Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6614, del 22-09-2011 (2011/9582)

RESOLUCIÓ d'11 d'agost de 2011, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Alfarp, Alpuente i Onda.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6614

Data del DOGV
:   22-09-2011

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2011/9582


Data del document
:   11-08-2011

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alfarb
    * Onda
    * Alpuente
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ d'11 d'agost de 2011, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Alfarp, Alpuente i Onda. [2011/9582]  
L'article 28 de Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. Per tant, resolc,  
  
Article únic   
Publicar en el Diari oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 34/0797 TTX, Alfarp; 32/1515 VYL, Alpuente i 29/4129 YJE, Onda.  
  
València, 11 d'agost de 2011.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 34/5209-GKE  
Títol: modificació de les normes subsidiàries homologació sector industrial d'Alfarp (València)   
Promotor: Ajuntament d'Alfarp (València)  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alfarp i CTV  
Localització: terme municipal d'Alfarp (València)  
  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte pretén aconseguir l'homologació sectorial d'una àrea urbanitzable industrial que afecta una zona classificada com a sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola. L'objectiu de l'homologació és la reclassificació d'aquesta com a zona urbanitzable per a la ubicació d'un polígon industrial. Es defineix com a ús global o dominant l'industrial i s'admeten com a usos compatibles els hotelers, recreatius, oficines, serveis de vendes d'automòbil, magatzems, equipaments, etc. Els usos prohibits són els residencials.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Per mitjà d'aquest document d'homologació es pretén modificar la classificació i la qualificació de sòl establida en les normes subsidiàries d'Alfarp, i classificar com a sòl urbanitzable sòls no urbanitzables subjectes a una especial protecció d'ús agrícola i de regadiu, per tal de realitzar una actuació integrada compatible amb l'estructura urbanística del PGOU d'Alfarp, actualment en tràmit administratiu al mateix Ajuntament i en la CTU de València.  
La classificació del sòl del sector és la de sòl urbanitzable d'ús industrial. La superfície que es proposa urbanitzar és de 222.922 m², aproximadament. L'execució es portarà a terme amb un sol PAI, juntament amb el sector industrial adjacent a Llombai.  
Els terrenys estan situats a l'oest del llit del riu Magre i a l'est del traçat de la futura autovia CV-50, que construirà l'eix viari del sector. Al nord d'aquest, ja al municipi de Llombai, està prevista, segons el document de concert previ de la Conselleria de Territori i Habitatge del PGOU de Llombai, presentat el 13 d'abril de 2005, la ubicació de l'altre sector urbanitzable d'ús industrial. El límit dels dos sectors és el camí València que, al seu torn, coincideix amb el límit municipal d'Alfarp. Aquest camí és, a més, una sendera de domini públic de la comunitat autònoma, i s'ha de respectar. Al sud limita amb sòl no urbanitzable de protecció agrícola i de regadiu.  
  
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, no s'han considerat emplaçaments adjacents a aquest diferents de l'elegit.   
Una de les condicions que justifiquen la solució adoptada és que la zona en qüestió és una zona a la qual no afecta el risc d'inundacions. No obstant això, en el punt 4.6.1, risc d'inundació, s'especifica clarament que la zona objecte d'homologació és una zona amb un alt risc d'inundació. En concret, s'especifica que ...la superfície inundable segons dades del PATRICOVA, inclosa en l'actuació objecte d'aquest estudi és de 28.163,86 m²... Com que és una zona amb un alt risc d'inundació s'ha de realitzar l'estudi d'inundabilitat corresponent, que s'ha de presentar amb el programa d'actuació integrada del polígon.   
  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
El dia 27 de gener de 2006 la Direcció Territorial de València va remetre l'estudi d'impacte ambiental relatiu a la modificació de les normes subsidiàries d'homologació del sector industrial del municipi d'Alfarp, juntament amb el certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què s'han sotmés tots els documents, i es va incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias de data 4 de juliol de 2005, i en el DOGV núm. 5038, de data 29 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública d'un mes es van presentar dues al·legacions, segons com consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament d'Alfarp, en què s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
El dia 23 de febrer de 2006 s'emet, per part d'aquest servei, un requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en què se sol·licitava la documentació següent:  
  
- Justificació de la reclassificació del sòl amb risc d'inundació nivell 1, d'acord amb l'article 22.1 del PATRICOVA, pel qual el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no pot ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable. Per això, la necessitat de remetre l'informe, emés pel Servei d'Ordenació Territorial, sobre l'estudi d'inundabilitat de conformitat amb l'article 16 del PATRICOVA, per tal de concretar l'àrea afectada per risc d'inundació nivell 1. Així mateix, s'han de remetre les mesures correctores adoptades, en funció d'aquest informe, entre les quals cal establir-ne una que garantisca la no-afecció a les obres de drenatge transversal previstes pel PATRICOVA.  
  
- Certificat de l'entitat gestora sobre la capacitat de gestió de residus sòlids urbans inerts.  
- Certificat sobre la capacitat de la nova EDAR que es pretén instal·lar per depurar i assimilar les aigües residuals abocades per les indústries que s'instal·len al polígon industrial, com també un informe de les activitats industrials que s'hi realitzaran, per tal de conéixer el tipus de residus que s'hi generaran i si seran assimilables per l'EDAR.  
  
- De conformitat amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, informe favorable de l'organisme de conca competent o de l'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la disponibilitat i compatibilitat d'aquest increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos exigents legalment implantats.  
- Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
En resposta a aquest requeriment, el dia 15 de maig de 2006 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València rep una part de la documentació sol·licitada, tramesa per l'Ajuntament d'Alfarp.  
  
El dia 25 de maig de 2006 aquest Servei emet el segon requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en què se sol·licita la documentació següent:  
- Informe sobre l'estudi d'inundabilitat remés el 21 de març de 2006 per l'Ajuntament d'Alfarp a la Secció de Planejament de la Comissió Territorial d'Urbanisme per a poder prosseguir el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.   
- Certificat sobre la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts.  
- Certificat sobre la capacitat de l'EDAR de la Mancomunitat del Marquesat per a depurar i assimilar les aigües residuals generades per les indústries que s'instal·len al polígon industrial o, si escau, de l'ampliació prevista.  
- Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià.  
En resposta a aquest requeriment es rep, el dia 22 de juny de 2007 i el dia 16 de novembre de 2006, per part de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València i per part de l'Ajuntament d'Alfarp, una part de la documentació complementària sol·licitada.  
  
El dia 20 de desembre de 2006 aquest servei emet el tercer requeriment de documentació per tal de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en què se sol·licita la documentació següent:  
  
- D'acord amb l'article 18 de la normativa del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), ha de presentar l'estudi d'inundabilitat aprovat per la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, després de l'informe favorable previ de l'organisme de conca competent.  
Aquest estudi d'inundabilitat s'ha de completar amb el que s'estableix en les conclusions de l'informe a l'estudi d'inundabilitat relatiu a l'homologació modificativa del sector industrial d'Alfarp (València), del dia 5 d'octubre de 2006, emés pel Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge.   
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, cal obtenir informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
- D'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, un informe favorable de l'organisme de conca competent o de l'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat d'aquest increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos exigents legalment implantats.  
En resposta a aquest requeriment, amb data 10 de maig de 2007 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València rep la documentació complementària sol·licitada.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la seua tramitació:  
1. Informe del Servei de Suport Tècnic de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 22 de desembre de 2006, sobre l'estudi del paisatge de l'homologació modificativa del sector industrial del municipi d'Alfarp (València), que conclou el següent:  
En conclusió, cal informar que: l'objecte d'aquest informe és l'homologació modificativa del sector industrial del municipi d'Alfarp (València), el tràmit d'informació pública del qual va concloure abans de l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, i per tant no és exigible i, de conformitat amb el que s'ha assenyalat més amunt, l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que, tal com s'ha indicat més amunt, el paisatge ha d'actuar com a criteri condicionant.  
  
Per això, s'emet aquest informe en contestació a la sol·licitud d'aquest Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, i s'assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'un instrument de paisatge, de manera que no cal que aquest servei emeta informe al respecte.  
2. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 11 de gener de 2007, patrimonial comprés en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, que conclou el següent:   
De manera que, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial comprés en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, l'estudi d'impacte ambiental de l'homologació modificativa del sector industrial d'Alfarp i l'addenda de patrimoni cultural a l'estudi d'impacte ambiental d'agost de 2006, sempre que es complisquen les mesures correctores de tipus etnològic descrites més amunt, l'obligació d'aportar la part de l'estudi etnològic que falta sobre el sistema de reg, que els promotors s'han compromés a realitzar quan es concrete l'actuació.  
3. Informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de data 4 d'octubre de 2006, relatiu a l'estudi d'inundabilitat de l'homologació modificativa del sector industrial del municipi d'Alfarp (València), que conclou que:  
  
Conclusions:  
Vist el contingut de l'estudi d'inundabilitat de l'homologació modificativa del sector industrial A-1 del terme municipal d'Alfarp i els informes emesos per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, s'estima que no n'és procedent l'aprovació, pel fet de no considerar suficientment complides les previsions compreses en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
Per tot el que s'ha exposat fins ara, es considera que la valoració d'aquest estudi ha de quedar posposada al coneixement de l'ordenació detallada del sector, en especial, les condicions d'ús al costat del llit, i del compliment dels requisits indicats en l'informe de l'organisme de conca.  
4. 2n Informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de data 4 de juny de 2007, relatiu a l'estudi d'inundabilitat de l'homologació modificativa del sector industrial del municipi d'Alfarp (València), que conclou que:  
Conclusions  
Vist el contingut de l'estudi d'inundabilitat de l'homologació modificativa del sector industrial A1 del terme municipal d'Alfarp i els informes emesos per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, s'emet un informe favorable condicionat a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat, pel fet de considerar suficientment complides les previsions compreses en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). L'aprovació de l'estudi es considera subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (Pla parcial), i ha de complir les condicions següents:  
  
- L'Ajuntament d'Alfarp, com a administració competent, ha de verificar el compliment de les mesures correctores proposades en l'estudi d'inundabilitat i la que s'estableix en l'article 30 de la normativa del pla referent al fet que l'ordenació detallada del sòl urbanitzable del sector industrial A-1-Alfarp, adjacent al llit del riu Magre, ha de disposar de terrenys destinats a espais lliures i zones verdes públiques al llarg de tota la seua extensió. Els espais lliures i les zones verdes esmentades han de complir les condicions dimensionades exigides per als jardins per la legislació urbanística aplicable. El tractament i l'enjardinament ja de ser l'adequat al seu caràcter inundable i de suport d'un ecosistema ripari. En cap cas es poden computar com a zona verda els terrenys ocupats pel llit.  
- El promotor ha de presentar al Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge els plànols d'ordenació del sector Sud A-1 Alfarp juntament amb l'annex de la xarxa de drenatge del projecte d'urbanització del sector Industrial, que ha de comprendre la construcció d'uns canals de protecció a les zones Sud A-2 i A-1 Alfarp, que recullen les aigües del drenatge transversal de la futura autovia CV-50, que provenen dels barrancs d'Antoní la Sardinera, del Castell i de la senda de l'Estepar, com també la canalització del barranc de la Creueta i l'adequació de la desembocadura, d'acord amb els cabals obtinguts en l'estudi d'inundabilitat.  
D'altra banda, si l'actuació afecta el domini públic hidràulic o la zona de policia o la possible incidència en el règim de corrents, cal ajustar-se al que es disposa en la normativa vigent (Text Refós de la Llei d'aigües i la resta de disposicions que la desenvolupen). Igualment, cal obtenir una autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, i també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
5. Informe de la Divisió de Carreteres de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 26 de març de 2007, referent a la informació pública del projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental variant de la carretera CV-50, tram l'Alcúdia-Llombai, en contestació a l'al·legació presentada pels ajuntaments de Llombai i Alfarp. Aquest informe conclou que:  
S'ha de mantenir la zona de protecció a 50 m de l'autovia, sempre que aquests sectors industrials assumisquen la realització de les mesures correctores adients a fi d'evitar l'impacte acústic de la nova autovia CV-50 sobre aquests sectors, de manera que es complisca la legislació de soroll vigent sobre això. Per tant, la realització de les mesures correctores necessàries per a evitar l'impacte acústic negatiu sobre els sectors industrials previstos han de ser a càrrec d'aquests polígons industrials.  
  
6. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 12 d'abril de 2006, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Marquesat per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel sector industrial d'Alfarp, que conclou que ...Aquesta entitat de sanejament d'aigües informa sobre la viabilitat del tractament a l'EDAR de Marquesat de les aigües residuals generades per l'homologació modificativa del sector industrial d'Alfarp, sempre que es complisquen els condicionants següents:... Entre els quals, cal destacar el tercer: ...3. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, han d'estar executades les actuacions previstes.  
7. Certificat de la mercantil GIRSA (Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA), de data 28 de juliol de 2006, sobre la suficiència i la capacitat de la gestió de residus sòlids urbans d'Alfarp en relació amb l'homologació modificativa del sector industrial d'Alfarp, que certifica la capacitat del tractament a la planta de tractament de Guadassuar fins que entre en funcionament el Pla zonal X, XI i XII, al qual pertany el municipi d'Alfarp.  
8. Certificat de la Comunitat de Regants de Llombai, de data 20 d'octubre de 2006, com a titular de l'explotació dels pous: Castell d'Alèdua, les Fontanelles i el Castellar (inscrits en el Registre d'aigües), que en la mesura de la seua capacitat, aquesta comunitat de regants garanteix el subministrament d'aigua en la quantitat i la qualitat necessàries per a subministrar el polígon industrial Alfarp-Llombai, segons les seues necessitats. A més, afig: ... la Comunitat de Regants està disposada a realitzar totes les sol·licituds i les gestions necessàries per a obtenir de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer l'autorització per al canvi d'ús de l'aigua de reg a ús industrial i l'augment de volum màxim anual, si escau.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i els estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF, CTV i Xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. PATRICOVA  
L'àmbit de la zona d'estudi es troba afectat amb risc d'inundació 1 per la zona VC29: con del riu Magre, segons el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
Ha de complir les previsions compreses en la normativa del Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
3. Camins ramaders  
L'àmbit del sector proposat afecta el camí ramader anomenat senda del Camí de València, amb una amplària de 20,89 m, i que en constitueix precisament el límit pel sud.  
D'altra banda, el camí ramader anomenat assegador Real d'Aragó, amb una amplària legal de 75,22 m, corre paral·lel a l'eix del riu Magre. Encara que no penetra en el sector, corre paral·lel a aquest i, per tant, cal respectar-ne el domini públic.  
Cal respectar en tot el traçat i tota l'amplària el que es disposa en la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders i la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
4. Rambles i canals  
L'actuació afecta, directament i indirectament, el domini públic hidràulic o la zona de policia o la possible incidència en el règim de corrents del riu Magre, situat al llarg del límit oest del sector.  
Es pretén construir una xarxa separativa d'aigües residuals i pluvials perquè les aigües pluvials es puguen abocar directament a un canal públic.  
Cal ajustar-se al que es disposa en la normativa vigent sobre el domini públic del riu Magre (Text Refós de la Llei d'Aigües i la resta de disposicions que la desenvolupen). Igualment, cal obtenir una autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, i també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
5. Jaciments arqueològics  
Segons l'EsIA no hi ha jaciments paleontològics identificats, encara que n'hi ha un de pròxim a la zona límit amb el Tello, la Torre d'Alèdua.   
Es presenta informe favorable a l'EsIA a l'efecte patrimonial comprés en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
6. Infraestructures de transport  
Hi ha afecció a la carretera CV-520 a causa de la xarxa primària de connexió a aquest polígon, que ha de constar d'una rotonda que s'ha de situar en aquesta carretera i que ha de donar accés a través d'un vial primari intern als 2 sectors del polígon (Alfarp i Llombai, ambdós en tramitació).  
També es veurà afectat el sector per la futura autovia CV-50, el traçat de la qual circularà pel límit est del sector.  
Cal que es respecten les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials, exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, i també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'Organització de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals   
1. Pel que fa a la litologia, la zona d'estudi està formada per lloses calcàries terciàries i crostes calcàries quaternàries sobre materials detrítics. En concret, la zona on es realitzarà l'homologació es troba dins d'una unitat formada per graves i llims, que hi confereix característiques com ara permeabilitat alta, estabilitat de talussos baixa i vulnerabilitat d'aqüífers baixa.   
Segons la classificació de la FAO (1974), el tipus de sòl existent està format per fluvisòls. Són sòls desenvolupats sobre dipòsits al·luvials el material original dels quals el constitueixen dipòsits, predominantment recents, d'origen fluvial, lacustre o marí. Es troben en àrees periòdicament inundades, si no és que estan protegides per dics, de planes al·luvials, ventalls fluvials i valls pantanoses. Aquestes planes s'han anat formant per l'acumulació de sediments erosionats de les cadenes muntanyoses de l'interior de la Comunitat Valenciana durant milers d'anys i actualment, encara que de forma esporàdica, continuen rebent aportacions periòdiques a partir dels episodis de riuades i inundacions. Tradicionalment, són els sòls utilitzats com a zona d'horta i d'arbres fruiters als voltants dels nuclis urbans. Són sòls susceptibles d'aconseguir una productivitat elevada quan es donen circumstàncies d'una profunditat adequada, topografies planes i textures equilibrades. Però també tenen limitacions i problemes derivats de la possibilitat d'experimentar inundacions, una elevada altura de la capa freàtica, textures extremes i risc de salinitat.   
2. D'acord amb l'EsIA presentat, en l'àmbit d'actuació no s'ha trobat cap espècie inclosa en els annexos I i II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Tampoc es comprén cap espècie del Catàleg nacional d'espècies amenaçades (RD 439/1990 de 30 de març, BOE núm. 82, del 5 d'abril de 1992), actualitzat per les ordres de 29 agost de 1996, 9 de juliol de 1998, 9 de juny de 1999, 10 de març de 2000, 28 de maig de 2001, MAM/2734/2002 de 21 d'octubre i MAM/1653/2003 de 10 de juny, totes publicades en el Butlletí Oficial de l'Estat (BOE).  
Els terrenys objecte d'estudi estan formats per cultius, principalment cítrics i bresquilleres, alguns dels quals es mantenen en actiu, mentre que d'altres es troben abandonats.  
Segons l'EsIA, a més de la presència de les espècies de cultiu, es troben formacions de caràcter nitròfil, associades a aquests cultius en producció o en procés d'abandonament i, d'altra banda, les formacions nitròfiles i halonitròfiles associades a tota mena d'ambients com ara vores de camins, terrenys improductius, etc., vegetació ruderal i viària. Tenint en compte el grau d'antropització, les espècies trobades solen ser d'una àmplia distribució cronològica. És bastant escassa i poc diversa.  
Cal destacar també la vegetació del llit del riu Magre, ja que conforma un dels límits del polígon. És un riu sec la flora del qual es caracteritza per la presència de plantes de la família de les gramínies i d'altres com els baladres.  
No es troben en l'àmbit àrees forestals que hagen patit incendis a partir de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable.  
3. Segons l'EsIA, la zona de cultiu està compresa en una àrea de cultius de cítrics i d'arbres fruiters, de manera que presenta una fauna constituïda per espècies adaptades a ambients fortament antropitzats. El catàleg presentat recull les espècies que, d'una manera o d'una altra, es relacionen amb diferents ambients que es donen a la zona en general. Aquesta llista és una simple recopilació de noms en què s'assenyala la probabilitat de la seua presència a la zona o no. Per això, resulta molt bàsica i dóna poca informació sobre la fauna existent al sector, ja que no assenyala en quins punts es pot trobar predomini de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, indicant si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas. Per tant, la informació al respecte resulta insuficient i comporta una difícil valoració de la zona.  
  
En la llista presentada en l'EsIA com a fauna representativa de la zona i que es pot veure afectada per l'actuació no s'han trobat espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell, pel qual es crea i es regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, en què s'estableixen categories i normes per a protegir-les. L'EsIA no especifica l'afecció del projecte a aquestes espècies que apareixen en la llista esmentada.  
  
Segons el que s'ha vist en l'EsIA, no cal indicar la presència d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troba a les àrees objecte d'estudi cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades, Reial Decret 439/1990, de 30 de març.  
  
4. Per al subministrament d'aigua potable del sector industrial proposat, es necessita un cabal d'aigua potable de 56,6 litres/s, que proposa subministrar mitjançant la utilització de pous de reg que hi ha a la zona, que són:  
- Pou núm. 1: pou de la Comunitat de Regants, l'administrador del qual és Vicente Adán Joares, situat al Castell d'Alèdua, polígon 2, de Llombai, amb una capacitat de 4.000 l/min. Actualment bomba a una bassa a 300 metres de distància. Allí se situarà una planta potabilitzadora des d'on eixirà la nova infraestructura fins al polígon.  
- Pou núm. 2: el Castellar, polígon 2, a 1,5 km de distància amb 4.500 l/min, connectat a la mateixa bassa que el pou anterior. També pertany a la Comunitat de Regants.  
- Pou Navarro: situat a la partida d'Escondella al terme municipal d'Alfarp, amb una capacitat de 17.000 l/min.  
Segons l'EsIA, el consum previst per a la zona industrial Alfarp-Llombai serà de 210.600 m³/any. En l'actualitat, els sòls objecte d'homologació són sòls cultivats en regadiu amb una dotació aproximada anual de 5.500 m³/ha/any, cosa que comporta un consum actual de 289.575 m³/any. Per tant, segons la documentació aportada, el consum d'aigua del sector industrial seria inferior al consum actual per al reg, amb una diferència de 78.975 m³/any.  
Es presenta la sol·licitud realitzada a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data 24 de maig de 2005, per a obtenir l'informe regulat en l'art. 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació de Territori i Protecció del Paisatge sobre disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en l'ordenació. Cal destacar que fins ara no s'ha rebut l'informe esmentat en aquest Servei.   
No es presenta la sol·licitud ni el certificat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la concessió d'aigües subterrànies del pou núm. 1 de la Comunitat de Regants, del pou núm. 2 el Castellar i del pou Navarro (excepte abastiment) per a ús industrial, d'acord amb l'article 59 i següents de la Llei d'Aigües; article 104 i següents i concordants del Reglament domini públic hidràulic. S'entén que actualment l'ús de l'aigua d'aquests pous és el de reg d'ús no industrial; per tant, cal tenir resolt l'expedient administratiu que exigeix la Llei d'aigües per a poder disposar d'aquests subministraments.  
Per tant, encara que s'acredita que hi ha cabal suficient per a abastir el nou polígon industrial plantejat, cal obtenir l'informe de la CHX de la disponibilitat d'aquests, a més de tenir resolts els tràmits administratius per al canvi d'ús dels pous esmentats, exigits per la legislació d'aigües, com també tenir resolta la manca d'infraestructures necessàries per a connectar els pous ja existents amb les xarxes de subministrament corresponents.  
Per a l'evacuació d'aigües pluvials i residuals, es projecta una xarxa separativa que conduirà les residuals fins a la nova EDAR, que s'ha de construir i que està projectada que s'ubique a l'extrem sud-oest del sector, al costat del riu Magre i de la carretera CV-520. A més, no es presenta el projecte de la nova EDAR, de manera que no es disposa d'informació sobre:  
- les característiques tècniques d'aquesta EDAR,  
- les característiques de l'abocament generat (paràmetres de l'abocament),  
- punts d'abocament,  
- tipus de dispositiu controlador d'abocament que s'hi instal·larà,  
- estudi hidrogeològic per a abocament d'aigües procedents de l'EDAR a domini públic. La capacitat d'aquesta EDAR ha de respondre, com a mínim, a una demanda de 2.500 m³/dia.  
Cal recordar que l'abocament d'aigües residuals exigeix autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca competent (article 100 del Text Refós de la Llei d'Aigües). D'altra banda, per a la reutilització de l'efluent es requereix autorització o la concessió atorgada per aquesta confederació.  
D'altra banda, es presenta informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 18 de maig de 2006, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Marquesat per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel sector industrial d'Alfarp. D'aquest informe s'extrau que l'EDAR del Marquesat dóna servei als municipis d'Alfarp, Catadau i Llombai i està dissenyada per a tractar 1.875 m³/dia. En l'actualitat, l'influent és de 1.078 m³/dia.   
Com que el cabal generat previst per l'actuació conjunta és de 1.724 m³/dia, se supera la capacitat de l'EDAR del Marquesat, i així, l'informe esmentat conclou que si no es construeix una EDAR pròpia i es pretén connectar el sistema públic de sanejament, s'han d'executar les actuacions d'ampliació i millora de la planta previstes per a poder efectuar la connexió efectiva i poder tractar el nou cabal generat.   
  
Cal destacar que en el II Pla Director de Sanejament d'Aigües de la Comunitat Valenciana es preveuen actuacions d'ampliació i de millora. Cal obtenir informació sobre el fet que s'augmentarà la capacitat de la planta i així es permetrà la recepció i el tractament de cabals superiors als actuals.  
5. Pel que fa a la hidrologia superficial, el polígon industrial proposat limita per l'oest amb el llit del riu Magre, i es veu travessat per la séquia d'Alèdua.  
A causa de l'ocupació del sòl, es passarà d'un terreny agrícola a una superfície urbanitzada, i això implica la pavimentació i l'asfaltatge de la majoria del sòl, que suposa una pèrdua de la permeabilitat del terreny i, per tant, una disminució de la humitat del sòl, la qual cosa serà perjudicial tant per a les zones que s'inclouen en el sector com per a les adjacents. Això implica que la séquia i les ramificacions d'aquesta reben més aigua d'escolament en l'època de pluja.  
D'altra banda, per a l'eliminació de les aigües pluvials del sector, l'evacuació al riu Magre, cal obtenir l'autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'actuació per a l'abocament de les aigües pluvials (article 9 del Reglament de domini públic hidràulic, RD 849/1986).  
A més, quant a la séquia d'Alèdua, que travessa el sector proposat, cal garantir el reg de parcel·les situades fora del sector; per això, aquesta infraestructura de reg ha de ser entubada, enterrada o conservada, quan passe pel sector.  
Pel que fa al risc d'inundabilitat, convé destacar que l'àmbit de la zona d'estudi es troba afectat amb risc nivell 1 per la zona VC29: con del riu Magre, segons el PATRICOVA. Es tracta de tota la zona del sector que afronta per l'oest amb la ribera del riu Magre.   
El promotor presenta en la seua documentació l'estudi d'inundabilitat i una addenda posterior a aquest estudi, on repara les deficiències trobades pels tècnics de Conselleria i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
El segon informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de data 4 de juny de 2007, es basa en el contingut de l'estudi d'inundabilitat de l'homologació modificativa del sector industrial del terme municipal d'Alfarp i en l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, conclou amb l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (pla parcial), i ha de complir unes condicions, que tindran un caràcter obligatori de compliment i formaran part dels condicionants que s'estableixen en el punt segon d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
D'altra banda, si l'actuació afecta el domini públic hidràulic o la zona de policia o la possible incidència en el règim de corrents, cal ajustar-se al que disposa la normativa vigent (Text Refós de la Llei d'Aigües i la resta de disposicions que la desenvolupen). Igualment, cal obtenir una autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, i també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
  
6. Quant a les infraestructures de transport, el nou polígon proposat afectarà la carretera CV-520 ja que la xarxa primària de connexió a aquest polígon constarà d'una rotonda, que se situarà en aquesta carretera i que donarà accés a través d'un vial primari intern als 2 sectors del polígon Alfarp-Llombai.   
A més, el sector es veurà afectat per la futura autovia CV-50, el traçat de la qual circularà pel límit est del sector.  
Cal que es respecten les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials, exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'Organització de la Generalitat Valenciana.  
7. L'instrument de planejament proposat afecta el camí ramader anomenat senda del Camí de València, amb una amplària legal de 20,89 m, i que constitueix precisament el límit pel sud. D'altra banda, el camí ramader anomenat assegador Real d'Aragó, amb una amplària legal de 75,22 m, corre paral·lel a l'eix del riu Magre. Encara que no penetra en el sector, corre paral·lel a aquest i, per tant, cal respectar-ne el domini públic.   
La proposta ha de complir tots els requisits exigits per l'article 12 de la Llei 3/1995, que tracta sobre les modificacions del traçat dels camins ramaders com a conseqüència d'una nova ordenació territorial. Així mateix, s'ha de mantenir l'amplària legal dels camins ramaders afectats, establida en 20,89 i 75,22 metres en el tram comprés. A més, cal respectar el caràcter de domini públic dels camins ramaders, ja que la superfície no computa a l'efecte de compliment d'estàndards urbanístics.  
  
8. L'EsIA no integra en la seua documentació un estudi d'ordenació i protecció del paisatge, es fa referència a l'afecció sobre el paisatge mitjançant el punt 4.1.4, paisatge (pàgines 35 a 36 de l'EsIA), que pertanyen al punt 4, inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques clau (pàgina 23 de l'EsIA). Segons la documentació referida, el paisatge serà el factor que patirà un impacte més desfavorable, per l'eliminació d'un paisatge agrícola i l'aparició d'un paisatge industrial. L'efecte sobre el paisatge tindrà lloc tant en la fase de construcció com en la de funcionament, per l'aparició d'edificacions, persones, vehicles, etc. i serà irreversible. L'impacte sobre el paisatge serà perjudicial, d'una intensitat alta, d'una extensió total o generalitzada, d'efecte immediat, permanent i irreversible.  
D'altra banda, hi ha un informe del Servei de Suport Tècnic de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 22 de desembre de 2006, sobre l'estudi del paisatge de l'homologació modificativa del sector industrial del municipi d'Alfarp (València), que conclou que, per la data d'informació pública de l'expedient de referència, no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, de manera que no cal que aquest servei emeta informe al respecte.  
9. Segons l'EsIA, en l'àmbit d'estudi no hi ha cap jaciment arqueològic o paleontològic, o de cap element etnològic, localitzat en l'àmbit sobre els sòls que es reclassifiquen, que passen de ser sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable.  
S'aporta l'informe favorable definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, resultat de comprendre en l'EsIA aquestes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància o les mesures correctores al respecte i l'addenda de patrimoni cultural a l'estudi d'impacte ambiental d'agost de 2006. L'informe aprova l'actuació, sempre que es complisquen les mesures correctores de tipus etnològic, que és l'obligació d'aportar la part de l'estudi etnològic que falta sobre el sistema de reg, que els promotors s'han compromés a realitzar quan es concrete l'actuació.  
Després de revisar l'informe favorable definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, que forma part de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental d'aquest servei, amb núm. 45/0222-ZNG, relatiu a la modificació de les normes subsidiàries d'homologació sector industrial de Llombai (València), s'extrau la localització en l'àmbit de diversos elements etnològics que comparteix amb el sector proposat a Alfarp. Aquests elements són: xarxa de séquies i murs de pedra en sec. En l'informe esmentat s'aprova l'actuació, sempre que es complisquen les mesures següents:  
  
- Xarxa de séquies: sobre aquestes sí que hi haurà una afecció directa i es proposa la documentació d'aquest sistema hidràulic. En el moment de posar en marxa el projecte cal comunicar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus l'extracció dels carreus per a poder resoldre sobre el museu dipositari.  
- Arquitectura de pedra en sec, ribassos o marges: l'informe proposa la utilització d'aquesta tècnica per a la realització dels bancals de les zones verdes enjardinades que genere el nou sector industrial.  
Tenint en compte que aquests elements es troben presents al sector d'Alfarp, aquesta declaració ha de prendre les mesures exposades en l'informe esmentat.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquest, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
  
3. L'article 16.2. m, del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, tenint en compte tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Abans de l'aprovació definitiva d'aquesta Conselleria, el promotor ha de presentar al Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge els plànols d'ordenació del sector SUD A-1, juntament amb l'annex de la xarxa de drenatge del projecte d'urbanització del sector industrial, que ha de comprendre la construcció d'uns canals de protecció a les zones SUD A-2 i A-1 Alfarp, que recullen les aigües del drenatge transversal de la futura autovia CV-50, que provenen dels barrancs d'Antoní la Sardinera, del Castell i de la senda de l'Estepar, com també la canalització del barranc de la Creueta i l'adequació de la desembocadura, d'acord amb els cabals obtinguts en l'estudi d'inundabilitat.  
  
Segon  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, la modificació de les normes subsidiàries d'homologació del sector industrial d'Alfarp (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants que es desenvolupen en el punt tercer d'aquesta declaració, que s'han d'establir en la fitxa de planejament.  
  
  
Tercer  
Se supedita l'aprovació definitiva al fet que es reflectisquen en les fitxes de planejament i gestió del sector els condicionants següents:  
1. Abans del començament de les obres, cal presentar l'informe sol·licitat amb data 24 de maig de 2005 a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat d'aquest increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos exigents legalment implantats, regulat en l'art. 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació de Territori i Protecció del Paisatge.   
  
2. L'Ajuntament, com a administració competent, ha de verificar el compliment de les mesures correctores proposades en l'estudi d'inundabilitat i la que s'estableix en l'article 30 de la normativa del pla referent al fet que l'ordenació detallada del sòl urbanitzable del sector industrial A-1, adjacent al llit del riu Magre, ha de disposar de terrenys destinats a espais lliures i zones verdes públiques al llarg de tota l'extensió d'aquest. Els espais lliures i les zones verdes esmentades han de complir les condicions dimensionades exigides per als jardins per la legislació urbanística aplicable. El tractament i l'enjardinament ha de ser l'adequat al seu caràcter inundable i de suport d'un ecosistema ripari. En cap cas, es podran computar com a zona verda els terrenys ocupats pel llit.  
  
3. No es donaran les llicències d'activitat a les indústries:  
- fins que no estiga executada i preparada per al funcionament la nova EDAR projectada a l'extrem sud-oest del sector proposat, al costat del riu Magre i de la carretera CV-520,   
- fins que no estiga resolt l'expedient corresponent d'autorització d'abocament de l'efluent de la depuradora i de les aigües pluvials al riu Magre (article 100 del Text Refós de la Llei d'Aigües) i l'autorització o la concessió complementària per a la reutilització d'aquest efluent.  
Cal recordar que aquesta EDAR donarà servei al polígon adjacent de Llombai i que en la declaració d'impacte ambiental d'aquest sector, emesa per aquest servei amb data 17 de desembre de 2007, també es condiciona l'obtenció de les llicències d'activitat a l'execució de l'EDAR esmentada.   
Queden prohibits els abocaments al barranc sense la depuració prèvia.  
4. L'abocament generat pel desenvolupament urbanístic ha de complir els límits d'abocament establits en l'Ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament per tal de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.  
5. S'han de respectar les zones de protecció i de domini públic per afecció de la futura CV-50 i de la carretera CV-520, exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'Organització de la Generalitat Valenciana.  
6. L'homologació ha de complir tots els requisits exigits per l'article 12 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, que tracta sobre les modificacions del traçat dels camins ramaders com a conseqüència d'una nova ordenació territorial. Així mateix, s'ha de mantenir l'amplària legal dels camins ramaders afectats, establida en 20,89 metres per a la senda del Camí de València i 75,22 metres per a l'assegador Real d'Aragó. A més, cal respectar el caràcter de domini públic dels camins ramaders, ja que la seua superfície no computa a l'efecte de compliment d'estàndards urbanístics.  
7. La xarxa d'aigües pluvials del sector ha de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.  
8. L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
9. Durant la fase d'execució, cal definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si escau, el lloc on es portaran a terme les tasques de neteja i manteniment d'aquesta àrea. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles s'han de gestionar degudament per un taller o un gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat, i que s'exigiran a les empreses els certificats que acrediten el lliurament dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
  
10. S'han de complir obligatòriament els condicionants descrits per als elements etnològics que es veuran afectats per l'actuació i que es van imposar en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, amb data 7 de maig de 2007, relatiu a la modificació de les normes subsidiàries de l'homologació del sector industrial de Llombai (València), expedient d'aquest servei amb núm. 45/4152-ELG.  
  
11. Durant la fase d'execució, cal preveure i identificar una zona per a la provisió dels materials que s'empraran en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys adjacents.  
12. Cal garantir la continuïtat de totes les infraestructures de reg, canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. La séquia d'Alèdua ha de ser entubada, enterrada o conservada, quan passe pel sector.  
Qualsevol desviament o alteració ha de disposar de l'autorització de la comunitat de regants propietària o, en qualsevol cas, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que determinarà la manera en què es portaran a terme les actuacions proposades.   
13. Per a l'adequació de la zona verda cal utilitzar terra adequada, en cap cas residus, i espècies vegetals autòctones que no requerisquen una gran quantitat d'aigua per a subsistir. Aquestes espècies s'han d'utilitzar igualment en la restauració dels possibles talussos naturals que s'executen amb motiu de la urbanització.  
En cas que els cultius adjacents es vegen afectats durant les obres, s'han de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
  
Quart  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és cap inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Cinqué  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que es disposa en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell.  
  
València, 12 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 32/08-AIA  
Títol: explotació porcina d'enceball  
Promotor: Víctor Manuel Martínez Martínez  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente  
Objecte del projecte: obtenir la llicència ambiental per a una explotació porcina  
Localització: partida Cañadizos, polígon 22, parcel·la 651, del terme municipal d'Alpuente (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència ambiental per a iniciar una activitat porcina d'enceball, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
- L'explotació ha de disposar d'una capacitat per a 1.040 porcs d'enceball, que engreixaran des dels 20 kg fins a 100 kg pes viu, moment en què es destinaran a l'escorxador.  
- La parcel·la està constituïda per una superfície de 24.370 m², sobre els quals s'ha de construir una nau de 877,25 m², com també un magatzem, un llatzeret i una bassa exterior de purins.  
- Es calcula que els purins generats, basant-se en el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, suposaran un volum anual de 2.236 m³, que ha de quedar retingut en fosses de purins impermeabilitzades de 438,6 m³ i en una bassa exterior de 120 m³, quantitat que representa una autonomia d'emmagatzematge de purins superior a tres mesos. Els purins s'han de sotmetre a tractament enzimàtic, de manera que en millore les propietats fertilitzants i en disminuïsca la càrrega contaminant.  
- Els purins s'utilitzaran com a adob orgànic en camps de cultiu, es considerarà el nitrogen com el factor limitant, i caldrà reduir progressivament el volum aplicat, com a conseqüència de l'efecte residual del nitrogen orgànic en el sòl.  
- Es disposa de 44,4 ha de superfície agrícola, on s'han d'aplicar els purins com a adob, sense que se sobrepassen els 170 kg de N/ha i any, segons el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries, a pesar de no correspondre el municipi a una zona vulnerable a la contaminació per nitrats procedents de fonts agrícoles. S'hi aporta contracte d'acceptació subscrit pels propietaris d'aquestes parcel·les, cultivades principalment per ametler, vinya i cereal.  
  
- Els cadàvers s'emmagatzemaran en contenidors homologats i cal que es retiren per una empresa gestora autoritzada per a fer-ho.  
- Entre les mesures higienicosanitàries, s'inclou disposar d'una tanca perimetral de l'explotació, gual sanitari per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que hi accedeixen, llatzeret per a animals malalts i malla de galliner per a evitar l'entrada de vectors a la nau.  
  
- El subministrament d'aigua potable ha de procedir de la xarxa d'abastiment municipal.  
- L'explotació es localitza a 900 m del nucli de població més pròxim.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar l'1 de febrer de 2008, amb la remissió per part de l'Ajuntament d'Alpuente, del projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el Butlletí Oficial de la Província núm. 226, de 22 de setembre de 2007, com també als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal comprén els informes següents:  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
- Autorització de la Conselleria de Cultura i Esport del projecte de prospecció arqueològica en relació amb el projecte, de data 8 d'octubre de 2007.  
- Informe municipal de compatibilitat urbanística.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació del dia 19 d'abril de 2007.  
Afeccions legals  
El sòl on s'ha de desenvolupar l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries de planejament municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Alpuente no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Consell, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que es poden veure afectats de manera important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una descripció molt generalista del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on s'ha de desenvolupar l'activitat, i es descriuen posteriorment els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclouen: geologia, clima, vegetació, fauna, hidrologia i paisatge.   
Els impactes més rellevants que l'activitat pot causar sobre el medi, recollits en l'estudi d'impacte ambiental, són:  
- Sòl: no s'hi preveu, mentre es tinguen en compte una sèrie de mesures com ara l'adobament en les dosis adequades i el seguiment de les especificacions indicades en el Codi de bones pràctiques agrícoles de la Comunitat Valenciana, entre altres mesures.   
- Aigües: no s'hi preveu sobre les aigües subterrànies ni superficials, sempre que es gestionen correctament els purins generats a l'explotació.   
- Atmosfera: per emanació d'olors, associada principalment als purins generats, i es pot reduir l'impacte considerablement amb una gestió correcta d'aquests.  
- Vegetació: no s'hi preveu.  
- Paisatge: no s'hi preveu, ja que es considera una zona de baixa fragilitat paisatgística, i l'explotació s'integra en la zona, que presenta trets rurals compatibles amb l'activitat.  
No s'ha realitzat una valoració rigorosa d'impactes, basant-se en mètodes de valoració establits, i es proposen una sèrie de mesures correctores sense vinculació directa amb els impactes reals, per als quals es considera necessari l'establiment d'aquestes mesures protectores i correctores.  
Entre les mesures correctores compreses en l'estudi d'impacte ambiental s'inclou:  
- Efectuar la neteja periòdica de les naus.  
- Retirar diàriament les baixes que es produïsquen a l'explotació.  
- Transportar els purins amb un vehicle adequat, i evitar pèrdues d'aquests durant el trajecte. Així mateix, cal que s'efectue la neteja periòdica dels vehicles utilitzats per al transport dels purins.   
- Assegurar la ventilació correcta de l'explotació.  
- No escampar purins en canals públics, perímetres de protecció de les captacions d'abastiment urbà i a les proximitats de brolladors.  
  
- No aplicar purins en zones on el nivell freàtic siga inferior a 15 metres de profunditat, o afloren materials permeables per fissuració o carstificació.   
- Aplicar els purins quan les condicions dels sòls de les parcel·les i les condicions climatològiques ho aconsellen.   
- Efectuar l'adobament de manera que no s'apliquen dosis superiors a les indicades, per tal d'evitar la contaminació del sòl, i consegüentment, la disminució de la productivitat dels cultius.   
- Construir un drenatge perimetral al llarg dels límits de la parcel·la per impedir que es produïsca l'entrada d'aigua d'escorrentia a la parcel·la.   
- Efectuar periòdicament campanyes de desratització i de desinfecció.   
- Retirar tots els residus que es produïsquen d'acord amb les seues característiques i amb el que s'estableix en la legislació vigent sobre la matèria.   
- Disposar d'una tanca perimetral de l'explotació per mitjà d'una malla galvanitzada, gual sanitari de formigó i llatzeret per als animals malalts.   
Algunes d'aquestes mesures correctores no tenen rigor tècnic, ja que no en permeten l'aplicació si no es disposa d'informació, fruit d'estudis del terreny, com és la mesura que proposa no utilitzar purins en zones on el nivell freàtic es trobe a menys de 15 metres de profunditat, o afloren materials permeables per fissuració i carstificació, mesures que un agricultor de la zona o el mateix ramader no sabrà posar en pràctica si no disposa d'un estudi hidrogeològic que li permeta decidir al respecte. Malgrat aquestes consideracions, el projecte d'activitat ramadera es considera viable sempre que s'adopten els condicionants compresos en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, no s'ha realitzat un desenvolupament d'aquest; i s'indica únicament que consistirà en un sistema que garantirà el compliment de les indicacions i les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquest, segons el que es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats legalment atribuïdes, formule la següent   
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, l'explotació de porcí d'enceball, situada al polígon 22, parcel·la 651, del terme municipal d'Alpuente (València) promoguda per Víctor Manuel Martínez Martínez, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions que s'estableixen a continuació:  
- Cal disposar d'un informe definitiu favorable, a l'efecte patrimonial, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
- A l'hora d'utilitzar els purins com a fertilitzants s'ha de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastures no naturals, i s'han d'evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No s'ha de superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'ha de soterrar, preferentment, de manera immediata per tal d'evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
- Basant-se en el Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines, s'ha de respectar com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 m, respecte d'altres explotacions del grup primer, i 200 m, respecte de les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.b) del Reial Decret 324/2000 i dels nuclis urbans. Quant als cursos d'aigua, s'ha de respectar el que s'estableix en el Reglament de domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que es disposa en els diferents plans hidrològics de conca.  
  
- L'eliminació de cadàvers s'ha de gestionar d'acord amb el Reial Decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen a l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'han d'acumular en contenidors homologats amb aquesta finalitat i retirats per un gestor autoritzat.  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
  
Segon  
Notificar les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que es disposa en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 28 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 29-08 - AIA   
Promotor: Azulev, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: sol·licitud de l'autorització ambiental integrada per a la fabricació de paviment ceràmic.  
Localització: avinguda Manuel Escobedo, 13, 12016 Onda (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Característiques  
Les instal·lacions se situen a l'avinguda Manuel Escobedo núm. 13, al municipi d'Onda (Castelló) i ocupen una superfície de 74.926 m² de sòl industrial.  
Azulev, SA vol satisfer la demanda de formats grans de paviment ceràmic, i per a fer-ho vol incorporar a les seues instal·lacions existents una línia de premsa, una màquina per a esmaltar, un forn i una màquina per a classificar.   
L'ampliació augmenta el 21,2% el consum d'aigua, l'energia el 22,8% i la capacitat de producció, el 23,34%. A més de tot això, s'incrementen més del 25% les emissions atmosfèriques i la generació de residus líquids.  
La modificació no comporta un augment de terreny ocupat, ja que té lloc dins de les instal·lacions existents.   
La fabricació de rajoles supera les 75 tones diàries i és una activitat sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, ja que està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra l, de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Les instal·lacions estan compostes per 10 sitges, 5 premses i assecadors, 5 màquines per a esmaltar, 3 forns i 5 línies de selecció i paletització.  
Qualificació del sòl  
Les instal·lacions d'Azulev SA se situen en terrenys qualificats urbanísticament com a sòl industrial, categories Ind.3 i Ind.4, segons el pla general d'ordenació urbana, publicat en el butlletí oficial núm. 110, de 12 de setembre de 1998, de la província de Castelló.  
Primeres matèries i energia  
L'energia elèctrica consumida l'any 2006 va ser de 7.839.110 de kWh. El consum de gas natural va ser de 54.032.794 kWh i el de gasoil B, de 60.450 litres.  
Les primeres matèries emprades són: argila atomitzada, aigua, esmalts, frites, colors, serigrafies, base de serigrafia, vehicles de serigrafia, cola de serigrafia i additius.  
L'aigua emprada procedeix de l'explotació del pou comunitari el Salvador (l'any 2006 va subministrar 20.100 m³) i d'un altre pou propi situat a les instal·lacions (disposa de concessió d'explotació per a extraure 18.000 m³ anuals). Durant l'any 2006, les entrades mesurades per comptador van ser de 26.930,75 m³ i després de l'ampliació, l'any 2007, les entrades van ser de 32.646,89 m³. L'ampliació va augmentar el consum en 5.711 m³ anuals, és a dir, el 21,2%.  
Aigües residuals  
Les aigües residuals industrials i les aigües residuals domèstiques es troben separades i s'emmagatzemen en basses. L'ampliació no requereix la construcció de més basses, però necessita més freqüència de neteja de les basses i de recollida pel gestor autoritzat.  
Les aigües residuals domèstiques procedeixen dels serveis del personal i es recullen en diverses basses distribuïdes a les proximitats dels lavabos, que retira un gestor autoritzat.  
Les aigües residuals industrials es generen en la línia d'esmalt, al laboratori i a la zona de preparació d'esmalts. Contenen esmalts, vehicles de serigrafia i colors ceràmics. L'aigua residual es transporta amb un camió cisterna fins a una fàbrica atomitzadora d'argiles, on s'avaluen les argiles i es reutilitza l'aigua.  
Procés de fabricació  
L'argila atomitzada arriba amb camió a la fàbrica i es descarrega a les tremuges. Des d'allí es trasllada a les tremuges de les premses, on es conformen les peces. Aquestes passen seguidament a l'assecador vertical continu, després avancen per la línia d'esmalt, i es recobreixen amb els esmalts i les serigrafies.   
Les peces esmaltades es fiquen al forn monoestrat continu, després passen el control de qualitat i es classifiquen per tons i per la qualitat de l'acabat superficial.   
Les peces s'envasen automàticament en caixes de cartó i s'hi formen palets, s'emmagatzemen i queden llestos per a expedir-los als clients.  
  
  
Emissions atmosfèriques  
Les emissions atmosfèriques de naturalesa gasosa procedeixen de la combustió del gas natural als forns i assecadors, i del gasoil B.  
Residus  
Els residus perillosos que genera l'activitat són: olis usats, papers i plàstics contaminats, guants, draps i esponges, aerosols, envasos metàl·lics, elements mercurials, productes ceràmics caducats, absorbents contaminats, piles botó, teles de pantalles serigràfiques, cartutxos de tinta buits, cartutxos de tòners i dissolvents orgànics no halogenats.  
  
Els residus no perillosos que es produeixen durant la fabricació són: test cuit, test cru, llots aquosos que contenen material ceràmic, suspensions aquoses que contenen material ceràmic, cartó, plàstic, fusta dels palets, components electrònics i informàtics, mànegues dels filtres, corretges, corrons de fibra de vidre, residus especials (mostres i manteniment), fem domèstic procedent del menjador, papers i cartons de l'oficina i runes.  
2. Alternatives ambientals  
Pel fet de tractar-se d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no escau analitzar les alternatives ambientals de l'emplaçament actual.  
La fabricació utilitza les millors tècniques disponibles per a prevenir i corregir els impactes ambientals.  
Encara que la depuració de les aigües residuals industrials no es fa in situ, la valorització d'aquestes aigües la realitza en un atomitzador un gestor autoritzat, amb el trasllat previ d'aquestes aigües amb un camió cisterna.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
El 23 d'octubre de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental i una còpia del projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada; sol·licita que se l'informe sobre la idoneïtat de la documentació per sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El 30 d'octubre de 2007 es remet l'informe d'idoneïtat a l'Àrea de Qualitat Ambiental.  
El 8 de febrer de 2008 la cap del Servei de Control Integrat de la Contaminació remet el certificat del tràmit d'informació pública; a més, adjunta una ampliació de documentació; també sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del projecte esmentat.  
2. Informació pública  
El Servei de Control Integrat de la Contaminació remet per mitjà d'una nota de règim intern la comunicació que ha finalitzat el termini d'informació pública del projecte bàsic per a la sol·licitud de l'autorització ambiental integrada, sense que s'hi hagen rebut al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària   
L'única documentació complementària sol·licitada és la que es comprén en l'informe d'idoneïtat esmentat més amunt.   
Informes sectorials  
No se n'han sol·licitat.  
Afeccions legals ambientals   
D'acord amb la informació compresa en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre ens ambientals protegits per la legislació vigent.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que es poden veure afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
La fabricació de paviment ceràmic és una activitat que consumeix una gran quantitat d'energia i genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera, com també residus i aigües residuals industrials. També es produeixen, en menor mesura, vibracions i contaminació acústica, però aquesta última es troba per davall dels llindars legals corresponents.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient s'han identificat i valorat en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del porgrama de vigilància ambiental  
Per a eliminar les partícules sòlides de les emissions atmosfèriques s'utilitza un filtre de mànegues i un filtre de llavar venturi.  
L'ampliació de les instal·lacions contribueix a una millora del medi socioeconòmic, ja que es tradueix en una creació de 23 nous llocs de treball.  
Els paviments esmaltats i cuits que no passen el control de qualitat s'emmagatzemen en contenidors metàl·lics, que són retirats per un gestor autoritzat, i s'avaluen en una fàbrica de formigó.  
Les restes de fabricació que no han passat la cocció i les que procedeixen dels filtres de mànegues s'envien a l'atomitzador per tal de valorar-les.  
Les aigües residuals industrials s'acumulen en una bassa. Un gestor de residus autoritzat neteja els llots de la bassa i recull en un camió cisterna les aigües i les lliura a una fàbrica d'atomització d'argiles. La bassa ha sigut acreditada per un tècnic competent com a estanca i impermeable.  
Les aigües residuals domèstiques s'acumulen en diverses basses pròximes als lavabos i un gestor autoritzat les transporta amb un camió cisterna fins a la depuradora d'aigües de Vila-real. Les basses han sigut acreditades com a estanques.  
Els cartons, plàstics, contenidors metàl·lics i de fusta són recollits per un gestor autoritzat.  
L'oli usat per la maquinària s'utilitza per a engreixar els rodaments dels corrons dels forns.  
La preparació dels esmalts es limita a les demandes de producció per tal d'evitar un excés de producte i la caducitat d'aquest.  
El promotor ha d'observar el conveni de col·laboració signat entre Ascer i aquesta conselleria per a la gestió dels envasos.  
Azulev SA nomena un tècnic encarregat del control i la supervisió dels aspectes ambientals de la fàbrica.   
El promotor preveu auditar cada 3 anys els focus emissors per mitjà d'un organisme de control autoritzat, i complir d'aquesta manera l'article 21 de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera. A més, ha de controlar les emissions amb una freqüència anual o inferior, segons com estableixen els articles 28 i 29 de l'ordre esmentada. Tots els mesuraments, els ha d'anotar en el Llibre de registre de les emissions.   
S'estableix un sistema de manteniment preventiu i periòdic per als sistemes de depuració de partícules.  
L'última auditoria sobre emissions atmosfèriques, realitzada per un OCA el 13 de febrer de 2003, certifica que el filtre de mànegues, els quatre assecadors i els dos forns compleixen els valors límit d'emissió per als diferents contaminants avaluats, que estan fixats en l'annex IV del Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
  
L'última auditoria d'emissions atmosfèriques, realitzada per un OCA, del filtre de mànegues de l'esmaltadura i la premsada és del 17 de gener de 2006, i certifica que compleixen els valors límit d'emissió.  
El promotor es compromet a realitzar inspeccions periòdiques d'autocontrol, segons com estableixen els articles 28 i 29 de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, i anotar-les en el Llibre oficial de registre per a activitats potencialment contaminadores, segons el model de l'annex IV (article 33). Els càlculs realitzats, segons com indica l'annex II, revelen que els fumerals existents efectuen una dispersió correcta dels contaminants emesos.  
Les emissions acústiques diürnes i nocturnes no sobrepassen els nivells de recepció externs de l'annex II, taula 1, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, per a l'ús industrial dominant dels terrenys que envolten les instal·lacions.  
Per a estalviar energia, s'instal·len recuperadors de calor als forns i el forn nou disposarà addicionalment d'un assecador de boxs. Tota la maquinària està dotada d'un variador de freqüència per a l'estalvi energètic; a més s'utilitzarà un nou compressor de velocitat variable. El personal vigila l'ús de l'enllumenat i dels equips informàtics per reduir-ne el consum al mínim.  
El promotor es proveeix d'aigua subterrània del pou comunitari el Salvador, que subministra la major part del consum; a més, ha acreditat disposar de l'autorització de concessió d'explotació per un cabal anual de 18.000 m³ al seu pou, que complementa el subministrament i garanteix una disponibilitat superior a les necessitats.   
No consten documentalment en l'expedient els tractaments per a prevenir la presència de Legionella pneumophila.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, grup 4, lletra l, de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquest, segons es desprén de l'article 1, punt 1, de la Llei 6/2001, de 8 de maig.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, i atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, tenint en compte tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que siguen preceptives, el projecte bàsic de la societat Azulev, SA per a la sol·licitud de l'autorització ambiental integrada, sempre que el projecte es desenvolupe segons la mesura correctora establida en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
  
  
Segon  
Per tal de prevenir la presència de Legionella pneumophila i d'acord amb l'article 8, apartats c) i d) del Reial Decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la seua prevenció i control, el promotor ha d'acreditar davant l'òrgan substantiu, un programa de tractament de l'aigua procedent del pou i un programa de neteja i desinfecció de tota la instal·lació.   
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret es consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 22 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.