Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2004, del 15-04-1993 (1993/827650)

DECRET 48/1993, de 5 d'abril, del Govern Valencià, pel qual es regulen els objectius i els continguts del primer nivell dels ensenyaments de valencià en les escoles oficials d'idiomes de la Comunitat Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/1993/04/05/48/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   2004

Data del DOGV
:   15-04-1993

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1993/827650


Data del document
:   05-04-1993

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Ciència

Tipus de document
:   Decret

Decret 48/1993, de 5 d'abril, del Govern Valencià, pel qual es regulen els objectius i els continguts del primer nivell dels ensenyaments de valencià en les escoles oficials d'idiomes de la Comunitat Valenciana.  
La Constitució espanyola determina en l'article 148 que les comunitats autònomes podran assumir competències en matèria d'ensenyament de la llengua pròpia.  
Assolida l'autonomia de la Comunitat Valenciana per la Llei Orgànica 5/1982, d'1 de juliol, que aprova l'estatut, la matèria lingüística és objecte de regulació en l'article 7, el qual estableix que els dos idiomes oficials de la comunitat autònoma són el valencià i el castellà. La Llei 4/1983, de 23 de novembre, d'Us i Ensenyament del Valencià, en desplegar aquest article, estableix l'especial importància que té la incorporació del valencià en tots els nivells educatius de l'ensenyament, com a factor fonamental per a fer realitat el dret que té tot ciutadà a conèixer i usar el valencià.  
La Llei Orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'Ordenació General del Sistema Educatiu, diu, en l'article 50, que en les escoles oficials d'idiomes es fomentarà especialment l'estudi. dels idiomes europees, i també el de les llengües cooficials de l'Estat, i determina que l'estructura, els afectes acadèmics i les titulacions seran els establerts en la legislació específica sobre aquests ensenyaments de regim especial:  
En aquest sentit, la Llei 29/1981, de 24 de juny, organitza els ensenyaments d'idiomes en dos nivells i estableix els requisits que ha de tenir l'alumnat per a accedir a cadascun. Aquesta llei es desplega mitjançant el Reial Decret 967/1988, de 2 de setembre, el qual estructura el primer nivell i determina que estarà constituït per dos cicles, fixa un horari mínim i reconeix, alhora, la competència de les administracions educatives per a establir una distribució horària adequada a les característiques dels centres situats al seu àmbit territorial. Posteriorment, el Reial Decret 1523/1989, d'1 de desembre, va aprovar els continguts mínims corresponents al primer nivell dels ensenyaments de les llengües estrangeres impartides en les escoles oficials d'idiomes, i, amb la intenció de completar-lo, el Reial Decret 47/1992, de 24 de gener, va aprovar els continguts mínims corresponents al castellà i a altres llengües oficials de les comunitats autònomes.  
Les escoles oficials d'idiomes realitzen una tasca notòria posant a l'abast dels ciutadans el coneixement teòric i pràctic de les llengües estrangeres, especialment de les utilitzades al nostre entorn europea, i a la Comunitat Valenciana aquesta oferta educativa s'estén també a l'ensenyament del valencià.  
La situació sociolingüística de la Comunitat Valenciana (població dels territoris predominantment castellanoparlants, població immigrant que ha de ser integrada, dèficit en els usos formals i escassa tradició en l'ensenyament de la llengua i en la llengua pròpia, etc.), ens revela la importància que adquireixen les escoles oficials d'idiomes en els processos de normativització i de normalització del valencià.  
Així doncs, ('oferta de l'ensenyament del valència en les escoles oficials d'idiomes es presenta com un instrument valuós perquè els ciutadans, mitjançant el seu aprenentatge, paguen assumir plenament els seus compromisos en el procés de recuperació de la normalitat lingüística que l?ordenament jurídic exigeix, facilitant l'extensió del coneixement del valencià a tota la nostra societat.  
Per tot això, a proposta del Conseller de Cultura, Educació i Ciència, i després de la deliberació del Govern Valencià, en la reunió del dia 5 d'abril de 1993,  
DECRETE  
Article primer  
S'aproven els objectius i els continguts dels ensenyaments especialitzats del primer nivell corresponents al valencià, que figuren en l'annex d'aquest decret.  
Article segon  
L'horari mínim dedicat als ensenyaments de valencià serà l'establert amb caràcter general en el Reial Decret 967/1988, de 2 de setembre, sobre ordenació dels ensenyaments del primer nivell dels ensenyaments especialitzats d'idiomes.  
Article tercer  
1. Els llibres de text i els materials curriculars s'adequaran als continguts que estableix aquest decret, a les prescripcions que s?assenyalen reglamentàriament i a la normativa gramatical de l'Institut de Filologia Valenciana.  
2. La Conselleria de Cultura, Educació i Ciència determinarà els requisits i el procediment per a l'homologació dels llibres de text i dels materials curriculars a que fa referència l'apartat anterior.  
Article quart  
La Conselleria de Cultura, Educació i Ciència determinarà pel que fa als ensenyaments regulats en aquest decret, les revalidacions i les equivalències escaients entre els certificats de les escoles oficials d'idiomes de la Comunitat Valenciana i els d'altres comunitats, i així mateix amb d'altres titulacions.  
DISPOSICIONS FINALS  
Primera  
S'autoritza la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència a desenvolupar el contingut d'aquest decret per a la seua ordenació acadèmica i l?aplicació en les escoles oficials d'idiomes de la Comunitat Valenciana.  
Segona  
Aquest decret entrarà en vigor l?endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 5 d'abril de 1993.  
El President de la Generalitat Valenciana  
JOAN LERMA I BLASCO  
El Conseller de Cultura, Educació i Ciència  
ANDREU LOPEZ I BLASCO  
ANNEX  
Objectius i continguts per al primer nivell dels ensenyaments especialitzats de valencià  
1. CICLE ELEMENTAL  
1.1. Objectius generals  
El cicle elemental té com a objectiu fonamental que l'alumne assolesca un nivell bàsic de competència en l'expressió i la comprensió de l'idioma, tant en la seua forma oral com en la seua forma escrita, perquè siga capaç d'utilitzar-lo amb fluïdesa en situacions quotidianes com a instrument de comunicació.  
Es pretén proporcionar a l?alumne la informació bàsica sobre les característiques fonètiques, les estructures i les normes d'interacció comunicativa que condicionen l?ús de la llengua, i també sobre els aspectes culturals de l?àmbit geogràfic del nostre domini lingüístic.  
1.2. Objectius específics.  
A. Desenvolupament de la competència comunicativa.  
En finalitzar el cicle elemental l?alumne estarà en condicions de realitzar les activitats següents:  
1. Llenguatge parlat.  
- Comprendre parlants habituals de la llengua en converses de caràcter no especialitzat, a velocitat normal, fins i tot per telèfon.  
- Comprendre almenys el que és essencial de la informació difusa a través dels mitjans de comunicació que utilitzen com a suport la llengua oral, com ara la radio, la televisió, el cinema, etc.  
- Participar de forma escaient en la situació comunicativa, encara que fas d'una manera senzilla, en temes d'actualitat, i també sobre el seu propi treball, la seua família i sobre qualsevol tipus d'informació rellevant.  
- Expressar les seues idees; sentiments i necessitats de forma clara, encara que fas d'una manera senzilla.  
2. Llenguatge escrit.  
- Comprendre almenys el que és essencial en la informació continguda en anuncis , fulls informatius , respostes comercials, correspondència personal senzilla, etc.  
- Comprendre de manera general articles de premsa no especialitzats.  
- Comprendre versions simplificades i graduades de material literari.  
- Escriure notes, apunts breus i comunicacions personals senzilles.  
- Emplenar qüestionaris, formularis i, en general, els models d'impresos habituals.  
- Comunicar-se per escrit, de forma elemental però suficient, amb institucions civils, empreses de serveis, etc.  
- Escriure sobre temes d?interès general, transmetent-ne almenys la informació bàsica.  
3. Interacció social.  
- Desenvolupar-se lingüísticament amb un grau acceptable de confiança en les situacions socials en que més probablement es puga trobar.  
- Reconèixer les actituds, els estats d?ànim i la intencionalitat expressats pels seus interlocutors i reaccionar-hi de manera escaient.  
B. Desenvolupament de la competència gramatical.  
La informació sobre la llengua s?orientarà en un sentit més creatiu que analític o descriptiu, posant l?èmfasi en l'ús pràctic més que no en la simple comprensió Intel·lectual de les estructures gramaticals.  
En finalitzar el cicle elemental l?alumne estarà en condicions de:  
- Discriminar i articular els sons propis del sistema fonològic, tant pel que fa a mots aïllats com pel que fa a la cadena parlada, i la seua accentuació bàsica, de tal manera que permeta la comunicació amb parlants habituals de la llengua.  
- Comprendre i utilitzar les pautes rítmiques i d'entonació més freqüents.  
- Reconèixer i utilitzar el sistema de representació gràfica.  
- Deduir el significat de mots i expressions mitjançant el coneixement de les seues regles de formació.  
- Comprendre i expressar relacions internes dins l'estructura sintagmàtica i oracional.  
- Comprendre i expressar significats conceptuals (relacions lògiques, nocions i relacions de quantitat i grau, espacials, te nocions d'aspecte, modalitat, etc.).  
- Comprendre i expressar relacions entre diferents parts curs parlat o escrit, mitjançant els mecanismes bàsics, lèxics sintàctics de connexió.  
1.3 Continguts  
Els programes dels cursos es desenvoluparan d'acord continguts següents:  
A. Intencions i actes de la parla.  
1. Contacte social:  
- Salutacions.  
- Presentacions.  
- Establiment de contacte social.  
- Oferiments i expressió de l'agraïment.  
- Expressió de la comprensió.  
- Excuses.  
- Desitjós.  
- Paraules buides.  
2. Influencia exercida sobre els interlocutors:  
- Incitació.  
- Mandat: afirmatiu/negatiu.  
- Consells, advertiments.  
- Petició.  
3. Apreciació:  
- Apreciació intel·lectual: aprovació, desaprovació, qualificació, comparació, elecció i preferència, indiferència, restricció, atenuació, graus d'insistència.  
- Apreciació afectiva: contrarietat, pesar, decepció, satisfacció, gratitud, etc.  
4. Informació:  
- Aportació d'informació.  
- Petició d'informació.  
- Informació sobre: dades objectives, esdeveniments, descripcions, etc.  
5. Discussió:  
- Acord, desacord.  
- Argumentació: iniciació i desenvolupament d'un rac arguments de suport, establiment de conclusions, expressió de causa, conseqüència, finalitat, concessió, condició, hipòtesi i oposició.  
B. Continguts fonètic i gramatical.  
1.4. Continguis fonètic i gramatical  
Aspectes fonètics.  
Identificació dels sons propis de la llengua:  
El sistema vocàlic:  
Els subsistemes tònic i àton.  
La síl·laba. L'accentuació.  
Contactes vocàlics. Diftongs creixents i decreixents.  
Hiat. La dièresi; sentit i normes elementals.  
Sinalefa i elisió. L'apostrofació.  
El sistema consonàntic:  
Distinció i producció de sons consonàntics. Oposicions.  
Grups consonàntics: Fenòmens de contacte.  
Sonorització i ensordiment; emmudiment i sensibilització: casos mes usuals.  
Entonació i ritme: usos més freqüents.  
Morfosintaxi.  
Substantiu:  
Gènere i nombre.  
Aspectius i derivatius fonamentals.  
Composició. Regles ortogràfiques mínimes i prosòdia.  
Bases d'antonímia i sinonímia.  
Noms anafòrics.  
Determinació:  
Formes determinades: article, demostratiu i possessiu.  
Formes indeterminades.  
Substantivació d'adjectius, adverbis i oracions de relatiu.  
Solucions normatives i col·loquials.  
Numerals.  
Indefinits quantitatius: gramaticals i lexicalitzats bàsics.  
Catàfores i altres formes.  
Adjectius:  
Morfologia, concordança.  
Graus.  
Substitució/elisió de l'adjectiu.  
Substantivació/abstracció de l?adjectiu.  
Situació preferent i canvis de significat.  
Elisions:  
Idea general.  
Pronoms personals forts.  
Pronoms personals febles.  
Situació respecte al verb.  
Diverses funcions sintàctiques bàsiques.  
Morfologia i ortografia.  
Combinacions pronominals. Nivell col·loquial i nivell formal. Iniciació a la seua ortografia.  
Pronoms de regim verbal.  
Anafòrics.  
Relatius i interrogatius.  
Elisió de frases.  
Indefinits i quantitatius.  
Pleonasmes i pseudo-pleonasmes.  
Verbs:  
Modes indicatiu i subjuntiu: morfologia i usos principals.  
Perífrasis més freqüents.  
Principals grups de verbs amb conjugacions especials.  
Transitivitat. Reflexivitat. Selecció de verbs.  
Auxiliaritat especial.  
Regim preposicional.  
Adverbis:  
Propis i locucions: lloc, direcció, temps, manera, quantitat, grau, ordre, afirmació, dubte, negació.  
Situació de l'adverbi en la frase. Elisió de l'adverbi.  
Nexes i modificadors:  
Preposicions àtones, tòniques i locucions més usuals.  
Regim preposicional.  
Substitució i desaparició de preposicions.  
Construccions: ordre dels elements i concordança.  
Oració simple:  
Declarativa, negativa, intensiva/exclamativa, onomatopeies interjeccions.  
Dubitatives, imperatives i interrogatives.  
Amb partícules. Altres.  
Oració composta:  
Coordinació pura.  
Adversació.  
Comparacions.  
Subordinació: causals, finals, consecutives, acumulatives, condicionals, concessives completives, temporals, de subjecte, modals, locatives, relatives.  
Ortografia:  
Tota l?ortografia morfològica gramatical, verbal i nominal.  
Correlació entre fonètica i ortografia. Contraccions.  
Us de la puntuació.  
Introducció a l'ús del guió.  
Excepcions més importants a les regles i a la morfologia.  
Abreviatures més usuals.  
Ortografia dels acròstics i sigles més usuals.  
C. Contingut lèxic.  
El cabal lèxic en aquest cicle elemental ha d'abastar el domini actiu i passiu entre 1.500 i 3.000 mots.  
1. Lèxic estàndard (actiu i passiu) d'expressió, descripció i elicitació, en situacions personals i de l'entorn habitual en que es desenvolupa el parlant, d'ordre concret i abstracte.  
2. Lèxic actiu i passiu de la relació social i la interacció personal, en diferents nivells de formalitat.  
3. Lèxic passiu bàsic en la correspondència personal i comercial, com també en textos literaris senzills.  
4. Lèxic passiu bàsic utilitzat als mitjans de comunicació social i a la publicitat.  
5. Lèxic passiu de textos literaris adients als diferents cursos (principalment en prosa).  
6. Lèxic actiu imprescindible per a la correspondència personal i comercial, i per a omplir impresos i produir notes, resums i comunicacions succintes.  
D. Contingut cultural.  
El contingut cultural s?atendrà com a vehicle normal d'adquisició de la competència comunicativa, particularment en allò que fa referència a l?àmbit geogràfic del nostre domini lingüístic, si bé podrà constituir per si mateix objecte directa de la programació.  
Els camps estructuradors que es consideren d?interès són:  
1. Aspectes geogràfics i històrics.  
2. Política i economia.  
3. Societat.  
4. Mitjans de comunicació social.  
5. Manifestacions culturals i literàries  
2. CICLE SUPERIOR  
2.1. Objectius generals  
El cicle superior té com a objectiu principal el desenvolupament de la capacitat creativa del l'alumne en l'ús de l?idioma, fins un grau que li permeta una major flexibilitat i matisació en la seua comprensió i expressió.  
Es tracto, per tant, d'ampliar i aprofundir l'estudi de les característiques gramaticals de les normes d'interacció comunicativa de la llengua, i d'intensificar el contacte amb els accents, estils i varietats més comuns, per tal que l'alumne assolesca una major capacitat de comunicació en les diferents comunitats de parlants i en els diferents contextos sòcio-culturals.  
2.2. Objectius específics  
A. Desenvolupament de la competència comunicativa.  
En finalitzar el cicle superior l'alumne estarà en condicions de realitzar les activitats següents:  
1. Llenguatge parlat.  
- Comprendre parlants habituals amb diferents accents i registres, fins i tot si hi ha distorsió per soroll ambiental, per altres converses pròximes o per causa del mitja utilitzat (telèfon, radio, etc.).  
- Comprendre sense problemes intervencions públiques, xerrades, conferencies i programes informatius o de debut en radio o televisió, i també els diàlegs d'obres cinematogràfiques o de teatre.  
- Seleccionar la informació que necessite a partir d'un context parlat més ampli, amb la suficient precisió per poder utilitzar-la posteriorment.  
- Participar en qualsevol conversa de caràcter general i de la seua activitat professional, exposant els seus punís de vista, opinions i matisacions amb la suficient fluïdesa.  
2. Llenguatge escrit.  
- Comprendre adequadament la informació d'anuncis públics, avisos, formularis, fulls d'instruccions, etc.  
- Comprendre articles de premsa, especialitzats o no, adreçats al lector mitja.  
- Comprendre obres literàries clàssiques i actuals, dins la seua àrea d'interessos.  
- Utilitzar les formes més usuals de transmissió escrita de la informació, com ara cartes, telegrames, resums, informes, etc.  
- Narrar les experiències pròpies o d'altri i descriure idees, processos i esdeveniments, almenys des d'un puní de vista personal.  
- Desenvolupar temes de debut, establint els seus punís de vista amb prou claredat, precisió i extensió, organitzant els materials de forma adequada.  
3. Interacció social.  
- Utilitzar la llengua en les seues relacions socials, professionals i afectives, amb naturalitat i adequació a la majoria de les situacions.  
- Interpretar adequadament l'actitud i la intencionalitat, explícita i implícita, dels seus interlocutors i reaccionar d'acord amb les seues necessitats i els seus interessos.  
- Comprendre las varietats geogràfiques, els accents, els registres i els estils més comuns en l?àmbit geogràfic del nostre domini lingüístic.  
B. Desenvolupament de la competència gramatical.  
- Els objectius constitueixen en aquest apartat una ampliació i un reforç dels corresponents al cicle elemental, per tal que l'alumne puga aconseguir els objectius propis de la competència comunicativa.  
L'alumne ha d'aconseguir:  
- Millorar substancialment la pronunciació, el ritme i l'entonació.  
- Utilitzar de manera més eficient les estructures morfosintàctiques adquirides i adquirir-ne d'altres més complexes.  
- Millorar la capacitat de matisació en la comprensió i l'expressió de significats conceptuals.  
- Utilitzar de manera adient els mecanismes d?enllaç del discurs tant oral com escrit (desenvolupament d'un raonament, connexió de paràgrafs, precisió, resum, reforç, canvi de tema, etc.).  
2.3. Continguts  
Els programes dels cursos es desenvoluparan d'acord amb els continguts següents:  
A. Intencions i actes de parla.  
Practica, consolidació i desenvolupament de les funcions de comunicació enunciades per al cicle elemental. En aquest cicle es considerarà l'idioma globalment, per tal d'aconseguir un ús correcte i adient del llenguatge en situacions especifiques adequadament con : textualitzades.  
B. Continguts fonètic i gramatical.  
2.4 Continguts fonètic i gramatical  
Aspectes fonètics  
Identificació de sons propis de la llengua:  
Principis de transcripció fonètica.  
Identificar per la fonètica variants dialectals importants.  
Assimilacions i dissimilacions.  
Falques fonètiques. Epèntesis típiques.  
El sistema vocàlic estàndard:  
Accentuació prosòdica i gràfica total.  
Aplicació total de la dièresi.  
Estudi d'elisions i sinalefes.  
El sistema consonàntic:  
Revisió de les oposicions consonàntiques inicials, medials finals.  
Insistència en la sonorització per contacte.  
Estudi detallat dels emmudiments.  
Entonació i ritme:  
Repàs d'interrogatives, d'exclamatives, d'adversatives i d'altres expressions amb entonació especial.  
Pleonasmes i pauses.  
Ritme intern de la frase i del mot.  
Nocions de mètrica.  
Morfosintaxi.  
Substantiu:   
Plurals morfològics.  
Gènere estàndard dels substantius.  
Forma estàndard dels substantius mediatitzats o barbaritzats.  
Préstecs. Tendències fonètiques i gràfiques.  
Aspectius i derivatius: ampliació. Epèntesi i falques fonètiques.  
Composició: normes ortogràfiques, límits, tendències.  
Precisió: sinonímia/antonímia.  
Determinació:  
Coneixement de formes no estàndard d'articles, de possessius i de demostratius.  
La substantivació de l'infinitiu, del participi i d'oracions de relatiu i completives.  
Ampliació d'indefinits-quantitatius lexicalitzats.  
La concordança vacil·lant d'alguns determinants.  
Adjectius:  
Estudi particular dels aspectius. Usos habituals.  
Precisió en l'adjectivació. Sinonímia i antonímia.  
Aprofundiment en la situació d'adjectiu i nom.  
Solucions diverses a l?abstracció i a la intensivització dels adjectius.  
Elisions:  
Revisió dels sistemes estàndard.  
Estudi detallat de la pronominalització amb «en», «ho», «hi». Restriccions.  
La passiva moderna.  
L'elisió en el regim preposicional.  
Les referències catafòriques i anafòriques.  
L'ús dubitatiu-interrogatiu.  
Pleonasmes i pauses.  
Hipèrbaton.  
Verbs:  
Morfologia ortogràfica normativa.  
Coneixement dels subsistemes verbals central, balear i valencià.  
Revisió d'usos.  
Revisió dels verbs que obliguen a l'ús del subjuntiu en la subordinada.  
Repàs dels valors de la reflexivitat i la transitivitat.  
Ampliació i aprofundiment en l'estudi de les perífrasis.  
El regim preposicional davant infinitiu i davant «que».  
Adverbis:  
Sinònims històrics dels adverbis en -ment.  
Ampliació de locucions adverbials: formes més locals o específiques.


Còpia Permalink ELI