Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7658, del 16-11-2015 (2015/9254)

DECRET 207/2015, de 13 de novembre, del Consell, pel qual es declara Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Lloc Històric, el Puig d'Almirra, situat al terme municipal del Camp de Mirra.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2015/11/13/207**

### Versions

 20/11/2015 - Actualitat  Text inicial: 17/11/2015 - 19/11/2015 

### Dades del document

Número de DOGV
:   7658

Data del DOGV
:   16-11-2015

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2015/9254


Data del document
:   13-11-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Decret

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport
    * Camp de Mirra, el
    * arqueologia
    * protecció del patrimoni
    * patrimoni cultural
    * patrimoni arquitectònic
    * legislació

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

**Última revisió 20.11.2015**

**DECRET 207/2015, de 13 de novembre, del Consell, pel qual es declara Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Lloc Históric, el Puig d'Almirra, situat al terme municipal del Camp de Mirra.**

[**(Diari Oficial núm. 7658 de 16.11.2015)**](http://www.dogv.gva.es/datos/2015/11/16/pdf/2015_9254.pdf) **Ref. 008914/2015**

PREÀMBUL

 

L’article 49.1.5 de l’Estatut d’Autonomia de la Comunitat Valenciana estableix la competència exclusiva de la Generalitat en matèria de patrimoni históric, artístic, monumental, arquitectónic, arqueológic i científic, sense perjuí del que disposa el número 28 de l’apartat 1 de l’article 149 de la Constitució espanyola. L’article 26.2 de Llei 4/1998, d’11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, disposa que la declaració d’un Bé d’Interés Cultural es farà mitjançant un decret del Consell, a proposta de la conselleria competent en matèria de cultura. Tot aixó sense perjuí de les competències que l’article 6 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Históric Espanyol, reserva a l’Administració General de l’Estat.

Mitjançant la Resolució de 3 de juny de 2014, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, es va acordar incoar l’expedient per a la declaració de Bé d’Interés Cultural, amb la categoria de Lloc Históric, a favor del Puig d’Almirra, situat al terme municipal del Camp de Mirra, delimitant-lo, descrivint els immobles que s’hi associen des de temps immemorial, articulant la corresponent normativa protectora i sotmetent-se l’expedient incoat a tràmit d’informació pública.

S’han complit tots els tràmits legalment preceptius d’acord amb les disposicions vigents.

Consta en l’expedient l’informe favorable a la declaració de Bé d’Interés Cultural del Consell Valencià de Cultura, de la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles i de la Universitat d’Alacant, que han prestat la seua conformitat a la proposta declarativa que se’ls ha elevat, de conformitat amb el que estableix l’article 27.5 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià.

Així mateix, s’han demanat a les conselleries afectades els informes que exigeix l’article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, i hi han formulat al·legacions el Servei d’Infraestructura Verda i del Paisatge de la Direcció General d’Avaluació Ambiental i Territorial, i el Servei de Projectes d’Infraestructures de la Direcció General d’Obres Públiques, Projectes Urbans i Habitatge.

 

En virtut del que s’exposa i d’acord amb el que estableix la normativa esmentada, a proposta del conselleri d’Educació, Investigació, Cultura i Esport i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 13 de novembre de 2015,

 

DECRETE

 

**Article l. Objecte**

El present decret té com a objecte declarar Bé d’Interés Cultural, amb la categoria de Lloc Históric, el Puig d’Almirra, situat al terme municipal del Camp de Mirra, de manera que es complementa alhora la declaració dels béns d’interés cultural radicats en el seu àmbit, i assenyalar els béns de rellevància local que s’hi inclouen.

 

**Article 2. Règim dels monuments i de la zona arqueológica** **? art rupestre**

El Castell i la Torre del Camp de Mirra i el petroglif les Graelletes són béns d’interés cultural, amb categoria de Monument, aquells, i amb categoria de Zona Arqueológica ? art rupestre, aquest últim, i es regiran pel que disposa la secció segona del capítol III del títol II de la Llei 4/1998, d’11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià.

 

**Article 3. Usos permesos**

Els usos permesos seran tots aquells que siguen compatibles amb la posada en valor i gaudi patrimonial dels béns, i contribuïsquen a la consecució dels dits fins. L’autorització particularitzada d’ús es regirà pel que disposa l’article 18 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià.

 

**Article 4. Règim general d****’intervencions en el Lloc Históric i l’entorn dels béns d’interés cultural**

Fins que no s’aprove un pla especial de protecció o instrument urbanístic assimilable, qualsevol intervenció de transcendència patrimonial que pretenga realitzar-se en l’àmbit assenyalat com a Lloc Históric, que coincideix amb l’entorn del Castell i la Torre i inclou l’entorn del petroglif les Graelletes, requerirà l’autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura. L’autorització s’emetrà aplicant els criteris d’aquest decret i, si no n’hi ha, els enumerats en els articles 38 i 39 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià; tot aixó sense perjuí de les autoritzacions que per l’aplicació d’altres normatives sectorials resulten procedents.

La proposta d’intervenció haurà de definir el seu abast i anar acompanyada de la documentació tècnica oportuna. També haurà d’especificar la ubicació parcel·lària, així com adjuntar les fotografies que permeten constatar la situació actual i la seua transcendència patrimonial.

 

**Article 5. Excepcions al règim general d****’intervencions**

Sense perjuí del que disposa l’article precedent, no necessitaran autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura les actuacions que no comporten afecció als valors protegits per la present normativa i no tinguen transcendència patrimonial, com seria el cas de les habilitacions interiors dels immobles que no afecten la seua percepció exterior i aquelles altres que es limiten a la conservació, reposició i manteniment d’elements preexistents, que siguen reversibles i que no comporten alteració de la situació anterior, sempre que no contradiguen el que disposa la present normativa.

L’Ajuntament, en aquests supósits, comunicarà a la conselleria competent en matèria de cultura les llicències o qualssevol actes administratius adoptats, dins dels deu dies següents a la concessió o el seu dictat, i adjuntarà necessàriament a l’anterior comunicació un informe motivat del tècnic municipal que certifique la falta de transcendència patrimonial i l’absència d’afecció a valors protegits per aquesta normativa.

 

**Article 6. Criteris d****’intervenció**

El cementeri del segle xix i el Viacrucis, que ja formen part de la história del Lloc Históric, hauran de ser conservats, tot preservant-ne i restaurant-ne els caràcters originaris.

Els usos permesos en l’entorn seran els agrícoles i forestals tradicionalment duts a terme en aquest enclavament, així com les zones verdes la configuració de les quals s’hi inspire. També es consideren usos admissibles les activitats culturals i esdeveniments festius que no alteren de manera permanent la configuració ni el paisatge del Lloc Históric.

A fi de conservar el paisatge tradicional de l’àmbit, no es permetrà cap edificació nova per a cap ús.

 

**Article 7. Preservació de la silueta paisatgística i de la imatge arquitectónica**

Totes les actuacions que puguen tindre incidència sobre la correcta percepció i la dignitat en l’apreciació de l’escena o paisatge del Lloc Históric, com seria el cas de l’afecció dels espais lliures per actuacions de reurbanització, enjardinament o arbratge, provisió de mobiliari urbà, assignació d’ús i ocupacions de la via pública, etc., o com podria ser-ho també la implantació de rètols, marquesines, tendals, instal·lacions vistes, antenes, etc., o qualssevol altres de semblant caire i conseqüències, hauran de sotmetre’s a autorització de la conselleria competent en matèria de cultura, que resoldrà d’acord amb les determinacions de la llei i els criteris de percepció i dignitat abans al·ludits.

 

**Article 8. Elements impropis**

Queda proscrita la introducció d’anuncis o publicitat exterior (excepte cartells informatius dels noms i activitats dels edificis), en qualsevol accepció, que irrompa en la dita escena urbana, excepte les d’activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i per temps limitat, sol·liciten i obtinguen autorització expressa de la conselleria competent en matèria de cultura.

 

**Article 9. Béns de rellevància local**

S’assenyalen com a béns de rellevància local els següents, i s’adscriuen a les tres categories que s’indiquen a continuació:

a) Amb la categoria de monuments d’interés local: l’ermita i l’ermitatge de Sant Bartomeu, casa de les Monges. Les Penyetes número 5, casa del Batle o de la Batlia. Les Penyetes núm. 6, Casa a les Penyetes números 7, 8 i 9.

b) Amb la categoria d’espais etnológics d’interés local: la séquia Major.

c) Amb la categoria d’espai de protecció arqueológica: el jaciment arqueológic situat al paratge de la Fantasmeta, on es troben restes muràries i d’una possible torre.

El règim d’intervencions patrimonialment admissibles en els béns de rellevància local seleccionats en el present decret serà el que estableix la corresponent fitxa de catàleg. Si no es troba adaptat aquest últim al Decret 62/2011, de 20 de maig, del Consell, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local, els serà aplicable el règim tutelar que estableix l’article 10 d’aquest últim decret.

 

**Article 10. Patrimoni arqueológic**

En qualsevol intervenció que afecte el subsól del Lloc Históric serà aplicable el règim tutelar que estableix l’article 62 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, per a la salvaguarda del patrimoni arqueológic.

 

**Article 11. Actuacions il·legals**

La contravenció del que preveu la present normativa determinarà la il·legalitat de l’actuació, amb la consegüent restitució dels valors afectats, si és el cas, i la responsabilitat dels seus causants en els termes que estableix l’article 37 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià.

 

**Article 12. Delimitació del bé**

El Bé d’Interés Cultural queda definit, tant literalment com gràficament, en els annexos I, II i III del present decret. La documentació complementària es troba en l’expedient corresponent.

 

DISPOSICIONS ADDICIONALS

 

**Primera. Inscripció en l****’Inventar****i General del Patrimoni Cultural Valencià**

La present declaració de Bé d’Interés Cultural del Lloc Históric del Puig d’Almirra, situat al terme municipal del Camp de Mirra, s’inscriurà en la secció primera de l’Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, i en el Registre General de Béns d’Interés Cultural, dependent de l’Administració General de l’Estat.

 

**Segona. Absència d****’incidència en la despesa pública de la present disposició**

La aplicació i el desplegament del present decret no podrà tindre cap incidència en la dotació de tots i cada un dels capítols de despesa assignada a la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, i en tot cas, haurà de ser atesa amb els mitjans personals i materials de la conselleria competent en matèria de cultura.

 

DISPOSICIÓ FINAL

 

**Única. Entrada en vigor**

El present decret es publicarà en el Boletín Oficial del Estado i entrarà en vigor l’endemà de ser publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.

 

València, 13 de novembre de 2015

 

El president de la Generalitat,

XIMO PUIG I FERRER

 

El conseller d’Educació, Investigació, Cultura i Esport,

VICENT MARZÀ IBÁÑEZ

 

 

ANNEX I  
 Descripció del bé objecte de la declaració, dels immobles patrimonials que en constitueixen els referents indiscutibles i la determinació dels seus valors

 

1. Denominació:

Lloc Históric Puig d’Almirra.

 

2. Localització:

a) Comunitat autónoma: Comunitat Valenciana.

b) Província: Alacant.

c) Municipi: el Camp de Mirra.

 

3. Descripció.

a) História.

El Puig de Mirra va ser l’escenari de l’históric tractat d’Almirra en què Jaume I el Conqueridor, rei d’Aragó, i el futur Alfons X el Savi de Castella delimitaren l’expansió territorial de l’una i l’altra corona entre els regnes de València i Múrcia, després dels avanços en la reconquista del Regne de València, en 1238, i del Regne de Múrcia per Castella, en 1243, arran dels tractats de Cazola i de Tudellén (o Tudilén).

 

El pacte de Tudellén es va produir el 27 de gener de 1151, pel qual el rei d’Aragó tindria la ciutat de València i tota la seua zona des del Xúquer fins als límits del Regne de Tortosa, amb la ciutat de Dénia. En aquest pacte Castella abandonava els seus desitjos d’expansió cap al Llevant espanyol, per cedir a Aragó l’ocupació de les seues terres, encara irredemptes, de València, Dénia i Múrcia, sota condicions de vassallatge especials. D’aquesta manera Castella s’assegurava un poderós aliat i Aragó eixamplava al màxim els seus dominis.

La conquista de Conca, ocorreguda en 1177, modifica la situació estratègica de les monarquies de Castella i d’Aragó. Des d’allí s’abaixava fàcilment a Requena i Utiel, i es descendia sobre Múrcia. D’altra banda, l’avanç almohade havia privat Alfons VIII de l’eixida a la Mediterrània per Almeria, i el monarca castellà es va veure en la necessitat de buscar una altra eixida pel Regne de Múrcia.

Tot aixó es va negociar novament en la reunió que van tindre el 20 de març de 1179 a Cazola, un lloc desaparegut, molt probablement l’anomenat corral de Cacala, situat a la calçada de Medinaceli a Ariza, molt prop del límit amb Aragó. La cópia d’aquest tractat es conserva a l’Arxiu de la Corona d’Aragó.

En virtut d’aquest compromís, el rei de Castella va adjudicar al d’Aragó, València i el seu Regne Xàtiva amb totes les seues pertinences, Biar i tota la terra des del port de Biar fins a Xàtiva i València, a més de Dénia amb totes les seues pertinences fins a Calp. D’altra banda, el rei d’Aragó va assignar al rei de Castella totes les terres que hi havia més enllà del port de Biar.

El pacte de Cazola deixava per a Castella les poblacions de Villena, Sax, Elda, Novelda, Catral, Callosa de Segura, Elx, Orihuela i Alacant.

 

Posteriorment, en 1239, després de la presa de València es va produir el primer assalt a Villena per les tropes aragoneses, que va ser infructuós; després d’una altra temptativa, en el tercer assalt, la ciutat va ser entregada en 1240.

Poc després de la caiguda de Villena, es va acordar el matrimoni de l’infant Alfons, que tenia aleshores 22 anys, amb la filla major del rei, Violant, que era llavors una xiqueta de 6 anys. El matrimoni es va realitzar en ferm l’1 de desembre de 1249.

En 1243, Alfons va tractar d’apoderar-se de Xàtiva, que en virtut del pacte de Cazola podia ser considerada de Castella pel fet de pertànyer al Regne de Múrcia, encara en poder de la morisma. Va fracassar en l’intent, peró va aconseguir que Enguera i Moixent caigueren en el seu poder. En represàlia, el rei Jaume va aconseguir que els de Calatrava que guardaven Villena lliuraren la plaça.

Capdets i Bogarra es van entregar també al rei Jaume per concert amb els sarraïns que les posseïen, i així es va arribar a la conjuntura que volgué evitar-se en 1179, amb el pacte de Cazola. I com que el xoc entre Aragó i Castella pareixia imminent, sogre i gendre van concertar veure’s en un lloc situat entre Almirra (l’actual Camp de Mirra) i Capdets.

Diu la Crónica de Jaume I que després d’haver-se vist al Camp el rei i l’infant, aquest se’n vingué al paratge del Real per veure la reina, i que el rei va manar desembarassar el castell i la vila d’Almirra perquè Alfons s’hi instal·lara, peró que l’infant no va voler i es va allotjar fora, al peu del puig d’Almirra, on havia manat muntar les tendes.

 

Entre els possibles paratges on Alfons es va assentar estan el conegut com les Graelletes, pels abundants signes incisos, probablement heràldics en forma de graella. Els petroglifs es localitzen sobre una gran llosa natural, en un tàlveg que separa el Puig d’Almirra, on s’emplaça el castell i un altre pujol més a l’est anomenat la Fantasmeta. Igual de probable és el vessant nord anomenat el Real, per la planura i proximitat a la séquia.

Segons el tractat, van quedar per a Alfons, Alacant, Aigües, Busot, Villena, Sax, Capdets i Bogarra, i per a Jaume, Castalla, Biar i Almirra. En la Crónica de Jaume I s’esmenten, en el domini castellà, Almansa, Sarafull (Jarafuel) i el riu Cabriol, i en l’aragonés, Enguera, Moixent, Relleu, Xixona, Alarc (partida dels Arcs, al terme d’Altea), Finestrat, Torres (partida de la Vila Joiosa), Polop, La Mola (prop d’Aigües) i Altea.

La trobada va tindre lloc des del dia 23 de març fins al 26 de març de 1244.

Les negociacions es van dur a terme entre el mateix rei Jaume, d’una part, i d’una altra, el mestre d’Uclés i el senyor de Biscaia, com a emissaris de l’infant.

En ocasió del VII centenari de la mort del rei En Jaume, el 7 de novembre de 1976 es va escenificar la versió del tractat d’Almirra escrita pel senyor Francisco González Mollá de Biar, i a partir del gran èxit inicial es va incorporar la representació del tractat al programa d’actes com a apoteosi de les festes de Moros i Cristians.

A partir d’ací es va sol·licitar al senyor Salvador Doménech Llorens un desenvolupament més complet de l’acció. L’obra es va estrenar el 25 d’agost de 1982 i cada any se celebra, des de llavors.

En commemoració del VII centenari de la mort de Jaume I es va alçar un monument al tractat d’Almirra al Camp de Mirra.

b) Descripció urbanística.

Els llocs vinculats al tractat d’Almirra són:

1r. El Puig, on s’assenta el castell i on molt probablement es va firmar el tractat.

2n. El monticle próxim al Puig anomenat la Fantasmeta, on es troben les possibles restes d’una torre sentinella vinculada a la defensa del castell, així com un gran nombre de ruïnes de murs de maçoneria que podrien haver conformat un poblat vinculat a la torre.

3r. El lloc on es troba el petroglif entre les dues elevacions anteriors, on s’observen inscripcions heràldiques en forma de pals que poden ser indiciàries de l’assentament de les tropes d’Aragó.

 

4t. El paratge denominat el Real, als peus del Puig d’Almirra, planura pel qual discorre el que va ser el camí entre Villena i Alcoi, i Bocairent i la séquia Major que serviria d’abastiment d’aigua a la tropa de Castella.

Tots estan classificats com a sól no urbanitzable pel Pla General d’Ordenació Urbana del municipi.

 

4. Edificacions existents.

Al Lloc Históric es troben els immobles següents:

a) Castell d’Almirra (Bé d’Interés Cultural, amb categoria de monument i número de registre D-M-58-0601369). Pertany a la mateixa fortificació anomenada Torre del Camp de Mirra (núm. de registre W-E-89-2084502), que es troba adossada a l’ermita i ermitatge de Sant Bartomeu.

b) Ermita i ermitatge de Sant Bartomeu. Bé de rellevància local per la disposició addicional 5a de la Llei 4/1998, d’11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, amb la categoria de monument d’interés local.

c) Restes muràries i d’una possible torre al paratge de la Fantasmeta.

d) Petroglif les Graelletes, inscrit amb el número ZA-87-AR en la secció primera de l’Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià (Acord de 15 d’octubre de 2010, del Consell, pel qual s’aprova la relació de coves, abrics i llocs amb art rupestre de la província d’Alacant i se n’acorda la inscripció en la secció primera de l’Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià.

e) Masies del Real, antigues cases de cultiu construïdes a partir del segle xvi d’arquitectura popular amb murs de maçoneria i cobertes inclinades de teula àrab:

Casa de les Monges. Les Penyetes núm. 5, parcel·la cadastral núm. 20.

Casa del Batle o de la Batlia. Les Penyetes número 6, parcel·la cadastral número 19.

Casa a les Penyetes números 7, 8 i 9, parcel·la cadastral números 16, 17 i 18.

f) La séquia Major de la Vall o del Rei, que arreplega les aigües del Vinalopó des de l’assut del terme municipal de Beneixama.

g) Calvari: demolit en la Guerra Civil de 1936, està sent reconstruït a partir de les restes dels basaments de les seues estacions.

h) Cementeri: datat en el segle xix.

 

Béns d’interés cultural i els seus entorns de protecció.

D’acord amb el que estableix la Llei 4/1998, d’11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, es troben en el Lloc Históric els béns d’interés cultural següents:

a) Amb la categoria de monuments: Castell d’Almirra i Torre del Camp de Mirra.

b) Amb la categoria de zona arqueológica ? art rupestre: petroglif les Graelletes.

D’acord amb els articles 28.1.b i 39.3 de l’esmentada Llei del Patrimoni Cultural Valencià, en les declaracions o complementacions declaratives dels monuments se n’haurà de delimitar l’entorn de protecció corresponent, que, en el cas del Castell i la Torre, es considera coincident amb l’àmbit definit del Lloc Históric, en coincidir els criteris substantius de protecció d’ambdós, atesos els valors detectats.

 

Entorn de protecció del petroglif les Graelletes: no es considera necessari delimitar-lo perquè es considera prou protegit per la normativa del Lloc Históric.

 

Béns de rellevància local.

Els béns de rellevància local del Lloc Históric són edificis que hi destaquen i als quals s’atribueix aquest caràcter o tipificació protectora, que, sense aconseguir la rellevància própia dels béns d’interés cultural, tenen significat propi com a béns de caràcter históric, artístic, arquitectónic, arqueológic o etnológic.

 

a) Amb la categoria de monuments d’interés local:

 

1r. Ermita i ermitatge de San Bartomeu.

2n. Casa de les Monges. Les Penyetes número 5.

3r. Casa del Batle o de la Batlia. Les Penyetes número 6.

4t. Casa a les Penyetes números 7, 8 i 9.

5e’. L’ermita i ermitatge, per l’atribució genèrica que efectua la disposició addicional quinta de la Llei 4/1998, d’11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, i que ara s’eleva a definitiva.

b) Amb la categoria d’espais etnológics d’interés local: la séquia Major.

c) Amb la categoria d’espai de protecció arqueológica: el jaciment arqueológic situat en el paratge de la Fantasmeta on es troben restes muràries i d’una possible torre.

No es delimita entorn de protecció als béns de rellevància local per considerar suficient la protecció del Lloc Históric on s’ubiquen.

 

 

ANNEX II  
 Delimitació literal del Lloc Históric

 

1. Justificació de la delimitació

La delimitació s’estableix en funció dels criteris següents:

a) Histórics, incloent-hi els llocs i paratges on van tindre lloc els esdeveniments relatius a l’entrevista entre l’infant Alfons de Castella i el rei Jaume I el Conqueridor.

b) Patrimonials i urbanístics, amb la inclusió dels immobles i espais necessaris per a garantir la correcta tutela del Lloc Históric.

c) Arqueológics, en funció de previsibles troballes arqueológiques.

d) Topogràfics i paisatgístics, per a la preservació dels paratges associats a aquell esdeveniment históric i els vials més próxims des d’on és possible contemplar-los.

 

2. Definició literal de la delimitació

a) Origen: extrem sud de la parcel·la cadastral número 27 del polígon 6, punt A.

b) Sentit: horari.

c) Línia delimitadora: des de l’origen la línia recorre les mitgeres al sud-est de les parcel·les 34, 35, 36, 37 i 38. Per la prolongació virtual de la 38 continua travessant la parcel·la 39 i prossegueix pel límit amb les 40 i 41. Des del vèrtex sud de la parcel·la 41 es dirigeix al vèrtex sud de la parcel·la 196. La voreja al nord i continua per la prolongació de la part posterior de la parcel·la d’habitatges número 010 inclosa en la parcel·la 52; per aquesta mateixa prolongació segueix fins a girar al nord per la prolongació de la mitgera sud-est de la parcel·la número 54, gira al sud-est per la prolongació sud-oest d’aquesta mitgera de la parcel·la número 54, es dirigeix al vèrtex sud de la parcel·la número 55 per la prolongació de la mitgera sud-est i continua al sud-est per la prolongació virtual de la part sud-oest de la parcel·la número 55, fins a girar al sud per la línia virtual que uneix el vèrtex sud, al costat del camí de la parcel·la número 57 amb l’extrem nord de la número 61. Incorpora la Vereda Real fins al camí existent entre les parcel·les 67 i 68, prossegueix per aquest incorporant-lo en direcció sud-oest fins a les parcel·les 157 i 158. Gira al nord-oest pel mateix camí i des del vèrtex nord de la parcel·la 159 es dirigeix en línia recta fins a l’extrem sud de la parcel·la 15. Continua per la llinda est de la parcel·la 15, creua el camí vell de Villena a Alcoi i des d’allí es dirigeix a la llinda entre les parcel·les 43 i 44 del polígon 4. Gira per la carretera de Villena a Ontinyent, incorporant-la fins a girar pel camí entre les parcel·les 77 i 83, que incorpora. Prossegueix pels límits nord-est de les parcel·les 78 i 79, creua la carretera i continua per la mitgera entre les parcel·les 20 i 28 del polígon 6. Voreja les parcel·les 28 i 27 del polígon fins al punt d’origen A.

 

 

ANNEX III   
 Delimitació gràfica ****[1]****

 

[**Veure imatge (pdf)**](http://www.docv.gva.es/fileadmin/user_upload/docvpub/rlgv/2015/D_2015_207_imagen_02.pdf)

 

 

---

****[1]****Pla rectificat per la [**correcció d'errades**](http://www.dogv.gva.es/index.php?id=26&sig=009068/2015&url_lista=%26CHK_TEXTO_LIBRE%3D1%26tipo_search%3Dlegislacion%26num_tipo%3D9%26signatura%3D009068/2015) publicada en el Diari Oficial núm. 7662 de 20.11.2015 (Ref. Base de dades 009068/2015)


Còpia Permalink ELI