Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5059, del 28-07-2005 (2005/8745)

RESOLUCIÓ de 29 de juny de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5059

Data del DOGV
:   28-07-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/8745


Data del document
:   29-06-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Ayora
    * Segorbe
    * Alcoi
    * Sollana
    * Requena
    * Cofrentes
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 29 de juny de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X8745]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 081/04-AIA Ayora, 197/03-AIA Requena, Cofrentes, 058/04-AIA Segorbe, 115/04-AIA Alcoi i 075/03-AIA Sollana, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 29 de juny de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 81/04-AIA
  
Títol: Subestació transformadora 400/132 KV.
  
Promotor: Guadalaviar Consorci Eòlic Alabe-Enerfín
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructura i Habitatge
  
Objecte del projecte: Construcció subestació transformadora 400/132 KV
  
Localització: Terme municipal d'Ayora (València).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
L'objecte del projecte és la construcció d'una subestació transformadora de 400/132 kV en el paratge Llano Palero del terme municipal d'Ayora. Aquesta subestació s'emplaça confrontant amb la subestació de 400 kV de xarxa elèctrica.
  
La justificació del projecte és la necessitat evacuar l'energia que es genere en els parcs eòlics de les zones 10, 11, 12.
  
La subestació ocuparà una superfície de 3.500 m² (70 x 50 m).
  
El parc de 132 kV es construirà en intempèrie amb la configuració de simple barra amb una posició d'autotransformador (de 450 MVA), i quatre posicions de línia.
  
Es disposarà d'un edifici de control d'una sola planta, construït a base de plafons prefabricats de formigó. En aquest edifici se situaran els quadres i equips de control, armaris de proteccions, quadres de distribució de serveis auxiliars, equips rectificador-bateria, equips de mesura i comunicacions i cel·la de maniobra i transformador de serveis auxiliars.
  
Les dimensions de l'edifici seran de 15 x 7 metres.
  
El sistema de 400 kV està format per una posició de connexió amb la subestació d'Ayora 400 kV. Aquesta posició consta de tres autovàlvules, tres transformadors de tensió inductius, tres transformadors d'intensitat.
  
Com a obres complementàries es preveuen:
  
- Millora d'accés: l'accés a la subestació es realitza a través d'un camí existent (camí de Martinejo) que comença en la carretera comarcal CV-590.
  
Aquest camí es desviarà en un tram de 250 m que serà de nova planta. De l'amplada actual de 3 metres passarà a 5 metres.
  
- Hi ha un grup de revoltes en què caldrà ampliar el radi de curvatura a un mínim de 35 m.
  
- Hi ha uns trams d'una longitud aproximada de 800 metres on el pendent és molt fort, aquest pendent es reduirà fins a un màxim del 10%.
  
Es realitzarà un tancament de la superfície de la subestació que estarà formada per una malla metàl·lica rematada en la part superior d'aquesta amb fil d'aram espinós. El tancament serà de 2, 30 metres d'alçada.
  
2. Alternatives
  
No s'han plantejat alternatives d'emplaçament per considerar que la ubicació d'aquesta està condicionada a la solució adoptada per a la ubicació de la subestació d'Ayora 400 kV de xarxa elèctrica.
  
Tramitació administrativa
  
El projecte tècnic, estudi d'impacte ambiental, el resultat del període d'informació pública, l'informe de l'Ajuntament d'Ayora i contestació del peticionari han sigut remesos a través del Servei Territorial d'Indústria i Energia de València.
  
El període d'informació pública ha tingut lloc mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la província de València de data 25 de novembre de 2003, Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 27 de novembre de 2003 i en el periòdic Levante de 25 novembre de 2003.
  
Segons escrit del director territorial durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions.
  
L'Ajuntament d'Ayora informa, entre altres qüestions, el següent:
  
- L'emplaçament proposat per a la subestació està classificat en el vigent Pla general com a sòl no urbanitzable d'ús comú.
  
- Que s'està tramitant el projecte de modificació genèrica del Pla d'ordenació urbana. En aquesta modificació la classificació del sòl on pretén situar-se la subestació transformadora passaria a ser sòl no urbanitzable de protecció agrícola. En l'article 26.2 del projecte de modificació genèrica: Les instal·lacions o construccions són autoritzables, amb excepció de les instal·lacions agropecuàries, les vinculades a activitats industrials, que hagen d'emplaçar-se en sòl no urbanitzable i les vinculades a activitats.
  
Afeccions legals
  
Encara que la zona on es planteja la construcció de la subestació elèctrica es caracteritza per l'alt valor ambienta, no s'inclou en cap espai natural protegit ni a cap instrument d'ordenació ambiental dels previstos en la Llei 11/1994, d'espais protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Tampoc es veuen afectades zones incloses en la llista de llocs d'interés comunitari (zones LIC) de la Comunitat Valenciana aprovada per Acord del Govern Valencià de data 10 de juliol de 2001 per raó de la Directiva 92/43 CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres. No obstant això, la zona d'emplaçament de la subestació se situa pròxima a dues zones LIC que són: Muela de Cortes i el Caroig i la Vall d'Ayora i Sierra del Boquerón.
  
No es veuen afectades forests d'utilitat pública o consorciades gestionades per aquesta Conselleria.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els elements del medi susceptibles de veure's afectats pel projecte són: medi atmosfèric (emissió de sorolls, pols, llums, camps electromagnètics, etc.); sòls (eliminació de la coberta vegetal, abocament inert, producció de residus perillosos, increment dels processos erosius, canvi d'ús, etc.); vegetació (eliminació de la vegetació per millora de camins i construcció de nous trams, etc.); fauna; paisatge; patrimoni; camins ramaders; socioeconomia; espais protegits.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha valorat únicament com a moderat l'afecció sobre la vegetació derivada de les obres de la subestació i accessos, i com a compatible en la fase de funcionament.
  
En la fase d'obres es valora com a compatible l'afecció per emissions sonores, abocament inert, producció de residus perillosos, increment de processos erosius, afecció a la fauna, paisatge, impactes socioeconòmics.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Com a mesura preventiva es delimitaran les zones de treball i de les superfícies ocupades per les instal·lacions abans de l'inici de les obres.
  
Amb aquest fi en el replantejament es delimitarà amb estaques cadascuna de les zones de treball i instal·lacions. El desenvolupament de les obres haurà de respectar la fitació senyalitzada de manera que fora d'aquestes zones no podran circular vehicles ni maquinària, ni podran situar-se instal·lacions temporals o permanents, ni tampoc podran depositar-se materials o residus.
  
A més, es proposen les mesures següents:
  
- Els residus produïts durant la fase d'obres es recolliran i es gestionaran a través del servei municipal o es derivaran cap a tractaments específics en el cas de residus inerts.
  
- Els canvis d'oli de la maquinària i vehicles implicats en les obres es realitzaran disposant sota el vehicle una safata estanca que comprenga la major part de la projecció del vehicle sobre el sòl, que garantisca que en cap cas puga vessar-se sobre el sòl gens d'oli. Aquest residu haurà de ser envasat hermèticament en contenidors dissenyats amb aquest fi, com també etiquetats i seran lliurats a un gestor de residus perillosos autoritzat.
  
- Previ a les obres es retirarà la terra vegetal existent de les zones ocupació de les instal·lacions i la resta d'instal·lacions. La terra vegetal obtinguda s'emmagatzemarà en monticles o cordons sense sobrepassar una alçària de 2 metres per a evitar les pèrdues de les propietats orgàniques i biòtiques d'aquesta.
  
- La delimitació i senyalització de les zones d'obres i instal·lacions haurà de realitzar-se amb la presència d'un biòleg que determine si hi ha algun peu o formació vegetal d'algun interés.
  
- Restabliment de la vegetació danyada per a l'execució de les obres.
  
- Restauració dels tipus d'hàbitats afectats.
  
- Garantia de viabilitat dels elements vegetals a implantar. Utilització de plantes i llavors d'espècies pròpies de la zona i adaptades a les situacions locals.
  
- Amb caràcter previ a l'inici de les obres es farà una prospecció arqueològica. En el cas de localitzar algun tipus de resta arqueològica el promotor ho posarà en coneixement de la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
Encara que les mesures protectores i correctores proposades es consideren adequades, hi ha obres accessòries del projecte que no s'han definit i, per tant, no s'han valorat els possibles efectes ni s'han proposat les mesures adequades per a evitar els impactes negatius. Concretament, no s'aporta una descripció de les obres de millora del camí d'accés que s'ha de realitzar ni es reflecteix en cap tipus de pla els trams que s'han de millorar ni els perfils resultants, etc.
  
Tampoc s'efectua una descripció de les mesures per a integrar la caseta i la resta d'instal·lacions a l'entorn.
  
A més, vistes les condicions actuals del camí d'accés, no es considera necessària, amb caràcter general, l'ampliació ni la millora d'aquest, atés que la major part del recorregut presenta una amplada adequada i sense pendents acusats. Per tant, les millores només s'haurien de plantejar en aquells trams en què les característiques actuals no permeten l'accés de la maquinària. S'haurà de justificar quins trams calga condicionar, acompanyant la corresponent valoració ambiental i la proposta de mesures protectores o correctores per a l'informe favorable d'aquesta.
  
L'edifici de control haurà de dissenyar-se amb formes constructives (cobertes a quatre aigües, teules àrabs, etc.), materials i colors propis de les construccions rurals de la zona.
  
La subestació s'integrarà en el medi on s'emplaça mitjançant tancament atapeït acompanyat d'apantallament arbori i arbustiu. Per a aquest apantallament s'aprofitarà la terra agrícola de la parcel·la que serà degudament apartada i conservada fins a l'ocupació d'aquesta.
  
Atés que la parcel·la agrícola sobre la qual s'assenta la subestació és prou àmplia com per a albergar-la sense que siga necessari afectar el terreny forestal confrontant, s'entén que s'haurà de reubicar la subestació de 132 kV de manera que no es veja afectat el terreny forestal situat al sud.
  
No s'aporta informació sobre la utilització de SF6, mecanismes de recollida, riscs, etc. No es fa cap referència al gran efecte hivernacle que té el SF6, i per tant en les mesures protectores i correctores necessàries i s'ha de fer insistència en el manteniment dels equips a fi de reduir les fugues de les instal·lacions, etc.
  
Han d'analitzar-se els riscs per a la salut i es proposa una sèrie de mesures correctores i mesures protectores en cas de descomposició de SF6 que pot donar-se després de desconnexions per curtcircuit repetides i greus o per altres raons, etc.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que hi són preceptives, el projecte de subestació transformadora 400/132 kV al terme municipal d'Ayora (València) el promotor del qual és Guadalaviar Consorci Eòlic Alabe-Enerfín, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, es complisquen les mesures protectores i correctores proposades en aquesta i en l'apartat segon d'aquesta resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1. No es considera necessària, amb caràcter general l'ampliació, ni la millora del camí d'accés (camí de Martinejo). El condicionament d'aquest es restringirà únicament i exclusivament a aquells trams en què les característiques actuals no permeten l'accés de maquinària.
  
Es presentarà per tant, abans de l'inici de l'obra per a l'informe i vistiplau d'aquesta, un projecte en què es justifique clarament els trams del camí d'accés que hagen de ser modificats en amplària, pendent o traçat, i s'adjuntarà la cartografia adequada, com també la valoració ambiental de les modificacions projectades i les mesures protectores o correctores per a la minimització dels impactes generats.
  
2. L'edifici de control haurà de dissenyar-se amb formes constructives (cobertes a quatre aigües, teules àrabs, etc.), materials i colors propis de les construccions rurals de la zona.
  
La subestació s'integrarà en el medi on s'emplaça mitjançant tancament atapeït acompanyat d'apantallament arbori i arbustiu. Per a aquest apantallament s'aprofitarà la terra agrícola de la parcel·la que serà degudament apartada i conservada fins a l'ús d'aquesta.
  
3. La superfície ocupada per la subestació de 132 KV no ha d'afectar el terreny forestal situat al sud, i s'haurà per tant de reubicar la superfície d'ocupació de manera que només s'afecte parcel·la agrícola.
  
4. S'adoptaran les mesures correctores i protectores per a evitar afeccions i riscs derivats dels productes tòxics o perillosos que es generen en l'exercici de l'activitat, d'acord amb el que estableix la legislació sectorial de residus. S'aplicaran mesures exhaustives en el manteniment dels diversos equips i sistemes relacionats amb l'ús del SF6.
  
5. Una vegada que es trobe en funcionament la subestació es realitzarà un seguiment sobre la creació de camps electromagnètics fonamentalment en les zones transitades a fi de garantir que es troben per sota dels límits establits en la Recomanació del Consell de la Unió Europea de 12 de juliol de 1999.
  
6. S'hauran d'aplicar les mesures protectores i correctores necessàries que eviten els possibles riscs sobre l'avifauna.
  
7. Si del desenvolupament de les obres s'observen restes d'interés per al patrimoni artístic, històric, etnològic, etc. Es comunicarà de forma immediata a la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
8. Es presentarà en aquesta Direcció General la restauració duta a terme mitjançant un informe i reportatge fotogràfic en els tres mesos següents a la finalització de l'obra.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de Tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no hi cap cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 197/03'AIA
  
Títol: Eixamplament i pavimentació del camí Cofrentes - Salto de Basta - Casas del Río
  
Promotor: Diputació Provincial de València
  
Autoritat substantiva: Diputació Provincial de València
  
Objecte: Condicionament i pavimentació del camí existent
  
Localització: Requena, Cofrentes
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
El tram de camí que s'ha de condicionar, de 7.230 metres, discorre a mitja vessant paral·lela al llit del riu Cabriel. La plataforma actual presenta dimensions insuficients i està exempta de paviment asfàltic.
  
Es pretén aconseguir una amplària de calçada de 5 metres, en general, que discorre quasi en la totalitat d'aquesta, a excepció d'un primer tram, sobre la traça del camí existent. Els talussos adoptats són 1H:5V en els desmunts executats en sòl, 1H:10V en aquells practicats sobre roca i 3H:2V en els terraplens.
  
La carretera, en el primer tram que abans s'indicava, interfereix amb el riu Cabriel en un punt en què s'ha projectat l'execució d'un pont de formigó que recolza sobre els estreps i una única pila. Aquesta pila, d'un metre de grossària i forma semicircular en els extrems, s'acompanyarà d'una capa d'escullera en el llit fluvial, la qual cosa es repetirà per als estreps.
  
2. Alternatives
  
No se n'hi han descrit.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 12 de juny de 2003, la Diputació Provincial d'Alacant va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al projecte Eixamplament i pavimentació camí Cofrentes- Salto de Basta - Casas del Río.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic Eixamplament i pavimentació camí Cofrentes-Salto de Basta'Casas del Río, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 4731 de data 14 d'abril de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions, d'acord amb allò que s'ha expressat pel cap de Negociat d'Informació i Registre de la Conselleria de Territori i Habitatge, i els secretaris dels ajuntaments de Cofrentes i Requena.
  
Afeccions legals
  
L'estudi d'impacte ambiental escassament sí que ha descrit afeccions a servituds legals de caràcter ambiental. La realitat de l'entorn en què s'emmarca l'actuació és que aquestes existeixen, i són les que s'assenyalen a continuació:
  
- D'acord amb la Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, se afecta el domini públic hidràulic del riu Cabriol.
  
- Segons allò que s'ha especificat en la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2000, per a formar part de la xarxa Natura 2000 de la Directiva hàbitats (92/43/CEE), s'afecten els llocs d'interés comunitari denominats Valle de Ayora i Serra del Boquerón.
  
- D'acord amb la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, hi ha afecció a forest pública.
  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, d'acord amb la cartografia temàtica editada per la CIT, hi ha afecció a sòl no urbanitzable amb protecció en els termes municipals implicats.
  
Cal esperar afecció indirecta a la zona humida núm. 42 (catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana), la qual es troba molt pròxima a l'àmbit en què es desenvolupa l'actuació.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La zona per la qual discorre el camí que s'ha de condicionar es presenta molt abrupta, flanquejada a l'est pel curs del riu Cabriel. Predomina l'alternança d'algeps, dolomies i argiles versicolors en les zones més escarpades, mentre que en les més baixes destaquen depòsits quaternaris fluvials.
  
L'estudi ha assenyalat que els riscs de lliscament, col·lapse i inundació són nuls. No obstant, a partir de diversa documentació cartogràfica, s'ha pogut constatar que hi ha llargs trams afectats pel traçat que presenten risc mitjà de lliscament, i es tenen també almenys altres dos en què aquest risc és alt.
  
Igualment, d'acord amb el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), l'entorn immediat del riu Cabriol presenta risc d'inundació 6 (freqüència entre 100 i 500 anys; calat menor a 0,8 metres).
  
Així mateix, res es diu en l'estudi al voltant al risc d'erosió actual, quan és així que hi ha diversos trams en què aquest risc és alt, sent encara més aquells en què l'erosió potencial és molt alta.
  
La vegetació actual es compon de bosc de ribera, zones agrícoles i vegetació climatòfila (bosc mediterrani mesotèrmic) en les vessants.
  
La fauna escassament s'hi ha descrit, en dir-se poc més que està constituïda per la característica dels hàbitats de serres del sector mediterrani.
  
D'acord amb l'informe arqueològic, no cal esperar afecció directa a béns patrimonials.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Els impactes més destacats entre els descrits en l'estudi se sintetitzen en els punts següents:
  
- La creació de talussos pot originar canvis en els processos d'erosió-sedimentació.
  
- Poden originar-se canvis en la qualitat de les aigües, principalment per l'augment de la càrrega sòlida i contaminants químics (...).
  
- Respecte a l'afecció al sòl es diu que més important significa l'ocupació d'altres superfícies de sòl pels terraplens generats, que recauran sobre camps de cultiu en alguns trams i en les proximitats de la ribera del riu, sobre sòl no cultivat, en altres trams.
  
- Per a les espècies de domini vital reduït (amfibis, rèptils i xicotets mamífers) es diu que l'efecte barrera quedarà corregit en tant, com vies de pas sota la via, bastarà els tubs de drenatge ja existents i els projectats. No obstant això, ha d'indicar-se que, atés el disseny previst per a les obres de drenatge, en cap cas pot admetre's que aquestes funcionen com a passos de fauna, perquè totes elles van precedides d'un bol receptor de dimensions tals que les inhabiliten per a aquest ús.
  
- El moviment de terres vingut de l'eixamplament de la calçada, juntament amb el pronunciat relleu present, generarà nombrosos desmunts i determinats terraplens d'entitat, amb la qual cosa es produirà un impacte que s'ha estimat com a moderat.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquest tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.
  
A continuació, doncs, només es farà referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, entrant, així mateix, a comentar només aquelles més significatives.
  
- El peu dels terraplens haurà de guardar una distància de 2 metres, mínim, als límits del llit del riu (es vol entendre que es fa referència al llit d'aquest). Es disposaran proteccions d'escullera en els casos més crítics.
  
- Es preveu la revegetació dels talussos de terraplé. Els talussos de desmunt seran sanejats.
  
- Els inerts generats s'abocaran en dues zones que es puguen reomplir definides, com també en els terraplens generats.
  
- Es retirarà el nivell edàfic existent, per a posterior ocupació en labors de restauració d'àrees afectades i revegetació.
  
Ha d'assenyalar-se, en atenció a les mesures proposades, el següent:
  
- La disposició de proteccions d'escullera tal qual no es considera apropiada, atesa la dificultat de recuperació que comporta per a les àrees poblades per vegetació ripícola que resulten afectades. S'entén que, tot i que l'estudi no ho diu, la variació de la secció del riu, juntament amb el risc d'inundabilitat abans descrit, podrà comportar un risc de soscavació de la base d'algun dels terraplens.
  
L'anterior podria implicar l'execució de mesures de defensa dels marges afectats. Així, en aquest cas, haurien d'estudiar-se aquelles actuacions correctores que siguen més respectuoses amb l'entorn (per exemple, podrà disposar-se una base d'escullera sempre que aquesta quede coberta per terra vegetal i que aquesta actuació es combine amb l'afermament de la base mitjançant estaques de Populus alba).
  
- Respecte a la mesura establida per l'estudi al voltant de la revegetació dels talussos de terraplé, cal realitzar les consideracions següents:
  
L'alteració de la morfologia dinàmica del riu, a raó dels terraplens executats sobre les riberes d'aquest, podrà generar, al seu torn, una alteració del seu estat d'equilibri, el qual, necessàriament, en variarà el règim. Això comportarà la generació de fenòmens d'erosió/sedimentació (llit i marges), atés que el riu mateix buscarà les noves condicions d'equilibri.
  
D'altra banda, l'aportació de terres vingudes d'aquests talussos comportarà un increment de la càrrega sòlida (flux màssic), la qual cosa produirà:
  
- Impacte sobre la fauna i la flora de l'ecosistema fluvial afectat, com també aigües avall de la seua ubicació (es recorda l'existència d'una zona humida).
  
- Un increment de la força del flux, la qual cosa també influirà en els processos erosius anteriorment comentats (Soil Conservation Service, 1977).
  
- D'acord amb l'equació de Simons (1975), es té que Qs'D50~Q'I0, sent Qs el cabal màssic, D50 és el diàmetre de caiguda del material del llit, Q el cabal e I0 el pendent inicial del llit. Llavors, per al cas concret que es té, la qual cosa expressa que un augment en el valor del cabal màssic comportaria un augment del pendent. Com a conseqüència d'això, els canvis en el pendent portarien a canvis en la morfologia en planta del riu (Khan, 1971).
  
Finalment, no pot obviar-se que la destrucció localitzada de la vegetació ripícola, allí on els terraplens han envaït el seu espai, té implicacions també locals que, fins i tot, impliquen una variació en la temperatura de l'aigua.
  
Tot això ha d'obligar la implementació, de forma decidida, de mesures conduents a minimitzar els processos erosius sobre els talussos, com també a restaurar els marges en els trams afectats d'aquests, i disposar mesures de defensa d'aquelles. En ambdós casos ha de garantir-se l'efectivitat d'aquestes mesures alhora que el respecte a l'entorn. Així, respecte a aquestes mesures s'estableix el següent:
  
- En l'estudi s'ha indicat que les zones que s'han de revegetar seran els talussos de terraplé, el pendent màxim dels quals és de 33,69º. S'evidencia, per contra, que aquest pendent serà difícil d'aconseguir, i es presumeixen pendents molt majors. En aquest cas, la hidrosembra, tal com és plantejada per l'estudi, s'entén que presenta grans dificultats en la viabilitat d'aquesta, principalment de cara a l'estabilització del sòl vegetal sobre els talussos.
  
És per l'anterior que, atesa la necessitat i la importància d'assegurar-ne el funcionament correcte (es remet als paràgrafs anteriors), hauran d'establir-se mesures més coincidents a la situació que es planteja, açò és, a l'exigència que impliquen uns majors pendents. Així, en els talussos de terraplé de forts pendents hauran de disposar-se mantes de fibra de coco, i s'estudiarà la necessitat que aquestes vagen reforçades amb malla de polipropilé, o altres mesures de semblant caràcter.
  
- Pel que fa a la hidrosembra, aquesta ha sigut prevista com a mesura correctora en l'estudi d'impacte ambiental. Es consideren correctes les espècies triades per a aquesta, si bé es creu més idònia la Festuca arundinacea que la Festuca roja.
  
Per a la revegetació de farciments s'ha previst la plantació únicament de Rosmarinus officinalis. S'entén que hauran d'emprar-se, per a aquestes labors de revegetació de les àrees afectades, les espècies llenyoses que s'enumeren a continuació:
  
- Rhamnus lycioides
  
- Juniperus oxycedrus
  
- Pistacia lentiscus
  
- Quercus coccifera
  
- Pinus halepensis
  
En aquelles àrees localitzades en les riberes del riu, les espècies que s'han d'emprar en la revegetació s'aconsella que siguen les següents:
  
- Salix sp.
  
- Populus alba
  
- Nerium oleander
  
- Tamarix cannariensis
  
- En els trams en què l'erosió és més evident, com també en aquells desmunts en què, atesos els materials que els constitueixen i els pendents procurats a aquests, s'afavorisca aquest fenomen, hauran d'establir-se mesures correctores, i es preferirà la disposició d'un mur d'escullera engravada enfront de les malles de fil d'aram galvanitzat o semblants, quan el risc siga el de despreniments, i cunetes de guarda sense revestir, mantes de fibra de coco o malles volumètriques, les quals admeten la projecció de substrat orgànic amb posterior revegetació, contra el de lliscaments i erosió.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3-b) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar aceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'eixamplament i pavimentació camí Cofrentes - Salto de Basta - Casas del Río, promogut per la Diputació Provincial de València, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- S'elaborarà un projecte de restauració integral, que haurà de constar dels documents habituals, com són la memòria, els planòls, el plec de prescripcions tècniques particulars i el pressupost.
  
L'esmentat projecte es remetrà a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, la qual donarà, finalment i si fóra el cas, el vistiplau a aquell.
  
Les unitats d'obra que, com a mínim, hauran de quedar recollides en el pressupost seran les que s'enumeren, de forma sintètica, a continuació:
  
- m³ d'escullera, de naturalesa semblant a la de l'entorn, per a protecció de talussos.
  
- m de barrera de seguretat revestida en fusta en cara vista.
  
- m de rastell de formigó en coronació de terraplé.
  
- m de baixant de maçoneria.
  
- m de cuneta de guarda sense revestir.
  
- Unitat d'arqueta de maçoneria col·lectora de baixant.
  
- m² de llit d'escullera en la boca d'eixida de l'arqueta de maçoneria.
  
- m² malla antierosió (volumètrica o de funció semblant) constituïda per material polímer.
  
- m² hidrosembra en talussos i zones pròximes a la carretera i a restaurar, amb mescla de llavors autòctones (en la dosificació de la mescla de llavors se seguiran els criteris marcats en la NTJ 08 H: 1996).
  
- m³ terra vegetal.
  
- m² malles de fibra de coco 100%, biodegradables, amb període de degradació de 7 a 10 anys.
  
- Hora de reg de manteniment d'hidrosembres i plantacions.
  
- Hora de vigilància de mantes de fibra de coco i malles antierosió.
  
- Unitat de reposició de falles de plantacions.
  
- Unitat d'analítica periòdica (període a definir en funció de la pluviometria de la zona) de qualitat de l'aigua en el riu Cabriol, en l'entorn immediat aigües avall dels talussos dels terraplens executats, i es realitzaran, com a mínim, fins a la firma de l'acta de recepció definitiva. Els paràmetres que s'han de controlar hauran de ser, com a mínim:
  
- Terbolesa
  
- Sòlids en suspensió (sedimentables i no sedimentables)
  
- Sòlids dissolts
  
Es redactarà un complet programa de vigilància ambiental, com també els corresponents informes d'aquest, els quals hauran de contenir els resultats de les analítiques referides abans, i es remetran a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, a fi que aquesta puga emprendre actuacions addicionals a fi de protegir l'ecosistema fluvial.
  
- Així mateix, es requerirà que s'informe favorablement l'actuació per part de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 58/04-AIA
  
Títol: Homologació modificativa de Sector Rovira-2
  
Promotor: Ajuntament de Segorbe
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Segorbe
  
Localització: Terme municipal de Segorbe. Castelló
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és canviar la qualificació a sòl urbanitzable industrial del sector Rovira 2, situat en el paratge denominat barranc de la Rovira, de 193.263,48 m² d'extensió, per a dotar el municipi, en el termini més breu possible, de sòl d'ús industrial degudament urbanitzat.
  
L'ordenació detallada consistirà en el disseny del viari, i procurar adaptar-lo a les condicions naturals del terreny, disposant d'un vial de vora. La zona irregular, que discorre pel límit sud-oest, llit de la rambla de la Rovira, serà objecte de protecció mitjançant una zona d'espais lliures.
  
L'índex d'edificabilitat bruta és igual a l'índex d'edificabilitat industrial, i és aquest de 0,60 m²t / m²s.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 4 de febrer de 2004 l'Ajuntament de Segorbe va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a l'homologació modificativa de sector Rovira-2.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de l'homologació modificativa del sector Rovira-2, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anuncis publicats en el DOGV núm. 4578, de 2 de setembre de 2003, i en el BOP núm. 106, de 30 d'agost de 2003, i no s'hi han presentat al·legacions de caràcter ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
L'actuació urbanística afecta una zona eminentment agrícola, fortament alterada per la pressió antròpica, on actualment hi ha espècies adventícies amb marcat caràcter nitròfil i ruderal, i no hi ha cap espècie amenaçada o endèmica, ni en perill d'extinció.
  
Pel que fa a la fauna, a causa de la reducció de la zona i l'escassa diversitat paisatgística d'aquesta, juntament amb l'elevada activitat antropitzant, ha contribuït intensament a la disminució progressiva de la riquesa d'espècies.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
La morfologia del terreny és un dels aspectes que més directament es veurà afectat, a causa dels moviments de terres necessaris per a la urbanització dels terrenys, com també la pèrdua de sòl fèrtil.
  
La hidrologia superficial, podria veure's afectada com a conseqüència de la retirada de la coberta vegetal, i la substitució d'aquesta per una superfície llisa, la qual cosa augmentaria l'escorriment superficial.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, cal destacar:
  
- Les aigües residuals seran tractades en l'EDAR de NPR-10, que és on aboquen les aigües fecals del polígon industrial adjacent.
  
- Les aigües pluvials seran canalitzades fins al desguàs d'aigües pluvials que desemboca al barranc de la Rovira.
  
- Es recomana utilitzar en les zones verdes espècies autòctones mediterrànies, i eliminar així el risc d'introduir plagues o malalties exòtiques.
  
- Per a reduir l'emissió de pols a l'atmosfera es procedirà a l'envelat de camions.
  
- Seria recomanable dotar les zones verdes de sistemes de reg que faciliten la supervivència de les noves plantacions.
  
- Remodelació de talussos i terraplens perquè s'adapten de manera més natural al terreny existent.
  
S'haurà d'elaborar un programa de vigilància ambiental, el qual tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. Amb aquest fi s'hi proposen els controls següents:
  
- Control de pols sobre la vegetació adjacent.
  
- Control de l'aparició de processos erosius.
  
- Control de la permanència de les senyalitzacions d'obres.
  
- Control dels abocaments de residus d'obres, plantacions, etc.
  
- Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.
  
- Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.
  
- Control de les espècies arbòries i arbustives utilitzades en la constitució de la zona verda, com també del correcte transport i manipulació d'aquestes en prendre les mesures oportunes per a la seua major supervivència.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals farà informe del compliment del programa, com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació modificativa del sector Rovira-2, promogut per l'Ajuntament de Segorbe, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Respecte al llit del barranc de la Rovira, s'haurà de tenir en compte la zona de servitud de cinc metres d'amplada per a ús públic, i de cent metres d'amplada en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que s'exercisquen, segons l'article 6.1 de la Llei d'aigües. També es prohibeix tota edificació sobre terrenys provinents de llits, fins a vint metres de l'aresta exterior d'aquests, segons l'article 69 de la Llei 6/1989 d'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana.
  
2. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es recolliran en munts, de forma tal que se'n garantisca el manteniment de les propietats naturals. De la mateixa manera, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subsolat de tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquesta.
  
3. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositades, abocades o abandonades en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
4. Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 115/04-AIA
  
Títol: Línia aèria d'alta tensió a 132 kV, doble circuit, entre la línia Alcoi-Ontinyent-Xixona i la subestació Barxell
  
Promotor: IBERDROLA
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports
  
Objecte: Millorar la qualitat del servei a la província d'Alacant
  
Localització: Terme municipal d'Alcoi. Alacant
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és augmentar la potència i la qualitat del subministrament d'energia elèctrica en la província d'Alacant, amb aquest fi es projecta la construcció d'una línia de transport d'energia elèctrica, de doble circuit a la tensió de 132 kV, entre la línia d'Alcoi-Ontinyent-Xixona i la subestació transformadora Barxell.
  
La línia elèctrica té una longitud de 0,145 km i està formada per dos trams:
  
- Tram núm. 1: té una longitud de 119 m. Arranca en el suport núm. 99 bis situat en la línia Alcoi-Ontinyent-Xixona i acaba en el suport núm. 1.
  
- Tram núm. 2: té una longitud de 26 m. Arranca en el suport núm. 1 i acaba en el pòrtic de la subestació.
  
S'instal·laran dos suports, un de 18 m i un altre de 22 m, metàl·lics, constituïts per perfils angulars de costats iguals en forma de gelosia simple, de forma troncopiramidal des de la seua base al braç inferior, prismàtica des d'aquest al superior i dos castellets en la part superior per al cable de terra.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 29 d'abril de 2004 la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de la Línia aèria d'alta tensió a 132 KV, doble circuit, entre la línia Alcoi-Ontinyent-Xixona i la subestació Barxell.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de la línia aèria d'alta tensió a 132 KV, doble circuit, entre la línia Alcoi-Ontinyent-Xixona i la subestació Barxell, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 66, de data 20 de març de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
L'àrea d'estudi està dominada per l'ús urbà i agrícola, i per això afavoreix el creixement de comunitats nitrofiloruderals i arvenses, no pot parlar-se d'àrees naturals o seminaturals que mostren un interés singular de cara a la conservació.
  
Només l'avifauna pot veure's afectada (proximitat a la ZEPA Serres de Mariola i de la Font Roja), pel fet que durant els desplaçaments poden col·lidir contra els conductors, encara que sembla poc freqüent, ja que la grossària d'aquests cables pot facilitar-ne la detecció a distàncies segures. No obstant això, la col·lisió contra els cables de terra, més fins i menys visibles que els conductors, sembla més freqüent.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
L'impacte sobre la flora està lligat principalment a les actuacions per a la preparació del terreny, obertura d'accessos, instal·lació de suports i estesa de cablatge. Aquest impacte pot considerar-se d'escassa magnitud, ja que la superfície afectada no és elevada, en instal·lar-se un únic suport, que oscil·la entre 21,62 m² 28,09 m², i els accessos existents serien suficients per a escometre totes les obres, i és només necessària la seua prolongació per a accedir a la base del suport de la línia d'entroncament (suport 9 bis), però sempre d'escassa longitud.
  
Un altre possible impacte és la mort d'aus a causa de col·lisions contra la línia elèctrica, les víctimes possibles de les esmentades col·lisions serien avutardes i camallargs, principalment, encara que el risc és baix, ja que travessa terres de cultius i àrees industrials.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores següents:
  
- Aprofitament al màxim de la xarxa de camins existent, i evitar en la mesura que es puga la creació de nous accessos.
  
- Minimització de les zones de recollida de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.
  
- En el cas que s'haja d'accedir a suports per camps de cultiu, se senyalitzarà per mitjà de cintes l'accés pels mitjans, de manera que tots els vehicles circulen sempre pel mateix lloc. A més, la recollida i el trasllat de materials es realitzarà, sempre que siga viable, amb maquinària lleugera, tractor i semblant.
  
- Els canvis d'oli, reparacions i llavatges de maquinària es duran a terme en zones específiques on no hi ha perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Es comprovarà la senyalització dels talls d'obra i les zones de moviment de la maquinària.
  
- Supervisió del traçat de la línia: es controlarà a peu d'obra que el traçat de la línia sobre el terreny discorre segons allò que s'ha establert, i s'evitarà al màxim l'eliminació de vegetació que no siga estrictament necessària.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de línia aèria d'alta tensió a 132 KV, doble circuit, entre la línia Alcoi-Ontinyent-Xixona i la subestació Barxell, promogut per IBERDROLA, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- Una vegada efectuada la instal·lació es recollirà la recollida de material sobrant i el trasllat a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i herbàcies pròpia de la zona.
  
- Minimització del risc de col·lisió contra el cable de terra mitjançant la senyalització d'aquest amb espirals, tires o boles de colors vistosos.
  
- Efectuar periòdicament un seguiment a fi de quantificar l'existència de danys sobre les aus i en especial sobre aquelles que presenten una protecció o interés especial i en conseqüència, adoptar, si cal, les mesures correctores proposades al respecte.
  
- Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevulla troballa arqueològica, el fet s'informarà de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 75/9783 SWC
  
Promotor: Séquia Reial del Xúquer
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sollana i Confederació Hidrogràfica del Xúquer
  
Objecte projecte: Trasllat de la séquia del Rec de Carrillo al terme municipal de Sollana (València)
  
Localització: Al terme municipal de Sollana al Parc Natural de l'Albufera (València)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte de les obres és el trasllat de 143 metres lineals de la séquia del Rec de Carrillo d'un costat a l'altre del camí existent en el seu talús, revestint amb blocs de formigó presos amb morter de ciment el nou llit. La nova conducció tindrà una secció de 60 cm. entre caixers i 1 metre d'alçària d'estos. S'abandonaria una longitud de la séquia existent de 295 m.
  
La finalitat de l'obra és millorar la gestió del reg, pel fet que per a actualment poder subministrar aigua a aquesta séquia és necessària la col·locació de parades que dificulta i entorpeix la resta del reg en la zona regada per la séquia des d'on pren aquesta. El nou punt de presa no entorpeix el reg en la resta de la zona i permet prendre aigua simplement alçant una comporta sense afectar la resta del sistema. D'altra banda es pretén també consolidar els marges del camí i evitar els freqüents despreniments que es produeixen amb el pas de la maquinària.
  
Els materials sobrants es portaran a un abocador autoritzat.
  
L'antic llit abandonat servirà perquè l'Ajuntament de Sollana amplie el camí. Les dimensions actuals del camí el fan intransitable per a les recol·lectores.
  
Tramitació administrativa i contingut de l'informe
  
Per part de la Séquia Reial del Xúquer es va remetre el 12 de març de 2003 el corresponent estudi d'impacte ambiental i la Resolució del consell directiu del parc natural de l'Albufera, de 12 de juny de 2002, en el qual s'acordava que havia d'elaborar-se un estudi d'impacte ambiental i presentar-se en aquesta Conselleria per a la tramitació de la corresponent avaluació de l'impacte ambiental.
  
Amb data 26 de març de 2003 se li va sol·licitar al promotor ampliació de la documentació presentada.
  
Amb data 24 de març de 2003 es va remetre pel director conservador del parc natural de l'Albufera informe al respecte on s'indica, en resum, el següent:
  
1. La zona d'actuació es troba dins de la zona de protecció especial ecològica
  
2. Segons l'apartat b) de l'article primer de l'acord de 17 d'abril de 2000, del Govern Valencià, pel qual es determina a forma d'aplicació de les mesures cautelars en l'àmbit del Parc Natural de l'Albufera, durant la tramitació del Pla rector d'ús i gestió, estarà permesa la realització d'activitats de neteja, netejada, desbrossament, reparació i reforç de motes, canals, séquies i els marges d'aquestes en tant les esmentades actuacions no comporten construcció d'obra nova de fàbrica.
  
3. Encara que l'actuació es troba situada fora del límit màxim d'inundació hivernal, denominat localment nivell de perellonada, el llit haurà de realitzar-se mitjançant excavació d'aquest i execució de mota de contenció amb els fangs procedents de l'excavació, o bé mitjançant pedra d'escullera sobre fangs. A més d'això es coronarà mitjançant una capa de 20 cm de terra i es procedirà a una revegetació de la mota amb espècies autòctones de la zona, és a dir, amb lliri de marjal Iris pseudoacorus, en el talús, i espècies arbòries, Salix alba, Populus alba o Ulmus minor, en la coronació de la mota de la séquia. En el llit que es pretén deixar en desús hi ha diferents mates de lliri de marjal (Iris pseudoacorus) que haurien de ser reutilitzades en la revegetació del nou llit.
  
4. Respecte del camí existent, tan sols podrà reforçar-se mitjançant tot-u compactat, i ha de quedar l'ús de runa restringit únicament i exclusivament en aquelles zones puntuals on la profunditat dels clots dificulte una correcta reparació del camí. En aquest cas la runa haurà d'estar el més triturada possible i no contenir restes asfàltiques, plàstics, metalls i en general cap tipus de fem. Així mateix, les àrees on s'use runa hauran de quedar perfectament compactades, i posteriorment cobertes de tot-u, també compactat. No es permetrà sota cap concepte l'eixamplament del camí, i ha de quedar aquest, en tot moment, en l'ample original d'aquest.
  
5. En el marge del camí que corresponga amb el llit, no es permetrà l'ús de runa per al reforç d'aquest i és permetra únicament l'ús de fangs del propi curs d'aigua, i es coronarà, si es vol, amb tot-u.
  
6. No es permetrà el depòsit de runes en la zona d'actuació.
  
7. Qualsevol alteració sobre la sol·licitud original haurà de ser notificada a aquesta oficina de gestió tècnica amb anterioritat a l'execució d'aquesta.
  
8. Segons el punt g.1 de l'acord de 17 d'abril de 2000, del Govern Valencià, pel qual es determina la forma d'aplicació de les mesures cautelars en l'àmbit del Parc Natural de l'Albufera, durant la tramitació del Pla rector d'ús i gestió, podran autoritzar-se en l'àmbit territorial del parc natural l'execució d'aquelles altres actuacions que per les característiques d'aquestes, no admeteren demora, o bé aquelles altres l'execució de les quals diferida puga donar lloc a les persones o als legítims interessos socials o econòmics.
  
Si s'executen les actuacions d'acord amb el present informe tècnic no es contravindrà la normativa vigent.
  
El Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera en reunió celebrada el 15 d'abril de 2003 va ratificar l'informe del director del parc natural abans referit.
  
El 9 de desembre de 2003 es va reiterar al promotor el requeriment de l'ampliació de la documentació requerida.
  
El 10 de març de 2004 es va remetre pel promotor l'ampliació de la documentació requerida.
  
En haver-se procedit al tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, se certifica pel cap de negociat d'informació i registre d'aquesta Conselleria amb data 24 de juny de 2004 que no s'ha presentat cap al·legació al respecte.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
La zona d'actuació afecta part d'una séquia que porta aigua ocasionalment amb vegetació característica d'aquest tipus de canals intermitents i en el que es poden observar alguns lliris de marjal (Iris pseudoacorus), d'acord amb l'informe de la direcció del parc. La zona d'ubicació de la nova séquia és en el talús del camí existent ocupat per plantes ruderals arvenses de característiques humides.
  
L'entorn de l'actuació són camps de cultiu d'arròs, però sense afectar-los.
  
Els elements que podrien veure's afectats seran la vegetació, el sòl i la fauna.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
L'impacte, tenint en compte el tram curt que s'ha d'afectar i les característiques de l'obra, es considera moderat baix, no obstant això, les característiques del nou canal realitzat mitjançant blocs de formigó no es considera adequat per a una zona que es troba dins de la zona de protecció especial ecològica.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Les correccions efectuades per la direcció del parc al projecte es consideren necessàries i adequades, i és necessària la supervisió de l'execució de l'obra pels serveis tècnics del parc natural, tenint en compte a més que l'informe del parc no permet l'eixamplament de l'actual camí.
  
De les mesures correctores indicades en l'estudi es destaca la següent: en el punt central del traçat s'executarà una xicoteta rampa o escala que permeta l'eixida de la séquia d'amfibis i xicotets mamífers.
  
Consideracions jurídiques
  
El consell directiu del parc natural de l'Albufera va acordar en reunió celebrada el 12 de juny de 2002 que s'elaborara el corresponent estudi d'impacte ambiental per a la tramitació de l'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la vigent legislació autonòmica en la matèria.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de trasllat de la séquia del Rec de Carrillo en el terme municipal de Sollana (València) al parc natural de l'Albufera, el promotor del qual és la séquia Reial del Xúquer, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que es duga a terme d'acord amb el que s'indica en els condicionants de l'apartat segon.
  
Segon
  
Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat
  
1. Compliment d'allò que s'ha indicat en l'informe de la direcció del Parc Natural de l'Albufera reflectit en aquesta declaració d'impacte ambiental, que comporta una modificació substancial pel que fa a la realització del nou canal, i el no eixamplament del camí adjunt. El compliment de l'esmentat informe haurà de ser supervisat pels serveis tècnics del parc natural, que podran establir qualsevol altra mesura addicional que consideren necessària per a la protecció de la fauna i flora i integració paisatgística.
  
Tercer
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.