Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7643, del 26-10-2015 (2015/8462)

RESOLUCIÓ de 5 d'octubre de 2015, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 14/15-AIA Sinarcas.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7643

Data del DOGV
:   26-10-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/8462


Data del document
:   05-10-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Sinarcas
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 5 d'octubre de 2015, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 14/15-AIA Sinarcas. [2015/8462]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 14/15-AIA Sinarcas.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 14-2015-AIA.  
Títol: ampliació d'explotació avícola de producció d'ous amb sistemes alternatius (Fase II).  
Promotor: Naturalsa, SL.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Sinarcas.  
Localització: parcel·les 147, 153 i 135 del polígon 14.  
  
Descripció del projecte i alternatives  
La societat Naturalsa, SL, disposa actualment de llicència ambiental per a una explotació avícola de producció d'ous amb sistemes alternatius amb capacitat per a 9.950 gallines campestres i centre de classificació d'ous.  
Es pretén augmentar progressivament la capacitat productiva duent a terme una segona fase que consistirà en la construcció de dos naus: una nau amb capacitat de 9.950 gallines campestres i una segona nau amb capacitat per a 20.000 gallines campestres.  
L'explotació en el seu conjunt tindrà una capacitat de 39.900 gallines per la qual cosa el projecte en el seu conjunt ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
En la fase de projecte es van estudiar diverses alternatives relatives a l'elecció de parcel·les. Triades les parcel·les, es va estudiar la ubicació i orientació de les naus dins de la parcel·la triada a fi de minimitzar els impactes ambientals més significatius relatius a moviments de terres, impactes sobre el paisatge o molèsties per olors.  
Es van contemplar les alternatives següents:  
- Alternativa 1: orientació N-S de les naus a fi que les naus s'adapten a les corbes de nivell evitant innecessaris moviments de terres.  
  
- Alternativa 2: construcció de les naus en la zona oest de la parcel·la. L'alternativa no es va considerar adequada a causa del seu major impacte sobre la vegetació.  
Per la seua menor afecció es va triar l'alternativa 1 com la de menor impacte sobre la zona.  
Les instal·lacions previstes per a l'alternativa triada són:  
Fase I:  
- Nau I per a gallines campestres dividida en dos zones: una zona per a gallines campestres i una segona zona secundària destinada a local tècnic amb una superfície total construïda de 1.608,21 m².  
- Centre de classificació d'ous de 1.200 m² que comptarà amb zona d'oficina i vestuaris, zones d'emmagatzematge d'envasos i embalatges, zona de classificació d'ous, zona d'emmagatzematge i conservació de producte acabat, moll de càrrega.  
Fase II:  
- Nau II per a gallines campestres de 1.608,21 m² amb la mateixa distribució que la construïda en la fase I.  
- Nau per a gallines ponedores en terra de 2.054,40 m² dividida igualment en zona destinada a l'allotjament de les aus i local tècnic.  
La superfície total construïda serà de 6.470,82 m².  
En les instal·lacions previstes es realitzaran dos activitats ramaderes: producció d'ous campestres i producció d'ous amb posta a terra.  
  
En el sistema de producció d'ous campestres les gallines s'allotgen en l'interior de les naus però tenen accés a l'exterior.  
El sistema d'allotjament serà el de tipus aviari de quatre altures i s'hi ubicaran dos zones de pales reixades o slats amb cinta de retirada de fem, ponedors col·lectius amb cintes de retirada d'ous, línies de menjadors i abeuradors i jócs.  
Els ous seran arreplegats per mitjà d'unes cintes transportadores i transportats al centre de classificació on seran classificats i empaquetats per a dur-los mercat.  
L'accés al parc exterior serà lliure durant tot el dia per mitjà de trapes de 2x0,50 m situades en les fatxades laterals de la nau. Aquest parc estarà cobert de vegetació i tindrà una superfície lliure i disponible per a les gallines superior a 4 m²/gallina. El parc comptarà amb refugis i abeuradors.  
Cada cicle de producció dura entre 13 i 14 mesos al final del qual es retiren les aus, es realitza la retirada del fem, el llavat i la desinfecció de les instal·lacions. Una vegada realitzat el buit sanitari es pot iniciar un nou cicle de posta.  
La segona activitat ramadera que es realitzarà en l'explotació és la de posta en terra. En aquest sistema les gallines s'allotgen lliures en l'interior de la nau amb llit de 15-20 cm de grossària. En aquest sistema no es disposa d'accés a patis exteriors. La resta de característiques de la nau i sistema de producció és el mateix que en el cas anterior.  
  
La retirada del fem de les naus es realitza després del buit sanitari.  
Es preveu un consum de matèries primeres de 1.601,98 t de pinso a l'any, 3.311,70 m³/any d'aigua per a l'obtenció de 5.373.000 d'ous campestres /any i 5.400.000 d'ous obtinguts de posta en terra.  
Es generaran com a subproducte de l'activitat 2.195,50 t de fem que serà retirat per l'empresa per a utilitzar-lo com a matèria orgànica.  
Per a la retirada de la gallinassa les naus tindran en l'aviari unes cintes transportadores que es disposaran en el sentit longitudinal de la nau, i la transportaran directament fins al camió que s'encarregarà de la seua retirada. No s'aplicarà cap sistema d'assecat de les dejeccions. Cada dia la cinta avançarà només una part de la seua longitud total a fi que la gallinassa es vaja assecant per l'acció de la ventilació.  
  
A més, al final de cada cicle es procedirà a la retirada del jaç de l'interior de la nau.  
Per a dur a terme una correcta gestió del fem es construirà un femer estanc i impermeable que comprenga la superfície ocupada pels camins davall la cinta transversal coberta; la utilització de la fatxada posterior de la nau es limitarà a situacions excepcionals.  
El femer estarà proveït d'una solera de 20x8 metres realitzada amb formigó reforçat amb malla electrosoldada que impedeix qualsevol tipus d'infiltració i amb pendent cap a l'arqueta de lixiviats. Els femers disposaran de proteccions laterals per a evitar la incorporació d'escolaments i facilitar l'emmagatzematge de les dejeccions.  
A més dels fems es generaran en l'explotació residus procedents de tractaments veterinaris i productes de neteja. Aquests residus s'arreplegaran en contenidors específics fins a ser retirats per empresa autoritzada.  
La resta de residus que es generen (restes d'embalatges, tubs fluorescents) es gestionaran per mitjà de l'ecoparc del municipi o bé es gestionaran per mitjà de gestor autoritzat.  
Les aigües residuals domèstiques s'emmagatzemaran en depòsit estanc des d'on seran retirades per a gestionar-se a través de l'EDAR del municipi.  
Per a evitar que les aigües pluvials puguen infiltrar-se en l'interior de les naus, es disposaran voreres al voltant d'aquestes.  
Per a l'eliminació d'animals morts es disposarà de contenidor homologat. Es contractarà l'assegurança corresponent.  
Quant a la generació d'olors, la ventilació de les naus assegura que en el seu interior no es produïsquen acumulacions excessives. En l'exterior de la nau la producció d'olors es concentrarà en els períodes de càrrega d'aus i en el moment de càrrega del fem.  
  
L'explotació disposarà d'abastiment d'aigua potable procedent de la xarxa municipal de Sinarcas. Es construirà una xarxa d'aigua potable que tindrà la seua connexió en una granja situada a uns 600 metres. La xarxa tindrà aproximadament uns 1.100 metres.  
Es construirà línia elèctrica soterrada amb recorregut paral·lel a l'anterior d'1 km aproximat de longitud al final de la qual s'ubicarà un transformador.  
Tramitació administrativa  
El 16 de febrer de 2015 l'Ajuntament de Sinarcas, en el tràmit de concessió de la llicència ambiental, remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental còpia d'expedient administratiu, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental als efectes de l'inici de la tramitació ambiental del projecte.  
L'expedient administratiu conté certificat indicant que el tràmit d'informació pública es va realitzar per mitjà de publicació d'anunci en el Butlletí Oficial de la Província de València número 65, del 18 de març de 2014, exposició al públic i inserció d'anunci en el tauler d'edictes de l'ajuntament per un període de 30 dies hàbils, durant els quals no s'hi va presentar cap al·legació.  
L'11 de març es remet al promotor escrit sobre l'inici del tràmit d'audiència indicant que excepte «interpretació errònia, la [?] documentació presentada es refereix únicament a la segona fase del projecte ».  
El 7 d'abril de 2015 té entrada en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació justificativa indicant que la documentació arreplega la totalitat del projecte (fases I i II).  
El 16 d'abril de 2015 el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, en compliment de l'article 21.2 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats, emet un informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental, que es remet en data 17 d'abril de 2015 al promotor del projecte.  
  
Els aspectes principals del dit informe es refereixen a la necessitat de descriure l'hàbitat present en l'àmbit de l'actuació i estudiar els possibles impactes sobre el patrimoni cultural valencià.  
En relació amb la descripció del projecte se sol·licita el traçat de línia elèctrica i de l'estesa de canonades per al subministrament d'aigua a l'explotació.  
El 21 d'abril de 2014 se sol·licita informe en matèria forestal al Servici Territorial de Medi Ambient de València a la vista que l'informe sol·licitat per l'òrgan substantiu no ha tingut contestació.  
El 18 de maig de 2015 es rep la documentació sol·licitada al promotor d'acord amb l'informe d'abast i contingut emés, i es considera complet l'expedient i vàlida la informació pública realitzada atés que de l'anàlisi de la documentació remesa no es deriva cap canvi en el projecte o nous elements que hagen de ser posats a consideració de les administracions i públic afectats.  
Afeccions legals  
Segons la cartografia de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, l'explotació s'ubicarà en sòl no urbanitzable protegit.  
  
La parcel·la 180 (antiga 135) del polígon 14 de Sinarcas afecta sòl forestal estratègic d'acord amb el pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR) per formar part de capçalera de conca prioritària.  
Informes sectorials  
L'expedient conté els informes següents:  
- Informe de compatibilitat urbanística de 5 de maig de 2014:  
«[?]1. El planejament municipal que afecta la finca són les normes subsidiàries de Sinarcas, aprovades definitivament el 27 de juny de 2002 i la modificació puntual número 3 aprovada definitivament el 23 de juliol de 2012.  
2. El sòl on s'emplaça l'activitat es classifica i qualifica com a: sòl no urbanitzable. Aptitud agrícola ramadera.  
3. Es permeten l'ús agrícola i les edificacions compatibles amb les instal·lacions necessàries per a l'explotació ramadera intensiva.  
4. No s'està elaborant cap modificació del planejament municipal que afecte l'emplaçament de l'activitat.  
5. En el planejament no hi ha cap circumstància prevista per a instal·lacions existents abans de l'aprovació del mateix [...]»  
6. L'informe finalitza considerant que l'actuació proposada és compatible amb el planejament municipal.  
- Informe favorable de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de València de 15 de setembre de 2014, condicionat (entre altres) que el centre de classificació d'ous únicament preste servei a l'explotació i no a altres.  
- Còpia de l'informe tècnic de l'enginyer municipal de data 25 de novembre de 2014:  
»[...] la zona on s'ubica el centre de classificació d'ous està actualment ocupada per cereal, mentres que les naus de posta aniran en una zona actualment ocupada per matoll (coscolls, carrasques ginebres, argilagues,etc) i alguns peus de pins.  
Es tracta d'una vegetació present de forma abundant en tots els terrenys forestals de la zona, sense que presente especial singularitat.  
Només s'eliminarà la vegetació en la superfície ocupada per les edificacions.  
La resta de la superfície es mantindrà amb vegetació natural, encara que es puga clarejar o netejar parcialment per a fer-la adequada a les gallines campestres.  
No s'eliminarà en principi cap dels peus de pins existents, i se'n plantaran alguns de nous a fi que ajuden a disminuir l'impacte visual de l'explotació.  
En conclusió [?] només s'eliminarà completament la vegetació en la zona ocupada per les construccions. Al seu voltant, es procedirà a netejar o clarejar parcialment. I fins i tot per a disminuir l'impacte visual es procedirà a plantar nous peus».  
La documentació tècnica inclou:  
- Certificat de l'Ajuntament de Sinarcas d'11 de maig de 2015 en el qual s'indica: » [...] el municipi disposa de suficients recursos hídrics per a abastir, des de la xarxa pública d'aigua potable, la granja avícola sítia en la partida de La Cobañera d'aquest municipi el titular de la qual és Naturalsa, SL [?] d'acord amb els volums manifestats per l'empresa [...]».  
- Còpia del contracte de retirada de fems i llots de fossa sèptica.  
- Document d'acceptació de residus d'envasos contaminats per substàncies perilloses per gestor autoritzat.  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental realitza la següent valoració del medi:  
  
En el municipi de Sinarcas poden trobar-se els següents espais naturals: LIC Sierra del Negrete, LIC i zona humida Lavajos de Sinarcas, microreserva Lavajo del Tío Bernardo, microreserva Lavajo del Jaral, microreserva de Las Hoyuelas, reserva de fauna de Las Hoyuelas, ZEPA Alto Turia i Sierra del Negrete i LIC Alto Turia.  
Tots aquests espais protegits es troben a més de 2 km de la zona on s'ubicarà l'explotació per la qual cosa no s'esperen impactes sobre els esmentats espais.  
Quant a la flora, la major part de l'entorn on s'ubicarà l'explotació està dedicada a cultius de secà. En la zona afectada pel projecte s'ubiquen una zona agrícola de cereals i una zona forestal.  
Aquesta zona forestal està inclosa com a terreny forestal estratègic (capçalera de conques prioritàries) en el pla d'acció territorial forestal (PATFOR). La vegetació forestal existent en l'àmbit consisteix en matoll predominant com a espècie el coscoll (Quercus coccifera), carrasca (Quercus rotundifolia), savina (Juniperus phoenicea), i ginebre (Juniperus communis). També poden localitzar-se altres espècies vegetals com ara romer (Rosmarinus officinalis), timó (Thymus vulgaris), cepell (Erica multiflora) o argilaga (Retrama scorpius) així com peus aïllats de pi (Pinus halepensis).  
Es localitza en la zona l'hàbitat no prioritari 4090 (codi UE) «bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga». La superfície de l'hàbitat afectada per les construccions serà d'uns 10.000 m². Aquesta superfície afectada suposa el 0,14 % de l'hàbitat per la qual cosa l'impacte de l'activitat sobre l'hàbitat no es considera representatiu.  
L'hàbitat descrit i la vegetació associada a l'hàbitat es veuran afectats en la fase de construcció de l'activitat. No obstant això, a fi d'evitar impactes innecessaris, el centre de classificació d'ous es construirà en zona ocupada per cultius de cereal. La construcció de les naus restants afectarà la vegetació descrita si bé la resta de superfície es mantindrà amb la seua vegetació natural, encara que aclarida a fi de fer-la adequada per a l'ús de les gallines campestres.  
L'inventari de fauna del banc de dades de biodiversitat (quadrícula 10x10) mostra una gran varietat d'espècies: astor i esparver comú, àguila serpera, serp blanca, gat salvatge europeu, fardatxo ocel·lat, xot europeu, rabosot roig, etc.  
Consultades les quadrícules 1x1, no s'han detectat espècies d'interés que puguen resultar afectades per l'activitat si bé amb caràcter general s'espera una pèrdua de l'hàbitat de les espècies de la zona així com un canvi en els seus hàbits o desplaçament de les mateixes si bé aquests impactes no es consideren significatius.  
Quant a l'impacte sobre el patrimoni cultural, la prospecció arqueològica, etnològica i arquitectònica realitzada va consistir en un reconeixement preliminar del terreny seguida d'una prospecció sistemàtica amb inspecció directa i exhaustiva de la superfície del terreny. Els treballs realitzats van donar com a resultat la documentació de sis elements de caràcter etnològic: 5 formes de maçoneria irregular no facetada travada en sec i les restes d'una casella de cultiu de maçoneria facetada a l'exterior travada en sec.  
No es proposa cap mesura correctora ja que es considera suficient la documentació realitzada.  
Relatiu a la qualitat de l'aire, en la fase de funcionament de l'activitat es produirà un augment de les emissions procedents de la gestió del fem com ara metà, amoníac i òxid nitrós.  
En relació amb la generació de sorolls i vibracions, no s'esperen sorolls i vibracions de magnitud suficient per a considerar la necessitat d'adoptar mesures correctores.  
Quant al consum de recursos, el més rellevant és el consum d'aigua l'abastiment del qual queda garantit per mitjà de la xarxa de subministrament de Sinarcas.  
L'estudi d'impacte ambiental considera que en la fase de construcció les accions que poden generar impactes significatius són el desbrossament i aclariment del terreny, els moviments de terra, la construcció d'edificacions i el trànsit de vehicles.  
El medi físic serà el més afectat en aquesta fase ja que es considera que el sòl veurà alterades les seues propietats i s'hi produirà compactació, pèrdua de la permeabilitat, risc d'erosió.  
Durant la fase d'obres i durant la fase de funcionament es produirà un canvi en el paisatge original; no obstant això,aquesta afecció no es considera significativa.  
Quant als aspectes socioeconòmics, la implantació de l'activitat en un sòl qualificat d'aptitud ramadera, l'acceptació social d'aquest tipus d'activitat en el municipi i l'impacte positiu sobre el mercat de treball, porta a valorar com a positiu l'impacte generat.  
  
2. Establiment de mesures protectores i correctores.  
Fase de construcció: s'aplicaran les mesures següents:  
- Es complirà amb el que estableix el Decret 7/2004 pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
- Per a evitar l'increment de l'erosió només s'ocuparà el terreny imprescindible per a la realització de les instal·lacions i es mantindrà la resta de parcel·la amb vegetació.  
- Es gestionaran els residus de construcció d'acord amb la legislació vigent.  
- Les construccions adaptaran els colors i materials als de la zona.  
  
- Disseny de barrera vegetal amb el suport de la vegetació existent, completant-la amb noves plantacions irregulars arbòries formant xicotets bosquetes com a mesura d'integració en el paisatge i com a barrera per a evitar les molèsties per males olors.  
- S'evitarà l'excés de males olors per mitjà de l'adequada ventilació de les instal·lacions. Per a afavorir la dispersió dels gasos que causen mal olor i evitar la seua arribada a les poblacions s'utilitzarà la barrera vegetal descrita en l'apartat anterior.  
- La retirada d'animals morts en l'explotació es realitzarà per gestor autoritzat.  
- Les naus estaran dotades de solera de formigó hidròfug estanca i impermeable per a evitar qualsevol filtració en el sòl.  
3. Programa de vigilància ambiental.  
Es proposa un programa de vigilància ambiental amb controls periòdics de les mesures previstes en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
En la fase de construcció la mesura més rellevant proposada és la supervisió de la possible aparició de restes integrants del patrimoni cultural valencià cosa que determinaria l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i procedir a notificar l'aparició de restes a l'òrgan competent.  
Es controlaran mensualment les revegetacions proposades (talussos, barrera vegetal) així com l'estat general de les instal·lacions. Anualment es comprovarà que es contracta l'assegurança de retirada de cadàvers i el contracte de gestió de fem per empresa autoritzada.  
En els moments en què l'activitat ho requerisca, es controlarà l'adequada desinfecció i neteja dels distints elements de l'explotació així com l'estat de les cintes transportadores de fem.  
Consideracions de l'òrgan ambiental:  
Els impactes més importants causats per l'ampliació de l'activitat seran l'afecció a terreny forestal estratègic d'ara en avant TFE), la generació de residus i l'ús de recursos (aigua, sòl) així com el seu impacte sobre el paisatge.  
Relatiu al consum d'aigua, s'ha justificat la disponibilitat de recursos; quant al consum de sòl, les instal·lacions projectades són les precises per a dur a terme el projecte sense que se'n produïsca un consum innecessari.  
Quant a la generació de residus i subproductes, s'han establit sistemes de gestió acordats amb la legislació vigent de manera que s'eviten contaminacions.  
En relació amb l'afecció del projecte a TFE per formar part de capçalera de conca prioritària, l'article 28.1 indica que en el terreny forestal seran compatibles les obres, usos i aprofitaments previstos en la legislació urbanística, complint, almenys, amb els requisits que estableix, segons que tinguen la classificació de sòl no urbanitzable comú o protegit així com els autoritzats per l'administració competent, d'acord amb la normativa vigent.  
Atés que el projecte compta amb informe positiu de compatibilitat urbanística, es considera complit el dit article.  
Podria ser aplicat al projecte l'article 30 de l'esmentat decret referent a l'autorització de construccions en terreny forestal i en el qual s'indica l'obligatorietat de presentar un pla de prevenció d'incendis forestals per la qual cosa en el tràmit substantiu haurà de contemplar-se aquesta circumstància.  
Referent a les zones d'alta potencialitat erosiva estableix la recomanació de no reduir la vegetació total per davall del 40 %. La reducció de la vegetació per davall de la dita cobertura ha de justificar-se tècnicament.  
En els condicionants ambientals de la present declaració d'impacte ambiental es tindran en compte les directrius del PATFOR, el compliment de les quals garantirà de forma complementària una adequada integració de l'activitat en el paisatge i es proposaran mesures preventives perquè els esmentats terrenys no es degraden.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueïx un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i annex I. 1.h) del Decret 162/1990, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 15 del Decret 47/2015,de 17 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació, el projecte «ampliació d'explotació avícola de producció d'ous amb sistemes alternatius (Fase II)»:  
  
1. S'obtindrà l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
2. Si del seguiment dels impactes generats en la primera fase de l'activitat es detectaren efectes no previstos, es procedirà a modificar les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental i es comunicaran les modificacions realitzades tant a l'òrgan substantiu com al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
3. En relació amb l'afecció a terrenys forestals:  
a) En el desbrossament que es realitzarà per a l'habilitació dels parcs d'estada de les aus en l'exterior es respectaran els peus de les espècies Quercus rotundifolia, Juniperus phoenicea, Juniperus communis, Pinus halepensis. Excepte justificació tècnica, es procurarà que en el conjunt de les parcel·les afectades l'índex d'eliminació de la vegetació no siga inferior al 40 %.  
b) En el tràmit de l'autorització substantiva es tindrà en compte que en aplicació de l'article 30 del Decret 5/2013 d'aprovació del PATFOR pot ser necessària la redacció d'un pla de prevenció d'incendis forestals.  
  
c) L'estada de les aus en l'exterior no podrà suposar una degradació de les condicions ambientals de la zona forestal i s'hauran de mantindre aquestes zones el més netes possible i en cas necessari realitzar una alternança de les zones posades a disposició de les aus.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 15 de juny de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 5 d'octubre de 2015.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.