Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7138, del 24-10-2013 (2013/10751)

RESOLUCIÓ de 25 de setembre de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Ontinyent, Agullent, Benissoda, Albaida i Catí. Expedients número 59/06 AIA i 78/09 AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7138

Data del DOGV
:   24-10-2013

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2013/10807


Data del document
:   25-09-2013

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Catí
    * Agullent
    * Benissoda
    * Ontinyent
    * Albaida
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 25 de setembre de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Ontinyent, Agullent, Benissoda, Albaida i Catí. Expedients número 59/06 AIA i 78/09 AIA. [2013/10385]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el terme assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 59/06 AIA Ontinyent, Agullent, Benissoda i Albaida; 78/09 AIA Catí.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 59/5306-XFU.  
Títol: Línia elèctrica a 132 kV, doble circuit, d'entrada/eixida en la ST Ontinyent de la línia L/ J. Urrutia-Alcoi, província de València.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU.  
Autoritat Substantiva: Direcció General d'Energia, Servici Territorial de València.  
Localització: termes municipals d'Ontinyent, Agullent, Benissoda i Albaida.   
Antecedents  
Amb data entrada en esta conselleria de 31 d'agost de 2000, es va rebre la documentació relativa al projecte de línia elèctrica, aèria, doble circuit, a 132 kV, entre la subestació elèctrica (d'ara en avant, ST) Beneixama i la línia L/ J. Urrutia-Alcoi, presentada per Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU. Amb data 12 de març de 2002, el Servici Territorial de Indústria i Energia, competent per a l'autorització de la línia elèctrica, va remetre una còpia de la documentació, incloent-hi les alegacions rebudes durant la fase d'informació pública, per a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental. L'avaluació ambiental del projecte es va desenrotllar en el si de l'expedient 370/0557-OHW. Atesos el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i els informes i alegacions rebuts, mitjançant una resolució de data 17.09.2003, es va emetre una declaració d'impacte ambiental (d'ara en avant, DIA), la qual arreplegava:  
1. Estimar acceptable, només pel que fa al medi i sense perjuí de les autoritzacions que li siguen preceptives, el projecte de línia aèria d'energia elèctrica de 132 kV doble circuit per al tram comprés entre la ST Beneixama fins a la ST Ontinyent i que afecta els termes municipals Beneixama, Banyeres (Alacant), Bocairent i Ontinyent (València), el promotor de la qual és Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.  
  
2. Condicionants a què se supeditava l'execució del projecte.  
  
3. No estimar acceptable el traçat per a la connexió amb la línia L/Urrutia-Alcoi tal com s'ha proposat en el projecte i estudi d'impacte ambiental i se'l supedita a nous estudis que determinen altres corredors, formes de construcció, etc., de menor incidència ambiental. Des de la ST d'Ontinyent fins a connectar amb L/Urrutia-Alcoi s'haurà de buscar un traçat que no afecte enclavaments d'alt valor ambiental.  
En particular, s'exposava que el traçat del tram ST Ontinyent fins a la L/ J. Urrutia-Alcoi, havia d'evitar l'encreuament per la Vall d'Agres pel seu alt valor ambiental. En un altre orde de coses, la DIA especificava que s'havia de desmantellar la línia de 66 kV que discorria en paralel amb el nou traçat, condició que s'ha complit, tal com es constata en la Resolució de 13 de gener de 2009, de la Direcció General d'Energia (DOCV 27.02.2009) i comunicada a esta conselleria amb data d'entrada de 12 de març de 2009 i anteriorment, pel propi promotor.  
  
Com a resultat de la declaració d'impacte ambiental, i per tal d'iniciar el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental d'este segon tram, amb data 10 de març de 2004, Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, va remetre una consulta prèvia, va adjuntar un document en què es proposaven diverses alternatives (en concret, tres corredors) que discorrerien principalment en aeri. Esta consulta es va tramitar amb el número d'expedient 15/5241-CXZ. Com a resposta, amb data 4 de maig de 2004, l'Àrea d'Avaluació Ambiental va informar que havien de realitzar-se estudis per a proposar alternatives en subterrani. Amb data 30 de juny de 2004, el promotor va remetre un estudi de detall, en el qual analitzaven les distintes possibilitats per al traçat en subterrani, i es va arribar a la conclusió que no era viable per raons tècniques, de seguretat de funcionament i l'existència de nombroses vivendes no reflectides en la cartografia i parceles particulars tancades que impedien el pas. Com a resposta a l'estudi, es va remetre un informe subscrit pel director general de Gestió del Medi Natural (de data 26 d'octubre de 2004), en el qual s'admetia la proposta de traçar la línia en aeri, sempre que es tingueren en compte determinades recomanacions.  
  
Descripció del projecte  
Originàriament (expedient 370/200-AIA), es va projectar la construcció d'una línia elèctrica de 132 kV en doble circuit, des de la subestació (d'ara en avant, ST) Beneixama fins a la L/ J. Urrutia- Alcoi, amb la finalitat de procedir a l'eliminació de les alimentacions en antena de les ST Villena i ST Ontinyent i l'evacuació de l'energia elèctrica de la futura transformació 400/132 kV en la ST Beneixama i donar suport a la transformació 220/132 kV d'Alacant capital. Desestimat el traçat original en el tram entre la ST Ontinyent i la connexió amb la línia esmentada i per tal de complir la DIA atorgada per resolució de data 17.09.2003 (el contingut de la qual es resumix en l'apartat anterior), el projecte considerat proposa un nou traçat de connexió d'estos dos punts, a fi de completar la connexió ja existent entre la ST Beneixama i la ST Ontinyent per a garantir l'alimentació de la zona compresa entre Alcoi, Ontinyent i Villena. Amb esta solució es descarregarà tant l'eix Xixona-Alcoi (en l'actualitat, saturat) com l'eix Alcoi-Urrutia (pròxim a la seua saturació, des de la connexió en l'eix de la ST Cocentaina); es descarrega i possibilita la connexió en l'eix de futures subestacions; i es descarrega la transformació 220/132 kV de la ST Xixona. Com a mesura compensatòria del projecte (considerant-lo de forma conjunta amb el tram ja autoritzat) es desmuntarà l'eix de 66 kV Banyeres-Ontinyent-Xàtiva (ja autoritzat).  
La línia elèctrica projectada discorre per tant des de la ST Ontinyent fins a connectar amb la línia elèctrica existent L/ J. Urrutia-Alcoi, pels termes municipals d'Ontinyent, Agullent, Benissoda i Albaida. El traçat té una longitud de 15.158,27 m, dels quals 621,27 són en subterrani (eixida de la ST Ontinyent) i 11.537 són en aeri. La potència màxima a transportar per circuit és de 131,33 MW. El tram soterrat discorre en rasa d'1,6 m d'ample per 1,5 m de profunditat mínima, en la qual es tendiran dos ternes de cables soterrats en l'interior de sengles tubs, disposats en triangle, encastats en prisma de formigó. El tram aeri es projecta amb suports metàlics, constituïts per perfils angulars de costats iguals galvanitzats en calent i organitzats en forma de gelosia doble i forma troncopiramidal amb quatre fonamentacions independents, una per cada pota. La línia portarà en tota la seua longitud dos cables de terra, un d'acer galvanitzat i l'altre de tipus OPGW-15 amb fibra òptica en el nucli. Els cables seran d'alumini-acer tipus HAWK.  
  
Les accions necessàries per a la construcció del projecte consistixen, bàsicament, en: millora d'accessos, transport de material i maquinària, arreplegada de materials, obertura de la rasa i excavació per a les sabates dels suports, instalació de tubs i suports i estesa dels cables, ompliment de la rasa i sabates, reposició del paviment i finalment, eliminació de materials i rehabilitació de danys.  
Entre les alternatives considerades, s'ha triat la més viable, i es descarta un traçat totalment subterrani per la inviabilitat tècnica, de seguretat de funcionament per causa de l'absència d'una rasant urbanitzada i camins connectats i l'existència de parceles privades en les zones baixes dels municipis. Quant a traçats subterranis per entorns naturals, suposen una alteració del medi molt major que en aeri: grans moviments de terres, obertures de carrers de treball, excavacions en sòls rocosos, necessitat d'arquetes de registre de grans dimensions cada tants metres, etc.  
Afeccions legals  
El traçat de la línia està condicionat per les distàncies de seguretat establides respecte a les carreteres, a llits fluvials, a altres línies elèctriques i a vivendes, entre altres.   
En els encreuaments amb llits fluvials, s'aplica el que hi ha establit per a les zones de servitud i policia pel Reglament de Domini Públic Hidràulic, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril. L'encreuament amb vies pecuàries ha d'atendre el que hi ha establit la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries.  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, en el seu annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1).   
  
La gestió dels residus generats, atendrà al que establix la legislació estatal i autonòmica reguladora de la matèria.  
El desenrotllament dels treballs de construcció i manteniment, ha d'adaptar-se a les previsions del Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que s'aplique.  
Consideracions ambientals  
El tram subterrani discorre per davall de camins i carretera, sortejant construccions disperses en un entorn que combina zones altament antropitzades (carreteres, ferrocarril, la mateixa subestació elèctrica) amb bancals de cultius de secà. Una vegada pròxima al ferrocarril, s'ubica el suport de transició per a efectuar l'encreuament en aeri. Este primer tram és el més pròxim als barrancs de Bocairent i Tarongers. En qualsevol cas la distància existent a este últim, l'orografia del terreny i l'existència de nombroses infraestructures (CV-81, ferrocarril), fan d'esta una zona altament antropitzada.  
El tram en aeri s'ha projectat a mitja vessant, pròxim als camins existents, reduint el pas per masses arborades i descartant un traçat per cim per l'alta visibilitat que tal solució comportaria, en retallar-se els suports en l'horitzó. El traçat a mitja vessant aconseguix major integració paisatgística de la infraestructura gràcies al fons creat per la pròpia muntanya que la camufla i l'existència d'elevacions a mitja vessant, que ocultaran en part el traçat.  
La línia, excepte en el tram subterrani, discorrerà principalment per l'ombria de la Serra de la Filosa, per terrenys forestals, els quals van patir un incendi l'any 1994 i estan en fase de regeneració. A causa d'això, es caracteritzen en l'actualitat per una coberta vegetal de matolls de poca alçada, pertanyents a estrats degradats de la sèrie termomediterrània: argilagues, timó, romers, coscoll, estepes, ginebres, llentiscle i pins amb poc de port. Únicament es conserva dins de l'àrea d'estudi una pineda de repoblació que va quedar fora de perill dels incendis (sud-est d'Agullent).   
La pràctica totalitat són forests d'utilitat pública de titularitat de la Generalitat Valenciana. En este sentit, durant la fase d'informació pública i consultes es va emetre un informe desfavorable de la Secció Forestal del Servici Territorial de València (de data 21.02.2008), perquè hi havia alternatives fora de la forest d'utilitat pública. No obstant això, ja que eixes alternatives s'han descartat en les fases inicials de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte (expedients 370/200-AIA i 15/8245-YPB) i atesa la normativa sectorial, l'encreuament per forests d'utilitat pública no és inconvenient per al pas de la línia.  
  
Respecte a l'afecció sobre avifauna, la zona analitzada, efectivament, es va incloure en la zona IBA 160. No obstant això, la zona no apareix inclosa en la delimitació de ZEPA (zones d'especial protecció per a les aus) vigent en el moment d'iniciar-se l'expedient ni ha sigut inclosa en l'ampliació aprovada per l'Acord de 5 de juny de 2009, del Consell. S'ha considerat que la zona rellevant per a l'avifauna és la corresponent a Serres de Mariola i la Font Roja, que s'estén al sud de l'àmbit d'estudi i fins una xicoteta superfície del municipi d'Ontinyent no afectada per la línia elèctrica considerada. El punt més pròxim de la línia elèctrica a esta ZEPA està ubicat en un entorn molt pròxim al municipi i separat del barranc de Tarongers a l'oest de l'actuació, on consten zones de nidificació en el tram que discorre per Bocairent) pel ferrocarril, la carretera CV-81 i la pròpia orografia del terreny, per la qual cosa no és previsible que estenguen el seu espai vital en esta direcció. Així mateix, en la solana de la Serra de la Filosa, consten punts de nidificació d'avifauna, encara que no es preveu afecció per la distància als punts (tenint en compte la seua àrea d'espai vital) i l'existència en els punts més pròxims d'infraestructures (com la N-340, actualment en desdoblament). En tot cas, per tractar-se d'una línia de 132 kV no comporta associat risc d'electrocució d'avifauna (les distàncies entre punts en tensió són superiors a l'envergadura de les aus) i s'instalaran dispositius anticolisió en tot el tram aeri de la línia. D'altra banda, l'àmbit de l'actuació no es troba inclòs en cap LIC.  
  
La línia, en el seu traçat, s'endinsa en dos espais protegits: el paisatge protegit de l'Ombria del Benicadell, declarat per Decret de 27 de gener de 2006 i el paratge natural municipal Serra de l'Ombria del Pou Clar, aprovat per Acord de 26 d'octubre de 2007.   
En relació amb el paisatge protegit (a Albaida), s'ha modificat el traçat per tal que discórrega com més a prop possible a la vora i a la carretera N-340, i consta informe favorable de l'àrea competent (de 23 de febrer de 2009).   
Respecte al paratge natural municipal, els principals valors ambientals que porten a aprovar-lo es troben en la zona oest i sud-oest del municipi, en l'entorn dels barrancs que alimenten el riu Clariano, zona que queda preservada pel projecte. D'acord amb la normativa que el regix, es permeten excepcionalment les infraestructures necessàries per a l'interés general, sempre que no siguen incompatibles amb el compliment dels objectius plantejats en el pla especial. La línia elèctrica considerada és d'interés general (i serà declarada d'utilitat pública), i, a més, es considera necessària per al funcionament del sistema elèctric de la zona. L'objecte de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, per tant, té com a finalitat complir estos objectius. L'Ajuntament d'Ontinyent, gestor del paratge, mostra la seua disconformitat amb el projecte, sense valorar les condicions en què es podria desenrotllar per a compatibilitzar tots els interessos implicats. Destaca per la seua banda els valors ecològics de la zona. No obstant això, la zona no es caracteritza per comptar amb elements naturals singulars, més enllà del valor local o sociocultural que represente per al municipi. De fet, proliferen les antenes de telefonia en un enclavament visible des de tot el municipi. D'altra banda, la vegetació que ocupa la serra de la Filosa en la zona d'Ontinyent és anàloga a la de la resta de la Serra (Agullent, Benissoda i Albaida), sense que s'haja considerat necessari preservar-la en tota la seua longitud. En particular, a Agullent, la serra es veu travessada per un gasoducte, i en l'actualitat està regenerada la pista per on discorre. L'afecció generada per la línia elèctrica serà de menor intensitat en relació amb les afeccions creades per un gasoducte.  
  
La zona, a causa del relleu muntanyós i els pendents del terreny i relacionat també amb els incendis patits, porta associat un risc d'erosió actual alta i algunes zones de dimensió reduïda amb risc de solsida baix o mitjà (la resta, sense risc de lliscament). No s'afecten zones inundables.  
S'aporta informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, que indica que a la zona no es preveuen afeccions d'índole paleontològica. D'altra banda, sí que hi ha en la zona jaciments arqueològics com el del Tossalet de l'Aire i la Coveta Guerola (Ontinyent), pròxims al traçat de la línia, cosa que cal destacar en la zona.   
Les principals afeccions relacionades amb la construcció de la línia es donaran sobre la fauna, la vegetació, els usos del sòl i canvis sobre el paisatge.  
Es realitza una descripció concreta dels accessos necessaris para cada un dels suports. En les zones de major pendent, s'ha adoptat com a mètode per a hissar els suports el fet amb ploma, per al muntatge manual, per evitar la presència de maquinària pesada. Els suports s'ubiquen pròxims a camins, i s'hi arriba en la major part dels casos camp a través, sense aportacions per al ferm i en alguns casos, es realitzarà l'arreplegada de materials amb helicòpter.  
  
L'ús de suports amb fonamentacions desiguals evita la creació de plataformes per a la instalació dels suports, i reduïx els moviments de terres necessaris i l'afecció visual dels suports. L'afecció sobre la vegetació serà mínima, per l'escassa magnitud de les obres a realitzar. No es preveu necessària la tala o poda d'exemplars arboris de gran port per a l'execució de l'obra. La senyalització de les obres i l'ús exclusiu de les zones evitaran afeccions innecessàries.  
  
En el traçat de la línia, no s'han detectat zones de nidificació de rapaces rupícoles. Quant a rapaces forestals en la zona de pineda, si es realitzaren les obres en l'època de nidificació, es duria a terme una campanya de mostreig per a la detecció dels nius i la suspensió de les obres. S'instalaran dispositius salvapardals per a augmentar la visibilitat del cable de terra i eliminar el risc de colisió.  
A l'hora de definir la ubicació dels suports, s'ha tingut també en consideració la ubicació dels jaciments arqueològics inventariats per a mantindre una distància suficient. S'incorporarà, si és el cas, el resultat obtingut amb la prospecció arqueològica. En cas d'aparéixer qualsevol resta d'interés durant les obres, se n'informarà a l'organisme competent.  
  
La línia travessa en aeri tres vies pecuàries: Assagador de Caputxins o de la Farola (a Ontinyent, de 8 a 21 m d'amplària legal) Assagador de Múrcia (a Benissoda, 12 m d'amplària legal) i Assagador d'Alacant (a Albaida, de 37,5 m d'amplària legal). D'acord amb la legislació, s'assegurarà el manteniment de la funcionalitat de la línia.   
  
Durant el funcionament de la línia, les labors a realitzar seran bàsicament de manteniment i en cas d'accident, reparacions, d'escassa repercussió ambiental. Els camps electromagnètics associats al funcionament de la línia, segons els estudis realitzats, s'estimen molt inferiors als límits recomanats per la Comissió Europea.  
Altres mesures preventives i correctores proposades són:  
- Reg de camins i zones d'obres per a reduir l'alçament de pols i partícules.  
- Manteniment adequat de la maquinària per a evitar emissions i abocaments accidentals.  
- Minimització de les zones d'aplec de materials.  
- Utilització d'aïllant sec en el tram subterrani (en lloc de paper impregnat en oli) per a evitar qualsevol risc de contaminació d'aqüífers.  
  
- Es preservarà la coberta vegetal arbustiva i herbàcia de davall de la línia.  
- Retirada adequada de les restes i desperdicis que s'hagen generat durant les obres.  
- Restitució dels terrenys i àrees afectades, una vegada finalitzades les obres, amb les espècies vegetals que hi ha en l'entorn.  
El programa de vigilància ambiental comprén el control i seguiment dels aspectes ambientals del projecte, amb les accions següents:   
  
- Comprovar la senyalització dels talls d'obra i zones de moviment de maquinària.  
- Finalitzada l'obra, es revisarà completament la línia controlant la neteja correcta de les restes d'obra.  
- Es comprovarà que no s'afecta, en la mesura que siga possible, cap exemplar de pi i que l'afecció sobre el matollar és la mínima.  
- Es comprovarà la correcta instalació dels salvaocells.  
- S'analitzarà l'eficàcia de les mesures aplicades per a proposar-ne, en cas necessari, unes altres de noves.  
Es realitzarà un informe final de seguiment de les obres i un altre a l'any de funcionament de les instalacions.  
Tramitació administrativa  
Tal com s'ha exposat en l'apartat «Antecedents», el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental d'este tram de línia elèctrica es va iniciar amb data 10 de març de 2004, amb la presentació de consulta prèvia per part d'Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, i la contestació per l'òrgan ambiental (expedient 15/9671-JLJ).   
D'acord amb estos antecedents, Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, va presentar el projecte davant dels Servicis Territorials d'Energia d'Alacant, els quals, després de realitzar el tràmit d'informació pública i consultes, amb data 15 de febrer de 2006, van remetre l'expedient per a l'avaluació d'impacte ambiental. Vist el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, les alegacions presentades (ajuntaments d'Agullent, Ontinyent i Benissoda) i realitzades consultes a diversos òrgans, es va comunicar al promotor amb data 14 de juny de 2006 la necessitat de modificar-ne el traçat, perquè s'endinsa en el paisatge protegit de l'Ombria del Benicadell i per a adequar-lo a les propostes concretes realitzades per l'Ajuntament d'Ontinyent (elevar la cota del traçat) i d'Albaida (elevar la cota en l'entorn d'una zona recreativa, abans de l'encreuament amb la N-340). Acceptada la proposta i redactada una addenda al projecte i a l'estudi d'impacte ambiental i després de realitzar novament informació pública i consultes, va ser remesa eixa documentació pel Servici Territorial d'Energia juntament amb les alegacions rebudes dels ajuntaments d'Agullent i Benissoda i l'informe de la Secció Forestal del Servici Territorial de medi ambient de València (tots ells contestats).  
  
Vist que en el dit període l'Ajuntament d'Ontinyent havia promogut la declaració de paratge natural municipal del Pou Clar (sense notificació al promotor del projecte, segons manifesta este) i que no es va pronunciar durant la fase d'informació pública i consultes de la modificació (segons constata el Servici Territorial d'Energia), es va realitzar una consulta expressa amb data 16 de gener de 2009, sense obtindre-se'n resposta. Reiterada la consulta amb data 26 de febrer de 2009 i amb la concessió d'un termini excepcional de 10 dies més, es va rebre resposta fora dels terminis establits, amb data 1 d'abril de 2009. Amb data 14 de maig de 2009, el promotor va remetre un informe aclaridor als extrems exposats per l'ajuntament.  
Així mateix, en l'expedient consten consultes al Servici d'Ordenació Sostenible del Medi (abans pertanyent a l'Àrea de Planificació del Territori i en l'actualitat a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals i competent en la gestió dels espais naturals) i a l'Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació Ambiental d'este últim, no s'ha obtingut cap pronunciament). La resposta rebuda del primer s'ha incorporat a les consideracions ambientals d'esta resolució.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de línia elèctrica està sotmés a avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
  
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la llei.  
L'article16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte de línia elèctrica a 132 kV, doble circuit, entre la ST Ontinyent i la línia elèctrica L/J. Urrutia-Alcoi, promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, el traçat de la qual discorre pels termes municipals d'Ontinyent, Benissoda, Agullent i Albaida (província de València) sempre que este es faça amb les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que hi ha en l'expedient.  
  
Addicionalment i per tal de compatibilitzar el projecte amb les característiques de la zona, s'establixen les condicions següents:  
- Ha d'aprofitar-se al màxim la xarxa de camins existents que descendix des del cim cap a les zones més baixes, ja que és en general transitable en vehicle lleuger. No s'ha d'ampliar la senda que discorre de forma longitudinal, aproximadament, a 600 m d'altitud.   
- Els accessos temporals necessaris per a l'execució de les obres, es realitzaran sense executar desmunts, per evitar l'increment de processos erosius i facilitar la regeneració. Si açò dificultara el trasllat del material, haurà de traslladar-se amb helicòpter i procedir al muntatge amb ploma.  
- Tal com es preveu en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental, els suports es construiran amb quatre fonamentacions independents i desiguals, una per cada pota, per evitar la creació de plataformes. Açò incidirà també a evitar l'increment de processos erosius i facilitar la regeneració.  
- S'haurà de posar especial atenció en la restauració dels terrenys afectats per les obres, a fi d'evitar l'increment de processos erosius i permetre'n la regeneració. S'eliminaran totes les restes de l'obra i es gestionaran d'acord amb la legislació en matèria de residus.  
  
- Hauran d'instalar-se dispositius salvaocells en la totalitat del tram aeri de la línia, tal com recull el projecte i l'estudi d'impacte ambiental, així com qualsevol altra mesura que assegure el compliment del que establix el RD 1432/2008, de 29 d'agost, de protecció de l'avifauna.  
  
- Per a reduir el risc d'incendis, només s'eliminaran els exemplars arboris que puguen comprometre la seguretat i conservació de la línia, d'acord amb el reglament de línies elèctriques, i en tot cas, s'atendran les recomanacions expresses que puguen proposar-se pels servicis competents en matèria de prevenció d'incendis forestals.  
  
- En el desenrotllament dels treballs d'execució i manteniment de la línia elèctrica, han d'observar-se les previsions del Decret 7/2004, de 23 de gener, que aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els voltants.  
  
- Haurà de disposar-se de l'informe definitiu de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, a fi de considerar en el projecte les prescripcions que estipule. En tot cas, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la Conselleria de Cultura i Esport.   
- Les accions incloses en el Programa de Vigilància Ambiental hauran de documentar-se per a acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
  
- Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 30 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 78/09-AIA.  
Promotor: Francisco Sanjuan García.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Objecte del projecte: construcció d'explotació porcina d'enceball.  
Localització: polígon 15, parcela 125, Catí (Castelló).  
Descripció del projecte  
Es pretén la construcció d'una explotació porcina d'enceball. Es tracta d'una explotació existent que es vol traslladar fora del nucli urbà i ampliar fins a la capacitat de 3.000 places per a enceball.  
La superfície total de la parcela és d'11.313 m². L'explotació constarà de tres naus d'enceball amb unes dimensions de 60,40 x 14,4 m cada una i un local tècnic de 5,80 x 2,49 m. Es disposarà a més d'un depòsit d'aigua de 1.000 m³ de capacitat i una bassa per a l'emmagatzematge de purins de 886 m³. La superfície ocupada per les naus i elements auxiliars serà de 2.877,67 m².  
L'abastiment d'aigua es realitzarà a través de la xarxa d'abastiment general. S'ha estimat un consum anual de 5.000 m³ inclosa l'aigua destinada a la neteja dels locals.   
Es disposarà de connexió a la xarxa elèctrica de distribució general. L'energia elèctrica s'emprarà en els sistemes de calefacció, alimentació i iluminació.  
Els animals entraran en l'explotació amb 3-4 setmanes de vida i seran engreixats fins a aconseguir una massa de 100-110 kg. El cicle d'enceball durarà 5 mesos i mig.  
El volum de purins anual s'ha calculat amb un valor mitjà de 3 litres per animal i dia. Amb este valor mitjà el volum anual de purins que s'ha de gestionar és de 3.285 m³. S'indica que la capacitat d'emmagatzematge de purins d'esta explotació serà de 1.750 m³. Les tres naus d'enceball disposaran de fosses interiors amb una capacitat total de 864 m³ a la qual cal sumar la capacitat de la bassa exterior, 886 m³.   
  
La destinació final serà l'aplicació agrícola. Es disposa de 106,51 ha de superfície agrícola dedicada al cultiu d'ametler i labor de secà majoritàriament. Les aigües residuals seran conduïdes a una de les fosses interiors i seran tractades conjuntament amb els purins.   
En l'explotació es disposarà d'un contenidor homologat per a l'emmagatzematge de cadàvers. Serà una empresa externa l'encarregada de retirar-los i destruir-los.   
L'explotació se situa a una distància del nucli de població de Catí superior als 1.000 m.  
Tramitació administrativa  
En data 26 de juny de 2008, el Servici de Control Integrat de la Contaminació envia una còpia del projecte bàsic, estudi d'impacte ambiental i document de síntesi, s'obri l'expedient de consulta 254/08-CON.  
En data 31 d'octubre de 2008 se solicita l'ampliació de la documentació presentada i s'informa de les consultes realitzades.  
En data 20 de gener de 2009, el Servici de Control Integrat de la Contaminació envia la documentació presentada pel promotor.  
En data 5 de maig de 2009, el Servici de Control Integrat de la Contaminació envia el resultat de la informació pública, s'obri l'expedient 78/09-AIA.  
Informació pública  
La informació pública es va realitzar per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5491 de data 27 de gener de 2009 i la notificació als veïns de les parceles limítrofes i l'exposició pública en el tauler d'anuncis, sense que s'hi presentaren alegacions.  
Consultes realitzades  
1. En data 31 d'octubre es remet consulta al Servici de Gestió Forestal en què solicita l'informe sobre les possibles limitacions per a l'exercici de l'activitat atés que es pretén emprar la via pecuària Assagador de la Vall com a via d'accés a l'explotació. En data 29 d'abril de 2009 es remet la contestació a esta consulta en què s'informa:  
(...) dins de l'amplària classificada com a via pecuària núm. 7 transcorre el Camí del Mas Vell a Catí, que també existix des de l'època en què es va realitzar «l'avanç cadastral»(...)   
(...) es considera que no hi ha afecció de les instalacions agropecuàries sobre la via pecuària en l'interior dels límits del perímetre del filat que es recula 4 m en tots els límits de la parcela 125 (...)  
  
No obstant, s'afectarà la via pecuària quant als usos compatibles de la Llei de Vies Pecuàries, Llei 3/1995, articles 16 i 17, entre els quals es considera el trànsit de vehicles motoritzats a l'explotació, exclusivament de caràcter agrícola-ramader, vinculats a l'explotació i que se citen en l'informe de la Direcció Territorial d'Agricultura de data 21.09.2007.  
  
No es considera adequada la ubicació del depòsit d'arreplegada d'animals morts en la zona exterior del filat de l'explotació (...) Es recomana que es busque una altra ubicació del depòsit d'arreplegada d'animals morts més allunyada de la via pecuària.  
Sense perjuí de l'anterior, s'haurà de considerar que, d'acord amb les instruccions de la DGGMN en matèria de vies pecuàries vigent:  
- No s'autoritzarà asfaltat o equivalent, del ferm del camí d'accés a l'explotació en terrenys de via pecuària, el qual no està pavimentat actualment.   
Es podria autoritzar, si és el cas, i amb el procediment oportú a instàncies de l'interessat, el manteniment del ferm del camí existent en la VP núm. 7, i la reparació de clots amb llasts compactats, sense variació del traçat, i es respectaran les alzines que existixen a un costat i a l'altre.  
  
- No s'autoritzarà cap nova instalació de suports verticals d'instalacions elèctriques aèries, en terrenys de via pecuària, i no és necessària l'autorització del vol sobre vies pecuàries de línies aèries elèctriques de distribució.  
- Es podrà autoritzar, si és el cas, instalacions subterrànies d'energia elèctrica i d'abastiment d'aigua.  
2. En data 30 d'octubre de 2008 es remet consulta a l'Àrea d'Espais Naturals en què solicita un informe atés que la ubicació plantejada per a l'explotació se situa en l'àmbit del LIC l'Alt Maestrat.   
En data 18 de novembre de 2008, l'Àrea d'Espais Naturals remet l'informe de resposta. Es procedix a informar sobre el resultat de la consulta al Servici de Control Integrat de la Contaminació, 25 de novembre de 2008.   
El dit informe es referix a les possibles afeccions sobre la via pecuària derivades d'usar-la com a via d'accés a l'explotació. Limita les parceles aptes per a la distribució dels purins. També solicita l'ampliació de la documentació presentada en referència a la tanca perimetral, l'apantallament vegetal i a les línies d'abastiment d'energia elèctrica i aigua.   
Amb la nova documentació aportada pel promotor, es conclou que: (...) s'ha arribat a la conclusió que és poc probable que l'actuació tinga efectes negatius apreciables en el lloc inclòs en la Xarxa Natura 2000, sense perjuí dels condicionants establits en l'informe citat anteriorment (informe 17 de novembre de 2008) i les mesures proposades en la documentació presentada.   
Informes sectorials  
Certificat de l'empresa subministradora d'aigua en què s'indica que la incorporació del consum solicitat per l'explotació, 5.000 m³ anuals, suposaria que, en els moments de major consum, la capacitat d'extracció de la captació de què s'abastix la població de Catí, Pozo Luisa, es trobaria al 75 % de la seua capacitat màxima. I per això no troba cap problema per a subministrar el cabal solicitat.  
  
Amb data entrada 5 de gener de 2009, es remet una còpia de l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura en què s'emet un informe favorable, a l'efecte patrimonial, al projecte de construcció de l'explotació ramadera.  
Afeccions legals  
Segons les Normes Subsidiàries Municipals vigents, el terreny on es desitja dur a terme l'activitat està classificat com a sòl no urbanitzable comú.   
La distància de l'explotació al nucli de població de Catí és superior a 1.000 m. Segons la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, s'establix una distància mínima de 500 m de les explotacions respecte a nuclis de població entre 500 i 1.999 habitants. L'actuació es troba dins de l'àmbit del LIC l'Alt Maestrat, espai que forma part de la Xarxa Natura 2000.  
L'accés a la parcela que s'ha plantejat es realitzarà a través de la via pecuària Assagador de la Vall, la dita via no es troba amollonada ni delimitada. Les vies pecuàries queden regulades per la Llei 3/95, de 23 de març, de Vies Pecuàries.   
El municipi de Catí no està considerat com un municipi en zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries ni en les seues modificacions.  
  
Consideracions ambientals  
1. El projecte es troba en l'àmbit del LIC l'Alt Maestrat. Entre les seues característiques s'indica que es tracta d'una àrea muntanyosa de gran qualitat paisatgística,on destaquen els nombrosos barrancs amb boscos mixtos. Hi ha també erms amb savines. A més, es localitzen en l'interior dos refugis importants per a rates penades. L'explotació es pretén ubicar en una zona agrícola al sud-est de l'espai protegit limítrof amb el límit, que està marcat pel traçat de la carretera CV-128.   
  
Es tracta d'una parcela dedicada al cultiu d'ametler, s'indica l'estat d'abandó que presenta. Confrontant amb la parcela es troba una zona ocupada per vegetació natural en què s'han identificat uns quants peus aïllats del gènere Quercus.   
2. L'actuació és limítrofa amb la via pecuària denominada Assagador de la Vall, no es troba delimitada ni amollonada i la seua amplària legal seria de 8 a 20 m. S'ha plantejat que l'accés a la parcela es realitze a través d'eixa via. La circulació de vehicles afectarà un tram de 700 m d'esta via.   
Respecte a això, de l'informe emés per la Direcció Territorial es desprén que els vehicles encarregats del transport de matèries primeres i productes acabats així com dels encarregats de la retirada dels purins es consideren vehicles agrícoles vinculats a l'explotació ramadera i, per tant, poden circular per la dita via. S'indica que el manteniment i reparació del ferm només podrà realitzar-se per mitjà de llasts compactats sense que se'n puga modificar el traçat, ni ser asfaltat. S'indica també que haurà de respectar-se la vegetació existent.  
  
El Pla de Vigilància Ambiental haurà d'incloure la supervisió de l'estat d'este camí i de la vegetació. Qualsevol actuació per al manteniment del camí haurà de ser prèviament consultada a l'òrgan ambiental.  
  
L'explotació disposarà de connexió amb la xarxa d'abastiment d'aigua i la d'electricitat que donen servici a l'activitat i vivendes pròximes a la zona d'actuació. La connexió a la línia elèctrica, si fóra aèria, no podrà tindre cap dels suports en terrenys de la via pecuària. En el cas de línies subterrànies, tant per a la línia elèctrica com per a la xarxa d'abastiment d'aigua, se n'haurà de solicitar autorització.   
3. L'accés previst pot afectar la zona de la parcela ocupada per la vegetació natural. Es considera que en la realització de qualsevol actuació en les dites zones ha d'estar supervisada per un tècnic forestal de la Conselleria de Medi Ambient que determinarà, en funció de les espècies existents, la necessitat d'obtenció de l'autorització per a la tala o desarrelament i els peus que pel port que tinguen han de ser respectats.   
  
4. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers està valorada com a baixa. Les característiques constructives de les zones dedicades a l'emmagatzematge de purins són les següents:  
- Les fosses interiors de les naus d'enceball es construiran amb murs de formigó de 20 cm i armat cada 5 m, solera de formigó armat de 10 cm de grossària i una capa interior de morter de ciment especial de 2 cm de grossària.   
- La bassa s'excavarà en terra, es compactarà i comptarà amb una primera capa de formigó projectat, sobre esta capa es colocarà un geotèxtil de polipropilé de 140 g/ m² i una membrana d'EPDM d'1,14 mm. L'altura del coronament estarà de 35 a 50 cm per damunt del nivell del sòl per a evitar l'entrada de les aigües d'escolament. Comptarà a més amb una cuneta perimetral. En la bassa exterior, haurà de calcular-se i respectar-se un coeficient de resguard per a evitar el vessament per incorporació en moments puntuals d'aigües de pluja i escolament.  
  
El transport de purins des de la bassa a la bóta de repartiment implica una sèrie d'accions que poden deteriorar l'estat de la impermeabilització com és el cas de l'homogeneïtzació de purins prèvia a la retirada. Pel que el material empleat a més d'impermeabilització han de posseir resistència mecànica.  
Les conduccions que comuniquen les fosses amb la bassa hauran de ser impermeables. El Programa de Vigilància Ambiental haurà d'incloure la supervisió de l'estat de totes les zones destinades a l'emmagatzematge.   
5. Serà obligatori el tractament de talussos generats per a garantir-ne l'estabilitat. Se n'haurà de fer la fixació per mitjà de repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no hi haja cap altra solució, es realitzaran actuacions d'obra civil sempre que es tracten amb tècniques d'integració paisatgística.  
  
6. Per al càlcul del volum de purins produïts s'ha partit d'un valor de 3 l per animal i dia. Amb este valor mitjà, el volum anual a gestionar és inferior, el 50 % aproximadament, al que s'obtindria amb els valors mitjans arreplegats en el RD 324/2000, de 3 de març, pel qual s'establixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.   
  
L'elecció d'este valor mitjà de purins produïts no es considera que estiga justificat, només s'indica que és un valor estimat fruit de l'experiència del maneig en explotacions porcines.   
Atés que no s'ha aportat informació concloent per a justificar una reducció de l'orde del 50 % en el volum a gestionar, s'han realitzat nous càlculs emprant els valors mitjans de producció de purins establits legalment. Per a este volum, la capacitat de l'explotació és prou per a un emmagatzematge de tres mesos.  
El volum real de purins que es pot produir en una exploració concreta, donada la quantitat de variables de què depén i la gestió que es fa d'estos, es considera difícilment controlable. Atés que es tracta d'una explotació a construir es poden pensar sistemes per a mesurar-ne el volum produït per cicle per tal que el ramader tinga un millor control de l'explotació.  
Les aigües de neteja i les aigües sanitàries seran gestionades conjuntament amb els purins. S'haurà d'assegurar que la composició i el maneig dels productes emprats amb l'aigua de neteja siguen tan innocus com siga possible per al medi ambient.  
S'indica que les aigües pluvials arreplegades en la coberta de les naus no entraran en contacte amb els purins ni altres residus que puguen contaminar-la i es deixaran infiltrar sense més. S'ha aportat un informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual s'indica que, si es du a terme esta gestió de les pluvials, no caldrà l'obtenció de l'autorització per a abocar-les per part del dit organisme de conca. La bassa hauria d'estar coberta, entre altres raons, per a evitar la incorporació de les aigües pluvials al volum de purins emmagatzemat.  
  
7. La destinació dels purins serà l'aplicació agronòmica com a fertilitzant. El contingut mitjà en nitrogen dels purins s'ha calculat amb els valors arreplegats en el RD 324/2000, de 3 de març.  
S'indica que la dosi màxima d'aplicació de nitrogen per hectàrea i any serà de 210 kg de nitrogen. A causa de la aplicació reiterada de purins que es realitzarà en les parceles agrícoles declarades i atés que no s'ha previst un programa d'abonat i balanç de nutrients, es considera que la dosi d'aplicació màxima s'hauria de limitar a 170 kg de nitrogen per hectàrea i any.   
Per tant, s'haurà de justificar que es disposa de suficient superfície agrícola per a l'aplicació dels purins amb eixa dosi màxima d'aplicació de nitrogen. La superfície agrícola disponible ha d'ampliar-se en 21,43 ha.  
El purí només podrà aplicar-se en parceles que actualment es troben explotades. En la distribució de purí s'haurà de respectar les distàncies, legalment establides, respecte a altres explotacions, nuclis de població, llits fluvials, etc.   
La dosi d'aplicació de purí s'haurà de calcular en funció del cultiu a què es destine i les característiques pròpies de la zona on es localitza. El maneig i aplicació del purí es realitzarà seguint a les indicacions del codi de bones pràctiques.  
8. S'ha plantejat emprar exemplars de Cupressus sempervirens en l'apantallament vegetal de la parcela. Respecte a això, donada la situació aïllada de l'explotació i atés que es troba en una zona valorada per la seua qualitat paisatgística es considera que s'haurà de substituir esta espècie per exemplars d'espècies pròpies de la zona. També s'ha plantejat la possibilitat d'emprar diversos exemplars d'ametler dels que s'eliminaran en la fase de construcció, en l'apantallament vegetal de l'explotació. Els materials i formes de les naus i els seus elements auxiliars hauran de buscar la integració paisatgística.  
9. Haurà de comptar amb tots els sistemes per a garantir el bon estat higiènic sanitari de l'explotació. Respecte a això, en l'informe del Servici Territorial de Medi Ambient es recomana la ubicació del contenidor de cadàvers com més lluny siga possible de la via pecuària per a evitar molèsties als usuaris. La ubicació proposada en el projecte el situa al costat de la tanca en el límit nord de la parcela.   
El contenidor ha de ser homologat i s'ha d'incloure en el programa per a neteja, desinfecció i desinsectació de l'explotació.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I apartat 1.h.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
Declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només pel que fa a la normativa ambiental i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'apliquen, el projecte de construcció de l'explotació porcina d'encebament que se situa en la parcela 125 del polígon 15 en el terme municipal de Catí (Castelló), promogut per Francisco Sanjuan García, sempre que es faça d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació.  
  
  
Segon  
1. Abans de l'execució de qualsevol actuació dins de la parcela s'haurà de comptar amb el vistiplau d'un tècnic forestal de la Conselleria de Medi Ambient. Este determinarà, en funció de les espècies existents, la necessitat d'obtenció de l'autorització per a la tala o desarrelament i els peus que pel seu port o altres consideracions hagen de ser respectats.  
2. Serà obligatori el tractament de talussos generats per a garantir-ne l'estabilitat. Se n'haurà de realitzar la fixació per mitjà de repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no hi haja cap altra solució, es realitzaran actuacions d'obra civil sempre que es tracten amb tècniques d'integració paisatgística.  
3. Pel que fa a l'accés a l'explotació coincident amb la via pecuària Assagador de la Vall, el manteniment i reparació del ferm, amb autorització prèvia de l'òrgan competent, només es podrà realitzar amb llasts compactats sense que es puga modificar-ne el traçat ni ser asfaltat. S'haurà de respectar la vegetació natural existent en els seus límits.  
  
En el cas que el traçat de les línies subterrànies d'abastiment d'aigua i electricitat afecten la via pecuària, s'haurà de solicitar autorització per a fer-les.   
El Pla de Vigilància Ambiental haurà d'incloure la supervisió periòdica de l'estat d'esta via i de la vegetació.   
4. Quant a l'emmagatzematge del purí.  
- En la bassa exterior, haurà de calcular-se i respectar-se un coeficient de resguard per a evitar el vessament per incorporació en moments puntuals d'aigües de pluja i escolament.  
- Els materials que cobrisquen el vas hauran de garantir-ne la impermeabilitat i presentaran una resistència mecànica adequada per a evitar-ne la ruptura.  
- Les conduccions que comuniquen les fosses amb la bassa hauran de ser igualment impermeables.  
- El programa de vigilància ambiental haurà d'establir la revisió periòdica de l'estat de la impermeabilització de totes les zones destinades a l'emmagatzematge.  
- La bassa exterior preferiblement haurà d'estar coberta.  
5. L'apantallament vegetal estarà format per espècies pròpies de la zona.   
6. Els materials i formes de les construccions hauran de buscar la integració paisatgística tenint en compte l'entorn on es localitzaran.  
  
7. El purí només podrà aplicar-se en parceles que actualment es troben explotades. En la distribució de purí s'haurà de respectar les distàncies, legalment establides, respecte a altres explotacions, nuclis de població, llits fluvials, etc.   
La dosi d'aplicació de purí s'haurà de calcular en funció del cultiu a què es destine i les característiques pròpies de la zona on es localitza. L'aplicació es realitzarà seguint les indicacions del codi de bones pràctiques. La dosi màxima d'aplicació no superarà els 170 kg de nitrogen per hectàrea i any.  
Abans de l'inici de l'activitat cal justificar la disponibilitat de 21,43 ha de superfície agrícola. Cal complir les distàncies legalment establides per a la distribució de purins i, per tant, cal comprovar la ubicació de les parceles aportades.   
8. S'han de complir totes les mesures de bioseguretat. El contenidor per a cadàvers ha de situar-se com més lluny siga possible de la via pecuària. El programa de neteja, desinfecció i desinsectació també ha d'incloure al contenidor de cadàvers.  
9. Els residus generats en l'explotació hauran de ser manipulats i emmagatzemats correctament, i s'han d'acumular en contenidors homologats per a això i retirats per un gestor autoritzat.   
10. Es comunicarà qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 30 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Àngeles Centeno Centeno.»  
  
València, 25 setembre de 2013.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.