interior de l'explotació, tal com estableix el Reial Decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, com també per la Llei 6/2003 de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme al que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
Aquestes mesures correctores hauran de complementar-se amb les condicions recollides en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i de l'annex I, apartat 1-h.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'art. 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel que estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'ampliació de l'explotació porcina d'engreix, situada al terme municipal de Tírig (Castelló), promogut per Prats Carbó, SL, sempre que aquest s'execute d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establertes a continuació:
  
- Prèviament a la seua aplicació com adob en camps de cultiu el purí s'haurà de sotmetre al tractament proposat en l'estudi d'impacte ambiental.
  
- Una vegada posat en marxa el tractament dels purins es portaran a terme anàlisi que permeten conéixer l'eficàcia d'aquest, almenys durant el primer any, realitzant una anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis, es hauran de presentar davant d'aquesta Direcció General i en funció dels resultats es podran aplicar, si cal, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar estaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia de l'aquest amb la correcta manipulació.
  
- Es disposarà de gual sanitari en l'explotació, tanca perimetral, malla en buits que impedisca l'accés a l'interior de les instal·lacions d'animals que puguen ser vectors de malalties, i la resta de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.
  
- Les parets i la solera de les fosses de dejeccions sota les naus es construiran amb materials i de forma que quede garantida la impermeabilitat.
  
- Haurà de construir-se una bassa de purins encerclada i impermeabilitzada, de manera que s'evite el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per sobreeiximent o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada, en base al Reial Decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines i a la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.
  
- La instal·lació haurà de dissenyar-se de manera que s'evite l'entrada en el recinte de vehicles d'abastament de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purins, i aquestes operacions s'hauran d'efectuar des de fora de l'explotació, segons el Reial Decret 324/2000, de 3 de març de 2000 pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- S'hauran d'aplicar els purins en parcel·les agrícoles que estiguen cultivades considerant no sobrepassar els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial Decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, considerant que no s'escamparan en cap cas en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants, distribuint-ho de manera adequada en la parcel·la i soterrant-ho per a evitar l'evaporació de fraccions amoniacals del purí.
  
- La distància de les parcel·les on s'aplicarà el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'haurà d'adaptar al que estableix el Reial Decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de justificar-se l'eliminació de cadàvers conforme al que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 d'octubre de 2003.-El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 104/03-AIA
  
Promotor: SAT núm. 3562
  
Objecte del projecte: Embassament per a reg
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sax
  
Localització: Partida el Charco, en el terme municipal de Sax (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte
  
El projecte consisteix en la construcció d'un embassament com a element regulador per a aigua de reg de 116.546 m³ de capacitat total, emplaçada a la partida el Charco del terme municipal de Sax. La superfície que s'ha d'ocupar abraça aproximadament 3'2 ha. L'embassament es projecta realitzar de materials sòls, impermeabilitzat per mitjà de làmina PEAD de 2 mm de gruix. L'alçada des del fons fins a la cota de coronació és de 9 m, l'alçada de làmina d'aigua és de 8,5 m. El talús interior és de 3 H/1V i d'1,5 H/1V. La coronació es fixa a 6 m d'amplària, amb rastell perimetral que protegeix i reforça la vora superior de la làmina impermeable i tanca de protecció de malla metàl·lica galvanitzada de 2 m d'alçada.
  
L'eixida d'aigua estarà formada per dues canonades, una d'elles servirà per a reg, i l'altra s'instal·la per al cas de desembassament ràpid.
  
El sobreeixidor es dimensiona per a una capacitat d'evacuació de 100 l/s (360 m³/h), i s'emplaça en el costat oest, desembocant la canonada en un xicotet barranc. No indica quin, però per la ubicació de l'embassament suposem que siga el barranc de la Carrasquida que és confrontant a aquest.
  
No indica si és necessari instal·lar el subministrament elèctric per al funcionament del sistema o si s'aprofita algun subministrament existent.
  
2. Alternatives
  
No es plantegen altres alternatives al projecte, es justifica l'emplaçament elegit per raons d'accessibilitat, proximitat a la zona d'alimentació i zona de consum, preu i qualitat del terreny, com també criteris geològics.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació Pública. Remissió de l'expedient
  
En data 3 d'abril de 2003, l'Ajuntament de Sax remet la documentació corresponent al projecte i l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb el certificat d'informació pública.
  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés a informació pública per mitjà d'anunci de l'Ajuntament de Sax en el DOGV núm. 4414 de data 9 de gener de 2003, no consta que s'hagen formulat al·legacions a aquest segons el certificat remés.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
Es va efectuar consulta a la Direcció General d'Interior.
  
Informes sectorials
  
Com a contestació a la consulta efectuada es va rebre informe de:
  
- Direcció General d'Interior
  
S'indica que l'únic risc que pot tenir repercussió sobre la seguretat del projecte, i que podria incidir de manera limitada sobre la seguretat de les persones i els béns, és el sísmic, ja que el municipi de Sax, segons la norma sismoresistent de construcció (1994), vigent durant l'elaboració del projecte, té una acceleració sísmica bàsica de 0'07 g, la qual cosa la situa en la zona de perillositat sísmica moderada de la Comunitat Valenciana (intensitat sísmica VII MSK, per a un període de retorn de 500 anys).
  
En la documentació aportada del projecte es considera el risc sísmic en l'annex II ?Estabilitat de talussos?, i dóna com resultat uns nivells de seguretat acceptables, fins i tot en els casos més desfavorables, desenvolupant els càlculs i les corbes potencials de ruptura dels talussos en la documentació facilitada, per la qual cosa aquesta pot considerar-se acceptable.
  
Per això, conclou que el risc sísmic és el més destacat a què pot vore's sotmés el projecte, i segons la documentació aportada aquest s'ha considerat i tractat; s'han adjuntat els càlculs i corbes de ruptura potencial dels talussos de l'embassament. Es considera una obra segura fins i tot en el cas sísmic més desfavorable.
  
Afeccions legals
  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, la qualificació del sòl és de no urbanitzable, en el qual es permet la construcció d'embassaments reguladors de reg.
  
Es troba inclosa en la LIC del Maigmó i serres de la Foia de Castalla, entre els hàbitats i espècies destacables de la qual es troben la presència de diverses rapaces a la zona, entre les quals destaquen Aquila chrysaetos, Falcoi peregrinus, Bubo bubo i Hieraetus fasciatus. Pel que fa a la vegetació es mencionen per la seua extensió els matolls i timoneda (5334), ginestar (5335) i matolls arborescents amb Juniperus (5210), com també els prats anuals de Thero-Brachypodietea (6220), els prats calcaris càrstics (6110) i els pinars de pins mesogeus (9540), a més dels hàbitats associats als penyals i despreniments calcaris (8130 i 8210), les galeries de Nerio-Tamaricetea i la vegetació gipsícola ibèrica (1520).
  
No obstant això, la ubicació de l'embassament no correspon a terrenys forestals on es trobe la vegetació ressenyada, sinó a terrenys erms que confronten a camps de cultiu.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte
  
Els elements ambientals amb possibilitat de resultar afectats per la construcció de la bassa com són el sòl, a causa de les transformacions d'adequació de la parcel·la, risc d'erosió, eliminació de vegetació natural, alteracions de la fauna, generació de residus inerts i modificacions en el paisatge. També en cas de ruptura accidental de l'embassament, pot presentar riscos d'inundació aigües avall del barranc de la Carrasquida que presenten un risc d'inundació en grau baix, segons la informació continguda en la cartografia temàtica de l'abans Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport.
  
La ubicació de l'embassament es troba inclosa en l'àmbit de la LIC del Maigmó i serres de la Foia de Castalla, com ja s'ha exposat en l'apartat anterior, per la qual cosa resulta rellevant la possible afecció a les rapaces protegides, que es troben a uns 5 km de nius inventariats de falcó comú, àguila cuabarrada i àguila daurada. Per tant, s'han d'adoptar les mesures protectores i correctores necessàries per a evitar qualsevol possible afecció, tant per la construcció i el funcionament de l'embassament com per les obres complementàries, com pot ser la línia elèctrica si és procedent. Quant a l'afecció a la vegetació característica de la LIC, les possibles afeccions no resulten rellevants ja que els terrenys de l'emplaçament no presenten característiques de sòl forestal en el qual es troben representats els hàbitats i espècies objecte de protecció de l'esmentat lloc d'interés comunitari.
  
2. Identificació i valoració d'impactes.
  
Es descriuen els impactes previsibles relatius a l'emissió de partícules a l'atmosfera, emissió de sorolls, sobre l'entorn natural: flora (recuperable en part per revegetació de talussos), fauna, alteració del paisatge per modificació de l'orografia, sobre la hidrologia per extracció d'aigües subterrànies, erosió de talussos, etc.
  
No obstant això, cal assenyalar que l'impacte previsible sobre la fauna no resulta únicament per la fauna que es puga desplaçar per l'ocupació de sòl, sinó també pels possibles xocs de l'avifauna amb la tanca com també per la caiguda accidental d'animals a la bassa o l'efecte barrera de la tanca en els amfibis o xocs de l'avifauna amb la línia elèctrica en el cas que aquesta existisca.
  
A més, no es té en compte que l'emplaçament de l'embassament es troba inclòs en un lloc d'interés comunitari (LIC de Maigmó i serra de la Foia de Castalla), per la qual cosa les afeccions de l'avifauna han de ser considerades especialment per a prevenir l'afecció a les espècies protegides.
  
També hi ha el risc d'inundació aigües avall del barranc per la qual cosa ha de considerar-se en cas de desembassament ràpid.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
S'estableixen mesures correctores en la fase de construcció relatives a la qualitat de l'aire i nivell de sorolls de la maquinària; tractament de talussos amb revegetació d'espècies arbòries (un arbre cada 20 m²) i arbustives (densitat entre 3-4 plantes /m², amb valors extrems de 2 plantes/m²); sembra d'espècies herbàcies a portell (25-30 kg/ha) amb adob i reg posterior; protecció del paisatge per mitjà de la revegetació i manteniment de les espècies plantades.
  
No obstant això, cal indicar que la plantació d'elements arboris ha de fer-se a peu de talús perquè no resulte compromesa l'estabilitat dels talussos. Pel que fa als elements arbustius, en el condicionat de la present resolució s'exposen les que resulten més viables tenint en compte l'entorn on s'ubiquen.
  
Cal assenyalar que, no es contemplen mesures correctores per a evitar l'afecció a l'avifauna i facilitar el trànsit d'amfibis. Tampoc s'indica la gestió amb els materials excedentaris de les obres realitzades.
  
En el programa de vigilància ambiental s'indica que durant l'execució de les obres es realitzaran inspeccions pel que fa a l'emissió de partícules i sorolls que es recolliran en un llibre de registre. Durant el funcionament es realitzaran controls de les mesures correctores proposades, tot i que no es concreta el seguiment ni la periodicitat dels esmentats controls. També s'inclou un control de qualitat de la làmina impermeabilitzant.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics de l'annex I 8.e del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament annex I 8e del Decret 162/90.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, a l'efecte ambiental, el projecte de bassa de reg en el projecte de construcció per a embassament de reg, situat a la partida el Charco del terme municipal de Sax (Alacant), promogut per la SAT núm. 3562, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. S'han de calcular els efectes d'un desembassament ràpid al barranc de la Carrasquida, de forma que no produïsquen efectes d'inundació aigües avall del barranc.
  
2. Per a garantir l'estabilitat dels talussos, evitar l'erosió i aixaragallament d'aquests, s'ha d'efectuar un seguiment de la plantació que es realitze en aquests, assegurar el manteniment de la revegetació per mitjà de la implantació d'un sistema de reg, i incloure en el pressupost tant la instal·lació de l'esmentat sistema com els costos de les plantacions. Pel que fa a les espècies que s'han d'utilitzar per a la revegetació, han de ser preferentment espècies arbustives resultant recomanables tant pel seu port com per l'adaptació a l'entorn on s'ubica: el càdec (Juniperus oxycedrus), l'arçot (Rhamnus lyciodes), coscoll (Quercus coccifera) l'albada (Anthyllis cytisodides), la trompera fràgil (Ephedra fragilis), i la resta d'espècies que es consideren dins de les que es descriuen com a característiques a la zona LIC, en la densitat que s'exposa en l'estudi d'impacte ambiental. Pel que fa als elements arboris, es procurarà que la implantació es realitze de forma que no resulte compromesa l'estabilitat dels talussos.
  
3. En el cas que resulte necessari efectuar un línia elèctrica, per a evitar l'electrocució de l'avifauna, en la línia elèctrica es procedirà a aïllar els conductors en 0'75 metres a un costat i a l'altre dels aïlladors tant en el suport com en el centre de transformació. També es procedirà a aïllar tots els ponts, grapes i la resta d'elements de tensió.
  
4. S'instal·laran elements (rampes, escalons, etc.) que permeten l'eixida d'animals de la bassa que entraren en aquesta de forma accidental, i en nombre suficient proporcional a les dimensions de l'embassament. S'efectuarà la senyalització de la part superior de la tanca per tal de fer-la visible per a evitar la col·lisió de l'avifauna.
  
5. Per a facilitar el trànsit d'amfibis es crearan buits en la base de la tanca, bé en els blocs de formigó o bé amb la instal·lació de la tanca a una determinada alçada del sòl que faça aquesta funció.
  
6. Els materials sobrants es traslladaran a abocadors autoritzats. S'efectuarà la reposició i restauració de camins afectats per les obres de les conduccions i la resta de terrenys de dipòsit de materials.
  
7. En el programa de vigilància ambiental s'inclourà la gestió realitzada amb els distints tipus de residus retirats i els generats en l'execució i funcionament de les obres projectades, remetent anualment un informe amb el resultat de l'esmentat programa a aquesta Direcció General amb indicació dels llocs de destinació del material excedentari, indicació de la solució adoptada per a l'eixida d'animals de la bassa, incloent reportatge fotogràfic de les obres realitzades i estat de la revegetació de talussos. També s'efectuarà un seguiment dels possibles accidents de l'avifauna, especialment de les rapaces protegides que es troben a la LIC del Maigmó i serres de la Foia de Castalla.
  
8. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
9. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 461/00-AIA
  
Títol: Ampliació pedrera de pedra calcària, secció A Prigó del rei núm. 516
  
Promotor: Cales de la Plana, SA
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló
  
Localització: Terme municipal d'Alcalà de Xivert (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte tramitat és l'ampliació de la pedrera d'àrids Prigó del rei núm. 516 tramitada com a recurs de la secció A de la Llei de mines. L'explotació es dedica a l'extracció, la trituració i la classificació d'àrids per a la fabricació de calç, àrids i rebliments, amb un ritme anual d'extracció autoritzat de 500.000 t/any.
  
L'ampliació sol·licitada en un principi afectava unes 14,6 ha, part dins del buit actual de la pedrera i la resta a terrenys situats a l'oest de l'esmentat buit. L'objectiu inicial era l'extracció d'un volum de material de rebliment de tot-u de 350.000 t/any, durant un període de 30 anys.
  
Posteriorment, després de revisar la documentació inicial aportada i visitar l'explotació actual, es requereix que l'empresa promotora modifique la superfície d'ampliació sol·licitada i deixe sense afectar els terrenys qualificats pel PGOU d'Alcalà de Xivert com a sòl no urbanitzable de protecció forestal i rebaixar la cota d'explotació a una cota màxima de 280 msnm.
  
La nova proposta d'ampliació tramitada proposa l'ampliació de la pedrera en direcció nord i pren com a cota màxima d'avanç la de 250 msnm que abasta únicament la cota 278 en efectuar voladures d'escapçat del front superior actual.
  
La nova superfície d'explotació passa a ser de 14,04 ha i açò unit a la disminució en alçada redueix el tonatge que s'ha d'explotar de 10,68 milions de tones del projecte inicial a 6,96 milions en el projecte modificat.
  
La vida útil de la pedrera d'acord amb el ritme d'explotació i restauració establert en el projecte s'estima per a finals de l'any 2030.
  
Les obres que s'han de realitzar consisteixen bàsicament en:
  
- Restaurar el front superior de l'actual explotació: abans del primer any a partir de la present resolució es restaurarà el front per tal d'aconseguir una vessant de restauració de 35º d'inclinació respecte de l'horitzontal, per mitjà de bancs de restauració amb angles no superiors a 45º i alçada no superior a 7 m separats per bermes intermèdies de 3 m d'amplària. Per a això s'utilitzaran estèrils de l'explotació i en cas de ser necessari s'efectuaran voladures d'escapçat del front superior.
  
- Posteriorment, i durant fases successives d'explotació'restauració definides en l'annex de documentació aportada es pretén avançar cap al nord de l'explotació. Els talussos de restauració seran restaurats seguint els criteris indicats en el punt anterior.
  
- De la mateixa manera, l'explotació pretén rebaixar en una primera fase la plaça de la pedrera situada al sud i al nord de la picadora a cota 210. En fases posteriors s'ampliarà la plaça de la pedrera a la zona nord i es rebaixarà la cota fins a aconseguir la cota 190 msnm per davall de la cota natural del terreny circumdant.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
A l'octubre de 2000, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet a aquesta Conselleria el projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental del projecte d'ampliació de la pedrera Prigó del rei núm. 516.
  
Al gener de 2001 remet el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient indicant que publicat l'estudi d'impacte ambiental en el BOP núm. 142 de 23 de novembre de 2000, no es van presentar al·legacions.
  
Al març de 2003, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental d'aquesta Conselleria, després de revisar la documentació aportada i visitar la pedrera, torna la documentació tramitada al Servei Territorial d'Indústria i Energia i indica la necessitat de modificar la proposta d'ampliació presentada.
  
Al juny de 2003, l'empresa promotora remet a aquesta Direcció General, juntament amb la documentació inicialment tramitada un annex modificat al projecte d'explotació i pla de restauració de la pedrera Prigó del rei núm. 516 on es modifica la superfície, volum i vida útil d'explotació.
  
2. Antecedents
  
La pedrera de pedra calcària Prigó del rei núm. 516, promoguda per Cales de la Plana, SA, disposa de declaració d'impacte ambiental favorable amb condicionants resolta pel director general de Qualitat Ambiental de data 30 de maig de 1995.
  
El condicionant núm. 4 de la declaració indica que com l'explotació projectada es preveu amb una duració de pocs anys i hi ha la possibilitat de tramitar una ampliació, aquesta estarà condicionada a la restauració total de la pedrera, o almenys de la primera fase imposada per la condició primera de la declaració.
  
Condició primera. A fi de minimitzar l'impacte paisatgístic, l'explotació ha de ser executada en dues fases: la primera començarà pel banc superior d'uns 20 m d'alçada fins a esgotar-se, la segona englobarà l'obertura del banc inferior, al mateix temps que es procedisca a la restauració immediata del banc superior ja esgotat, seguint els criteris de restauració previstos en l'estudi d'impacte ambiental però modificats per aquesta declaració.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
L'accés a la pedrera es realitza pel camí de Cervera que ix d'Alcalà de Xivert cap a la partida de bassa d'Esmet, fins a l'encreuament en què es troba el monòlit conegut com Prigó del rei, des d'ací es continua per un camí pavimentat d'uns 6 m d'amplària, que arriba fins a la pedrera.
  
L'estructura fisiogràfica general del territori en què s'enclava la zona de projecte està definida per dues alienacions muntanyoses d'orientació general NE-SO i aproximadament paral·leles, els monts de Murs a l'oest i la serra d'Irta a l'est, que delimiten una àmplia planura central, el corredor d'Alcalà de Xivert.
  
La pedrera està enclavada al peu de la Penya Ventosa, en la vessant aquest dels monts de Murs just davant de la serra d'Irta declarada recentment parc natural de la Comunitat Valenciana.
  
El paisatge de la zona és un paisatge agrícola amb cultius de fruiters de secà en parcel·les afeixades que ocupen les faldes de les serres i cultius de regadiu que ocupen el fons de la vall. Al costat del paisatge agrícola destaca el traçat al llarg de la vall de la carretera N-340, l'autopista a-7 i la via de ferrocarril.
  
El clima de la zona es classifica com a mediterrani càlid, amb hiverns curts i suaus amb una mitjana estacional d'uns 10ºC i un estiu calorós i eixut amb temperatures de l'ordre dels 30ºC. Les precipitacions són escasses i estacionals amb màxims a la tardor i mitjanes anuals inferiors als 500 mm.
  
Des del punt de vista geològic els materials que s'han d'explotar (portlandiense-berramiense) es corresponen amb dos tipus litològics: calcàries micrítiques o esparítiques, lutites o mudstones de tons grisos a marrons en què de forma esporàdica, apareixen petxines a nivell macrofosilífer i calcàries grainstones i wakestones pseudolítiques o d'intraclastes, de matriu microcristal·lina esparítica, amb presència de foraminífers.
  
Estructuralment, la zona de projecte queda afectada per un conjunt de fractures d'entitat variable que proporcionen l'entrada de materials plàstics margosos i argilosos a través d'elles que constitueixen els estèrils de l'explotació.
  
Hidrogeològicament els monts de Murs en els quals es localitza l'àrea de projecte, pertanyen al subsistema denominat Maestrat que pertany al sistema aqüífer núm. 55, o sistema de Javalambre - Maestrat. En l'entorn immediat de la zona de projecte no hi ha fonts, brolladors ni cap altra manifestació de descàrrega d'aigües subterrànies. En aquesta zona el nivell piezomètric es troba a gran profunditat sense que puga vore's afectat per l'explotació projectada.
  
El llit superficial més pròxim a la zona de projecte és el barranc de Penya Ventosa, situat a uns 500 m al nord del perímetre d'explotació. Les seues característiques coincideixen amb les generals de la resta de la xarxa hidrogràfica que caracteritza la zona: barrancs de direcció nord-oest-sud-est, cap a la plana d'Alcalà que busquen la confluència amb el canal principal de drenatge, el barranc Sequiol.
  
El sòl en tot el perímetre d'explotació està escassament desenvolupat tant en profunditat com en extensió a causa de l'abundància d'afloraments rocosos.
  
La vegetació potencial del projecte pertany a un carrascar o alzinar litoral, no obstant això, l'única representació de vegetació natural correspon als matolls que cobreixen les vessants juntament amb alguns pinars de repoblació. El matoll està dominat pel coscoll, romer, timó, argelagues i margalló. Juntament amb la vegetació natural trobem cultius de secà representats per oliveres, ametllers i garrofers que es troben disposats en parcel·les afeixades amb murets de pedra per a salvar els desnivells existents en les vessants.
  
Els dos grups faunístics més variats i amb majors nombre de població són els rèptils i les aus, i no existeixen enclavaments faunístics o poblacions d'especial interés.
  
2. Identificació i valoració dels impactes. Aplicació de mesures correctores
  
Els principals efectes ambientals derivats del projecte són:
  
Destrucció del sòl i de la vegetació associada, l'increment dels processos erosius, la discontinuïtat en el paisatge i el canvi de color, la modificació del relleu, la contaminació de les aigües superficials, la modificació dels drenatges, la producció de pols i soroll, l'afecció als cultius confrontants, l'acumulació de recollides de material de gran volum, vibracions i projeccions de fragments de roca causades per les detonacions.
  
D'acord amb el projecte les mesures protectores previstes per a reduir o minimitzar els esmentats efectes són la utilització de captadors de pols en via seca en els equips de perforació, sistema d'aspersors al llarg dels vials d'accés al front, reg periòdic de les pistes interiors de transport i zones de traginada, manteniment de la maquinària, jornada de treball diürna, perforació amb barrines amb martell de fons, recollida d'aigües de vessament, conservació del sòl per a usos posteriors en la restauració, arreplegada i emmagatzematge d'olis usats per gestors autoritzats, registre de vibracions i control de voladures, recollida de materials en l'interior de la plaça de la pedrera, creació d'un substrat adequat i revegetació de terrenys.
  
No es té previst la creació d'escombreres ja que tot el material inert és aprofitable en les tasques de restauració de la pedrera.
  
A fi de minimitzar els impactes que l'actual explotació i l'ampliació proposada inicialment generava: afecció a sòl no urbanitzable de protecció forestal, visibilitat del front d'explotació des del nucli urbà d'Alcalà de Xivert, i visibilitat des de les diferents vies de comunicació que travessen el corredor d'Alcalà, es presenta un annex al projecte en què es modifica la superfície i cotes d'explotació com també les fases de restauració.
  
L'explotació avança per mitjà de fronts d'explotació cap al nord sense superar la cota 250 msnm. Al mateix temps que avança l'explotació a mitjana vessant, s'explota la plaça de pedrera, i es rebaixa a cota 190 msnm.
  
La restauració dels fronts d'explotació es porta a terme de forma descendent, es configuraran bancs de 7 m d'alçada amb un pendent de 45º respecte de l'horitzontal i bermes intermèdies de 3 m d'amplària que donaran al talús final una inclinació del 35º respecte de l'horitzontal.
  
La restauració de la plaça de la pedrera consisteix únicament en la seua revegetació per mitjà de la plantació de cultius de secà: olivera i garrofer.
  
Quant a la revegetació de fronts de restauració es pretén realitzar una hidrosembra inicial i la plantació d'espècies arbustives com el margalló i el coscoll distribuït al 50%.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Les mesures correctores propostes tant en la documentació inicial com en l'annex de documentació presentat a posteriori són en part adequades, no obstant:
  
- El principal impacte que es deriva de l'actual explotació és el paisatgístic i que les mesures correctores que havien de ser aplicades abans de sol·licitar qualsevol tipus d'ampliació, d'acord amb la declaració d'impacte ambiental de data 30 de maig de 1995, no han sigut executades per part de l'empresa promotora.
  
- Que l'ampliació proposada suposa l'obertura d'un front superior a mitjana vessant, cota 250 msnm que avança cap al nord i que afecta una superfície àmpliament visible des de la carretera N-340, A-7 i línia de ferrocarril.
  
- Que el volum d'extracció previst 250.000 t/any és molt inferior a l'autoritzat i açò suposa que la vida útil d'explotació s'allargue fins a l'any 2030.
  
- Que la proposta de restauració de la plaça de la pedrera consisteix únicament en la revegetació d'aquesta, deixant-la a cotes inferiors respecte dels terrenys circumdants i no permet el drenatge natural de les aigües de vessament.
  
En conseqüència, a fi de garantir la correcta restauració de la pedrera, complir amb el condicionant de l'anterior declaració d'impacte ambiental, no incrementar l'impacte paisatgístic que suposaria l'afecció d'una major superfície d'explotació, es considera necessari i imprescindible:
  
- Fitar la superfície d'afecció mentre no s'executen degudament les tasques de restauració establides en l'anterior declaració d'impacte ambiental i parcialment o totalment les tasques de restauració establertes per a l'ampliació sol·licitada.
  
- No explotar per davall de la cota 210 msnm ja que la restauració plantejada no es considera adequada perquè no garantix la correcta evacuació de les aigües de vessament i no s'adapta a la morfologia dels terrenys circumdants.
  
- Les recollides de material han de reubicar-se a l'interior de la plaça de la pedrera, una vegada aquesta estiga totalment explotada. Mentrestant, han de mantenir-se en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.
  
- Incrementar el nombre, varietat i densitat d'espècies seleccionades per a la revegetació dels talussos de restauració.
  
El pla de vigilància ambiental desenvolupat en l'estudi és genèric, no es descriu de forma concreta (espai i temps) cap de les mesures que es pretenen adoptar per a corregir o minimitzar els impactes generats.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental anterior a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la present,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable parcialment, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte d'ampliació de la pedrera de pedra calcària denominada Prigó del rei núm. 516, al terme municipal d'Alcalà de Xivert (Castelló), promogut per Cales de la Plana, SL, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació inicial tramitada com també en l'annex de modificació del projecte d'explotació - restauració aportat i els condicionants establerts en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquest.
  
Segon
  
1. La superfície que s'ha d'afectar per l'ampliació queda reduïda en direcció nord fins a les pistes d'investigació obertes per CAPLANSA. Quant a la cota superior d'explotació es mantenen les propostes en l'annex de documentació presentat i les cotes inferiors d'explotació no han de superar els 210 msnm. S'adjunta plànol de delimitació de superfície, annex I.
  
2. Qualsevol ampliació posterior queda supeditada a la correcta restauració de l'àrea afectada per l'explotació actual i l'ampliació actualment tramitada.
  
3. Una vegada finalitzada l'explotació de la plaça de pedrera situada al sud de la planta picadora, les recollides de material s'ubicaran en l'interior d'aquesta. Mentrestant, les recollides es mantindran amb un grau d'humitat òptim per tal que els camps confrontants no es vegen afectats per l'alçament de pols.
  
4. La revegetació de talussos es millorarà amb l'increment la densitat d'espècies a un mínim de 2.500 unitats/ha i amb l'augment de la varietat d'aquestes. Ha de consistir en una primera sembra de llavors (gramínies i lleguminoses) i posterior plantació d'espècies arbustives com el coscoll, el llentiscle, el romer, el càdec i l'aladern. Per a la revegetació de les àrees naturals s'utilitzaran espècies arbòries com el pi blanc i algun exemplar de carrasca juntament amb les espècies arbustives mencionades.
  
5. El promotor presentarà al Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on queden arreplegats el balanç i estat actual de l'activitat en relació amb els volums, i els farciments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració - estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter mediambiental sorgit al llarg de l'activitat. Aquest servei haurà de remetre una de les còpies a aquesta direcció general.
  
6. Cap als límits laterals de l'explotació, els talussos dels bancs i les bermes del perfil de restauració han d'adaptar-se progressivament i suaument a la topografia del terreny circumdant, sense ocasionar formes ni contrastos excessivament geomètrics i sense superar els angles de pendent màxima establerts per als esmentats bancs.
  
7. Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Es notificarà a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.