Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5870, del 15-10-2008 (2008/11945)

Bases particulars de programació de l'àmbit Vora Sud del Port de Sagunt-Oest, zona Ferrodisa. Expedient 28/08.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5870

Data del DOGV
:   15-10-2008

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2008/11648


Data del document
:   31-07-2008

Organisme emissor
:   Ajuntament de Sagunt

Tipus de document
:   Bases

Descriptors 

:   * Sagunt
    * administració local
    * pla d'urbanisme

Bases particulars de programació de l'àmbit Vora Sud del Port de Sagunt-Oest, zona Ferrodisa. Expedient 28/08. [2008/11941]
El Ple de la corporació municipal, en la sessió ordinària del dia 31 de juliol de 2008, va adoptar, entre altres, l'acord següent:
4. Bases particulars de programació de l'àmbit Vora Sud del Port de Sagunt-Oest, zona Ferrodisa. Exp. 28/5905 EE.
Sotmés a votació, de conformitat amb el que establix l'art. 82.3 del Reglament d'Organització, Funcionament i Règim Jurídic de les Corporacions Locals, per unanimitat es ratifica la inclusió de l'assumpte en l'orde del dia.
1. Inici de la programació.
De conformitat amb el que establix l'art. 130 de la LUV, estes bases particulars són redactades d'ofici.
2. Bases generals aplicables.
Als efectes de l'art. 131.1 de la LUV, el present programa es regirà, a més de per les previsions que es preveuen en les presents bases particulars, per les bases generals de programació en el municipi de Sagunt, aprovades definitivament en la sessió ordinària del Ple de data 28.09.2006, i publicades íntegrament en el BOP de data 23.10.2006.
Complementant les dites bases generals, en relació amb l'àmbit Vora Sud del Port de Sagunt-Oest, zona Ferrodisa caldria tindre en compte les determinacions següents:
Primera. Ordenació urbanística vigent en l'àmbit de l'actuació integrada
En relació amb l'àmbit per al qual es pretén la programació, concorren les següents circumstàncies definides pel PGOU de 1992 i el seu document refós de 1997.
El sòl objecte de les presents bases per mitjà de les quals es pretén la seua programació és una franja de 480 metres de llarg per 80 metres d'ample, que limita al nord amb sòl urbà residencial, a l'est amb sòl urbà residencial, a l'oest amb sòl urbà industrial i al sud amb una franja d'infraestructura viària antesala de sòl urbà industrial. La classificació que atorga el PGOU al sòl esmentat és la de sòl no urbanitzable comú.
S'adjunta ortofoto indicativa del seu estat físic actual. És la franja de terreny situada al sud de la trama residencial fins al viari d'accés al Port de Sagunt.En l'ortofoto següent s'aprecia millor la solució d'ordenació detallada que ha previst el PGOU per als terrenys limítrofs al sòl objecte de la present programació. El sòl no urbanitzable s'ha deixat sense pintar. Està en ple centre de tots els sòls urbans i té una superfície total no superior als 16.000 m², tal com s'aprecia en l'ortofoto.Ordenació del PGOU superposada a l'estat actual.
Segona. Necessitats i objectius a satisfer amb el programa d'actuació integrada
En relació amb els objectius i com a base de motivació de la modificació pretesa és necessari tindre en compte el següent:
1. S'està davant d'una altra de les borses de sòl que en data de hui estan desconnectades del desenvolupament urbanístic i localitzades al sud de la trama del nucli urbà del Port de Sagunt. El PGOU de 1992 no va encertar a resoldre de forma adequada la integració i coordinació del sòl residencial amb un altre que en principi es plantejava com a industrial i terciari. Això és una constant en tota la vora sud residencial del Port de Sagunt, el mal acoblament de la zonificació residencial del nord amb la terciària/industrial del sud i en este sentit la present proposta, junt amb altres de simultànies, pretenen millorar l'esquema urbà de tota esta trama sud.
Per a això es pretén la reclassificació d'esta a xicoteta franja de sòl no urbanitzable comú en sòl urbanitzable terciari (en un xicotet percentatge podria arribar a ser residencial) a través d'un pla parcial dels previstos en els articles 72 i següents de la LUV, 16/2005. Les presents bases definiran gràficament un esquema general dels traços o línies generals que es pretenen, però es va a deixar un marge de maniobra important a les distintes propostes de planejament que es presenten pels aspirants a agents urbanitzadors perquè les milloren i formulen la millor solució possible d'ordenació detallada per a la zona si bé respectant les línies directrius que s'assenyalen en les presents bases.
2. En este sentit es pretén a més la reubicació d'una part de l'originària SGZV-4, que ja és de propietat municipal (adscrita al SUP-2) i la funció de la qual consistia a actuar de matalaf separador entre l'ús residencial i l'industrial en sentit estricte.
El SGZV-4 té una superfície aproximada d'uns 15.000 m². Part d'esta superfície, la situada a l'oest de la prolongació de l'avinguda Maestrat, es desplaçaria cap al sud, per a complir correctament la funció assignada originàriament pel PGOU i separar el desenvolupament urbanístic de tancament de trama respecte a les instal·lacions industrials de Ferrodisa.
La dita superfície del SGZV-4 no forma part del sector a l'efecte d'aplicació d'índexs d'edificabilitat ni tampoc forma part de l'àrea de repartiment (ja estava adscrit al SUP-2), sinó que únicament es pretén el trasllat de la seua ubicació, cap al sud, ocupant terrenys actualment classificats com a sòl no urbanitzable comú i alliberant els altres sòls actualment qualificats com a SGZV 4, que seria on s'assentaria el desenvolupament urbanístic.
3. Existix a més una borsa de sòl no urbanitzable que està qualificat com a Sistema General Viari, de titularitat de la Diputació.
El planejament mantindrà la qualificació com a xarxa viària, accés al nucli urbà de tots estos terrenys perquè un dels objectius de l'actual equip de govern és tornar a obrir l'antic accés al nucli del Port de Sagunt, suprimit com a conseqüència de la construcció de la Ronda de la Diputació, pretenent amb això descongestionar l'actual rotonda d'entrada, que no té capacitat per a atendre tota l'afluència de trànsit en hores punta. Però la reobertura de la dita infraestructura no es va a realitzar a càrrec de l'actuació ja que no hi ha una relació de causalitat, ni tan sols indirecta, entre les noves necessitats que genera el dit àmbit i millorar els accessos al nucli urbà.
Ara bé, a l'haver sigut substituït per la Ronda de Diputació (xarxa viària primària de titularitat supramunicipal), el dit accés i els seus terrenys limítrofs seran qualificats per la proposta de planejament com a xarxa viària secundària i formalment deixarà de tindre la classificació de sòl no urbanitzable, la qual cosa no té sentit mantindre ja que esta rodejat o ho va a estar en tots els seus costats per sòl urbà o urbanitzable.
És un sòl que ja és de titularitat pública i que en conseqüència ni formarà part del sector a l'efecte de generar edificabilitat ni partix de cap àrea de repartiment.
Vistos els objectius, és necessari tindre en compte diverses premisses de partida en l'ordenació que es va a proposar per a la zona
1. Superfícies afectades:
a) El SNU comú que es reclassifica té una superfície de 16.404 m².
b) El Sistema General ZV 4 que ja és de propietat municipal o bé ho va a ser a càrrec del SUP-2 i que es canvia d'ubicació però que no forma part ni del sector ni de l'àrea de repartiment té una superfície total d'uns 15.000 m2 i la part que es va a veure afectada pel canvi d'ubicació és d'uns 12.700 m².
c) Sistema general viari. No es canvia el destí d'este. El que ocorre és que al tractar-se de SNU limítrof a l'objecte del present programa es fa necessari valorar la conveniència del manteniment de la seua qualificació o de la seua alteració, i s'arriba a la conclusió que procedix mantindre'l íntegrament com a sòl vinculat a ús dotacional viari, xarxa secundària.Per tant la superfície del sector serà de 16.404 m².
A esta superfície és a la que se li aplicaran els corresponents índexs d'edificabilitat.
La superfície de l'àrea de repartiment estarà determinada per dos premisses:
a) En compliment de l'art. 13.6 de la LOTPP, la previsió d'idèntica superfície de 16.404 m² de sòl no urbanitzable protegit, que tindrà la següent ubicació en la franja de la Marjal d'Almenara situada enfront de la Casa Peña, a l'efecte d'obtindre la disponibilitat de sòl que permeta la íntegra execució del projecte de la CHJ de rehabilitació integral d'esta i la seua habilitació com a recepció de visitants del dit espai protegit.
b) A més i en execució del PGOU, un percentatge del 20% de la superfície del sector en el Macrosector VII, localitzat en el següent punt i que té una superfície de 3.281 m².
Es tracta de la parcel·la 80 del polígon fiscal 88, que en principi tindria una superfície de 3.595 m², sense perjuí del que resulte del mesurament real.El que determina una àrea de repartiment de 36.089 m2 i un aprofitament tipus (sense homogeneïtzar) de 0,45 m²t/m²s
Tot això es traduiria en el següent quadre de síntesi:

\* \* \* \* \*
La comparativa respecte a l'ordenació anterior és la següent:
Circumstàncies a tindre en compte:
a) Estos quadres i plans d'ordenació són de caràcter orientatiu i si es formula una proposta d'ordenació detallada que es justifique que quede ben integrada amb l'ordenació de l'entorn, seria admissible, dins dels límits màxims de l'art. 67 de la LUV, que s'intensificaren els paràmetres d'aprofitament per a aconseguir que tots els propietaris afectats tinguen un dret subjectiu de valor equivalent a la resta de sectors de sòl urbanitzable del PGOU.
b) Tenint en compte l'anterior, serà necessari partir de la premissa que és un sector terciari, encara que s'admet en una de les illes que puga ser d'ús residencial. No seria descartable ni es rebutjaria una ordenació destinada exclusivament a ús terciari. Per tant, al definir les dotacions públiques mínimes de la xarxa secundària caldrà tindre en compte esta premissa.
c) És un Pla Parcial dels previstos en els articles 72 i següents de la LUV; per això ha de formar part de la documentació del PAI l'Estudi d'Integració Territorial, a més de l'Estudi d'Integració Paisatgística.
d) L'esquema de les línies generals d'ordenació detallada pretesa, en correspondència amb el quadre abans transcrit, és el que es grafia a continuació.
Este és de caràcter indicatiu, a nivell d'esquema, i respectant les premisses que s'indiquen és susceptible de ser millorat per les propostes dels aspirants. Estes en concret hauran de tindre en compte:
- Que la connexió de la prolongació de l'avinguda del Maestrat amb el vial sud haurà de ser degudament estudiada i que no ha de ser necessàriament una rotonda, sent la dibuixada un mer esquema.
- Que en la reubicació del SGZV 4 al sud de la seua ubicació actual s'haurà d'estudiar i valorar com integrar les construccions preexistents, si estes són compatibles o no amb el nou esquema d'ordenació pretés i en conseqüència, si s'han d'eliminar o no. En este segon cas, s'haurà d'estudiar la integració amb la xarxa viària municipal i justificar que tindran unes condicions d'accessibilitat segures per al trànsit rodat. D'unes conclusions tècniques favorables depén la viabilitat d'estes i la seua inserció en la nova ordenació.
- A més s'haurà de tindre en compte la circumstància de la gasolinera situada a l'oest de l'àmbit, que gaudix de la corresponent llicència d'obres però atorgada en el context procedimental de la llei del sòl no urbanitzable. Les necessàries adaptacions que siga necessari realitzar en les dites instal·lacions a causa de la circumstància que necessàriament la parcel·la d'adjudicació serà inferior que la parcel·la d'aportació, haurà d'estar presidit pel principi de proporcionalitat de manera que qualsevol modificació en l'estació de subministrament existent siga la imprescindible per a conciliar tots els drets en joc i tinga el menor import econòmic a suportar pels propietaris de l'àmbit en concepte de dret de reposició. El quadre d'usos haurà de preveure este ús d'estació de subministrament de carburants com a admissible.
L'esquema de caràcter indicatiu és el següent:
Sense perjuí de l'anterior i en els termes de la normativa reguladora del contingut de les bases és necessari tindre en compte el següent sobre els objectius indicats tot seguit:
a) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa.
1. A més de les operacions ordinàries que s'hauran de realitzar en este sentit, convé posar especial atenció a una sèrie d'aspectes concrets a tindre en compte:
L'operació de canvi de titularitat dels terrenys de l'actual SGZV 4 substituint-los pels nous es farà en el context procedimental del projecte de reparcel·lació.
2. Cal tindre en compte les previsions de l'art. 10.b) de la mateixa Llei 8/2007, conforme al qual:
«Per a fer efectius els principis i els drets i deures enunciats en el títol I, les administracions públiques, i en particular les competents en matèria d'ordenació territorial i urbanística, hauran de:
[...]
Destinar sòl adequat i suficient per a usos productius i per a ús residencial, amb reserva en tot cas d'una part proporcionada a vivenda subjecta a un règim de protecció pública que, almenys, permeta establir el seu preu màxim en venda, lloguer o altres formes d'accés a la vivenda, com el dret de superfície o la concessió administrativa.
Esta reserva serà determinada per la legislació sobre ordenació territorial i urbanística o, de conformitat amb esta, pels instruments d'ordenació i, com a mínim, comprendrà els terrenys necessaris per a realitzar el 30 per cent de l'edificabilitat residencial prevista per l'ordenació urbanística en el sòl que haja de ser inclòs en actuacions d'urbanització.»
L'art. 10 de la Llei 8/2007 assenyala en definitiva que el 30% de la volumetria residencial s'haurà de destinar a vivenda protegida que gaudiran de la deguda ponderació.
3. Complementant estes previsions, és necessari tindre en compte les de l'art. 16 de la Llei 8/2007, que assenyala que el 10% de l'aprofitament ponderat serà de cessió gratuïta a favor de l'Ajuntament. Diu el dit precepte que:
«b) Entregar a l'administració competent, i amb destinació a patrimoni públic de sòl, el sòl lliure de càrregues d'urbanització corresponent al percentatge de l'edificabilitat mitjana ponderada de l'actuació, o de l'àmbit superior de referència en què esta s'incloga, que fixe la legislació reguladora de l'ordenació territorial i urbanística.
En les actuacions de dotació, este percentatge s'entendrà referit a l'increment de l'edificabilitat mitjana ponderada atribuïda als terrenys inclosos en l'actuació.
Amb caràcter general, el percentatge a què es referixen els paràgrafs anteriors no podrà ser inferior al cinc per cent ni superior al quinze per cent.
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà permetre excepcionalment reduir o incrementar este percentatge de forma proporcionada i motivada, fins a aconseguir un màxim del vint per cent en el cas del seu increment, per a les actuacions o els àmbits en què el valor de les parcel·les resultants siga sensiblement inferior o superior, respectivament, al mitjà en els restants de la seua mateixa categoria de sòl.
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà determinar els casos i condicions en què es pot substituir l'entrega del sòl per altres formes de compliment del deure, excepte quan puga complir-se amb sòl destinat a vivenda sotmesa a algun règim de protecció pública en virtut de la reserva a què es referix la lletra b) de l'article 10.»
En conseqüència la cessió de l'aprofitament a favor de l'administració, el 10% del total o el percentatge que resulte de cessió obligatòria en el moment d'aprovació dels instruments de planejament i gestió corresponents, ho serà lliure de càrregues d'urbanització. És una previsió reglada de caràcter legal que no admet discrecionalitat respecte d'això, vigent des de l'1 de juliol de 2007.
4. A l'efecte d'agilitzar la gestió de la vivenda protegida que resulte de titularitat municipal en concepte d'excedent d'aprofitament, i de conformitat amb el que establix l'art. 409.7 del ROGTU, s'habilita que l'Urbanitzador puga requerir a l'Ajuntament la compensació en diners de l'excedent d'aprofitament i de qualsevol element patrimonial que formalment siga patrimoni municipal del sòl i estiga afecte legalment a la construcció de vivenda protegida dins de l'àmbit. A estos efectes, haurà de preveure's la quantia de la compensació oferida en el requeriment en la proposició juridicoeconòmica, sent susceptible de ser revisada per l'Ajuntament en el cas que no suposara l'import màxim legal admissible.
5. El subsòl dels espais públics que s'assenyalarà a continuació es qualifica, tal com preveu l'art. 60 de la LUV, com a aparcament, de titularitat municipal, admetent-se el seu tractament en els termes de l'art. 124.2 de la LUV quan assenyala:
«2. El programa podrà incloure, si és procedent, altres objectius complementaris el cost dels quals siga assumit per l'urbanitzador sense repercutir-ho als propietaris de terrenys afectats, com ara ..., o d'obres públiques accessòries susceptibles de concessió i que, per raons tècniques, hagen d'executar-se junt amb les principals del programa ...»
En este sentit puntuarà, en els termes que indicaran els criteris de baremació de les alternatives presentades.
En concret es tracta del subsòl d'uns 3.697-7.764 m² de la franja est de l'originari SGZV 4. L'objectiu pretés és la urbanització i tractament com a zona verda d'una franja de més de 3.500 m² que actualment està totalment desolada i sense tractament superficiari.
Estes superfícies són indicatives del màxim de subsòl que pot ser destinat a aparcament en la proposta de l'agent urbanitzador però esta no és de caràcter obligatori per a l'aspirant. Este haurà de ponderar la rendibilitat de l'abast de la seua proposta partint de la premissa que l'execució de l'aparcament en cap cas pot suposar un encariment de l'obra d'urbanització a càrrec dels propietaris del sòl sinó que qualsevol reposició de servicis o condicionant addicional que la implantació del dit aparcament supose en l'execució de la urbanització de l'àmbit haurà de ser assumit exclusivament pel contractista. A tals efectes la documentació a aportar per l'aspirant que desitge executar un aparcament dins dels límits indicats en el dit esquema haurà de preveure una justificació de com seria la urbanització sense el dit aparcament i quines obres addicionals d'urbanització suposa l'execució de l'aparcament, a l'efecte que cada subjecte assumisca realment les seues obligacions.
b) Urbanitzar completament la unitat d'execució que constituïsca l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals que es necessiten per a complir el que disposen els apartats següents, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa.
Respecte d'això cal destacar les circumstàncies següents:
- Haurà d'intervindre adaptant la urbanització i instal·lacions existents en el carrer límit al Nord (executada en el PNN-2), i preveure la connexió amb el carrer Almagro, de la qual haurà d'estudiar i completar la secció viària de mode integral preveient les instal·lacions sempre des del punt de vista de la nova instal·lació a pesar que existisca qualsevol instal·lació en la zona consolidada, i preveure el desmuntatge d'esta última.
- Haurà d'abordar la solució de la séquia existent al sud de l'àmbit, límit amb el carrer perimetral. En cas de quedar en desús haurà d'eliminar-se i si no n'hi ha ha de quedar coberta amb solució de reposició.
- Haurà de realitzar urbanització límit amb la calçada sud (rastell, vorera, tanca...) atés que actualment esta està indefinida amb el sòl no urbanitzable. En la dita solució haurà de contemplar-se la solució de recollida de pluvials del vial esmentat, havent de connectar-la a la xarxa general de pluvials.
- La preexistència de la gasolinera, així com de 3 edificacions residencials (una d'estes amb edificació annexa), haurà d'abordar-se de manera que aquelles que hagen de mantindre's per compatibilitzar-les amb el planejament queden amb tots els servicis reposats (inclòs accessibilitat rodada i de vianants) i en condicions de legalitat (dotar de tots els servicis exigibles, realitzar el soterrament de línies,...) i sense afectar el domini públic amb instal·lacions privades (depòsits de carburants,...).
- S'haurà de preveure en el projecte d'urbanització la demolició de tots els elements que hagen de quedar fora d'ordenació, valorant els dits treballs de manera independent.
c) Connectar i integrar adequadament la urbanització amb les xarxes d'infraestructures, d'energia, comunicacions i servicis públics existents.
Haurà de resoldre les qüestions sobre:
- Demolicions i reposicions.
· Insistir en l'entitat de les obres de demolició per l'existència de dos edificacions que estan sent utilitzades com a residencial, així com de la séquia que discorre en el límit entre carretera sud i zona verda dins de l'àmbit, devent resoldre satisfactòriament ambdós aspectes.
- Sistema viari.
· Atés que l'ús principal del sector serà el terciari, es considera indispensable dotar els vials de l'àmbit d'un gran nombre de places d'estacionament, per la qual cosa, la secció, almenys comptarà amb aparcament a un costat i a l'altre, dels quals un almenys serà en bateria.
· L'ample de vorera mínim, tractant-se d'un polígon d'ús terciari serà de 5 m.
· En totes les connexions amb viari haurà de respectar-se una única alineació de calçada.
· No s'admetran girs a esquerres a vials de dos sentits de circulació, havent d'impedir-se la dita circumstància en el disseny de la urbanització, no sols per mitjà de senyalització.
- Jardineria i zones verdes.
· Haurà de dotar d'arbratge totes les voreres de la urbanització, a una distància màxima de 10 m, que haurà de compatibilitzar amb la disposició d'enllumenat públic i amb mòdul fix.
· Haurà d'instal·lar-se un sistema de control de reg automàtic, remot via GSM, compatible amb el programari utilitzat per este ajuntament.
· El tractament de zona verda, al tractar-se d'una vora urbana, serà el de bosc periurbà, amb plantació d'espècies autòctones formant bosquets (pins, alzines, oliveres, garrofers...).
· En el supòsit de generar una certa edificabilitat residencial haurà de dotar esta de servicis pròxims en la zona verda i en proporció a l'edificabilitat generada (jocs infantils, zona ludicoesportiva, zona per a esplai d'animals domèstics...). En qualsevol cas s'haurà de dotar d'una zona de passeig i descans, d'un circuit esportiu i d'una pista de fúting.
· Haurà de plantejar mantindre tot l'arbratge existent en espais públics amb interés bé siga per espècie o pel port aconseguit per l'exemplar i sempre que no interferisca amb l'obra urbanitzadora de manera clarament discordant (accessibilitat, rasants...).
· Els tractaments de zona verda preveuran almenys un 15% de superfície amb «paviment dur» (formigó imprés, taulell decoratiu, formigó tractat...), un 30% amb tractament bla bé siga trepitjable o no (portaran tractament els parterres no trepitjables com per exemple: enjardinat amb cespitoses, terra vegetal protegida (mulch, graves pintades, pedres volcàniques...), i podran quedar la resta amb terra vegetal nua però sempre amb plantació en les ràtios indicades en les bases generals.
- Abastiment d'aigua.
· Haurà d'emmallar totes les xarxes que es troben amb la intervenció i no deixar cap xarxa en punta.
- Sanejament:
Haurà de realitzar xarxa de residuals per a resoldre les reposicions de les existents i dotar d'este servici les parcel·les edificables que es troben dins de l'àmbit.
- Pluvials.
· Haurà de realitzar xarxa de pluvials independent de la residual. El punt d'abocament serà un nou pou filtrant a realitzar en el punt més pròxim a la rotonda en el carrer Maestrat dins de la zona verda. Este pou portarà sobreeixidor a la xarxa de sanejament general en el carrer Maestrat.
Haurà de col·locar interceptors (ample del vial) en tots els carrers a què es connecte amb les obres i les aigües dels quals discórreguen per gravetat a la urbanització.
- Trànsit.
· Haurà de realitzar passos elevats en els accessos principals de trànsit residencial i encreuaments de vianants principals.
· Haurà d'adequar la senyalització de l'entorn de l'àmbit a la solució de trànsit que es plantege.
- Telecomunicaciones. Haurà de dotar la urbanització amb xarxes almenys de dos companyies subministradores, que hauran de compartir el prisma de la canalització.
- Enllumenat públic:
· Haurà de substituir l'enllumenat que done servici o quede dins o al límit de l'àmbit a urbanitzar d'acord amb les bases generals publicades per esta administració.
· Haurà de preveure les seccions de les línies així com els encreuaments en el carrer Almagro per a l'absorció del quadre de comandament existent en el carrer Magallanes.
- Subministrament elèctric.
· Hi ha línies aèries elèctriques que sobrevolen l'àmbit fins al sòl urbà de la Vallesa (Av. Joan d'Àustria), de les quals haurà de preveure el soterrament, no sols dins de l'àmbit sinó fins a l'extrem oposat dels vials de Diputació.
d) Suplementar les infraestructures i espais públics o reserves dotacionals en el que siga necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servici existents i exigibles reglamentàriament.
- S'entendrà que la connexió a xarxes de la companyia subministradora d'energia elèctrica estarà incloses dins de l'obra urbanitzadora, i es podran realitzar retaxacions de les dites infraestructures quan el punt de connexió donat per la dita companyia estiga a una distància superior a 500 m de l'àmbit (tant amb un punt com la suma dels punts resultants). Només podran ser objecte de retaxació la part de traçat exterior a l'àmbit d'actuació.
e) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació, o adscrits a esta, a favor de l'administració gratuïtament.
Les cessions de sòls qualificats com a dotacionals són les derivades dels extrems indicats en la present determinació.
f) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora.
Es fixa el termini màxim de tres anys des que es reben provisionalment les obres d'urbanització de l'àmbit.
Tercera. Fitxa de gestió o, si és procedent, directrius d'evolució urbana i ocupació del territori establides en el Pla General
És necessari reconduir-se al ja indicat en la determinació primera.
Quarta. Criteris i objectius urbanístics i territorials de les propostes de planejament a formular pels concursants amb fixació de les directrius i estratègies que haurà d'observar l'ordenació que proposen
El document de planejament que es presente per part dels aspirants a agent urbanitzador haurà de complir amb els objectius abans assenyalats en la determinació segona, a què és necessari remetre's.
Cal especificar el següent:
El document de planejament serà d'aprovació definitiva autonòmica, en suposar la reclassificació de sòl no urbanitzable comú en sòl urbanitzable terciari.
Es tractarà d'un pla parcial dels descrits en els articles 72 i següents de la LUV.
Cinquena. Descripció dels objectius d'edificació privada que han de complir-se en l'àmbit de l'actuació
No se'n preveu cap en especial.
Sisena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció dels documents d'ordenació i gestió exigibles
Cal ajustar-se a les exigències de la clàusula 10ª de les bases generals així com dels seus annexos I i II.
A estes, serà necessari afegir les següents exigències, de caràcter addicional:
Tota la documentació de planejament continguda en els programes d'actuacions integrades, sense perjuí de la seua presentació en paper, sempre haurà de constar en suport digital (en els formats més habituals: doc; xls; dwg).
El pla de replantejament serà la base de tot el material gràfic. Es farà amb projecció en coordenades UTM, amb suficients bases de replantejament georeferenciades i grafiades. Estes hauran de quedar materialitzades sobre el terreny, per mitjà de claus i pintura i en cas de grans àmbits se situaran sobre plataformes amb suficient espai que permeta el seu estacionament a fi de comprovar la perfecta adscripció al terreny. En els documents de planejament seran en dos coordenades, independentment de les que consten en el pla d'urbanització. Afectarà tant la zona d'actuació com la limítrof, i abastarà una àrea exterior suficient, que comprenga com a mínim el viari de contacte en la seua totalitat, i amb referència a les illes existents si n'hi haguera. Cada punt significatiu constarà de coordenades per al replantejament, i el quadre de bases i punts de replantejament figurarà necessàriament en el plànol.
Tot el contingut gràfic documental haurà de tindre en comú el perímetre georeferenciat de l'àmbit (o àmbits si és el cas) de l'actuació del pla de replantejament. Es presentarà en paper a escala màxima 1/1000.
Documents de planejament
Documentació escrita informativa i justificativa
La part informativa de la documentació de planejament continguda en els programes d'actuacions integrades, constaran d'un apartat específic de la repercussió o declaració d'impacte segons l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Sagunt.
Quan es tracte de programes que afecten un nombre significatiu de parcel·les, contindrà un apartat o annex on s'analitze la situació de la parcel·lació del sector, amb una estadística de les superfícies de les parcel·les cadastrals afectades en el moment de la presentació del PAI, a fi de justificar entre altres, la parcel·la mínima de l'ordenació quan així pertoque.
Les afeccions imposades per la legislació sectorial en l'àmbit territorial vindran en un llistat on conste cada una d'estes de forma completa i el butlletí i data de publicació.
Documentació gràfica informativa
Els plans informatius reglamentaris se sotmetran als següents criteris obligatoris:
a) La situació dels terrenys en el context de l'ordenació urbanística es referirà sempre als plànols originals de classificació de sòl del PGOU a la seua escala original.
b) L'estructura de la propietat reflectirà el pla original cadastral (en paper escala 1:2.000)
c) La topografia del terreny assenyalarà les corbes de nivell metre a metre i punts de cota (en paper escala 1:2.000). En el suport digital constarà com a capa única les corbes de nivell metre a metre.
d) El pla dels usos, aprofitaments, vegetació, construccions i edificacions existents reflectirà les corbes de nivell de l'apartat anterior. (en paper escala 1:2.000).
e) Les infraestructures de qualsevol tipus i xarxes generals de servici, inclouran les torres i pals de suport, diàmetres i arquetes, i béns demanials o servituds derivades de la seua implantació (en paper escala 1:2.000).
f) L'ordenació estructural del sector i del seu entorn, l'estat de les construccions en les operacions de reforma i tot allò que incidisca directament o indirectament en el planejament municipal vigent es vincularà sobre els plans originals del PGOU que procedisquen en cada cas, a la seua escala original.
g) Les afeccions tant físiques com jurídiques que puguen condicionar l'ordenació, com ara zones de domini públic i les seues àrees de servitud, grans infraestructures de tota índole existents en el territori, àrees arqueològiques i construccions i fites més rellevants que hi haja en este o altres factors anàlegs, es faran constar en plànol a banda o si és possible en l'assenyalat com a e). En qualsevol cas les afeccions físiques i jurídiques, servituds, etc. que condicionen l'ordenació establida es faran constar en el suport digital georeferenciat com a capa única.
h) Quan la nova ordenació es vincule a nuclis urbans s'haurà d'incloure una anàlisi gràfica completa de la situació actual de la zona afectada, amb un abans i un després de l'ordenació proposada.
Documentació gràfica de caràcter normatiu
Els plànols proponents de nova ordenació detallada o variació de l'existent s'ajustaran als criteris següents:
a) El plànol de qualificació i assignació de destins urbanístics a cada terreny, contindrà en la forma que es considere oportuna els paràmetres característics de cada un d'estos: superfícies, edificabilitat, nombre de plantes, distàncies a límits i tots els que es consideren rellevants en funció de l'ordenació detallada proposada (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
b) El plànol de delimitació de la xarxa de reserves de sòl dotacional públic inclourà les característiques més rellevants dels equipaments previstos: superfícies, edificabilitat (si es fixara), nombre de plantes, distàncies a límits i tots els que es consideren oportuns (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
c) En el plànol específic de la xarxa viària rodada i de vianants es definirà les seues amplàries i característiques geomètriques, incloent un esquema de les seccions tipus de cada vial. Este plànol prescindirà d'aquells elements propis del projecte d'urbanització contingut en l'alternativa tècnica, encara que inclourà les rasants de les trobades així com les corresponents al viari de contacte. Inclourà també la xarxa primària adscrita, si és el cas, així com les zones de protecció segons la legislació aplicable. Este plànol contindrà necessàriament les corbes de nivell (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
d) Les àrees sotmeses o autoritzades a estudis de detall s'inclouran en el mateix plànol del model real o virtual d'implantació dels volums edificables que es basarà en el plànol a), reproduint les dades d'aquell, i grafiant-los sobre cada una de les parcel·les patrimonialitzables per ús i destí (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
e) Plànol final on es reflectisca la nova ordenació proposada sobre el plànol original del PGOU a què afecte.
f) Aquells altres plànols que es consideren necessaris per a la millor definició de l'ordenació detallada.
Tots els plànols hauran de reflectir l'ordenació estructural vigent en els sòls de l'entorn del sector o sectors ordenats, acreditant la integració de la proposta.
A més tota la documentació gràfica haurà d'ajustar-se a l'ordenança municipal aprovada definitivament pel Ple municipal en la seua sessió de 30.04.2008 (exp. 36/7807 AN) i publicada en el BOP núm. 126 de 28.05.2008, com a ordenança municipal sobre alineacions, rasants, actes de replantejament i plànols finals d'obres, i de conformitat amb el que establixen els articles 1 i 7.4 d'esta.
Amb caràcter addicional a l'anterior haurà d'adjuntar-se l'estudi d'integració territorial, l'estudi d'integració paisatgística de l'ordenació i estudi acústic, a més de tota la documentació exigida pels articles 72 i següents de la LUV.
Setena. Admissibilitat de variants
S'admetran en els aspectes expressament indicats al llarg de les presents bases.
Huitena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció del projecte de les obres d'urbanització
Com ja s'ha indicat, caldrà ajustar-se a les determinacions de la clàusula 10ª de les bases generals i al seu annex II.
A estes, serà necessari afegir les següents exigències, de caràcter addicional:
- Tota instal·lació existent que done nou servici a la zona que s'urbanitza, haurà de ser revisada per mitjà de passada de cambra, mandril o un altre sistema de comprovació, i adoptar les mesures correctores necessàries per a la seua correcta funcionalitat. En cas contrari s'entendrà que es reposa esta amb els condicionants imposats a l'obra nova.
- Quant al control de qualitat, és necessari afegir les següents qüestions, que hauran de ser dutes a terme per laboratori acreditat:
· Serà obligatòria el llavat i desinfecció de la canalització d'aigua prèviament a la connexió a les xarxes municipals i per tant a la seua recepció.
· Serà obligatori realitzar les proves d'estanqueïtat i pressió de les xarxes d'aigua a una pressió de 10 atm, en trams no majors a 500 m.
· Serà obligatori el pas de cambra de TV en circuit tancat, per les conduccions de sanejament i pluvials una vegada executades, comprovant el seu bon funcionament prèviament a qualsevol connexió que a esta es pretenga. La present prova es realitzarà tantes vegades com siga necessari per a garantir el bon funcionament de la xarxa (després de reparacions), havent de ser inspeccionada per una empresa especialitzada.
- Tots els registres comptaran amb el «Certificat de producte» a més de les exigències indicades en les bases generals.
- A l'efecte del seu disseny els vials admetran trànsit pesat.
- L'acabat per a les columnes serà negre Oxiron en vials i verd Oxiron en zones verdes.
Novena. Estimació dels terminis de desplegament i execució del programa d'actuació integrada, així com la regulació dels efectes del seu incompliment
a) La presentació dels textos refosos corresponents al planejament o al projecte d'urbanització haurà de produir-se en el termini màxim d'un mes des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de l'aprovació definitiva que impose modificacions a l'alternativa tècnica.
b) La notificació als interessats per a l'exercici de l'opció per modalitat de retribució previst en els articles 166 de la Llei Urbanística Valenciana haurà de practicar-se en el termini màxim d'un mes des de la formalització del PAI.
c) El projecte de reparcel·lació haurà de presentar-se davant de l'Ajuntament per l'urbanitzador en el termini màxim d'un mes des de la finalització del termini per a l'opció per modalitat de retribució previst en els articles 166 de la Llei Urbanística Valenciana. A este efecte, l'Urbanitzador haurà de presentar davant de l'administració actuant acreditació justificativa de la pràctica de les comunicacions regulades exigibles.
d) La presentació dels textos refosos corresponents al projecte de reparcel·lació haurà de produir-se en el termini màxim de 15 dies hàbils des que tinga lloc la notificació a l'Urbanitzador de les modificacions a introduir en el Projecte inicialment formulat.
e) L'inici de les obres d'urbanització haurà de produir-se en el termini d'un mes des de la íntegra notificació de l'aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació, acreditant-se per mitjà d'acta de replantejament subscrita per la direcció de les obres i, almenys, per un tècnic municipal. A estos efectes, l'urbanitzador haurà d'acreditar, en l'acta de replantejament, el pagament als creditors nets del compte de liquidació o bé la consignació de la dita quantitat en la Tresoreria Municipal.
f) Les obres d'urbanització hauran de finalitzar en el termini màxim de 18 mesos des del seu inici. La finalització de les obres s'acreditarà per mitjà del corresponent certificat final d'obres expedit pel director facultatiu.
Efectes del seu incompliment.
El retard en el compliment de qualsevol dels terminis indicats i no sols el de l'execució material de les obres, tindrà una penalització d'un 1 per mil del pressupost íntegre del PAI per dia natural de demora.
Deu. Model de proposició a presentar pels interessats
Model de proposició
(Nom i cognoms)...., amb DNI núm..., domiciliat per a tots els actes d'este concurs en..., que intervé en nom i representació de l'entitat mercantil..., amb domicili social en..., CIF núm. ..., teléfono..., correu electrònic... i fax núm...., assabentat de l'anunci publicat en el..., de les bases generals, publicades en el BOP de data...; i de les bases particulars de condicions aprovat per la corporació municipal de Sagunt en la seua sessió de data..., i publicades en el..., per a contractar per mitjà de concurs públic obert el Programa d'Actuació Integrada de l'àmbit de Vora Sud del Port de Sagunt-Oest zona Ferrodisa, de conformitat amb les referides bases.
Amb la presentació d'esta sol·licitud s'accepten per la meua representada els termes de les bases generals i particulars de programació que regulen l'adjudicació del present programa, i es declara que esta complix totes les condicions exigides per a resultar adjudicatària del Programa.
(Lloc, data i firma del proponent).
Onze. Documentació a presentar per cada licitador junt amb la proposició
En el sobre A, com a documentació acreditativa de la personalitat i de la solvència, la documentació indicada en la Llei 30/2007, de Contractació del Sector Públic. Aspecte que cal complementar amb el que establix la determinació 13ª de les presents bases particulars.
En el sobre B, com a alternativa tècnica: A més dels indicats en l'art. 126 de la LUV, en tot cas un document de planejament fidel a les indicacions de la present bases acreditatiu de tots els aspectes i propostes indicats en estes bases i que han d'aportar els aspirants a agents urbanitzadors.
En el sobre C, com a proposició juridicoeconòmica: els indicats en l'art. 127 de la LUV i 301 i següents del ROGTU.
La documentació que serà objecte de valoració serà la següent:
A. De l'alternativa tècnica.
- El document de planejament.
- El projecte d'urbanització.
- El document acreditatiu de la inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana
- El document acreditatiu dels terminis que es proposen per al desenvolupament de l'actuació integrada i resta de compromisos de l'aspirant.
El document acreditatiu de l'enunciat dels objectius complementaris que es proposen conforme a l'article 124.2, amb indicació expressa, si és el cas, dels compromisos d'edificació simultània a la urbanització que estiga disposat a assumir per damunt del mínim legal, així com si s'assumix o no voluntàriament el compromís de construcció i gestió d'aparcament subterrani en subsòl municipal.
B. De la proposició juridicoeconòmica.
a) El document acreditatiu de l'import de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat.
b) El document acreditatiu de la valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie.
c) El document acreditatiu dels compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.
Dotze. Termini i lloc per a la presentació de les proposicions
El termini de presentació de proposicions al concurs és de tres mesos.
L'inici del còmput del dit termini començarà a comptar a partir de l'endemà de la data de l'última de les publicacions obligatòries practicades, siga la del DOCV o siga la del DOUE.
Les proposicions dels interessats hauran de presentar-se en qualsevol dels registres de l'Ajuntament de Sagunt, dins del termini indicat i en l'horari de 08.00 hores a 14.00 hores. No serà admissible cap altre mitjà de presentació. Esta restricció només afecta la documentació subjecta als terminis de concurrència competitiva i no a la resta de documents que siga necessari aportar durant la instrucció de la resta de l'expedient, que podrà fer-se per qualsevol dels mitjans previstos en la Llei 30/1992, RJA-PAC.
Tretze. Criteris de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles als concursants i documentació acreditativa del compliment d'estos
Solvència econòmica i financera.
Bastarà de reunir un dels requisits següents:
A. Capital social mínim.
Atés que el P.E.M. indicat com a punt de partida de la licitació en les bases particulars és inferior a 10 milions d'euros el capital social mínim serà de mig milió d'euros.
Este punt s'acreditarà per mitjà de certificat expedit pel Registre Mercantil, d'una antiguitat no superior a tres mesos.
B. Disponibilitat de fons propis.
Gaudir de la disponibilitat de fons propis que equivalga com a mínim a un 20% del pressupost d'execució de contracta del PAI a què es licita.
Si es tractara d'una persona jurídica el mitjà d'acreditació d'esta solvència serà la presentació del balanç, amb relació a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, dels comptes anuals aprovats i degudament inscrits en el Registre Mercantil.
Si es tracta d'un empresari individual i està obligat a presentar la declaració de l'impost del patrimoni, s'exigirà disposar d'una patrimoni equivalent als fons propis abans indicats, aspecte que acreditaria per mitjà de la corresponent liquidació referent a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació. Si no està obligat a presentar l'impost del Patrimoni, se li exigirà que la declaració de l'IRPF de l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, figure amb ingressos empresarials de caràcter positiu.
C. Agrupacions d'interés urbanístic.
Aquelles que es troben legalment constituïdes, amb personalitat jurídic pública per estar degudament registrades, es considerarà que tenen solvència financera en tot cas.
S'acreditarà este extrem per mitjà del certificat acreditatiu de la inscripció en el Registre d'Agrupacions d'Interés Urbanístic.
Solvència tècnica i professional.
A. Plantilla mínima.
Tindre com a personal en nòmina dins de la plantilla de l'empresa en condició de fix un mínim dels següents efectius
- Un arquitecte superior i/o tècnic competent (p. ex. ICCP).
- Un arquitecte tècnic.
- Un enginyer tècnic industrial o de categoria superior.
- Un topògraf.
- Un llicenciat en dret.
S'acreditarà este punt per mitjà de còpia compulsada dels contractes laborals corresponents, així com de l'estat d'alta en el moment de la presentació.
A més caldrà adjuntat còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'estos.
B. Contractes de servicis professionals.
Qualsevol dels efectius mínims anteriors podrà ser substituït per l'acreditació de la subscripció d'un contracte de servicis professionals per al PAI concret objecte de licitació amb caràcter previ a la presentació de la proposició, i durant la vigència d'este.
S'acreditarà este punt per mitjà de còpia compulsada dels contractes de servicis professionals corresponents.
A més caldrà adjuntat còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'estos.
Catorze. Criteris objectius d'adjudicació del programa d'actuació integrada, especificats per orde decreixent d'importància, incloent la seua ponderació
Ja que s'està davant d'un programa l'alternativa tècnica del qual va acompanyada d'instrument de planejament que afecta l'ordenació estructural, la puntuació de l'alternativa tècnica i de l'instrument de planejament representarà entre el 75 per cent de la valoració en relació amb la proposició juridicoeconòmica, que representarà entre el 25 per cent.
Dins de cada una d'elles, la importància relativa és la següent:
Per a l'alternativa tècnica:
a) La qualitat tècnica de l'ordenació proposada. Este criteri representarà un 50 per cent de la valoració de l'alternativa tècnica.
b) La resolució adequada de la integració de l'actuació en el seu entorn.
c) La millor estructuració de dotacions públiques i d'espais lliures.
Els criteris establits en els apartats b) i c) anteriors representaran en conjunt un 20 per cent de la valoració de l'alternativa tècnica.
d) La qualitat tècnica de les solucions proposades per a la urbanització.
Este criteri representarà un 10 per cent.
e) Inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana dins de l'àmbit del programa, com a objectius complementaris d'este d'acord amb les directrius establides en els articles 30 a 35 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Este criteri suposarà un 10 per cent del valor total de l'alternativa tècnica.
g) Termini d'execució del programa d'actuació integrada.
h) Compromís d'edificació simultània a la urbanització dels solars resultants de l'actuació per damunt d'un mínim legalment exigible.
i) Compromisos addicionals assumits voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.
j) Mitjans per al control de cada una de les prestacions que constituïxen l'objecte del programa.
Els criteris establits en els apartats g), h), i) i j) anteriors representaran en conjunt un 10 per cent de la puntuació total de l'alternativa tècnica.
Per a la proposició juridicoeconòmica:
a) Menor import respecte de referències de quadres de preus de pràctica usual de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat. Este criteri representarà un 35 per cent de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
b) La valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie i la menor proporció de solars o aprofitament que hagen de ser posats a disposició de l'urbanitzador per mitjà de reparcel·lació forçosa com a retribució a compte de tercers amb els quals no tinga contracte suficient. Este criteri representarà un 30 per cent de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
c) Major proporció de terrenys propis o d'associats que hagen de quedar afectes amb garantia real inscrita en el Registre de la Propietat al compliment de les obligacions especials d'edificació derivades de l'aprovació del programa representarà un 25 per cent de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
d) Compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador. Este criteri suposarà un 10 per cent del valor total de la proposició juridicoeconòmica.
Quinze. La previsió i, si és el cas, limitació de la possibilitat de formular Alternatives Tècniques que suposen una ampliació de l'àmbit territorial a programar, així com les conseqüències de l'ampliació
No s'admeten.
Setze. El percentatge mínim de solars l'edificació del qual haja de ser simultània a la urbanització
La simultaneïtat d'obres d'urbanització i edificació es regirà pel que establix l'annex III de les bases generals citades.
Dèsset. Necessitat d'informe del Consell del Territori i el Paisatge previst en l'article 136.4 de la Llei Urbanística Valenciana, així com d'altres administracions sectorials
En el present cas no concorre la necessitat de cap informe d'altres administracions.
Dihuit. Percentatge màxim de coeficient de canvi
El mateix no podrà superar en cap cas un coeficient de 0,40 més IVA a favor de l'agent urbanitzador.
Dènou. Prerrogatives que té l'administració
Caldrà ajustar-se al que disposa la clàusula 3ª de les bases generals per les quals es regix el present PAI.
Vint. Competència de l'orde jurisdiccional contenciós-administratiu per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador
L'orde jurisdiccional contenciós-administratiu serà el competent per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'Urbanitzador.
Vint-i-u. Adjudicació connexa o condicionada, d'acord amb el que es disposa en els articles 139.1 de la Llei Urbanística Valenciana i el Reglament, així com existència o inexistència de cànon d'urbanització
No s'observen.
Vint-i-dos. La previsió d'un preu cert de licitació, que tindrà caràcter de màxim i que servirà de base per al càlcul de la garantia provisional
De conformitat amb el que establix la base 9ª de les bases generals, s'establix l'import de la garantia provisional en una quantitat de 100.000 euros.
Respecte a les obres d'urbanització que ha d'executar-se sota la responsabilitat de l'agent urbanitzador de l'àmbit.
Atés que en les bases generals per les quals es regix el present PAI es va fixar el següent criteri per a definir l'import del PEM:
Per a la urbanització interior: Un cost mitjà màxim per m² de vial i per m² de zona verda. En el cas que ens ocupa, per comparativa amb actuacions semblants, i actualitzacions de l'IPC, es fixa un cost mitjà per a m² de vial de 85 €/m2 i per a m de² zona verda de 50 m ?/m² (atenent el caràcter de periurbana que posseïx).
Per ales connexions exteriors: Es fixaran preus màxims de caràcter individual per cada un dels elements identificats per les bases particulars. Este pronunciament estimatiu es farà en tot cas per a aquelles infraestructures de connexió exterior que hagen de ser de titularitat municipal.
En el nostre cas, no es preveu cap obra de les dites característiques, atés que el preu per m² estimat inclou les necessitats de contenidors soterrats de recollida RSU, reposició de servicis i adequació d'àmbit adjacents per haver sigut inclosos en el mesurament dels costos.
Únicament s'exceptuarà del PEM d'urbanització interior, en cas de ser previst en el programa, el corresponent import per demolició d'edificacions afectades. Les demolicions es fixen en un cost de 90 €/m³ enderrocat, mentres que un altre tipus d'obres (p. ex. reposició de tanques, demolició de séquies, obres menors de reposició, etc...), haurà de justificar-se amb el corresponent desglossament pressupostari, sent la base de preus la de l'Institut Valencià de l'Edificació (IVE).
Al seu torn s'indicava en les bases generals que si les infraestructures foren de titularitat distinta i no s'haguera pogut determinar el preu de partida per part dels servicis tècnics municipals, s'exclouria expressament del preu màxim fixat per este ajuntament com a preu de partida de la licitació a la baixa. No obstant qualsevol altra obra que puga afectar el subministrament d'energia elèctrica s'entendrà que la connexió a xarxes de la companyia subministradora d'energia elèctrica estarà inclosa dins de l'obra urbanitzadora, podent-se realitzar increments econòmics respecte dels preus fixats en estes bases particulars en relació amb les dites infraestructures quan el punt de connexió donat per la companyia esmentada estiga a una distància superior a 500 m de l'àmbit, i només podran ser objecte d'increment la part de traçat exterior a l'àmbit d'actuació.
Igualment quedaran fora d'este límit econòmic aquelles millores en infraestructures que sent necessàries o convenients no hagen sigut previstes en les bases particulars i proposen els aspirants.
Així mateix es va fixar el següent criteri per a definir l'import del PEC a l'establir-se que mai podria superar el 19% del PEM.
D'altra banda s'assenyalava que no s'admetrà el cobrament a càrrec de la propietat per part de l'agent urbanitzador d'honoraris professionals tècnics en imports superiors als establits com indicatius en les tarifes dels corresponents col·legis professionals. L'aspirant a agent urbanitzador haurà de justificar expressament este aspecte en les seues proposicions juridicoeconòmiques.
També es va establir en les bases generals que com a despeses generals un percentatge màxim del 5% de la suma del PEC i dels honoraris professionals tècnics. Amb este percentatge s'entenen coberts els honoraris jurídics, despeses de publicacions, de notificacions, actuacions en notaria, Registre de la Propietat, despeses financeres, etc. En el cas que com a conseqüència de l'aplicació de l'anterior percentatge resultara un import inferior a 60.000 euros, en tot cas es considerarà com a import a cobrar la quantitat esmentada de 60.000 euros.
Vint-i-tres. La puntuació mínima que hauran de superar les alternatives tècniques per a poder ser valorades les proposicions juridicoeconòmiques que les desenvolupen
Les bases generals establixen respecte d'això que només es procedirà a l'obertura de la proposició juridicoeconòmica d'aquells aspirants que hagen aconseguit com a mínim el 30% dels punts possibles de l'alternativa tècnica.
Vint-i-quatre. La determinació de la quantia i forma de la garantia definitiva a prestar per l'urbanitzador.
Caldrà ajustar-se al que disposa la base 13ª de les bases generals del present PAI.
Vint-i-cinc. Causes específiques de resolució addicionals a les previstes en la Llei Urbanística Valenciana, en este Reglament i en la legislació reguladora dels contractes de les administracions públiques
No es considera necessària la fixació de cap amb caràcter addicional.
Vint-i-sis. L'abast i límit de les possibles pròrrogues per al desplegament i execució del programa
L'Ajuntament es reserva valorar cada cas concret per a decidir si és procedent o no la pròrroga en funció de les circumstàncies que concórreguen.
Vint-i-set. Relació de titulars cadastrals
En les bases generals s'establix que amb ple respecte a la confidencialitat de dades de caràcter personal i a la normativa específica que regix les dades cadastrals, s'haurà d'incorporar necessàriament una relació de titulars cadastrals que hagen de ser citats durant el període d'informació pública, així com els seus domicilis.
La dita relació no serà de lliure accés en l'expedient sinó que només serà facilitada a aquells interessats que acrediten que han depositat en la notaria la documentació a què es referix l'art. 134 de la LUV, a l'efecte de practicar la notificació d'estos en el context de la preceptiva informació pública.
Figura en l'expedient la dita relació, facilitada pel departament de Rendes, amb accés restringit als subjectes indicats en el paràgraf anterior.
En el debat, el delegat de Política Territorial i Sostenibilitat, presenta la següent esmena d'addició:
«Respecte a la falta d'identificació dels propietaris i la resta de titulars de les finques afectades.
Sense perjuí que es tracta d'una previsió legal que és directament exigible sense necessitat que figure expressament en les bases particulars, el principi d'adopció de bases particulars el més completes possibles aconsella la seua transcripció dins del contingut d'estes.
S'afegirà en la determinació vint-i-set de les bases particulars el paràgraf següent:
"L'agent urbanitzador, en compliment del que disposa la disposició addicional 9ª del RD Legislatiu 2/2008, sol·licitarà i incorporarà a l'expedient, un certificat emés per l'administració titular de les dades cadastrals, en el qual es constaten els que han sigut els titulars de les finques afectades en els últims 5 anys. Este certificat figurarà en l'expedient municipal en tot cas abans de l'adopció de l'acord d'aprovació provisional del Pla Parcial".»
Esmena que, sotmesa a votació és aprovada per 14 vots a favor de PP i SP, 8 vots en contra de PSOE i EU i 2 abstencions de BLOC (en aplicació de l'art. 100.1 del ROF).
El Grup Municipal d'Esquerra Unida pesenta una proposta de retirada de l'assumpte de l'orde del dia, que sotmesa a votació és rebutjada per 2 vots a favor d'EU, 14 vots en contra de PP i SP i 8 abstencions de PSOE i BLOC (la d'este últim grup en aplicació de l'art. 100.1 del ROF).
A la vista d'allò que s'ha exposat, darrere del debat i incorporada l'esmena aprovada al dictamen de la Comissió Informativa Permanent de Política Territorial i Sostenibilitat, no obstant l'informe de la secretària general, l'Ajuntament Ple, per 14 vots a favor de PP i SP, 8 vots en contra de PSOE i EU i 2 abstencions de BLOC (en aplicació de l'art. 100.1 del ROF), acorda:
Primer. L'aprovació de les presents bases particulars de programació de l'àmbit denominat Vora Sud del Port de Sagunt-Oest zona Ferrodisa, afegint a la determinción vint-i-set el paràgraf següent:
«L'agent urbanitzador, en compliment del que disposa la disposició addicional 9ª del RD Legislatiu 2/2008, sol·licitarà i incorporarà a l'expedient, un certificat emés per l'administració titular de les dades cadastrals, en el qual es constaten els que han sigut els titulars de les finques afectades en els últims 5 anys. Este certificat figurarà en l'expedient municipal en tot cas abans de l'adopció de l'acord d'aprovació provisional del Pla Parcial.»
Segon. La iniciació del procediment de programació de l'àmbit esmentat, en els termes de l'art. 132 i següents de la LUV.
Este acte, de conformitat amb el que establix l'article 109 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, posa fi a la via administrativa.
Contra este es podrà, interposar, amb caràcter potestatiu, recurs de reposició o impugnar-lo directament davant de la jurisdicció contenciós administrativa.
En el cas que s'opte per la interposició del recurs de reposició, es farà davant de l'òrgan municipal que va dictar l'acte i en el termini d'un mes a comptar de l'endemà de la publicació d'este, havent de tindre en compte que la seua interposició impedirà, fins a la seua resolució expressa o desestimació presumpta, la utilització de la via contenciosa administrativa.
El recurs s'haurà de resoldre i notificar-se en el termini d'un mes, i s'entendrà desestimat, i quedarà expedita la via contenciosa administrativa, en cas contrari.
En el cas que es decidisca interposar recurs contenciós administratiu directament, es farà, de conformitat amb el que disposen els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, davant de la Sala Contenciosa Administratiu corresponent del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, amb seu al Palau de Justícia de la ciutat de València, en el termini de dos mesos comptats des del següent a aquell en què tinga lloc la present publicació.
Tot això sense perjuí que puga exercir qualsevol altra acció o recurs que estime convenient en defensa dels seus drets.
Cosa que es publica als efectes oportuns i a reserva del que resulte de l'aprovació de l'acta corresponent.
Sagunt, 31 de juliol de 2008.- L'alcalde: Alfredo Castelló Sáez.