Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9666, del 22-08-2023 (2023/8710)

RESOLUCIÓ de 12 de juliol de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de connexió CV-60 amb l'N-332, tram Palma de Gandía - Gandia, dels termes municipals de Palma de Gandía, Beniflá, Potries, Beniarjó, Rafelcofer, Almoines, Bellreguard, la Font d'en Carròs i Gandia. Expedient: (2783532) 139/2022/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9666

Data del DOGV
:   22-08-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/8710


Data del document
:   12-07-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 12 de juliol de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de connexió CV-60 amb l'N-332, tram Palma de Gandía - Gandia, dels termes municipals de Palma de Gandía, Beniflá, Potries, Beniarjó, Rafelcofer, Almoines, Bellreguard, la Font d'en Carròs i Gandia. Expedient: (2783532) 139/2022/AIA. [2023/8710]  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2783532) 139/2022/AIA.  
Títol: Projecte bàsic. Connexió CV-60 amb l'N-332. Tram Palma de Gandía - Gandia.  
Promotor i òrgan substantiu: Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible  
Ref. òrgan substantiu: 3804-HVP.  
Localització: TM Palma de Gandía, Beniflá, Potries, Beniarjó, Rafelcofer, Almoines, Bellreguard, la Font d'en Carròs i Gandia.  
  
Objecte i descripció del projecte  
La Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, a través de la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible, promou el projecte bàsic: Connexió CV-60 amb l'N-332. Tram Palma de Gandía - Gandia.  
La CV-60 és un dels eixos principals de la xarxa de carreteres autonòmica i connecta, d'oest a est, les comarques de l'Alcoià, el Comtat, la Vall d'Albaida, la Costera, la Safor i la Marina. Discorre des de la connexió amb l'autovia A-7 (a l'altura dels túnels de l'Olleria) fins a la intersecció amb la CV-680, al sud del municipi de Beniflá. La connexió d'aquest eix viari oest-est connecta una via d'alta capacitat (CV-60) amb dues carreteres de la xarxa local (CV-686 i CV-680, respectivament travessia del Real de Gandia i ronda de Beniflá, Beniarjó i Almoines) i no amb un corredor principal, fet que genera problemes tant en aquestes travessies com en la resta de carreteres de la xarxa local fins a la connexió amb el corredor costaner (AP-7 i N-332), i està clarament infradimensionat. Per tot això, es projecta la prolongació de la CV-60 en el marc del Programa estratègic per a la millora de la mobilitat, les infraestructures i el transport de la Comunitat Valenciana 2018-2030 (Pla UNEIX).  
L'objectiu del projecte és finalitzar l'execució de la CV-60 mitjançant la connexió amb la nacional N-332 i amb l'AP-7. Per a això es duplicarà la calçada existent des de l'enllaç actual de la carretera CV-60 amb la CV-685 fins a la rotonda situada a Beniflá (en el TM de Palma de Gandía i a escassos metres a Beniflá), i es prolongarà la traça des de la rotonda esmentada fins a finalitzar en la glorieta d'intersecció entre l'N-332 i l'N-337, a Gandia (discorrerà per Potries, la Font d'en Carròs, Rafelcofer, Beniarjó, Almoines, Bellreguard i Gandia).  
La infraestructura té una longitud total de 7.125 m, estructurada en tres trams en funció de la velocitat definida en cadascun i de la tipologia d'enllaços i connexions. Presentarà aquestes característiques:  
  
- Tram 1 (3,1 km): des de l'enllaç de Palma de Gandía (GQ-276-PV-942) fins a l'enllaç de Beniflá (CV-680). En aquest tram es duplica la calçada actual, que passa de la secció 7/10 actual a secció de via d'alta capacitat composta per voral exterior de 2,5 m, calçada de 7 m i voral interior d'1,5 m. En aquest tram s'encreuaran en viaducte dos llits fluvials. A uns 700 m de l'inici, es duplicarà l'estructura existent per al pas del riu Vernissa, i a 1.700 m de l'inici es farà el mateix amb l'estructura existent per al pas sobre el riu d'Alcoi o Serpis, de 100 m de longitud aproximadament.  
- Tram 2 (1,5 km): des de l'enllaç de Beniflá (CV-680) fins a l'enllaç amb l'AP-7. Traçat nou on es prolonga la CV-60 en direcció nord amb secció de via d'alta capacitat, fins a un nou enllaç amb l'AP-7 (PK 584+200), mitjançant una glorieta elevada sobre l'autopista actual, i constituirà un element clarament diferenciador de la tipologia anterior de CV-60 via d'alta capacitat a la posterior CV-60 de via parc. En aquest tram, serà necessari un nou pas superior sobre la carretera CV-683, entre els termes municipals de la Font d'en Carròs i Rafelcofer, i s'evitaran afeccions a importants indústries localitzades en aquest àmbit.  
- Tram 3 (2,5 km): des de l'enllaç amb l'AP-7 fins a l'enllaç amb la glorieta N-332 - N-337. Traçat nou, en el qual es prolonga la CV-60 en direcció nord amb secció de via parc (dues calçades separades amb connexions a nivell), fins a la glorieta localitzada al sud-est de Gandia, en el qual la variant sud de Gandia de la carretera N-332 connecta amb la mateixa N-332 i amb el nou accés al port de Gandia (N-337), que al seu torn connecta amb la CV-670 (eix de connexió de les platges de la Safor). Des de l'enllaç sobre l'AP-7, a uns 900 m, s'ha previst la connexió mitjançant una glorieta a nivell amb les carreteres existents CV-679 i CV-681, que connecten amb els municipis d'Almoines, Bellreguard i Rafelcofer. Aquest tram culmina la connexió de tots els eixos de gran capacitat, fet que permetrà reduir eliminar el pas en trànsit de vehicles pesants per travessies de població.  
S'estimen velocitats de projecte de 100 km/h (tram via d'alta capacitat) i 80 km/h (tram via parc), amb un desmunt de 30.000 m³ i un terraplé de 580.000 m³.  
Així mateix, es proposa l'execució d'un carril de per a ciclistes i vianants, continuant el traçat existent al costat de l'actual CV-60 en paral·lel a la nova carretera, per a donar continuïtat a la xarxa per a ciclistes i vianants existent en l'àmbit, constituïda per:  
1. Via Verda del Serpis: connecta amb la CR-60 a Beniflá/Potries. La Via Verda del Serpis és un itinerari per a ciclistes i vianants de llarg recorregut, uns 50 km des d'Alcoi a Gandia; estan redactant-se els projectes per a la seua execució completa.  
2. Eurovelo-8: connecta amb la CR-60 a Beniflá. Eurovelo és un projecte gestionat per la Federació Europea de Ciclistes, l'objectiu del qual és conformar una única xarxa ciclista transnacional mitjançant la integració d'itineraris existents i planificats en una única xarxa d'àmbit europeu. Aquesta xarxa està estructurada en 15 rutes que recorren tota Europa. L'itinerari que afecta la Comunitat Valenciana és la ruta EV8-Ruta del Mediterrani, que amb prop de 6.000 km de longitud uneix Cadis i Atenes, continua per Xipre i travessa 11 països de la conca mediterrània i les seues diverses regions. L'EV-8 està en procés de senyalització, ja que, com que discorre per itineraris per a ciclistes i vianants i camins existents, no és necessari crear una nova infraestructura.  
  
3. CR-337 (5 km): connexió de la CR-60 en l'N-332 a Gandia, amb el port de Gandia i la platja. Al seu torn, connectarà una vegada desenvolupada la XINM en aquesta zona (CR-671, aprox. 10 km) amb Oliva per la platja (connectarà els nuclis de la platja de Daimús, Guardamar de la Safor, Bellreguard, Miramar, Piles i Oliva).  
4. Via Verda de la Safor (6,5 km entre Gandia i Oliva). Connecta a través de la CR-337. Es reposarà en paral·lel amb el projecte del tren/tramvia de la costa.  
5. CR-60 (que, una vegada acabada, tindrà aproximadament 45 km de longitud):  
5.a. Al seu torn connecta amb la CR-40 Xàtiva-Agullent en l'enllaç de la CV-60 amb l'A-7 a l'Olleria/Aielo de Malferit (actualment en servei des d'Aielo de Malferit fins a Novetlè).  
5.b. Connectarà, quan estiga desenvolupada la XINM en la zona:  
5.b.i. A través de la CR-620 i la CR-666, Alfarrasí/Montaverner cap al sud amb Ontinyent i cap al nord amb Bellús/Benigànim.  
5.b.ii. A través de la CR-6108, Montitxelvo amb Llutxent/Quatretonda.  
L'execució d'aquesta infraestructura pretén reduir el trànsit (especialment el trànsit pesant) en les travessies urbanes de la Safor i millorar la connexió de les comarques de l'interior amb el corredor viari d'alta capacitat de la costa que conformen l'AP-7 i l'N-332, i constituir un corredor alternatiu a l'A-3 i l'AP-7, per mediació del corredor AP-36 (Ocaña-La Roda) - A-31 (autovia d'Alacant) - A-35 (Almansa-Xàtiva) - CV-60, i millorar així el nivell de servei en aquest àmbit. Al seu torn, s'aconsegueix la connexió amb Gandia i amb tots els municipis costaners del sud de la Safor (Daimús, Miramar, Guardamar, Piles i Oliva) a través de l'eix existent de l'N-337 (o accés sud al port de Gandia) que compta amb rotonda de connexió amb la CV-670 (eix vertebrador dels esmentats municipis costaners de la Safor), es millorarà la comunicació entre els diferents municipis de l'àmbit i això redundarà en la reducció del trànsit pesant per la xarxa local de carreteres.  
  
  
Tramitació administrativa  
En data 28 d'agost de 2019, es va registrar en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental la sol·licitud de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental (exp. 66/2019/AIA) del projecte Connexió de l'autovia CV-60 amb l'N-332. Tram de Palma de Gandía - Gandia, formulada pel Servei de Planificació.  
Per a elaborar el document de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental, l'òrgan ambiental va consultar a les següents administracions públiques afectades: ST de Medi Ambient, Servei d'Espais Naturals Protegits, DT de Cultura de València, Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Servei d'Ordenació del Territori, Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX) i ajuntaments afectats per l'actuació. Es va rebre contestació dels següents:  
  
- Informe de la CHX, de 15 de novembre de 2019. Determina la necessitat de realitzar un estudi d'inundabilitat, i demostra la no afecció al règim de corrents i que no es produirà increment de la perillositat de la inundació, i caldrà adoptant les mesures necessàries per a garantir la seguretat de les persones i els béns.  
- Informe de la DT d'Educació Cultura i Esport, amb data 19 de novembre de 2019. Indica que s'haurà d'elaborar una memòria d'impacte patrimonial sobre els béns integrants del patrimoni cultural que puguen resultar afectats, que s'inclourà en l'EIA.  
- Informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, rebut el 3 de desembre de 2019. Informa que, en tractar-se d'una ampliació d'una infraestructura existent, dins de l'àmbit del Paisatge Protegit del Serpis (sense normativa específica reguladora més enllà del decret de declaració i els objectius generals que marca), i sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores adequades, es tractarà d'una infraestructura concorde amb valors de protecció de l'espai natural protegit. Una vegada s'adjunte la documentació adequada al procés, la qual valorarà detalladament els impactes del projecte, es remetrà perquè se n'informe.  
- Informe del Servei d'Ordenació del Territori, elaborat el 20 de febrer de 2020. Condiciona el seu sentit a la justificació de la inundabilitat (que analitze la hidrologia i els drenatges longitudinals i transversals), que justifique les solucions constructives que s'adopten per a la plataforma de la via d'alta capacitat i el seu pas sobre els diferents llits fluvials, comprovant que no s'augmenta la perillositat per inundació a tercers.  
En data 5 de juny de 2020, es remet el document de determinació de l'abast de l'EIA a la DG d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat.  
  
En data 15 de juny de 2021, la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible resol aprovar inicialment el Projecte bàsic de connexió de la CV-60 amb l'N-332. Tram: Palma de Gandía - Gandia, i sotmetre'l a informació pública.  
L'inici del període d'informació pública del projecte per un termini de 30 dies hàbils es va publicar en el DOGV núm. 9111, de 21 de juny de 2021, en els diaris de màxima difusió de la mateixa data i en el web de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, i es va sol·licitar la col·laboració dels ajuntaments afectats per a la difusió de l'inici d'aquest tràmit. A més, a petició de diversos ajuntaments, es va prorrogar el termini d'informació pública per un període de 15 dies hàbils addicionals, i es va publicar l'anunci en el DOGV núm. 9135, de 26 de juliol de 2021, i en els diaris de màxima difusió. D'aquesta manera, el termini de finalització del període d'informació pública va ser el 24 d'agost de 2021.  
En data 2 d'agost de 2022, la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, a través del Servei de Planificació, va remetre a aquest òrgan ambiental una sol·licitud de la declaració d'impacte ambiental del projecte bàsic, amb la indicació de l'enllaç per a descarregar aquesta documentació:  
- Document tècnic del Projecte bàsic. A més de la memòria, el PB incorpora els annexos corresponents, entre els quals s'inclouen els estudis de trànsit, l'estudi de climatologia, hidrologia i drenatge, així com l'estudi d'inundabilitat, l'estudi de reposició de serveis afectats i l'estudi de gestió de residus, etc.  
- Estudi d'impacte ambiental (ESIA), que inclou, entre altres annexos, l'estudi acústic, l'estudi d'inundabilitat, l'inventari de flora i fauna, la memòria final de prospecció arqueològica i l'estudi d'integració paisatgística (EIP).  
- Al·legacions i informes recaptats en els tràmits d'informació pública i de consultes a les administracions públiques afectades i a les persones interessades i contestació als rebuts dins del termini concedit.  
  
Consta un informe de l'òrgan promotor de resposta als informes i les al·legacions rebudes, datat el 29 de juliol de 2022. Durant el període d'informació pública i fins a la data de l'informe de resposta d'al·legacions, es van rebre 18 informes d'administracions, 28 al·legacions d'associacions i 1.594 al·legacions de particulars. En l'informe esmentat es reflecteix la següent llista d'òrgans consultats:  
  
ORGANISME CONSULTAT DATA DE CONSULTA DATA D'INFORME  
Ajuntament d'Almoines 23.06.2021 23.08.2021  
Ajuntament de Bellreguard 23.06.2021 -  
Ajuntament de Beniarjó 23.06.2021 24.08.2021  
Ajuntament de Beniflá 23.06.2021 03.08.2021  
Ajuntament de la Font d'en Carròs 23.06.2021 23.08.2021  
Ajuntament de Gandia 23.06.2021 24.08.2021  
Ajuntament de Palma de Gandía 23.06.2021 24.08.2021  
Ajuntament de Potries 23.06.2021 19.08.2021  
Ajuntament de Rafelcofer 23.06.2021 09.08.2021  
Diputació de València. Àrea d'Infraestructures 23.06.2021 19.07.2021  
Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic. Confederació Hidrogràfica del Xúquer 23.06.2021 -  
Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana. Demarcació de Carreteres de la Comunitat Valenciana. 23.06.2021 29.07.2021  
Conselleria d'Educació, Cultura, Esports. DT d'Educació, Investigació, Cultura i Esport. 23.06.2021 -  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica. DG de Medi Natural i Avaluació Ambiental. Subdirecció General d'Espais Naturals Protegits. 23.06.2021 -  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència climàtica i Transició Ecològica. Servei Territorial de Medi Ambient. Vies pecuàries i matèria forestal 23.06.2021 28.08.2021  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
DG de Política Territorial i Paisatge.  
Servei d'Ordenació del Territori 23.06.2021 16.06.2022  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
DG de Política Territorial i Paisatge.  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. 23.06.2021 -  
  
  
Entre els informes recaptats en els tràmits d'informació pública i consulta a les AP, s'ha rebut:  
- Informe de l'òrgan competent en matèria de cultura i patrimoni amb data de signatura digital de 16 de març de 2022, el qual conclou favorablement sempre que s'assumisquen literalment les mesures correctores proposades per a salvaguardar el patrimoni cultural detectat, tant etnològic com arqueològic, que seran:  
«1. La realització del seguiment arqueològic extensiu de tots els moviments de terres.  
2. Seguiment intensiu: en el tram I en els punts CV-60 2, CV-60 6, CV-60 6, CV-60 11, CV-60 12, CV-60 15, CV-60 67, CV-60 68, CV-60 69 i camí de la Catorzena I i II. En el tram II en la CV-60 38 i en el tram III: CV-60 43, CV-60 55, CV-60 62, CV-60 63, CV-60 64. La intensa concentració de ceràmiques romanes entorn a la Vila dels Quatre camins i ceràmica ibèrica pròxima al Rajolar 2 aconsellen el seguiment intensiu. També es realitzarà un seguiment intensiu en les zones que no han pogut ser prospectades dels tres trams. Tots aquests seguiments intensius poden desembocar en una excavació arqueològica.  
  
3. Excavació arqueològica: en el tram 2 apareixen diversos punts on s'haurà d'excavar (CV-60 17, CV-60 19, CV-60 23, CV-60 24, CV-60 28 i el jaciment del camí de la Serreria). Estan relacionats amb la vil·la romana del camí de la Serreria i amb concentracions de ceràmica baixmedieval, potser d'una o diverses alqueries. I en el tram III apareixen diversos punts on s'haurà d'excavar (CV-60 40, CV-60 41, CV-60 42, CV-60 44, CV-60 45, CV-60 51, CV-60 52, CV-60 53, CV-60 54, CV-60 57, CV-60 58, CV-60 59 i la vil·la romana de Quatre Camins). Estan relacionats amb la vil·la romana de Quatre Camins o Casa Blanca a la zona on està projectada la construcció d'una rotonda en la zona central del tram 3.  
4. Establir com a mesura compensatòria l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts. L'abast d'aquest treball dependrà de l'extensió i la importància de les restes documentades.  
5. Alhora es donen per reproduïdes, vigents i exigibles les cauteles d'índole etnològica esmentades anteriorment».  
- El Servei Territorial de Medi Ambient elabora informes de valoració de la Unitat de Vies Pecuàries (13.08.2021) i en matèria forestal (04.03.23), els quals conclouen favorablement, sempre que es tinguen en compte les consideracions exposades en aquest, ja que el projecte afecta terrenys forestals estratègics i algunes vies pecuàries també resultaran afectades.  
- Informe amb data 16 de juny de 2022, del Servei de Gestió Territorial, sobre l'estudi d'inundabilitat i altres afeccions del projecte. Assenyala que l'àmbit d'actuació es correspon amb sòls amb capacitat agrològica elevada de classe B i que hi ha un encreuament amb el corredor fluvial del riu Serpis; respecte d'altres afeccions territorials derivades de la incidència sobre aqüífers, corredors territorials i altres plans d'acció territorial, es comprova que l'àmbit no té incidència rellevant. S'informa desfavorablement sobre l'estudi d'inundabilitat per considerar que no s'ha realitzat amb una definició adequada, però, amb el compliment de les condicions exposades en l'informe, el projecte es considera compatible.  
- Entre els informes dels ajuntaments afectats, s'observen diferents conclusions. L'Ajuntament de Gandia, el d'Oliva i la Diputació de València mostren la conformitat amb l'execució del projecte, amb algunes indicacions i observacions sobre aquesta qüestió. L'Ajuntament de Gandia incideix en la necessitat de connexió de la nova carretera amb l'AP-7 i la carretera N-332 i la xarxa local de carreteres. L'Ajuntament de Beniflá també considera que el projecte és beneficiós i estratègic per al municipi, i formula propostes d'integració del traçat. L'Ajuntament de Beniarjó no s'oposa al projecte; formula propostes encaminades a la millor integració de la infraestructura en el territori; destaca l'afecció al pou de reg Mandarí. L'Ajuntament de la Font d'en Carròs no s'oposa al projecte, sinó que exposa que resulta irrenunciable la connexió amb l'AP-7 i l'accés d'entrada i eixida des de la CV-683, encara que considera interessant fer el màxim ús possible de les carreteres existents a la comarca. Els ajuntaments d'Almoines, Rafelcofer i Ador indiquen la no conformitat amb el projecte, i proposen que s'estudie l'alternativa d'aprofitar el traçat existent en la CV-680, construint una rotonda elevada en el TM de Beniarjó que servisca d'accés a l'AP-7 i un enllaç de la CV-680 amb l'N-332, a l'altura del cementeri de Gandia, que assumisca l'increment del trànsit que preveu el projecte, amb la finalitat de minimitzar l'impacte ambiental i el cost econòmic. Així mateix, els ajuntaments de Beniflá, la Font d'en Carròs i Beniarjó proposen, entre altres consideracions, una solució que consistiria en una plataforma elevada sobre pilars i no en terraplé, amb l'objectiu de millorar la permeabilitat visual i de trànsit, tant de persones com de la fauna.  
  
  
- Les al·legacions al projecte es presenten tant en sentit favorable com desfavorable. Entre les primeres (nombroses associacions empresarials) hi ha les que donen suport al projecte per la seua repercussió favorable sobre el comerç, la indústria i el turisme i la millora de la vertebració del territori i la mobilitat, ja que evitaria el trànsit en les travessies de població. Entre les segones (associacions ecologistes i culturals), hi ha les que consideren que el projecte té una repercussió negativa sobre el territori i que podria millorar-se la xarxa de carreteres existent per a completar la connexió de la CV-60.  
El promotor del projecte, per a complir el procediment establit, dona resposta a totes les al·legacions i els informes rebuts. A aquest efecte, s'incorporen en un document amb data de signatura de 29 de juliol de 2022. El document esmentat, en particular i entre altres qüestions, desenvolupa novament les raons que justifiquen descartar les alternatives tècniques formulades per al·legants i ajuntaments relatives a completar la connexió sobre els eixos existents de la xarxa local; en particular, en relació amb la seguretat viària, el nou traçat permetrà separar trànsits de diferent naturalesa i disminuir la intensitat de trànsit en la xarxa local, fet que redundarà en la reducció d'accidents. Es destaquen els elements del territori que condicionen el traçat i que determinen la solució adoptada. Es detalla el pla de participació realitzat per a l'estudi d'integració paisatgística (en diverses pàgines web, remissió de cartes informatives als ajuntaments i diversos mesos de formalització d'enquestes). Es consideren les condicions establides al projecte en matèria de patrimoni cultural i que s'incorporaran al projecte constructiu. S'indica que el projecte constructiu determinarà la restitució del pou Mandarí, així com la resta de les infraestructures de reg tradicional de la zona.  
  
Una vegada superat el termini concedit per a l'emissió i amb posterioritat a la remissió a l'òrgan ambiental de l'expedient, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe amb data 22 d'agost de 2022. Assenyala requeriments previs a la consideració favorable del projecte, en relació amb les mesures d'integració paisatgística, la millora de la permeabilitat visual i funcional de la infraestructura, la reducció de la il·luminació a l'estrictament necessària, la minimització de les mesures de protecció acústica i la integració d'aquestes per a reduir l'efecte barrera de la infraestructura, com a qüestions més destacades.  
Així mateix, en data 23 de maig de 2023, s'informa sobre el projecte en matèria d'espais naturals protegits. Amb referència al tram que discorre pel Paisatge Protegit del Serpis (declarat pel Decret 39/2007, de 13 d'abril), atés que es tracta de la duplicació d'una infraestructura existent i que dins de l'àmbit del paisatge protegit es basa íntegrament en l'actual carretera CV-60, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores previstes en l'expedient, es pot considerar que no suposarà un increment significatiu de l'impacte paisatgístic sobre l'espai natural respecte del seu estat actual, i com que no es disposa d'una norma específica d'ordenació d'aquesta mena d'activitat en l'espai natural protegit, es considera la proposta compatible amb les disposicions reguladores de caràcter general que conté el Decret 39/2017.  
  
  
Consideracions ambientals  
Necessitat del projecte  
Les comarques centrals de la Comunitat Valenciana (la Costera, la Safor, el Comtat i l'Alcoià) constitueixen una extensa àrea de més de 330.000 habitants i 117 municipis de gran importància econòmica i social que està envoltada tangencialment per vies d'alta capacitat que constitueixen el quadrilàter València-Dénia-Alacant-València. Es tracta d'una potent xarxa capaç d'establir una bona comunicació entre aquesta zona (considerada en conjunt) i la resta del territori valencià, espanyol i europeu. No obstant això, l'interior d'aquesta àrea ha compartit històricament les cotes més baixes d'accessibilitat amb un dels índexs més alts d'activitat. Aquesta circumstància ha constituït un fre al seu desenvolupament social i econòmic.  
En aquest context, ja en el II Pla de carreteres de la Comunitat Valenciana (Decret 23/1995, de 6 de febrer, del Govern Valencià) s'inclou la connexió per carretera entre Gandia i el Morquí (Terrateig). Aquesta permetria vertebrar l'àrea esmentada, articulant la connexió entre tres dels principals corredors de transport d'Espanya: el corredor costaner València-Alacant (N-332 i AP-7), l'autovia Alacant-Madrid per Almansa (A-7 i A-31) i la connexió València-Almansa (A-7 i A-35).  
  
Aquesta connexió es va concretar en el projecte de la CV-60, que es va desenvolupar en diversos trams. En la data actual, la CV-60 discorre en un únic carril per sentit entre la connexió amb l'A-7 (rotonda de l'Olleria/el Morquí) i el terme municipal de Terrateig (tram d'uns 23 km), en doble carril per sentit entre Terrateig i Palma de Gandía (uns 12 km) i passa de nou a carril únic per sentit entre Palma de Gandía i Beniflá (uns 2,5 km). Posteriorment, en l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana 2010-2030 (aprovada pel Decret 1/2011, de 23 de gener, del Consell) es defineix novament la culminació de l'autovia CV-60 de connexió de la Safor amb la Vall d'Albaida com una oportunitat territorial. Més recentment, l'any 2019, la Generalitat Valenciana va elaborar el Programa estratègic per a la millora de la mobilitat, infraestructures i transport a la Comunitat Valenciana 2019-2030 (UNEIX), que, després de realitzar una anàlisi i un diagnòstic de la situació actual de la Comunitat Valenciana en diferents àrees, estableix les actuacions dirigides a aconseguir els objectius marcats pel programa i que són facilitar el repartiment modal més equilibrat, una millor accessibilitat a tot el territori i més competitivitat del teixit productiu. En el capítol dedicat a les carreteres, s'estableixen una sèrie d'actuacions dirigides a vertebrar el territori, millorant les connexions amb les comunitats limítrofes i amb la resta d'Espanya i Europa, i facilitant la connectivitat interna i l'equilibri territorial perquè completen la malla de la xarxa de carreteres. Dins de les actuacions de vertebració de la xarxa de carreteres, s'inclouen les que permeten finalitzar els trams pendents de la CV-60, concretament el desdoblament de l'actual CV-60 de l'Olleria a Terrateig i el tram de connexió de la CV-60 amb l'N-332 i amb l'AP-7 a l'altura de Gandia. Amb aquestes actuacions, es finalitzarà l'eix de gran capacitat que connecta les comarques de la Costera, la Vall d'Albaida i l'Alcoià amb el corredor costaner i que, a més, facilitarà els desplaçaments entre l'interior de la península i la comarca de la Safor.  
  
El sistema d'assentament en el territori de la Safor es defineix per una ciutat central, Gandia, subministradora de béns i serveis, fet que ha propiciat una concentració de dotacions de caràcter supramunicipal que ha sigut positiva per a vertebrar aquest espai comarcal. Gandia forma una àrea urbana integrada que inclou 15 municipis del seu entorn; entre les actuacions per a millorar l'accés dels ciutadans als equipaments socials i millorar la qualitat de l'espai urbà, es proposa, al seu torn, la connexió de la CV-60 amb l'N-332 (circumval·lació la Safor), reduint la pressió del trànsit sobre l'eix de l'N-332 entre Gandia i Oliva (especialment el trànsit de pas de vehicles pesants), fet que permetrà en un futur articular aquest eix com un bulevard metropolità (bulevard de la Safor) i com a suport d'un sistema de transport públic adequat a les demandes reals de mobilitat dels municipis de l'eix esmentat i connectar, així mateix, amb una xarxa de carril bici. Així mateix, la culminació de l'autovia CV-60 entre Gandia i l'Olleria es considera una infraestructura de vertebració externa i interna necessària per a millorar la connectivitat global —eix est-oest— de l'àrea funcional, així com augmentar el potencial d'accessibilitat de la comarca.  
  
Cal destacar que el projecte Variant de la Safor, promogut per la Direcció General de Carreteres del Ministeri de Foment, va obtindre declaració d'impacte ambiental (Resolució de 28 de gener de 2009, BOE de 16.02.2009). Atesa l'envergadura d'aquest projecte i l'elevada inversió necessària, les actuacions previstes en aquest no s'han completat. Davant el llavors pròxim fi de la concessió de l'AP-7 entre Silla i Alacant i entre Vinaròs i Sagunt, que posteriorment es va materialitzar amb el fi del peatge, la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat va elaborar un document de millora de la connectivitat en l'autopista AP-7 a la Comunitat Valenciana que va remetre al Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana (MITMA) l'any 2018. Aquest document analitzava la situació del corredor costaner que conforma l'AP-7 amb l'N-332 i l'N-340 i proposava una sèrie d'actuacions encaminades a millorar la connectivitat de l'autopista i, per extensió, de la xarxa viària del corredor costaner en els trams amb més problemes de capacitat i funcionalitat, necessàries al seu torn per a redistribuir el trànsit, descongestionar les travessies de la Safor i aprofitar la capacitat d'una infraestructura tan potent com l'AP-7. A la comarca de la Safor es plantejaven dos nous enllaços, un al sud del ja previst en aquell moment pel ministeri (a Oliva) i actualment en execució, i un nou accés a Gandia (zona centre de la comarca) mitjançant un enllaç situat en el PK 584+000 amb connexió amb l'N-332 i amb la CV-60. Fruit d'aquesta proposta, el tram sud de la variant de la Safor (fase 1, variant sud d'Oliva, actualment en execució) s'ha ajustat en el seu traçat per a permetre la connexió entre l'N-332 i l'AP-7, així com amb el traçat previst per a aquesta variant. D'altra banda, l'extrem nord de la variant (sud de Gandia) en el tram comprés entre l'N-332 i l'AP-7 s'ha inclòs en el mateix projecte considerat en aquesta resolució. La connexió amb l'AP-7 permetrà culminar, sense la introducció d'una nova carretera paral·lela a l'AP-7, el desviament del trànsit fora de les poblacions que actualment travessa l'N-332 (Bellreguard, Palmera i l'Alqueria de la Comtessa).  
  
  
En el context actual, resulta necessari culminar la connexió del gran eix est-oest que és la CV-60, amb els grans eixos costaners nord-sud que són l'N-332 i l'AP-7.  
  
Alternatives  
Cal destacar que, des de l'inici de la concepció del projecte, s'han analitzat alternatives com la connexió de la CV-60 amb l'N-332 i l'AP-7 a través de la CV-686 (accés a Gandia a través del Real) o la CV-680 (ronda de circumval·lació de Beniflá, Beniarjó i Almoines). Es tracta de carreteres que pertanyen a la xarxa local, localitzades en les proximitats (i l'interior) de nuclis urbans que registren una elevada intensitat de trànsit de vehicles lleugers i pesants en discórrer per aquests, a més del seu propi trànsit d'agitació, el trànsit de pas entre el corredor de la CV-60 amb destinació i origen Gandia, altres municipis de l'àmbit port de Gandia i la resta de carreteres, principalment l'AP-7 i l'N-332. Aquestes alternatives generarien problemes addicionals tant en les mateixes travessies dels municipis pels quals discorren com en la resta de carreteres de la xarxa local fins a la connexió amb el corredor costaner, tant quant a la intensitat de trànsit com sobre la població concentrada en les proximitats (barreres físiques, soroll, risc per a les persones, amb la presència destacada d'una zona educativa consolidada a Beniarjó), de manera contrària al fi perseguit, que consisteix a reduir el trànsit en les travessies urbanes d'aquesta zona. La connexió amb l'AP-7 amb les mesures de seguretat corresponents, tenint en compte les necessitats d'espai derivades dels ramals d'acceleració i desacceleració en tots dos sentits i la presència al costat d'aquest del canal d'avingudes (en el tram Beniarjó-Rafelcofer de l'AP-7), no permeten ajustar tècnicament el traçat a aquests eixos, per la qual cosa la possibilitat es va descartar en fases prèvies d'anàlisi. Atesa la presentació d'al·legacions en aquest sentit, l'informe de contestació exposa novament la impossibilitat tècnica d'aquesta solució, així com l'elevada afecció a la població que comportaria. Cal assenyalar igualment que aquestes propostes no compleixen els objectius de connectivitat perseguits i, en particular, no constituirien una alternativa a la variant de la Safor, i es requereix igualment un nou tram de connexió entre l'N-332 i l'AP-7 que afectaria els municipis d'Almoines, Bellreguard i Rafelcofer, ja que tampoc resulten viables altres connexions entre els dos eixos (N-332 i AP-7) a l'entorn de l'àrea metropolitana de Gandia ni presentarien avantatges des del punt de vista mediambiental. En particular, la connexió mitjançant el desdoblament de la CV-680, a més de constituir una barrera física de gran envergadura sobre els nuclis urbans de Beniflá, Beniarjó i Almoines, afectaria directament l'escola pública de Beniarjó i el poliesportiu, que necessàriament s'haurien de traslladar (a més d'una estació de servei); així mateix, la connexió amb l'AP-7 se situaria (en altura) al costat del nucli urbà de Beniarjó, i implicaria necessàriament una variant de traçat (de més d'1 km) per a la connexió amb l'N-332, atesa la situació del cementeri de Gandia, i aquesta alternativa no presentaria, per tant, un balanç ambiental significativament favorable.  
  
Per a l'anàlisi d'alternatives, l'estudi d'impacte ambiental planteja, en primer lloc, la identificació de possibles corredors per a la nova actuació i es descarten, per criteris mediambientals i funcionals, els menys eficaços com a part del sistema global del transport. L'alternativa 0 (no realització del projecte) mantindria el trànsit actual per les travessies i les rondes de població. Cal assenyalar que, segons les dades d'accidentalitat registrades (anys 2011 a 2023), l'eix Gandia-Oliva (N-332) presenta dades acumulades de 279 accidents amb 560 vehicles implicats i 1 mort, 5 ferits greus i 195 lleus; l'eix Beniflá-Almoines (CV-680), 136 accidents, amb 222 vehicles implicats, 1 mort, 8 ferits greus i 73 lleus, i l'eix Gandia-Palma de Gandía (CV-686), 140 accidents, amb 257 vehicles, 1 mort, 7 ferits greus i 51 lleus. La mateixa CV-60, en el tram Palma de Gandía-Beniflá (objecte del desdoblament), presenta 50 accidents, amb 90 vehicles implicats i 1 mort, 2 ferits greus i 46 lleus. Cal assenyalar, així mateix, els efectes que sobre la salut causa l'exposició a la contaminació; la mala qualitat de l'aire, especialment en les àrees urbanes, afecta la salut dels ciutadans. L'Agència Europea de Medi Ambient estima que l'any 2020 es van produir almenys 238.000 morts prematures per exposició a contaminació per PM2.5, 49.000 per exposició a òxids de nitrogen i 24.000 morts prematures per exposició a ozó a la Unió Europea, i es van produir igualment malalties pulmonars incapacitants. Aquesta alternativa no permet millorar la seguretat viària, completar la vertebració en l'eix est-oest i completar la connexió entre les grans vies que discorren ja per aquest àmbit territorial i manté el pas de vehicles (incloent-hi els pesants) per trams urbans i, per tant, no millora la qualitat de l'aire en aquests entorns urbans.  
  
Una vegada determinat el corredor en el qual hauria de desenvolupar-se el projecte, l'estudi d'impacte ambiental analitza 3 alternatives principals:  
L'alternativa denominada corredor 1 preveu la finalització de la connexió de la CV-60 sobre el traçat actual de la CV-686. Aquest corredor s'analitza en l'EIA malgrat que presenta diversos problemes tècnics com la solució per a l'enllaç de l'actual CV-60 amb la CV-686, per haver d'eliminar la glorieta a desnivell existent, elevar la rasant actual i realitzar desmunts importants en els estrats rocosos de la zona, afectant habitatges confrontants amb la carretera en els termes municipals del Real de Gandia, Palma de Gandía i Beniarjó (urbanització El Tossal). Així mateix, aquest corredor suposaria grans dificultats tècniques d'execució, per la implantació d'una calçada de 26 m d'amplària en una zona altament consolidada, on se succeeixen urbanitzacions, polígons industrials, estacions de servei i indústries aïllades, que resultarien afectades per l'actuació, obstaculitzant una difícil solució. L'enllaç amb l'AP-7 es resoldria mitjançant una glorieta de nova planta, sota la mateixa AP-7, i seria necessari demolir l'estructura actual i executar dues noves estructures que implicarien el tall de l'AP-7, fet que tindria importants conseqüències negatives per al trànsit. Seria necessari expropiar 43.222 m² de sòl urbà (residencial més industrial) i demolir un total de 46.600 m² d'edificacions i naus industrials, fet que produiria una gran afecció a edificacions existents (al Real, Beniarjó i Palma de Gandía). Quant a emissió de sorolls i gasos, causaria un impacte significatiu sobre la població en nucli urbà, augmentaria la càrrega de trànsit i originaria conseqüències negatives en la població de l'àmbit. Cal destacar la presència al costat d'aquest corredor, confrontants amb la carretera, de dos col·legis (Las Colinas i CEIP Nuestra Señora del Amparo, aquest últim, al seu torn, preventori infantil, residència per al sosteniment i educació de menors de famílies amb dificultats i que desenvolupa una gran labor social), així com el centre d'acolliment Sant Francesc d'Assís d'atenció integral a persones sense recursos, que resultarien directament afectats per l'ampliació i l'increment del trànsit.  
  
  
L'alternativa denominada corredor 2 preveuria la connexió de la CV-60 amb l'AP-7, però no inclouria la connexió directa amb l'N-332. Discorre a través de terrenys d'horta. Si bé s'enllaça la CV-60 amb l'AP-7, no es connecta l'eix est-oest (CV-60) amb l'àrea costanera, que és la zona que concentra la població, els serveis comarcals i l'activitat industrial. La falta de connexió entre l'N-332 i l'AP-7 no permet eliminar el pas de trànsit pesant per la travessia Gandia-Oliva ni tampoc per la CV-680, ja que l'accés cap a l'AP-7 i des d'aquesta haurà de fer-se a través de la CV-608 fins a connectar amb la mateixa CV-60 (rotonda de Beniflá o rotonda de la Font d'en Carròs) o desplaçar-se a l'accés nord d'Oliva, per la qual cosa aquesta alternativa no presenta avantatges respecte de la situació actual (CV-60 incompleta). S'estima que elevaria la pressió del trànsit en la CV-680 en el tram Gandia-Almoines. Aquesta alternativa tampoc millora, per tant, la qualitat de l'aire dels nuclis urbans afectats per aquestes travessies ni el soroll associat i continua mantenint-se el risc d'accidents associat a l'elevat trànsit en general i, en particular, de vehicles pesants. Per tant, aquesta alternativa no compliria els objectius de vertebració territorial i funcionalitat que persegueix el projecte.  
L'alternativa denominada corredor 3 consisteix en la duplicació del tram Palma de Gandía-Beniflá i un tram de nou traçat entre Beniflá i Gandia amb connexió directa a l'AP-7 i l'N-332. Desenvolupa l'alternativa anterior incloent-hi la connexió completa de la xarxa de comunicació tant en sentit est-oest com nord-sud. Aquesta alternativa no presenta una afecció significativa als nuclis urbans, sinó que permet reduir l'impacte acústic i d'emissió de gasos, per desviar gran part del trànsit de la comarca, especialment els vehicles pesants, per aquest nou corredor.  
  
El projecte incorporarà també un carril per a ciclistes i vianants. Per a completar l'examen d'alternatives, s'han analitzat els possibles recorreguts de la via per a ciclistes i vianants, estudiant la millor funcionalitat i ús de cadascuna: la primera alternativa seria coincident amb el traçat de l'Eurovelo, entre Potries i Gandia, entre les poblacions afectades; la segona, denominada proposta CB-2, donaria continuïtat al traçat existent al costat de l'actual CV-60, en paral·lel a la nova carretera. Aquesta última alternativa resulta millor des del punt de vista funcional, ja que està dissenyada per a assegurar la connexió amb totes les vies per a ciclistes i vianants que troba en el recorregut, i d'aquesta manera connecta la via per a ciclistes i vianants de les carreteres CV-683, CV-679, CV-680, CV-681 i la de l'N-332, i connecta, a més, amb les vies recollides en la XINM (Xarxa d'Itineraris no Motoritzats), amb l'Eurovelo (Xarxa Europea Ciclista) i amb la Via Verda del Serpis. D'aquesta manera, s'elimina el pas del vial per l'interior de les poblacions de Gandia, Almoines, Bellreguard, Rafelcofer, Beniflá, la Font d'en Carròs, Potries i Palma de Gandía, i proporciona millors connexions a aquestes poblacions. S'aconsegueix completar un extens i segur circuit per al trànsit de ciclistes separat del trànsit de vehicles.  
  
Projecte bàsic analitzat  
El projecte bàsic considerat finalment aborda, d'una banda, la duplicació del traçat entre Palma de Gandía i Beniflá i, d'una altra, la culminació de la infraestructura esmentada des de Beniflá fins a la connexió amb l'AP-7 (1,5 km) i amb l'N-332 (2,5 km, en substitució de la variant de la Safor) a través de la rotonda existent en la intersecció d'aquesta amb l'N-337, carretera d'accés sud al port de Gandia i de connexió amb la carretera de les platges del sud de la Safor (CV-670).  
S'adopta l'alternativa denominada corredor 3 com la solució per a desenvolupar en el projecte. Millora la seguretat viària en reduir el trànsit de les travessies urbanes, completa la connexió de les comarques de l'interior amb la Safor a través de la CV-60, l'AP-7 i l'N-332, així com la comunicació entre els municipis afectats, i es redueixen considerablement els actuals temps de viatge, especialment per a accedir a l'AP-7 i al sud de Gandia. Desenvolupa un vial per a ciclistes i vianants que connecta la xarxa de vies verdes i per a ciclistes i vianants de la comarca.  
Reduirà significativament l'impacte produït per l'emissió de sorolls i gasos sobre la població, en situar-se la traça més allunyada de les poblacions, fet que, juntament amb les mesures correctores projectades (secció tipus per a reduir la velocitat, pantalles acústiques i mescles fonoabsorbents, entre altres), atenuaran en gran manera el possible impacte acústic i milloraran la qualitat de l'aire en les poblacions pròximes per allunyar el trànsit que suporten. Al llarg de la traça hi ha alguns habitatges disseminats, per la qual cosa s'incorporen pantalles acústiques.  
El traçat del projecte discorre en sòl totalment antropitzat, amb parcel·les dedicades al cultiu citrícola i hortícola de temporada, generalment en regadiu. L'àmbit està travessat per nombroses infraestructures, a les quals donarà continuïtat.  
El projecte incorpora les estructures de drenatge transversal i per a donar continuïtat a les vies pecuàries i altres camins rurals i reposició d'aquests i séquies de la zona, així com les mesures correctores i d'integració paisatgística amb l'objectiu de permeabilitzar al màxim la infraestructura, per a minimitzar la fragmentació territorial i l'efecte barrera associats, en general, a les infraestructures de caràcter lineal.  
Àmbit del projecte i principals afeccions associades al traçat  
El traçat discorre quasi íntegrament per terrenys classificats com a no urbanitzables comuns. L'encreuament dels llits fluvials (60 i 70 ml) resulta coincident amb sòl protegit, encara que la significativa diferència de cota entre el llit i la carretera permet evitar l'afecció sobre aquests. Al municipi de Potries (zona rural comuna), la traça es desdobla cap al nord en el tram oest (uns 650 ml), i manté la rasant actual, inferior a 1 m sobre el terreny i sense constituir una afecció rellevant sobre el municipi; la rasant s'eleva per a permetre l'encreuament a diferent nivell sobre la CV-680, que constitueix l'accés a Potries i la connexió amb Beniflá, i les rotondes de connexió queden situades sobre l'àmbit previst en el pla general en tràmit per al desenvolupament d'un polígon industrial, per la qual cosa aquest àmbit d'horta resultarà afectat territorialment en tot cas per la implantació de l'ús industrial; de nou, la rasant descendeix fins a ajustar-se a una altura d'aproximadament 1,2 m sobre el terreny, a l'entorn de la indústria existent, coincidint, a més, amb la reserva prevista en el pla general en tràmit per a la prolongació de la CV-60 (650 ml). Una vegada en terrenys del TM de la Font d'en Carròs (zona rural comuna), s'eleva novament la rasant de la carretera per a salvar amb un pas elevat la CV-683, amb la qual enllaça, i continua fins a l'encreuament elevat amb l'AP-7, al TM de Rafelcofer. Cal destacar que el tram que afecta el terme municipal de Rafelcofer (d'uns 800 ml), discorre pel corredor de reserva de carretera previst en el pla general. Al terme municipal de Beniarjó, la traça discorre (uns 400 ml) per zona de protecció agrícola, segons les normes subsidiàries vigents; no obstant això, com que aquest tram està afectat pel projecte de la variant de la Safor, així com pel projecte considerat, els plans d'ordenació estructural del pla general en tramitació reflecteixen l'afecció dels terrenys a dotacions (xarxa primària), a més de preveure que la zona quede qualificada com a sòl no urbanitzable comú. Al TM d'Almoines, el sòl és, així mateix, no urbanitzable comú. A Gandia, en l'enllaç amb l'N-332 s'afecta sòl urbà industrial i sòl urbà en desenvolupament industrial (uns 180 ml), i la seua classificació dins del Pla parcial Benieto-Ciutat del Transport com a espais lliures o zones verdes. Les construccions que es troben dins de la zona de domini públic s'expropiaran. Atenent el planejament urbanístic vigent i el planejament en tramitació, la major part del traçat coincideix amb reserva de pas (Beniarjó i Rafelcofer) o afecta terrenys la transformació dels quals està proposada per l'ajuntament (Potries).  
  
  
El tram duplicat es projecta al costat de la traça existent, i travessa els llits fluvials que discorren per aquest àmbit en els mateixos punts ja travessats. En concret, la traça creua puntualment el riu Vernissa, mitjançant un pont de 141 m de longitud i 4 obertures de bigues prefabricades, i el riu Serpis, amb un pont de 4 obertures amb bigues de 35,2 m. Es duplicaran les estructures existents; aquesta solució suposa menys moviment de terres i menys afecció visual. Cal destacar que tots dos llits estan en gran part ocupats per cultius, excepte en la zona més baixa; es tracta d'un àmbit antropitzat sense que la carretera actual presente afeccions rellevants sobre el seu entorn que s'estime que puguen resultar significatives per l'ampliació.  
El tram de nova creació es traça mantenint l'equidistància entre els nuclis urbans existents (Beniflá, Beniarjó i Almoines a l'oest i Rafelcofer, Alqueria de la Comtessa i Bellreguard a l'est) amb la finalitat de minimitzar les molèsties sobre aquests, alhora que es pretén reduir el trànsit sobre les travessies que els uneixen, i així millorar en conjunt la mobilitat en aquest àmbit, tal com s'ha exposat en els paràgrafs anteriors. Aquest tram travessarà un àmbit altament antropitzat, ocupat íntegrament per cultius. Cal assenyalar, al seu torn, la presència d'una gran instal·lació industrial d'emmagatzematge i exportació de cítrics en el tram més pròxim a Beniflá, que condiciona el traçat. Les rasants actuals de l'AP-7 condicionen al seu torn el disseny sobre el terreny del nou tram. L'execució de la infraestructura introdueix un nou element en el context paisatgístic. Es preveuen mesures d'integració al llarg de tot el traçat, i això, unit a la planitud de l'entorn i la presència de cultius arboris, minimitza la visibilitat notablement. En el tram més pròxim a Bellreguard, una vegada superada la connexió amb l'AP-7 (tram que d'una altra manera s'executaria com a part de la variant de la Safor), es projecta el tram de via parc amb glorietes al mateix nivell i revegetació amb espècies autòctones per a reduir l'afecció visual del projecte. Cal assenyalar que la previsió d'altres actuacions en aquest àmbit (com la variant de la Safor o el polígon industrial de Potries) comportarien igualment una alteració del paisatge i dels elements que el conformen i constituirien afeccions sobre el mateix àmbit. Atés el reduït àmbit afectat (principalment el tram de 2,5 km entre l'AP-7 i l'N-332), el context (zona sensiblement plana, allunyada de les principals elevacions muntanyenques i per tant de menor visibilitat), la presència d'altres elements que atorguen discontinuïtat al paisatge i l'adopció de mesures d'integració, l'actuació no constitueix una afecció crítica.  
  
L'actuació queda fora d'espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000, i se situen els més pròxims a diversos quilòmetres (LIC i ZEPA Dunes de la Safor, Serres de la Safor i Marjal de Pego-Oliva). En general, i en tota la traça, la zona forestal (PATFOR) afectada es correspon amb els llits fluvials dels rius Vernissa i Serpis i no afecta forests d'utilitat pública (FUP). El traçat creua, a cota elevada mitjançant un pont i pel mateix punt que la traça actual, el Paisatge Protegit del Serpis, no constitueix una afecció rellevant sobre aquest i resulta compatible, d'acord amb l'informe emés en la matèria.  
La infraestructura no travessa cap àrea d'especial interés per a la fauna. La fauna present és la típica d'ambients antropitzats. En relació amb els hàbitats presents en la zona d'objecte d'estudi, es troben els associats als llits dels rius Serpis i Vernissa (no prioritaris): 3150 Llacs eutròfics naturals amb vegetació Magnopotamion o Hydrocharition, 3280 Rius mediterranis de cabal permanent del Paspalo-Agrostidion amb cortines vegetals riberenques de Salix i Populus alba, 6430 Megafòrbies eutròfiques hidròfiles dels marges de plana i dels estatges montà a alpí i 92D0 Galeries i matollars riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tincto). L'hàbitat 6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea, per la seua àmplia distribució en el territori de la Comunitat Valenciana, no està inclòs en els annexos del Decret 70/2009, de 22 de maig.  
  
Les vies pecuàries afectades per aquesta actuació són les següents: assagador del Camí Vell de Gandia (8 m amplària legal), assagador d'Alquibla (amplària mínima 7 m), assagador de Vilallonga (amplària 8 m) i assagador de Pardines (amplària 4 m). Tal com s'ha indicat, es reposaran en el traçat afectat mantenint la continuïtat del trànsit ramader. No es localitzen coves catalogades en l'àmbit d'estudi.  
S'ha realitzat la prospecció arqueològica sistèmica i intensiva de l'àmbit del projecte (50 m a cada costat de l'eix) i s'ha redactat la memòria corresponent. S'inclouen diverses referències a l'Alqueria del Trinquet a Almoines, i s'assenyala que se situa a una distància superior i no s'estima afecció (200 m de l'eix). L'òrgan competent en patrimoni cultural ha informat favorablement sobre la memòria i ha establit les mesures de seguiment que cal incorporar al projecte constructiu.  
  
S'han considerat les característiques hidràuliques i climatològiques de l'àmbit i s'ha realitzat un estudi d'inundabilitat. Com a resultat d'aquest, s'ajustarà en el projecte constructiu el disseny de les obres de drenatge transversal per a assegurar la no afecció sobre tercers.  
La construcció d'una infraestructura lineal constitueix en si mateixa una alteració del territori on s'integra. La fragmentació territorial, visual i paisatgística és un dels impactes que es generen, i per això la principal mesura preventiva en aquesta mena de projectes consisteix en l'elecció del traçat, que al seu torn ha d'allunyar-se dels nuclis urbans per a evitar les molèsties a la població. Excepte les zones urbanes, els cultius de cítrics (majoritàriament) ocupen la totalitat del territori, per la qual cosa qualsevol alternativa discorre per aquesta mena d'enclavament agrícola. En la redacció del projecte, s'ha tingut en compte que l'actuació travessa el denominat paisatge característic d'horta de la Safor i les unitats de paisatge associades a aquest; quant a l'ocupació i l'eliminació de terrenys d'horta, atenent l'elevada distribució per la comarca de la Safor en particular i la Comunitat Valenciana en general i no presentant singularitat aquest àmbit concret, no s'estima una afecció crítica. S'incorporen en el projecte mesures específiques per a dotar al territori de permeabilitat i evitar la fragmentació, assegurant la continuïtat dels camins rurals i vies pecuàries, executant passos de fauna, mantenint o reposant les estructures de reg, establint estructures de drenatge transversal per a permetre l'escolament superficial de la zona, restablint els serveis afectats (telefonia o infraestructures elèctriques, entre altres) i incorporant mesures específiques d'integració paisatgística. En el tram entre l'AP-7 i l'N-332 (termes municipals d'Almoines i Rafelcofer), en particular, es varia la tipologia de la carretera a via parc (encreuaments a nivell) per considerar que permet més integració territorial en aquest enclavament.  
L'entorn de l'actuació alberga nombrosos parcs empresarials: Bartolí (Palmera), Les Vinyes (Miramar), Bell (Bellreguard), Alcodar, La Vital, Benieto-Ciutat del Transport, Sancho Llop i el Rajolar (Gandia), Les Masses (Rótova), Clau Dénia, Sector 1 (Bellreguard), Hort de Lloret (l'Alqueria), El Real (el Real de Gandia), Intensiu Est (Vilallonga), Raconc (Ador), Palma de Gandía (Palma de Gandía), Pardines (Beniarjó), Rafelcofer (Rafelcofer), El Rafalet (Almoines), Piles (Piles), Jordá, Mingola i Disarp (Daimús), Guardamar de la Safor (Guardamar de la Safor), Beniflá (Beniflá), tots a menys de 3 km de l'actuació prevista en el projecte i que milloraran la seua accessibilitat a la xarxa de carreteres i, amb això, el seu potencial d'utilització. Cal destacar la recent implantació en diversos dels enclavaments esmentats importants empreses del sector detallista, que han vingut a incrementar l'activitat associada al sector serveis i al sector industrial, entre altres, els magatzems de cítrics que comercialitzen i distribueixen la producció agrícola de la zona.  
S'ha exposat en paràgrafs anteriors tant la necessitat de l'execució del projecte com la selecció de l'alternativa de menys afecció que compleix els objectius perseguits i que comporta afeccions positives sobre diversos factors socioeconòmics:  
- S'incrementa la seguretat viària en conjunt, en reduir el trànsit existent en la xarxa local i en les travessies de població.  
- Es descongestionen les travessies urbanes de l'àrea funcional de Gandia: Bellreguard, Palmera, l'Alqueria de la Comtessa i Oliva (eix Gandia-Oliva de l'N-332), el Real de Gandia (eix Gandia-Palma de Gandía, CV-686), Beniflá, Beniarjó i Almoines (CV-680), i es redueix així la pressió del trànsit i les molèsties associades sobre els nuclis urbans i es millora la seguretat viària de la xarxa local de carreteres existent.  
- Es dota d'accessibilitat el territori de la Safor en completar la connexió dels eixos de gran capacitat (CV-60, AP-7, N-332 i N-337). En particular, es dota Gandia i el seu entorn de connexió directa a l'autopista AP-7, eix principal de connexió costaner que manca d'eixida directa en aquest àmbit.  
- Augmenta el potencial d'ús del port de Gandia, que comptarà amb connexió directa a través de la ja executada N-337.  
- Es permet, al seu torn, l'ús i l'adaptació futurs de les travessies esmentades a formes alternatives de mobilitat: bulevard per als vianants, carril bici i vies reservades per al transport públic.  
- Es restitueix la relació històrica de les comarques centrals (la Costera, l'Alcoià) amb la costa (la Safor i la Marina), unides per l'antic ferrocarril Alcoi-port de Gandia.  
- Es millora la competitivitat del teixit productiu de la comarca de la Safor.  
- Es tracta d'un àmbit antropitzat, per la qual cosa s'evita l'afecció a elements naturals de més sensibilitat com les serres de la Gallinera, el Benicadell o el Mondúver.  
- Es completa la connexió de la xarxa de carril bici de la zona, dotant-la de més seguretat en incorporar els passos i les senyalitzacions necessaris i connectant, a més, amb les vies recollides en la XINM (Xarxa d'Itineraris no Motoritzats), amb l'Eurovelo (xarxa europea ciclista) i amb la Via Verda del Serpis.  
Principals afeccions i mesures preventives i correctores en fase d'execució i explotació  
Vist l'estudi d'impacte ambiental i la tipologia dels treballs a executar, es preveuen afeccions potencials tant en la fase de construcció com en la fase d'explotació del projecte. L'ESIA del projecte preveu les mesures preventives i correctores aplicables habitualment en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquesta mena d'infraestructures viàries.  
En la fase de construcció, s'identifiquen, entre altres, els impactes ambientals següents:  
- Des del punt de vista del patrimoni, s'assenyalen en la memòria final de prospecció arqueològica els elements més importants trobats en l'àmbit d'actuació que podrien resultar afectats. Per a protegir-los, es proposen una sèrie de mesures correctores i protectores segons el grau d'afecció de les obres i l'interés patrimonial dels elements. En l'ESIA, s'indiquen les diferents mesures que cal aplicar amb cada tipus de bé afectat (seguiment arqueològic extensiu, intensiu, excavació amb seguiment intensiu, documentació etnològica, etc.).  
  
- Respecte de la vegetació, s'estableixen mesures de protecció, per a causar com menys afecció millor sobre aquesta, com ara:  
1. Es garantirà la no afecció a les formacions vegetals de la ribera.  
  
2. Només es realitzarà la poda de branques que siguen especialment susceptibles a les obres per risc a patir afeccions pitjors a causa del trànsit de maquinària o per l'execució de les tasques habituals d'obra. Aquestes activitats les realitzarà personal especialitzat en aquestes tasques.  
3. Com a mesura preventiva i per a evitar així podes de sanejament posteriors, es lligaran les branques amb tensors per a dirigir-les cap amunt i es protegiran prèviament els lligams.  
4. Durant l'execució de les obres, es duran a terme labors d'inspecció, per a vigilar l'estat de la vegetació, es podaran les parts de les copes afectades i es retiraran les branques mortes.  
5. Si es localitza alguna espècie vegetal que puga considerar-se monumental, s'actuarà d'acord amb la Llei 4/2006, de 19 de maig, del Consell de la Generalitat Valenciana, de patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana.  
- Les tasques d'aclarida i desbrossament, així com el moviment de terres en general per a preparar l'esplanada de la traça, es preveu que causen impacte temporal i reversible en la qualitat de l'aire i soroll, a causa de la generació de partícules en suspensió, i al soroll i a les vibracions de la diferent maquinària pesant intervinent. L'eliminació de vegetació o de cultiu es considera elevada i es produirà una pèrdua d'estoc de CO2, en part compensada per la revegetació de les zones adjacents que s'incorporen al projecte. Els efectes sobre el sòl es preveuen significatius i suposaran una pèrdua de sòl fèrtil, i part d'aquesta terra vegetal (79.687,80 m³) es reutilitzarà en el rebliment de zones enjardinades, principalment, i la resta es portarà a un gestor autoritzat. D'altra banda, es produirà un increment sonor en l'àrea, ocasionat pels motors de combustió interna, el funcionament de la maquinària, la presència humana, etc. Altres mesures preventives previstes per a preservar la qualitat de l'aire en fase de construcció s'estableixen:  
  
1. El transport de terres i materials, tant els realitzats dins de l'obra, els procedents de pedreres i zones de préstecs com els sobrants, es realitzarà en camions coberts per tendals.  
2. Es limitarà la velocitat màxima dels vehicles i la maquinària dins de l'àmbit d'obres, especialment en les proximitats d'habitatges i encreuaments amb vies existents.  
3. La maquinària a utilitzar haurà de complir les exigències de la legislació vigent referents a emissió de gasos a l'atmosfera amb un manteniment tècnic adequat, i no sobrepassarà els límits permesos.  
4. Es realitzaran regs diaris mitjançant camió cisterna de zones transitades i la resta de superfícies susceptibles de poder generar emissions de pols a l'atmosfera.  
5. Es prohibirà cremar restes vegetals procedents de tales i desbrossaments, i caldrà gestionar mitjançant trituració i reincorporació del material triturat a zones per a enjardinar, o bé retirar a un abocador.  
- Per a evitar la contaminació dels sòls afectats per residus líquids o sòlids procedents de les activitats de les obres i protegir el sistema hidrològic i els barrancs, s'establiran les mesures següents:  
  
1. Les àrees que alberguen materials emmagatzemats, maquinària o qualsevol tipus de substància susceptible de contaminar el sòl hauran d'estar impermeabilitzades i disposar d'un sistema de recollida d'aigües que permeta l'extracció d'aquestes aigües per a tractar-les posteriorment. No se situaran en els llits dels barrancs o els rius. Als parcs de maquinària, així com en les zones d'instal·lacions, s'habilitaran punts de recollida d'olis i altres possibles contaminants.  
2. Es realitzarà una mecànica preventiva a la maquinària intervinent en obra, amb l'objectiu d'evitar vessaments de combustibles o olis.  
3. Les operacions de neteja o manteniment de la maquinària es realitzaran en els llocs condicionats per a això (tallers, gasolineres, superfícies impermeabilitzades) que gestionen adequadament els residus generats.  
4. Es mantindran netes en tot moment les zones o les cunetes per a un drenatge superficial correcte de les aigües cap als llits fluvials.  
5. Els apilaments de materials excavats se situaran allunyats del llit, almenys 25 m, i sempre fora de la zona de policia del llit, si pot ser.  
  
6. Les aigües residuals que puguen generar els operaris requeriran un sistema de tractament que garantisca la devolució de les aigües al medi amb una qualitat adequada. En defecte d'això, s'instal·laran depòsits estancs, i les aigües residuals generades les extraurà i les transportarà un gestor autoritzat.  
- La generació de residus serà un altre impacte important en la fase de construcció, procedents de l'arrancada de l'escorça vegetal de la traça. Així mateix, la gestió de residus generats serà un aspecte important per a tindre en compte. Les mesures preventives i correctores previstes en la fase de construcció per a minimitzar o anul·lar els impactes indicats són les següents:  
1. Elaboració d'un sistema de gestió de residus de l'obra, que es base en la separació d'aquests en funció de la seua tipologia i evitant la mescla, a fi de facilitar-ne la recollida i el tractament posteriors.  
2. Hi haurà zones d'emmagatzematge temporal de residus, punts nets, que es localitzaran pròxims a àrees amb una activitat intensa i prolongada. Seran accessibles al personal d'obra i als vehicles de recollida de residus i estaran ben senyalitzats, juntament amb els contenidors per a cada tipus de residu.  
3. S'ha de minimitzar la superfície afectada mitjançant senyalització i jalonament, abans de començar el desbrossament, de la zona d'ocupació estricta de les obres, així com de les d'instal·lació d'elements auxiliars.  
4. S'efectuarà la retirada i l'apilament de la capa de terra vegetal de les zones de desbrossament i de les àrees d'ocupació per a aprofitar-la posteriorment.  
5. Quant als residus perillosos, hauran d'emmagatzemar-se sobre superfícies impermeabilitzades a fi de previndre abocaments accidentals sobre el sòl, d'acord amb les estipulacions de la legislació vigent. Les àrees on s'emmagatzemen residus perillosos disposaran de dispositius preventius contra abocaments accidentals, com ara murets perimetrals.  
  
6. L'eliminació dels abocaments i els enderrocs generats en fase de construcció es realitzarà en abocadors controlats i en ubicacions on hi haja autorització per a això. A més, se separaran els diferents residus per a facilitar-ne el reciclatge.   
- Els moviments de terres, eliminació de terra vegetal, les estructures per a salvar els llits fluvials o els barrancs, etc., alteraran les variables objectives i subjectives que determinen el paisatge. Es produirà la modificació de la morfologia natural de la zona; atés el caràcter pla d'aquesta, no es preveu incrementar els processos erosius. Quant a l'edafologia, els efectes més importants seran la destrucció i l'ocupació directa del sòl per la construcció de la infraestructura, la compactació en les àrees auxiliars d'obra i el risc d'abocament accidental. Les actuacions en els talussos generats en els desmunts i els terraplens tenen com a finalitat principal evitar l'erosió, a més de contribuir a integrar-los en l'entorn paisatgístic. Per a això es proposen plantacions d'espècies arbòries i arbustives que afavorisquen la contenció dels talussos pel seu poder entapissant i arrelament, i que seran plantes autòctones amb rapidesa de germinació i que posseïsquen un alt grau d'adaptabilitat a les condicions edafològiques i climàtiques de la zona, amb l'objectiu d'aconseguir més èxit i reduir el cost de manteniment. L'ESIA estableix mesures de restauració del medi natural de l'entorn i revegetació per a millorar la integració paisatgística de l'actuació:  
  
1. Prèviament a l'inici de les obres, a través d'un tècnic competent en la matèria, es diferenciaran mitjançant un marcatge diferent els arbres que cal eliminar o protegir i els que es trasplantaran, i es determinarà la ubicació futura dels trasplantats.  
2. La revegetació es realitzarà al més prompte possible, en els períodes adequats per a assegurar un bon arrelament i mai en dies de gelada.  
3. Les espècies seran les indicades en l'ESIA, tant arbustives com arbòries, i procediran de vivers que puguen subministrar les quantitats projectades i que estiguen inscrits en el registre oficial corresponent.  
  
4. En els talussos i els desmunts, s'utilitzarà hidrosembra 100 %, amb la finalitat d'obtindre una coberta vegetal densa, per a protegir el sòl de l'erosió. En la mitjana, en la zona de domini públic i en els espais entre la calçada i el vial per a ciclistes i vianants, es plantaran les espècies arbustives projectades, i a l'interior dels enllaços i en els espais interenllaços se'n plantaran d'arbustives, amb una proporció aproximada del 50 % de la superfície, i arbratge, i es col·locaran de manera aleatòria.  
5. Els treballs compliran el que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
6. Una vegada executades i acabades les obres, es retiraran tots els elements o les restes que s'hagen depositat, abocat o abandonat en les zones d'obra i en els voltants, i es netejarà i s'adequarà qualsevol àrea de terreny afectada per aquesta.  
  
  
- Per a mitigar l'impacte provocat pel soroll generat durant la fase de construcció pel trànsit de maquinària i vehicles principalment, es tindran en compte les següents mesures preventives a adoptar:  
  
1. S'assegurarà que la maquinària utilitzada complisca els requeriments establits en la legislació vigent, per la qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure.  
2. Es limitarà la velocitat màxima de circulació de vehicles i la maquinària utilitzada, amb atenció especial en les proximitats de zones habitades.  
3. En cas que calga fer treballs nocturns, quedaran restringides durant aquest període les activitats que generen més soroll.  
  
- Es produiran molèsties sobre la població i la fauna durant les obres que seran de caràcter temporal. Es podrà produir el desplaçament temporal d'individus i la modificació del seu comportament. Respecte de la població, s'establiran els itineraris alternatius; les obres es realitzaran en horari diürn.  
Durant la fase d'explotació, algun dels impactes en l'àmbit de la nova variant serà sobre la qualitat de l'aire i soroll en l'entorn, a causa del trànsit que circule per la nova traça, que provocarà emissió de gasos i soroll. S'estima que el trànsit que circularà per la nova traça reduirà sensiblement el trànsit per les travessies i les variants de població, millorarà la qualitat de l'aire i reduirà el nivell sonor associat en els nuclis urbans. Per a analitzar l'afecció sonora derivada de la nova traça sobre els elements sensibles presents en l'entorn, s'ha elaborat un estudi acústic específic. Cal destacar que el disseny de la nova carretera incorpora la utilització de mescles bituminoses amb propietats fonoabsorbents, així com la modificació de la secció tipus en el tram final (entre l'AP-7 i l'N-332) per a reduir la velocitat, fet que influeix en la reducció del nivell sonor associat a la infraestructura. Així mateix, s'ha previst instal·lar pantalles acústiques absorbents d'alçària variable entre 2 i 5,5 m. Es proposen tres tipologies de pantalles (segons zones): transparents, de fusta i metàl·liques. Si bé s'indica en l'informe en matèria de paisatge que aquestes pantalles poden afectar negativament el paisatge, les seues característiques responen a criteris tècnics de disseny que condicionen la seua eficàcia i que no poden supeditar-se a criteris estètics. Es col·locaran en els trams més pròxims a receptors sensibles (habitatges) tal com es defineixen en l'estudi acústic que s'inclou en el projecte:  
  
  
- Aquest tipus d'actuacions de caràcter lineal provoca en la fauna el denominat efecte barrera, especialment en la fase d'explotació, i provoca la fragmentació dels hàbitats existents. Cal assenyalar que en la zona no consta la presència d'espècies de fauna sensibles que puguen resultar afectades de manera crítica per l'actuació. L'espècie de més grandària és el senglar, l'adaptabilitat del qual és manifesta, havent-se declarat la situació de sobreabundància d'aquests en el 55 % dels municipis de la Comunitat en general i en particular, a l'entorn de l'àmbit del projecte (Palma de Gandía, la Font d'en Carròs i Potries, de conformitat amb l'Ordre 22/2021, d'11 de novembre); la sobreabundància, de conformitat amb aquesta ordre, és entesa com l'existència de poblacions excessives que poden comprometre la conservació de la resta d'espècies o valors naturals i generar un nivell d'impactes incompatible amb el normal desenvolupament de la resta d'usos legítims del territori. Quant a les aus presents en aquest, àmbit no és probable que vegen alterat el seu hàbitat de manera sensible. Les espècies de menys grandària (xicotets mamífers, amfibis, rèptils) sí que veuran reduïda la seua mobilitat. Per això, s'han previst diversos passos de fauna intermedis de dimensions mínimes 2,00 × 2,00 m d'espai lliure, tal com es defineix en les prescripcions tècniques per a passos de fauna del ministeri competent en medi ambient. Així mateix, les estructures sobre els llits fluvials existents a salvar i les obres de drenatge transversal (ODT) complementaran la permeabilització de la infraestructura juntament amb els passos de fauna ja projectats. En total, s'ha previst un total de 21 ODT amb pas inferior específic per a xicotets vertebrats o drenatge adaptat per a animals terrestres - passos per a amfibis:  
A més, des de l'inici de l'actuació (PK 0+000) al llarg de l'eix de la CV-60, es troben les següents estructures i marcs de formigó que faran les funcions de pas de fauna: estructura sobre el riu Vernissa; obra de fàbrica OF1 (marc h= 4,00 m) camí; estructura sobre el riu Serpis; OF2 (marc h=3,50 m) carril bici; OF3 (marc h=3,75 m) carril bici-camí; estructura sobre CV-683; OF4 (marc h=4,00 m) camí; OF5 (marc h=4,00 m) reposició camí i via pecuària denominada assagador d'Alquibla. L'estructura sobre la CV-680 (entre PK 2+525 i 2+586), per les seues dimensions i característiques, està dissenyada per al pas de vehicles, vianants i bicicletes, però no de fauna. Encara que es tracta d'una zona limítrofa amb el polígon urbà de Beniflá (i, per tant, no es tracta d'una zona de trànsit de fauna), atesa la distància als passos anterior i posterior, s'ha d'incorporar en aquest entorn una estructura addicional adaptada al pas de fauna.  
Aquests elements, units a la disposició de rotondes al llarg de la traça (mesurat des de la situada a Beniflá, aproximadament a 1 km, 600 m, 900 m i 1,5 km) i la restitució de la continuïtat dels camins, contribuiran a la permeabilitat de pas entre les dues vores de la carretera.  
  
Cal assenyalar que la incorporació al projecte de les estructures esmentades per a passos de fauna, per a drenatge transversal, per a restitució de serveis i infraestructures de reg, etc., fan necessari que la carretera discórrega a cota superior a la del terreny, ja que, en cas contrari, no serien eficaços. No obstant això, la presència de vegetació de cultiu (principalment tarongers) i el seu hàbit (entre 3 i 4 m d'alçària) contribueixen en gran manera a integrar les infraestructures lineals ja presents en l'àmbit, i s'estima que contribuiran igualment a la integració del projecte considerat.  
Altres mesures preventives en fase d'explotació seran:  
- Es verificarà que els vehicles i la maquinària utilitzada en les diferents labors de manteniment han passat la inspecció tècnica de vehicles, que controla les seues emissions sonores.  
- Les operacions de manteniment de la carretera han de preveure la neteja de cunetes i arquetes.  
- Col·locació de senyals de limitació de velocitat en les zones en què es considere necessari, així com de perill per presència d'animals solts (en el cas que n'hi haja).  
- Per a evitar la resplendor lluminosa nocturna, es disminuirà el flux hemisfèric superior per les lluminàries i els nivells d'il·luminació no superaran els valors màxims establits en la instrucció ITC-EA-02 del Reglament d'eficiència energètica i garantiran els valors d'uniformitat exigits.  
  
Pla de vigilància ambiental  
L'ESIA incorpora un Pla de vigilància ambiental (d'ara en avant, PVA) que estableix les pautes establides a seguir, efectuant els controls i les activitats programades amb la periodicitat corresponent, el qual durant la fase de construcció defineix un triple objectiu:  
1. Controlar l'execució correcta de les mesures preventives i correctores d'impacte ambiental previstes i la seua adequació als objectius de qualitat establits per a cada factor ambiental.  
2. Verificar els estàndards de qualitat dels materials (terra, plantes, aigua, etc.) i els mitjans emprats en les actuacions projectades d'índole ambiental.  
3. Comprovar l'eficàcia de les mesures protectores i correctores establides i executades. Quan aquesta eficàcia es considere insatisfactòria, caldrà determinar les causes i establir els remeis adequats.  
Les actuacions de control i seguiment previstes en el PVA per a la fase de construcció són, entre altres:  
- Establiment de les zones auxiliars d'apilament i parc de maquinària en les zones de menys valor ambiental i control del seu manteniment.  
  
- Control de moviment de maquinària en les zones marcades en l'obra.  
- Control de la deposició de pols.  
- Manteniment preventiu i periòdic de la maquinària per a control les emissions acústiques i sonores.  
- Control de la vegetació.  
- Manteniment de la qualitat de les aigües en els llits fluvials.  
- Seguiment de les obres de drenatge i canalització per a manteniment de les característiques hidràuliques del territori.  
- Mesures de prevenció d'incendis i protecció contra incendis.  
- Seguiment arqueològic de les obres.  
- Gestió correcta dels residus.  
Durant la fase d'explotació de la infraestructura, segons el PVA, es duran a terme els següents controls: control de l'emissió de pols i partícules, de nivells sonors, de la qualitat de les aigües superficials, obres de drenatge i canalització, seguiment de les afeccions a aqüífers i àrees de recàrrega, vigilància de l'erosió de sòls i talussos, seguiment de l'evolució de la coberta vegetal implantada, de la permeabilitat de la carretera, control de la protecció del patrimoni cultural, d'hidrosembres i de les plantacions.  
Els informes per a emetre en relació amb el PVA seran:  
- Informes ordinaris, en fase d'explotació durant el període de garantia.  
- Informes especials, quan hi haja afeccions negatives al medi, no previstes, que requerisquen actuació per a evitar-les.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un cas d'avaluació d'impacte ambiental ordinària d'acord amb l'annex I del Decret 162/1990, grup 8, a) Construcció de carreteres de nova planta l'itinerari de les quals es desenvolupe íntegrament al territori de la Comunitat Valenciana en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
L'expedient ha observat els tràmits que preveu la secció 1a, capítol II, del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i la resta de disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector General de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc resolc,  
  
  
Primer  
Considerar acceptable, només a efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte bàsic denominat Connexió de l'autovia CV-60 amb l'N-332. Tram de Palma de Gandía - Gandia, situat en els termes municipals de Palma de Gandía, Beniflá, Potries, Beniarjó, Rafelcofer, Almoines, Bellreguard, la Font d'en Carròs i Gandia (València), promogut per la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible - Subdirecció General de Mobilitat, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació que conste en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
  
1. Per a executar el pas sobre l'AP-7, mitjançant una glorieta elevada, es considera necessari un volum de terres important per a crear el terraplé acompanyat d'una ocupació considerable de superfície. A fi de millorar la permeabilitat visual i de trànsit, tant de persones com de la fauna, minimitzant l'efecte barrera, s'haurà d'analitzar una solució basada en l'execució d'una plataforma elevada sobre pilars i no en terraplé, en aquesta glorieta i en el tram entre aquesta i l'encreuament sobre la CV-683. Aquesta anàlisi s'incorporarà al projecte constructiu que, en defecte d'això, justificarà la inviabilitat tècnica d'aquesta solució.  
2. El projecte constructiu incorporarà la definició de les mesures preventives i correctores considerades en el projecte bàsic i en l'estudi d'impacte ambiental per a minimitzar l'efecte barrera i de fragmentació del territori, així com el cost derivat d'aquestes mesures, incloent-hi les relatives a la revegetació dels talussos de la carretera per a la integració visual efectiva de la infraestructura en el seu entorn. Per a evitar la creació d'espais residuals derivats de l'abandó dels cultius, les mesures d'integració i revegetació inclouran els espais adjacents als talussos i els límits de la carretera que, quedant fora del domini públic de la infraestructura, resulten expropiats per raó de la seua grandària; no serà necessària la revegetació d'aquests espais residuals quan, a petició de l'ajuntament corresponent, es destinen a altres usos compatibles.  
  
3. El projecte constructiu incorporarà els elements de disseny que complisquen les condicions establides en l'informe en matèria d'inundabilitat, en relació amb les xarxes de séquies i assarbs (entorn de l'AP-7) i els punts de descàrrega de les conques del barranc de Sotaia i de Palmera amb l'encreuament del canal la Font-Serpis, així com ajustar a la realitat la modelització dels passos sobre el Serpis i el Vernissa amb l'estructura ampliada de la CV-60, en els termes que estableix l'informe esmentat.  
4. El projecte constructiu incorporarà un nou pas de fauna en el tram definit entre els PK 1+880 i 3+650, el disseny del qual s'ajustarà al plec de prescripcions per a passos de fauna del ministeri competent en medi ambient, per considerar-se que el pas inferior coincident amb la CV-680 no s'ajusta a aquestes prescripcions.  
5. El projecte constructiu incorporarà la definició de les mesures de seguiment arqueològic de les obres, de conformitat amb les condicions establides per l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural. En particular, s'adoptaran les mesures de seguiment arqueològic extensiu de les obres, el seguiment intensiu dels punts destacats i l'excavació arqueològica dels punts del tram 2 assenyalats per l'òrgan competent en patrimoni cultural. Si durant l'execució de les obres es produeixen troballes, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
6. Les mesures previstes en l'estudi d'impacte ambiental per a minimitzar l'afecció a la flora i la fauna del paisatge protegit del Serpis seran d'aplicació obligatòria. No es definiran zones d'apilament de materials o residus en l'àmbit del paisatge protegit del Serpis i es garantirà la permeabilitat de la infraestructura al pas de fauna.  
7. Es restituiran els serveis afectats, en particular els sistemes de reg de les zones de cultiu. Es reposarà el pou Mandarí, així com els seus sistemes de connexió amb la xarxa de reg, i es regularitzaran davant de l'organisme de conca els canvis de localització del pou i de superfície agrícola associada.  
8. Programa de vigilància ambiental  
Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se per a acreditar que s'adopten i s'executen les mesures preventives i correctores proposades i per a comprovar-ne l'eficàcia. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
El seguiment del compliment de les mesures preventives i correctores descrites en l'ESIA, així com les mesures addicionals proposades pels organismes consultats i les reflectides en aquesta resolució, correspondrà a l'òrgan substantiu i promotor del projecte.  
El promotor designarà un responsable del seguiment i la vigilància ambiental de les obres responsable dels informes de seguiment del compliment de les mesures i de les incidències produïdes.  
El control i la vigilància de l'àrea destinada a les instal·lacions auxiliars de les obres inclourà la comprovació que totes les instal·lacions de l'obra disposen dels mecanismes i els elements necessaris per a minimitzar els riscos de contaminació a cursos d'aigua superficials o subterranis, els riscos de contaminació atmosfèrica i acústica, etc., tant en el funcionament normal com en cas d'accident. A més, es controlarà que la gestió dels residus generats en cadascuna de les instal·lacions, i en el conjunt de l'obra, es duga a terme d'acord amb la normativa vigent.  
  
Durant la fase d'explotació, l'òrgan substantiu realitzarà el seguiment de l'eficàcia dels passos de fauna, així com de l'eficàcia de les pantalles acústiques. Així mateix, es verificarà l'èxit de la revegetació realitzada i s'assegurarà la realització de les tasques de manteniment de la coberta vegetal.  
L'òrgan ambiental podrà fer comprovacions i recaptar informació, si ho estima oportú, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
En els termes que preveu l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atenent els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 12 de juliol de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»