Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9554, del 15-03-2023 (2023/2433)

RESOLUCIÓ de 20 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de solar fotovoltaica Requena 1 en el terme municipal de Requena. Expedient: (2936675) 219/2022/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9554

Data del DOGV
:   15-03-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/2433


Data del document
:   20-01-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de solar fotovoltaica Requena 1 en el terme municipal de Requena. Expedient: (2936675) 219/2022/AIA.  
 [2023/2433]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2936675) 219/2022/AIA.  
Títol: solar fotovoltaica Requena 1 (25.9 MWp).  
Promotor: Fotovoltaico Alcor Requena, SLU.   
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2020/86.  
Localització: Terme municipal de Requena.  
  
Objecte i descripció del projecte  
a) Objecte del projecte  
L'empresa Fotovoltaico Alcor Requena, SLU, promou la instal·lació solar fotovoltaica PF Requena 1 de 25,9 MWp.  
L'evacuació de l'energia produïda per la planta es realitzarà de manera conjunta amb altres dos projectes més que es troben en tramitació en parcel·les circumdants PFV Requena cinc(ATALFE/2020/86) i PFV Requena (ATALFE/2020/96). Aquestes plantes compartiran la subestació Requena col·lectora nord (SCN) 132/30 kV des de la qual s'elevarà la tensió a 132 kV per a evacuar l'energia mitjançant la línia d'evacuació comuna fins al punt de confluència amb la línia d'evacuació procedent de la subestació Requena col·lectora sud (SCS), compartida aquesta per altres 4 plantes; Requena 2, Requena 3, Requena 4 i Requena 6. Des d'aquest punt discorrerà una línia de 132 kV de doble circuit i comuna per a les set plantes fins a la subestació elèctrica Promotores Requena Renovables 132/400 kV en El Rebollar, des de la qual connecta mitjançant un tram de línia de 400 kV amb la subestació Requena de 400 kV pertanyent a REE.  
Tant la subestació col·lectora nord, com la línia d'evacuació comuna de 132 kV (LAT), la subestació elèctrica Promotores Requena Renovables i el tram de línia de 400 kV de connexió amb la subestació Requena de 400 kV de REE s'inclouen en el projecte PFV Requena 1, i són objecte d'avaluació en aquesta declaració.  
La subestació col·lectora sud i el tram de línia d'evacuació fins al punt de confluència són objecte d'avaluació en l'expedient Requena 2 (ATALFE/2020/89).  
b) Principals característiques del projecte  
b.1. Planta i SET col·lectora nord  
La instal·lació fotovoltaica Requena 1 es localitza al sud del terme municipal, i ocupa les parcel·les 278, 277, 234, 272, 273, 274 i 275 del polígon 70. La subestació col·lectora nord se situa en la parcel·la 278 del polígon 70.  
L'àrea total vinculada a la planta és de 150,35 ha, i és l'àrea de la superfície ocupada associada al perímetre envolupant de tots els equips i infraestructures (perímetre tancat) de 44,79 ha. La longitud total de la tanca és de 7.861 m.  
L'accés a la planta es realitzarà des dels camins públics que connecten amb la N -330, i s'adequaran els accessos d'aquests als diferents sectors de la planta.  
La potència pic instal·lada serà de 25,9 MWp. Els panells es connecten en sèrie i s'agrupen en inversors d'strings per a l'augment posterior de tensió en els transformadors per instal·lar des de 0,66 kV fins a 30 kV. La potència nominal en el punt de connexió estarà limitada a 29,4 MW.  
Els mòduls solars són de tipus Si-mono (silici monocristall) i s'instal·laran en seguidors solars d'un eix integrats en estructures metàl·liques la fonamentació de les quals es desenvoluparà per clavament. Es projecta una distància entre eixos de files d'11 m, i queda un espai lliure entre aquestes de 6,6 m aproximadament. El cablejat de baixa tensió entre els mòduls i inversors es disposarà enterrat.  
La infraestructura d'evacuació fins a la subestació col·lectora nord es constitueix mitjançant 2 línies subterrànies d'alta tensió de 30kV, amb una longitud total de 944 m, que uneixen les dues zones independents que constitueixen la planta amb la subestació i que discorren sota els camins existents conformats per la parcel·la 9007 del polígon 70.  
b.2. LAT i SET 132/400  
La línia es disposa en tres trams diferenciats en el TM de Requena:  
  
Un primer tram de línia de 132 kV des de la SCN al punt de confluència amb la línia procedent de l'SCS. En aquest tram es projecta soterrada la part que dona en la zona d'amortiment del parc de les Gorges del Cabriol fins al corredor de la N -330, un total de 2.616 m, a partir del qual discorre en aeri amb circuit simple per 1.259 m, fins al punt de confluència amb la línia provinent de l'SCS en el qual es disposen 6 suports. La longitud total del tram és de 3.877 m.  
  
El segon tram de la línia de 132 kV es disposa en aeri amb doble circuit compartit amb la línia d'evacuació procedent de l'SCS des del punt de confluència fins a la subestació Requena Renovables. El traçat d'aquest tram es projecta en paral·lel a les línies aèries de 400 kV existents, les quals voregen la zona forestal de la serra de Malacara. Es disposen un total de 56 suports metàl·lics armats per al doble circuit. La longitud del tram és de 14.425 m.  
El tercer tram està constituït per un tram mixt aereosubterrani de 242 m de línia de 400 kV entre la subestació Requena Renovables i la subestació Requena de REE. Es disposen dos suports metàl·lics en el tram aeri de 132 m. La línia es desenvolupa sobre les parcel·les 144, 139, 138, 137 i 358 del polígon 57 de Requena, i la SET se situa en la parcel·la 144.  
La longitud acumulada és de 18.544 m i es preveu instal·lar un total de 64 suports.  
Per a l'execució del projecte es preveu un condicionament previ del terreny mitjançant l'aclarida i el desbrossament de totes les àrees on se situen els panells i el desmunt de la zona d'instal·lacions i transformadors, l'obertura de rases per al cablejat, la creació de vials per a l'accés als diferents punts de la planta amb un ample mínim de 4 metres, així com el desenvolupament d'una xarxa de drenatge d'aquests, perimetral a la instal·lació amb la finalitat de canalitzar l'aigua i minimitzar-ne l'impacte. Així mateix, s'instal·larà un clos perimetral permeable, una caseta de comunicació i monitoratge i centres de transformació de tipus prefabricat i un centre de seccionament.  
Una vegada finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es desmantellarà i es restaurarà el terreny, s'evitarà tant com es puga el moviment de terres i es retirarà qualsevol estructura, fonamentació o qualsevol element permanent.  
  
Tramitació administrativa  
De conformitat amb l'annex VI (part B, epígraf n) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el fraccionament de projectes és el mecanisme artificiós de divisió d'un projecte amb l'objectiu d'evitar l'avaluació d'impacte ambiental ordinària en el cas que les magnituds superen els llindars establits en l'annex I. Les característiques pròpies d'aquest projecte determinen que constitueix, per si mateix, un supòsit d'avaluació ambiental ordinària, per la qual cosa no es produeix el fraccionament en els termes esmentats. El Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines (òrgan substantiu) ha admés a tràmit l'expedient per a autoritzar-lo, per la qual cosa correspon a aquest òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, de conformitat amb la legislació autonòmica i en concordança amb l'article 11 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
a) Contingut de l'expedient  
En data 28 de novembre de 2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València trasllada a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte ATALFE/2020/86. Aquesta s'acompanya de:  
- Projecte d'execució de la planta solar fotovoltaica, línies d'evacuació i subestacions, i pla de desmantellament de les instal·lacions.  
  
- Estudi d'impacte ambiental planta i línia d'evacuació 132 kV, memòria i annexos: estudi davant el risc d'accidents greus, estudi d'avifauna, estudi de sinergies, estudi d'afecció a la Xarxa Natura 2000 i document de síntesi. Tant de la planta com de la línia d'evacuació i de les subestacions de transformació (v. Oct2020).  
- Estudi d'impacte ambiental SET Requena Renovables i línia de 400 kV (v. Oct2020).  
- Estudi d'integració paisatgística.  
- Al·legacions i consultes a la informació pública del projecte de sol·licitud d'autorització administrativa i autorització de construcció.  
- Expedient d'informació pública de la modificació de la línia d'evacuació, incloent-hi el projecte tècnic de la LAAT 132 kV (v.Oct2022), l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental (v.Nov2022), l'addenda a l'estudi d'integració paisatgística (v.Nov2022).  
b) Informació pública  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant anuncis en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9237, de 17 de desembre de 2021, i en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 241, de 16 de desembre de 2021.  
Durant el període d'exposició pública han presentat al·legacions l'associació Utiel-Requena Sostenible, Finca San Blas, SL, Societat Valenciana d'Ornitologia, Plataforma para el Estudio y la Conservación de la Sierra de Chiva, l'associació Utiel-Requena Sostenible i particulars, les quals han sigut ateses i contestades pel promotor.  
  
En atenció als informes inicials de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge es realitza la modificació del projecte de la línia d'evacuació de 132 kV, i se soterra el tram inicial d'aquesta pel mateix corredor analitzat per al traçat aeri i es reubiquen una sèrie de suports afectats per inundabilitat. L'òrgan substantiu, dins del procediment substantiu d'autorització, inicia un nou procediment d'informació pública mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9514, de 18 de gener de 2023 per considerar com a substancial la modificació projectada.  
La modificació de la línia d'evacuació no s'estima que supose efectes ambientals significatius diferents dels previstos originalment, per la qual cosa es continua el procediment d'avaluació ambiental del projecte. Els resultats de la nova informació pública s'incorporaran a l'expedient substantiu i els hauran de tindre en compte l'òrgan substantiu i el promotor.  
c) Consultes a administracions i informes rebuts  
Simultàniament, l'òrgan substantiu va formular consulta i petició d'informes a les administracions públiques afectades amb competències mediambientals i a les entitats interessades següents, i es van emetre la relació d'informes següents de manera conjunta (\*) o individualitzada respecte a la planta (PSF) i la línia d'evacuació i les instal·lacions (LAT) d'aquesta.  
  
Organisme Data informes resposta Sentit informes  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer 28.07.2021  
(\*) Favorable condicionat al compliment de la legislació en matèria d'aigües.  
Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències 09.06.2021  
(\*) Favorable condicionat al compliment de la normativa vigent.  
Direcció General de Prevenció d'Incendis 06.07.2021  
(\*) Favorable condicionat al compliment de la legislació en matèria de prevenció d'incendis forestals.  
Ajuntament de Requena (1) 04.11.2020  
(\*) (1) Informe favorable compatibilitat urbanística.  
Subdirecció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (1) 16.05.2022  
(2) 10.10.2022  
(\*) (1) Requereix mesures correctores  
(2) Compatible condicionat a mesures correctores  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (1) 06.04.2022  
(2) 23.08.2022  
(3) 07.11.2022  
(\*) (1) Cal esmena  
(2) Cal esmena  
(3) Favorable  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge (PATRICOVA) (1) 07.03.2022 (PSF) (1) Conformitat condicionat a mesures correctores  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge (PATRICOVA) (1)07.03.2022  
(2)08.07.2022  
(3)30.09.2022  
(LAT) (1) Incompatibilitat territorial  
(2) Incompatibilitat territorial  
(3) Compatible condicionat a mesures correctores  
Direcció General de Cultura i Patrimoni 29.03.2022  
(PSF) Favorable condicionat a seguiment arqueològic  
Direcció General de Cultura i Patrimoni (1) 14.03.2022  
(SET i LAT 400kV)  
(2) 12.04.2022  
(LAT) (1) Favorable condicionat  
  
(2) Favorable condicionat  
  
  
- En data de 21.01.2022 l'Ajuntament de Requena trasllada al·legacions de la Regidoria d'Eficiència Energètica i Lluita contra el Canvi Climàtic de l'Ajuntament de Requena, que per acord del ple, sol·licita: «Proposar a les Corts Valencianes que prenguen les mesures legislatives adequades perquè aquells ajuntaments que així ho desitgen puguen limitar el total de la superfície del seu municipi destinada a producció d'energia fotovoltaica a un màxim de l'1 % incloent-hi, en aquest percentatge d'ocupació, els espais prioritzats en el Decret llei de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables». En l'informe de 28.02.2022 indica que l'Ajuntament complirà el procediment legal segons la normativa vigent i que la moció a la qual fa referència en el seu informe anterior és una declaració d'intencions.  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Requena, de data 04.11.2020, favorable a la implantació de la central en sòl qualificat SNU-C4 i desfavorable per al sòl SNU-PF.  
- Informe favorable de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de data 10.10.2022, en el qual s'estableixen les mesures correctores següents:  
«En prevenció dels efectes erosius de l'escolament, s'haurà de mantindre una coberta vegetal sota les plaques, en fases prèvies s'haurà d'instal·lar una capa de mulch, crear i mantindre una bassa per a fomentar la població d'amfibis i avifauna o mantindre les basses de reg existents.  
En relació a la pèrdua de zones vitals en el cas de les rapinyaires, i d'hàbitat de cria i d'alimentació de les aus estepàries, es considera necessari mantindre els cultius existents en les zones de les parcel·les no ocupades per panells, i adquirir o arrendar parcel·les amb la intenció de mantindre cultius que permeten el desenvolupament de les postes d'avifauna, en una proporció, almenys, del 25 % de la superfície ocupada.  
  
En l'informe de data 16.05.2022 s'indica, a més:  
La zona se situa en un terme municipal inclòs en la llista termes municipals afectats per la superpoblació de conills, per la qual cosa s'hauran d'adoptar les mesures de control de l'article 14 de l'Ordre d'11 de juny de 2009 per a la gestió i control del conill de muntanya.  
S'haurà de fer una prospecció prèvia a l'inici de les obres per a evitar l'afecció als hàbitats 5210 (matolls arborescents de Juniperus spp), 6110 (praderes calcàries càrstiques o basòfiles d'Alysso-Sedion albi) i 6220 (zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodieta), els quals es localitzen pròxims a la zona d'actuació.  
Per la proximitat amb el parc natural de les Gorges del Cabriol s'hauran d'aplicar mesures d'integració paisatgística, com ara: usar els camins existents, descompactar les zones afectades pel pas de maquinària, respectar els peus de Quercus Ilex presents en el perímetre, no formigonar ni asfaltar camins, mantindre una capa de cobertura vegetal natural en els terrenys per ocupar lliure de l'ús de fitosanitaris i mantindre-la amb mitjans mecànics o manuals, procurar la integració cromàtica de les instal·lacions i fer que s'assemblen a les construccions rurals de la zona, i implantar pantalles vegetals d'espècies autòctones. S'hauran d'instal·lar un tancament compatible amb el pas de fauna i plaques anticol·lisió.  
S'haurà de fer una prospecció prèvia per a descartar la localització en l'àmbit de projecte de les espècies de fauna prioritària identificades en la zona, i els seus nius, amb atenció especial a l'alosa, l'àguila daurada i l'àguila cuabarrada. Les actuacions més molestes s'hauran de fer fora dels períodes de posta, nidificació o cria. No s'hauran de fer treballs en horari nocturn. Respecte de l'àguila daurada i l'àguila cuabarrada, estableixen com a mesura compensatòria la realització d'un seguiment durant els primers 5 anys de funcionament de la instal·lació mitjançant emissors GPS. S'hauran de fer estudis d'avifauna durant els primers cinc anys de funcionament.  
Respecte de la línia aèria d'evacuació, s'hauran d'instal·lar dispositius anticol·lisió en tot el traçat i fer un seguiment de la mortalitat per col·lisió o electrocució durant la vida útil de la línia. S'hauran d'aplicar les prescripcions del Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost.  
  
Hauran de procurar soterrar o desviar la línia d'evacuació quan aquesta afecte terreny forestal estratègic. S'haurà de sol·licitar permís d'ocupació de la forest pública V-145 Herrada del Gallego, La Serratilla i Casa Lauza. Atés que la línia es desenvolupa en la zona d'influència forestal s'haurà de tindre en compte el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
S'hauran d'evitar que els accessos i els fonaments dels suports afecten els exemplars arboris del gènere Quercus en els quals en prospecció prèvia s'haja detectat la presència de Cerambyx porc. S'hauran d'abalisar les zones que s'han de protegir.  
S'hauran de desmantellar les instal·lacions al final de la vida útil».  
  
- Informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 07.11.2022, una vegada esmenats els requeriments realitzats en informes anteriors i en el qual es recorda que perquè les mesures d'integració paisatgística tinguen una aplicació real han de traslladar-se al projecte d'execució, mitjançant plànols, a la memòria i al pressupost tal com s'exigeix en l'apartat j de l'annex II de la LOTUP.  
- Informe del Servei de Gestió Territorial (Direcció General de Política Territorial i Paisatge) de data 07.03.2022 en què s'indica que la planta solar Requena 1 no es troba afectada per risc d'inundació i altres afeccions territorials i exposa les consideracions següents:  
  
«D'acord amb criteris territorials, i en coherència amb els objectius d'increments de la mateixa Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), s'estima, amb caràcter general, una ocupació límit del 2,5 % de l'SNUC en el global de la Comunitat Valenciana. Aquest límit es podrà concretar, segons la franja del territori on se situe el municipi, en funció de la capacitat d'acolliment i ocupació (a vegades massiva depenent de la franja) ja existent en el territori.  
Per tot això, i d'acord amb la Circular interpretativa de l'aplicació dels principis i criteris de l'ETCV als informes en matèria d'ordenació del territori en el marc de la tramitació de sol·licituds d'implantació de plantes fotovoltaiques (signada per la secretària autonòmica de Política Territorial, Urbanisme i Paisatge en data 16.12.2021), en els municipis de la franja rural en els quals ja existeix una certa transformació de l'SNUC, seria adequada una ocupació aproximada de l'1 % de l'SNUC del terme municipal, que garantisca mantindre's dins d'aquests límits. Això no obstant, atesos els condicionants energètics quant a l'abocament a la xarxa elèctrica, en el cas que el municipi es trobe a una distància raonable de grans punts d'abocament (com la subestació SET Requena 400 kV), es podria sobrepassar el llindar esmentat i permetre una ocupació de fins al 2,5 % de l'SNUC.  
  
Sobre la totalitat de l'SNUC de Requena, la planta solar fotovoltaica Requena 1 representa un percentatge del 0,1 % del total de l'ocupació del sòl SNUC. L'efecte acumulatiu amb altres plantes fotovoltaiques del municipi suposa una ocupació conjunta del 2,32 % del total de l'SNUC del terme municipal de Requena. Per tant, aquesta xifra se situa dins dels límits determinats.  
La planta solar estarà en sòl qualificat SNUC-C4. D'acord amb el Pla general d'ordenació urbana de Requena, de març de 2013, la implantació d'instal·lacions d'energia renovable es preveu solament en SNUC de categories C1 i C2, i queda prohibida la implantació en la resta de les categories. Per tant, la viabilitat de la implantació d'aquestes instal·lacions en sòl no urbanitzable comú C4 haurà de comptar amb l'informe favorable de l'òrgan competent.  
  
Respecte de la línia d'evacuació, està projectada en dues línies subterrànies alta tensió de 30 kV que connectaran amb la subestació Requena col·lectora nord 132/30kV. La línia projectada no es troba sotmesa a cap afecció.  
D'acord amb la cartografia del PATRICOVA es determina que no hi ha cap afecció per perillositat d'inundació o risc geomorfològic que afecte la zona tancada de les parcel·les per ocupar.  
Addicionalment, la implantació de la planta solar Requena 1 no té afecció per ocupació de sòls de molt alta capacitat agrològica ni per pendents majors al 25 %.  
El subsol on es localitza la instal·lació se situa en una àrea a millorar per a la recàrrega estratègica d'aqüífers. Per tant, s'hauran d'adoptar mesures correctores perquè l'estat global de la massa d'aigua passe a bo, i evitar el segellament del sòl amb formigó i propiciar la plantació de vegetació que afavorisca la retenció d'aigua i la infiltració d'aquesta cap al subsol. Així com, s'hauran d'adoptar tècniques de construcció que eviten derivar compostos contaminants a les aigües en profunditat per infiltració a través del subsol.  
  
S'hauran de plantejar mesures correctores que incidisquen sobre la infiltració i la minimització de l'escolament i que se centren bàsicament en els aspectes següents:  
- El manteniment de les condicions d'infiltració amb els canvis dels pendents haurien de comptar amb una estratificació en forma de taules del terreny, entre la zona de plaques solars i les zones de pas, realitzades en sentit transversal al pendent que disminuïsquen l'escolament i augmenten la infiltració.  
- La conservació i plantació de zones de vegetació en els estrats herbacis, arbustius i arboris que servisquen de tamís de la pluja i generen condicions favorables per a la infiltració, i disminuïsquen els escolaments.  
- El tancament perimetral de la parcel·la haurà de ser permeable al flux.  
- S'hauran de deixar lliures d'ocupació per plaques solars els punts de desguàs de l'escolament superficial».  
- Informe del Servei de Gestió Territorial (Direcció General de Política Territorial i Paisatge) de data 30.09.2022 respecte de la línia d'evacuació de 132 kV, en què indica la compatibilitat del traçat condicionat a la inclusió en projecte de les consideracions següents relatives al soterrament de la línia i a la reubicació de suports:  
«Respecte de l'ocupació racional del sòl en matèria d'incidències sobre el territori de la línia d'evacuació compartida objecte de l'informe del Servei de Gestió Territorial de data 07.03.2022. Els promotors responen i justifiquen la no utilització dels corredors estructurals indicats en l'informe, en el fet que el PGOU de Requena presenta una zona rural protegida per a albergar infraestructures energètiques, la qual, ha sigut tinguda en compte per al traçat de la línia.  
Respecte del soterrament de tota la línia d'evacuació, els promotors al·leguen que el traçat aeri segueix el corredor d'infraestructura definit pel PGOU de Requena i que el soterrament significarà majors impactes sobre el territori. Els promotors proposen el soterrament inicial de la línia d'evacuació fins al corredor de l'N-330. Al·leguen que no pot ser soterrada la línia d'evacuació en el corredor de l'N-330, per creuar una infraestructura viària amb possibilitat de ser modificada/ampliada, que podria provocar afeccions sobre les infraestructures subterrànies que es projecten en un futur.  
Respecte dels suports que es troben en zones de perillositat d'inundació, els promotors accepten i es comprometen a realitzar un ajust del projecte elèctric i reubicar sota el traçat els suports a fi de deixar lliure d'afecció les zones inundables o amb risc geomorfològic».  
  
- Informes de la Direcció General de Cultura i patrimoni, de data 29.03.2021, de la PSF, favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià amb subjecció a la condició que es realitze un seguiment intensiu de les obres en la parcel·la que conté les coordenades centrals UTM 660181/4363306 i en l'excavació de tots els suports de la línia.  
  
Informe favorable a la línia d'evacuació de 132 kV de la Direcció General de Cultura i Patrimoni en data 12.04.2022 condicionat a:  
«Respecte del patrimoni arqueològic, la realització d'una excavació arqueològica de les zones o jaciments en H1186 Villarejos, H1199/1690 San Blas, H1204/1705 Los Prados 1705 i H1203 Cueva Zapata. En aquestes zones s'haurà de realitzar l'excavació de sondatges d'investigació amb metodologia arqueològica de tota la superfície que es trobe afectada per les torres dins de les àrees de dispersió arqueològica, necessària per a valorar l'extensió i el grau d'afecció del jaciment arqueològic. Si en fer els treballs arqueològics, aparegueren restes s'hauria de realitzar documentació i planimetria de les estructures i la dispersió ceràmica. La valoració del grau d'afecció i la possibilitat de l'ajust del projecte constructiu, la recollida d'informació en el camp mitjançant la prospecció intensiva, visual i sense remoció de terreny en els corredors afectats per la instal·lació. Treballs que s'hauran de realitzar de manera prèvia a l'inici de les obres, i que seran necessaris per a valorar l'extensió i el grau del jaciment arqueològic. I en aquest moment valorar el grau d'afecció i la possibilitat de modificació del projecte constructiu. També serà necessari un seguiment arqueològic intensiu de la instal·lació.  
Respecte del patrimoni etnològic es proposa l'abalisament de l'element etnològic H119 casa de ferramentes; ETRS89 30H: 663749/ 4368609, polígon 52, parcel·la 382, canyada Talava, pròxim a la zona d'obres.  
En relació al patrimoni paleontològic no s'observen afeccions significatives».  
D'igual manera s'emet un informe favorable condicionat de data 14.03.2022 a la SET Requena Renovables i LAAT de 400 kV, en què s'indica l'existència d'afecció al patrimoni arqueològic i s'estableixen les condicions següents:  
«Realització de sondatges d'investigació amb metodologia arqueològica per a avaluar l'estat actual del jaciment en el subsol, intentar definir-ne la naturalesa i corroborar o descartar les diferents hipòtesis que s'han plantejat sobre la funció especialment del mur de Paredillas. Es proposa executar prospeccions en els camps immediats al nord de l'estructura de Paredillas, en 142, 140 i 141 i del carener del mur. Després dels resultats s'hauran de prendre les mesures oportunes de conservació, restauració o protecció i el cobriment de les restes arqueològiques. Estudi topogràfic del mur d'opus caementicium (parcel·les 140, 141,142 polígon 57 Las Paredillas), que incloga una restitució fotogramètrica i una ortofoto. Per a això serà necessari realitzar una neteja de la vegetació al voltant del mur de Paredillas, que és el límit entre les parcel·les 142 i 131. Protecció i/o consolidació del mur d'opus caementicium i dels fonaments, tant de la paret com dels contraforts, per a previndre futures ensulsiades. Per a això seria necessari realitzar un estudi de detall de la situació de l'estructura i posteriorment consensuar les mesures per prendre amb l'Administració. També s'haurà de restituir la part del mur derruïda a fi de mantindre aquest element. Aquestes accions haurà de realitzar-les un tècnic competent en la matèria.  
També serà necessari un seguiment arqueològic intensiu de la instal·lació del SET de Promotores Requena Renovables i de les torres 1 i 2 de 400 kV que connecten la subestació transformadora amb la SET de REE.  
D'altra banda, s'haurà de preveure, com a mesura compensatòria, l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts. L'abast d'aquest treball dependrà de l'extensió i la importància de les restes documentades».  
  
Anàlisi tècnica de l'expedient. Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la utilització d'aquests constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.   
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir a Espanya en 2050 la neutralitat climàtica, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.   
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, i plantegen com a objectiu aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les mesures de mitigació de l'afecció ambiental degudes que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
a) Planta i subestació col·lectora nord (SCN):  
a1. Anàlisi d'alternatives. En l'estudi d'impacte ambiental s'analitzen alternatives quant a la ubicació del projecte, incloent-hi l'alternativa zero (no execució del projecte). Per a la ubicació de la planta s'analitzen en el projecte les zones dins del terme municipal que són aptes per a la instal·lació de la planta en funció de les condicions del Decret llei 14/2020, i es trien les parcel·les definides en projecte perquè les compleixen i pels acords amb el 100 % dels titulars dels drets reals afectats per la implantació. L'estudi d'alternatives no ha previst com a zones viables per a la implantació les zones catalogades com a sòl urbà o urbanitzable.  
  
La planta solar fotovoltaica Requena 1 i la SCN es desenvolupen íntegrament sobre sòl classificat com a no urbanitzable comú (SNU) C4, sobre el qual l'Ajuntament de Requena ha emés un informe de compatibilitat urbanística favorable a l'ús fotovoltaic.  
L'àrea de les parcel·les que ha d'ocupar la planta compleix els criteris d'implantació establits en el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost de 2020, i tal com s'indica en l'informe de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge no es troba afectada per risc d'inundació o altres afeccions territorials.  
La línia d'evacuació d'alta tensió 30 kV fins a la subestació col·lectora es projecta soterrada sota camins de domini públic i no se'n deriven afeccions de caràcter mediambiental més enllà de les derivades del moviment de terres.  
a2. Espais naturals protegits. Xarxa Natura 2000. Els terrenys en els quals es desenvolupen el parc solar i l'SCN, no es localitzen en l'àmbit d'espais de la Xarxa Natura 2000, ni alberguen hàbitats d'interés comunitari ni altres espais naturals protegits o catalogats. Les instal·lacions se situen en la zona d'amortiment d'impacte establida pel PORN del parc natural de les Gorges del Cabriol. S'inclou com a annex a l'EsIA un estudi de valoració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 en el qual es conclou la compatibilitat. De la mateixa manera l'informe favorable de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental estableix la compatibilitat de la ubicació amb els objectius del PORN supeditada al compliment de les mesures correctores indicades. El promotor es compromet a realitzar una prospecció prèvia a l'inici de les obres per a estimar l'afecció als hàbitats de la Directiva 92/43/CE, amb una atenció especial als hàbitats 5210, 6110 i 6220, pròxims a la zona d'actuació.  
El corredor terrestre del parc natural de les Gorges del Cabriol-Serra de Malacara està situat al sud de l'àmbit d'aquest projecte.  
a3. Flora, fauna. D'acord amb la cartografia del PATFOR, les parcel·les per ocupar no es troben catalogades com a sòl forestal i presenten un ús agrícola. Como a mesures correctores encaminades a mantindre la coberta natural del terreny, i d'acord amb les prescripcions dels informes de les subdireccions de Medi Natural i Avaluació Ambiental i del Servei de Gestió Territorial, s'haurà d'evitar la compactació del sòl i no s'hauran d'utilitzar herbicides, i únicament s'haurà d'eliminar la vegetació que interferisca amb l'explotació normal de la central. S'haurà de fomentar el creixement d'una cobertura vegetal espontània mantinguda per mitjans mecànics. Açò, al seu torn, permet mantindre l'hàbitat d'espècies de fauna que utilitzen la zona per a alimentar-se i reduir el risc d'erosió del terreny.  
Dins del perímetre tancat de la instal·lació, el projecte manté sense afectar els peus d'espècies forestals arbòries existents, majoritàriament formacions aïllades de carrasques. Tal com es desprén de l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental s'hauran de mantindre els peus de Quercux Ilex que es detecten.  
L'EsIA, tal com es recull en el Banc de dades de la biodiversitat, indica la presència en l'àmbit de la instal·lació de l'espècie prioritària cotoliu (Lullula arborea). Així mateix, els estudis d'avifauna presentats pels promotors indiquen la presència de les espècies prioritàries voltor lleonat (Gyps fulvus), àguila calçada (Hieraaetus pennatus), àguila marcenca (Circaetus gallicus), esparver cendrós (Circus pygargus), aguiló pàl·lid (Circus cyaneus), falcó vesper (Pernis apivorus), àguila daurada (Aquila chrysaetos), àguila cuabarrada (Aquila fasciata), gralla de bec roig (Pyrrhocorax pyrrhocorax), esmirla (Falco columbarius), arpella (Circus aeruginosus), busquereta cuallarga (Sylvia undata), cotxa cua-roja real (Phoenicurus phoenicurus), cavallet (Coracias garrulus), titeta d'estiu (Anthus campestris) i cogullada fosca (Galerida theklae).  
L'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental fa constar la presència de tres espècies prioritàries de fauna: Alosa, àguila daurada, àguila cuabarrada. Respecte de l'àguila daurada i àguila cuabarrada estableixen com a mesura compensatòria la realització d'un seguiment durant els primers cinc anys de funcionament de la instal·lació mitjançant emissors GPS. El promotor preveu que durant la fase d'explotació es durà a terme un pla de seguiment de les poblacions d'aus presents a la zona, durant els cinc anys posteriors a la posada en funcionament. S'hauran de crear clapers que faciliten la cria d'herpetofauna, rosegadors i micromamífers que faciliten l'activitat de rapinyaires. S'hauran d'instal·lar ponedores per a rapinyaires en les parcel·les de les instal·lacions i als voltants, després de la consulta i el vistiplau de l'òrgan competent, respecte del nombre i la localització d'aquestes.  
S'adopten mesures antielectrocució tant a l'interior com en l'exterior de la planta. En l'interior de la planta tot el cablejat haurà de discórrer enterrat o adossat a les estructures.  
Les tanques seran de tipus cinegètic i disposaran de plaques anticol·lisió. S'instal·laran panells amb tractament superficial antireflector, de manera que s'evite un possible efecte de crida sobre els ocells. De la mateixa manera la separació entre seguidors és elevada, al volant de 6 m, la qual cosa permetrà el vol d'ocells passeriformes i deixarà la major part del perímetre tancat no ocupat per plaques o instal·lacions auxiliars.  
El promotor adopta les mesures de control de l'article 14 de l'Ordre d'11 de juny de 2009 per a la gestió i control del conill de muntanya.  
  
Respecte de la proposta de compensació d'hàbitat que es realitza en l'Informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental en funció de la superfície de la planta solar fotovoltaica, el promotor es compromet, una vegada posada en marxa l'explotació del projecte, a realitzar les mesures indicades en una superfície equivalent al 10 % de la superfície tancada del projecte, i a consensuar aquestes ubicacions amb els propietaris i l'Administració competent. De la mateixa manera es mantindran àrees amb cultius autòctons dins de les parcel·les que s'ocupen.  
a4. Aigua. No s'afecta cap barranc o llit superficial. La zona presenta vulnerabilitat baixa a aqüífers i es troba en una àrea de permeabilitat alta a molt alta, classificada com a àrea a millorar per a la recàrrega d'aqüífers. El conjunt de la instal·lació se situa sobre la massa d'aigua subterrània 080.133 Requena-Utiel, declarada en mal estat quantitatiu pel Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer.  
  
Les centrals fotovoltaiques, per les seues característiques i pel seu funcionament, no tenen associat un consum rellevant d'aigua durant l'execució i el funcionament. Durant les obres, s'adopten mesures preventives per a evitar abocaments accidentals com habilitar zones de manteniment i apilament de maquinària, equips i residus generats. Les aigües residuals que puguen generar-se en l'obra seran recollides en una fossa estanca per què les retire i gestione posteriorment un gestor autoritzat. El projecte no descriu com es realitzarà la neteja de les plaques solars per a evitar abocaments associats que puguen contaminar el medi.  
  
L'EsIA ambiental estableix mesures per a preservar la permeabilitat del sòl i minimitzar la part segellada. Els drenatges longitudinals s'executaran amb àrids. Els mòduls solars presenten buits entre si de manera que no es generen vies preferents d'aigua i no descarreguen en el mateix punt del terreny, més encara, si es tenen en compte el seguiment solar dels panells que s'han d'instal·lar. L'ombra provocada per les plaques reduirà l'evapotranspiració i facilitarà la recàrrega. La qualitat de les aigües de recàrrega es veurà afavorida pel fet de no utilitzar-se productes fitosanitaris. L'orografia de la zona amb escàs pendent afavoreix la infiltració. La disposició de les plaques i dels pals de fonamentació no fan preveure la formació de vies de desguàs preferents per a l'escolament que suposen una modificació de les condicions actuals.  
a5. Sòls. El sòl present en la zona és del tipus inceptisol amb un valor agrològic baix o moderat. Els terrenys que s'han d'ocupar presenten un ús majoritàriament agrícola amb un grau desenvolupament de la naturalesa poc significatiu, ocupat per cultius de secà de baix rendiment i vinyes, així com per xicotets afloraments i bosquets d'espècies forestals típics del mediterrani (carrasques, savines, ginebre, etc.).  
Així mateix, els fonaments en l'àmbit del projecte són mínims amb la qual cosa s'evitarà la compactació excessiva del sòl en l'àrea. De la mateixa manera, després de finalitzar les obres de construcció es descompactaran aquelles zones compactades pel pas de la maquinària i s'empraran materials de la zona per a conformar els camins interiors de la planta, i no utilitzaran materials que segellen o impermeabilitzen el sòl.  
a6. Atmosfera i residus. L'EsIA preveu mesures correctores de caràcter general per a mitigar els efectes de la generació de pols, soroll, així com per al control d'abocaments i aigües residuals. L'energia elèctrica se subministrarà mitjançant generadors dièsel; la superfície sobre la qual se situen estarà senyalitzada i impermeabilitzada degudament.  
  
La generació de residus té una major entitat en la fase de construcció. La totalitat dels residus generats en aquesta fase seran entregats a un gestor autoritzat. L'execució de la central no comporta moviments de terres de gran entitat, ja que s'adapta a la topografia existent, per la qual cosa és possible estendre les terres excedents en l'àmbit del projecte. Les rases que s'executen per a l'estesa subterrània s'emplenaran amb el material d'excavació.  
La instal·lació compta amb seguidors solars que orienten els panells per a minimitzar l'angle d'incidència entre els raigs solars i la superfície dels mòduls durant el dia, i n'augmenten així el rendiment en comparació amb sistemes estàtics.  
Després la vida útil del projecte, es desmantellaran els panells i el cablejat elèctric, i es restauraran dels accessos i els factors biòtics i abiòtics afectats. Per a això el projecte s'acompanya d'un estudi de desmantellament amb pressupost. La gestió dels panells fotovoltaics, la realitzara un gestor autoritzat de residus d'aparells elèctrics i electrònics.  
  
a7. Patrimoni cultural. Una vegada consultades la Carta arqueològica i l'Inventari general del patrimoni cultural, no s'han identificat en l'àmbit de l'actuació i el seu entorn més pròxim (200 m), elements del patrimoni cultural inventariats o elements arquitectònics amb la consideració de bé d'interés cultural o bé de rellevància local que puga veure's afectat. L'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni indica que serà necessària la realització d'un seguiment intensiu dels moviments de terres en les parcel·les indicades en aquest per la possible existència de ceràmica ibèrica i romana.  
Els elements que conformen la central no envaeixen l'amplària legal de vies pecuàries ni interfereixen en el trànsit ramader per aquestes.  
Les estructures es disposen a una distància mínima de 10 m de les fites de les parcel·les en compliment del PGOU de Requena. De la mateixa manera mantenen una distància mínima a la vegetació existent de 5 m per als tancaments i 10 per a les estructures.  
a8. Paisatge i medi socioeconòmic. La planta se situa sobre el PRR28. L'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge indica que la instal·lació no entra en conflicte amb els objectius del PRR i, per tant, és compatible amb la infraestructura verda regional i local.  
S'ha realitzat un estudi d'integració paisatgística, el qual ha sigut complementat per informes tècnics de resposta als informes emesos pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. Les mesures d'integració paisatgística que s'han d'implantar són: el manteniment de la vegetació de tipus forestal, el manteniment dels peus arboris d'interés, el manteniment de cultius existents, la configuració de pantalles vegetals en forma de bosquets dispersos, la integració visual de les edificacions i el disseny de la planta segons el patró parcel·lari. La resta de mesures correctores de caràcter paisatgístic coincideixen amb les ja indicades anteriorment. En l'estudi s'ha desenvolupat una valoració de la integració visual de la planta des de diferents punts d'observació que ha donat com a resultat que per les característiques del terreny on se situa aquesta només s'apreciarà des de l'entorn immediat i des dels camins rurals que hi serveixen d'accés, i conclou que serà un impacte visual lleu-moderat.  
  
L'actuació comporta una pèrdua de sòl agrícola i, per tant, una transformació en el model econòmic de la zona afectada. Tal com s'indica en les condicions de l'informe de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, s'haurà de mantindre l'activitat agrícola en la part de les parcel·les no ocupada per panells o instal·lacions, i aplicar mesures de caràcter compensatori que permeten pal·liar la pèrdua de sòl agrícola, i afavorir la coexistència de totes dues activitats econòmiques.  
  
a9. Efectes sinèrgics. A causa de l'ocupació d'un espai geogràfic comú i en compartir línia d'evacuació amb els projectes esmentats en l'epígraf de descripció de projecte, es presenta un estudi de sinergies com a annex a l'EsIA, en el qual s'analitzen els efectes esperables sobre factors mediambientals destacables, i en el qual es conclou que les plantes respecten la distància mínima de separació de 500 m que preveu l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana per als corredors, que el total de sòl agroforestal ocupat és d'un 2 % del total del terme i indica que gran part es troba en situació d'abandó.  
  
b) Línies d'evacuació i SET 132/400 kV  
D'acord amb el projecte modificat de la línia d'evacuació aportat, l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'impacte ambiental de la SET i LAAT de 400 kV:  
b1. Anàlisi d'alternatives. El projecte analitza diverses alternatives per al traçat de la línia d'evacuació conjunta, i es tria la que suposa la menor afecció, en termes quantitatius, a espais protegits i terreny forestal, usa els corredors ja establits per les línies elèctriques existents i evita l'obertura de nous corredors que augmenten la fragmentació del territori. Es descarta el traçat pels corredors prioritaris previstos en l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (corredor N-330 i A-3) per les dificultats tècniques que suposa per al compliment de les prescripcions del PGOU de Requena, quant a ocupació de sòl i en relació a les distàncies de seguretat reglamentàries per a aquesta mena d'infraestructures.  
  
L'informe de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge considera compatible el traçat proposat.  
b2. Espais naturals protegits. Xarxa Natura 2000. El traçat no afecta cap espai natural protegit de la Xarxa Natura 2000, microreserves de flora, ni hàbitats d'interés comunitari, ni altres espais naturals protegits o catalogats. Part del traçat de la línia transcorre per zones d'hàbitats 5210 (matolls arborescents de Juniperus spp) i 6220 (zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodieta) no recollits en la Llista d'hàbitats protegits del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.  
  
El primer tram de la línia d'evacuació es projecta en subterrani/aeri. El tram de línia soterrat, comprés entre l'SCN i l'inici del corredor de l'N-330, coincideix amb la zona d'amortiment d'impactes del parc de les Gorges del Cabriol i la zona tampó de la reserva de la biosfera de la vall del Cabriol.  
El traçat travessa el corredor fluvial del riu Magre i el corredor terrestre que connecta les ZEPA Serra de Malacara i ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete. La SET s'assenta sobre aquest últim i no suposa afecció rellevant a l'amplària d'aquest.  
b3. Flora, fauna. La longitud soterrada del primer tram de línia transcorre per parcel·les agrícoles i terreny forestal catalogat com a estratègic segons el PATFOR, en aproximadament 650 m. L'execució de la rasa comportarà l'eliminació de les espècies forestals en un corredor equivalent a l'ample de rasa i el necessari per al pas de la maquinària. En la part aèria, fins al punt de confluència, afecta exclusivament parcel·les agrícoles, i creua pel corredor de l'N-330 de manera aèria, i el promotor addueix la impossibilitat de soterrar el tram per futures afeccions a ampliacions de la infraestructura o els serveis d'aquesta. Respecte del tram soterrat es restaurarà i no afectarà la revegetació posterior.  
  
El segon tram de la línia, de doble circuit en aeri, discorre en paral·lel a les línies aèries d'alta tensió existents i travessa un mosaic de parcel·les agrícoles, en la seua major part, i terreny forestal, afectat aproximadament 1,75 km de terreny forestal estratègic i de manera aèria 593 m de la forest d'utilitat pública V-145 Herrada del Gallego, La Serratilla i Casa Lauza, on no se situaran suports. Per a l'ocupació de la forest, el promotor va sol·licitar el permís d'ocupació en data 26.10.2020.  
  
Tal com s'indica en el primer informe de la Subdirecció General de Medi Natural s'haurà de soterrar, tant com es puga, la línia al pas per terreny forestal, o desviar-la en la mesura del possible per a evitar l'afecció a terreny forestal estratègic. En aquest sentit, tal com es recull en el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, serà preferible la disposició soterrada de les línies d'evacuació, i si aquestes són així, fer ús dels camins existents i evita l'obertura de nous accessos, minimitzant així l'impacte generat.  
Totes les obres que es realitzen en terreny forestal o amb una proximitat inferior a 500 m d'aquests, requereixen aplicar les mesures de protecció antiincendis del Decret 7/2004, de 23 de gener, el projecte preveu mesures de protecció contra incendi forestal en la fase d'obres amb pressupost incorporat. Durant l'execució del tram soterrat s'afectarà un vial del Pla d'infraestructures de prevenció i extinció de la demarcació forestal de Requena per a això se sol·licitarà l'autorització corresponent prèvia a l'inici de les obres.  
Segons la normativa aplicable, el Reial decret 223/2008, de 15 de febrer, Reglament sobre condicions tècniques i garanties de seguretat en línies elèctriques d'alta tensió i les seues instruccions tècniques complementàries ITC-LAT 01 a 09, els titulars de les xarxes de distribució i transport d'energia elèctrica han de mantindre els marges per on discorren les línies nets de vegetació, a fi d'evitar la generació o propagació d'incendis forestals, la qual cosa comporta la retirada de la coberta forestal en una amplària mínima de 10 m en el traçat de la línia aèria, segons les característiques d'aquesta recollides en projecte. Aquest treballs s'han de realitzar d'acord amb el Decret 150/2010, de 24 de setembre, del Consell, pel qual es modifica el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana, i s'aprova la Instrucció tècnica IT-MVLAT per al tractament de la vegetació en la zona de protecció de les línies elèctriques aèries d'alta tensió amb conductors nus al pas per terrenys forestals.  
  
La SET i línia de 400 kV no afecten terreny forestal i ocupen parcel·les de caràcter agrícola.  
Segons les dades del Banc de dades de la biodiversitat de la Generalitat es localitzen en la zona diverses espècies prioritàries: àguila daurada (Aquila chrysaetos), cotoliu (Lullula arborea), busquereta cuallarga (Sylvia undata), tortuga d'aigua ibèrica (Mauremys leprosa), àguila cuabarrada (Aquila fasciata), llúdria (Lutra lutra), talp de Cabrera (Microtus cabrerae), i Cerambyx porc. De l'estudi d'avifauna presentat es dedueix la presència del voltor lleonat (Gyps fulvus), l'àguila calçada (Hieraaetus pennatus), l'àguila marcenca (Circaetus gallicus). El promotor preveu una prospecció prèvia a l'inici de les obres per a descartar la presència de nius o individus d'espècies prioritàries i es realitzarà un seguiment de les poblacions d'ocells durant els 5 primers anys d'explotació i enviarà, anualment, els resultats a l'òrgan competent en matèria de biodiversitat. La planificació de les obres s'adequarà a les èpoques de menor afecció a l'avifauna i als períodes de cria i nidificació (març-juliol).  
La línia es desenvolupa en una zona de protecció de l'avifauna per línies elèctriques segons la Resolució de 6 de juliol de 2021, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'amplien les zones de protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució. El projecte preveu mesures de protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió en compliment del Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost.  
b4. Aigua. Tal com s'ha indicat la línia creua sobre el riu Magre, en aquest aspecte es compleix la normativa vigent en matèria de protecció del domini públic hidràulic i aigües i es compta amb un informe favorable de la CHX.  
En el projecte modificat es reubiquen els suports que donen a zones afectades per inundabilitat segons el PATRICOVA, i es compleixen les condicions dels informes de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge. La SET no es veu afectada per risc d'inundació.  
  
El traçat discorre per terrenys amb permeabilitat alta i molt alta i qualificats d'àrees estratègiques de nivell 1 i àrees a millorar per a la recàrrega d'aqüífers. Es preveu la descompactació i recuperació de la coberta vegetal dels terrenys afectats pel pas de maquinària.  
b5. Sòls. El traçat soterrat implica un major moviment de terres respecte de la implantació aèria. Segons l'addenda de l'EsIA les terres extretes s'empraran en el farciment de les rases i en les labors d'integració paisatgística.  
En el traçat es travessen zones amb pendents majors al 25 %, no obstant això, el promotor assegura que els 4 suports afectats no provocaran moviment de terres o canvis de l'orografia del territori.  
S'adopten mesures per a la descompactació i la recuperació del sòl afectat pels accessos que executaran per a la implantació dels suports i el pas de maquinària. Tant com siga possible, s'hauran d'usar els camins existents.  
b6. Atmosfera i residus. El traçat soterrat implica un major moviment de terres respecte de la implantació aèria i un increment d'emissions que es compensa per la menor afecció a la coberta vegetal i a la recuperació posterior d'aquesta. Les rases que s'executen per a l'estesa subterrània s'emplenaran amb el material d'excavació.  
b7. Patrimoni. El potencial impacte sobre el patrimoni s'avalua en el projecte de prospecció arqueològica que ha rebut l'informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni. Les afeccions als elements del patrimoni cultural valencià es recullen en els informes de la Direcció General de Cultura i Patrimoni; es corresponen amb jaciments pròxims al traçat de la línia aèria sense afecció directa per aquesta.  
  
A efectes patrimonials, el soterrament parcial del tram 1 es considera compatible amb el sentit de l'informe favorable de Patrimoni a la línia. Aquest tram transcorre al costat del jaciment El Escalón, amb presència de restes ceràmiques d'origen iber, com a mesura correctiva es proposa en l'addenda de l'EsIA un seguiment arqueològic intensiu en el tram que s'ha de soterrar.  
La SET Requena-Renovables es localitza a menys de 100 m d'un mur d'opus caementicium del jaciment Paredillas I, a més, es troba parcialment dins de l'àrea d'afecció del jaciment que, a més, es troba a menys de 120 m de l'àrea de protecció arqueològica del jaciment Las Lomas. Tal com es recull en l'EIA i en l'informe de Patrimoni es realitzarà un seguiment arqueològic intensiu d'aquest i de tots els suports de la línia aèria.  
La LASAT creua en dos punts la canyada reial de San Juan amb una amplària legal de 75 m, de la mateixa manera, creua en dos punts les senderes PR-CV-351 i GR-7. No s'estima afecció a aquests en l'EsIA.  
b8. Paisatge i medi socioeconòmic. El tram soterrat no tindrà impacte paisatgístic. El traçat en paral·lel a les línies existents reduirà l'impacte paisatgístic de la nova línia aèria que s'execute. Seran d'aplicació les mesures d'integració paisatgística previstes en l'estudi d'integració paisatgística aportat.  
b9. Efectes sinèrgics. S'indica en la documentació aportada que, compartint la línia d'evacuació i les instal·lacions de transformació, s'obté un efecte menor sobre la infraestructura verda, el paisatge, el sòl, la vegetació, la fauna i els espais protegits de la Xarxa Natura 2000, i compleix, a més, el que exigeix el Decret llei 14/2020 quant a l'aprofitament d'infraestructures existents.  
Las noves línies d'evacuació projectades per a les plantes esmentades en l'objecte del projecte impliquen l'execució d'aproximadament 30 km de xarxa, en disposició aèria la majoria.  
c) Anàlisi de la vulnerabilitat del projecte  
S'inclou en l'estudi d'impacte ambiental (EsIA), un estudi d'anàlisi de vulnerabilitat en el qual es conclou que la instal·lació dona com a resultat un risc mediambiental mitjà en relació amb el risc d'incendi forestal i s'estableixen mesures protectores com el monitoratge i control d'anomalies, el pla d'autoprotecció, el pla de protecció contra incendis. No s'identifiquen efectes ambientals significatius derivats de la vulnerabilitat del projecte davant riscos d'accidents greus o de catàstrofes naturals.  
d) Pla de vigilància ambiental  
El Pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment, en el qual es comprove que les obres es realitzen d'acord amb el projecte i que assegure que es compleix la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en la DIA i en les resolucions complementàries. Addicionalment, la informació recollida en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus i d'abocaments d'oli, etc.) i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals tant en la fase d'implantació com la de funcionament. Es recull un pressupost en el projecte per al PVA.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, de conformitat amb l'annex I (epígraf 2.g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits establits en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en la resta de disposicions aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Por tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc resolc,  
  
Primer  
Formular aquesta declaració d'impacte ambiental i considerar acceptable el projecte de planta solar fotovoltaica de 25,9 MWp, les subestacions de transformació i la línia d'evacuació promogut per Fotovoltaico Alcor Requena, SLU, en el terme municipal de Requena (València), en la qual s'estableixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries que resulten de l'avaluació ambiental practicada i s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a la protecció adequada del medi ambient i dels recursos naturals, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
Atesos els antecedents i fonaments de dret exposats es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient que s'estableixen en els termes següents:  
i) Condiciones generals  
(1) El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores previstes en l'EsIA, el projecte tècnic i la resta de documentació que consta en l'expedient, i les acceptades després de la informació pública o contingudes en la informació complementària, en tant que no contradiguen el que s'estableix en aquesta resolució.  
(2) Es recorda que ha de complir tota la legislació rellevant que siga aplicable, i que afecte els elements del medi recollits en aquesta resolució  
(3) En els termes de l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i deixarà de produir els efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. Amb aquesta finalitat, el promotor haurà de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
ii) Condiciones relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
(4) El promotor haurà d'incorporar al projecte de la línia elèctrica d'evacuació de 132 kV aquelles mesures preventives, correctores i compensatòries que diferisquen de les ja exposades en els informes sectorials previstos en aquesta resolució o s'hi afigen i que es deriven del nou procés d'informació pública i consultes del projecte de modificació de la línia.  
(5) Respecte del soterrament del primer tram de la línia d'evacuació de 132 kV que parteix de la SET Requena col·lectora nord, s'haurà d'adaptar el traçat al dels camins existents de conformitat amb el que s'estableix en el Decret llei 14/2020. Aquesta mesura s'haurà d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, els plànols i el pressupost, per a executar-la realment i efectivament, i en fases posteriors de la tramitació serà verificada per l'òrgan substantiu, amb l'autorització prèvia de l'explotació.  
(6) Quant a l'execució i explotació de la planta, s'haurà de respectar el que s'indica en el Decret 7/2004, de 23 de gener, relatiu a prevenció d'incendis, així com a la zona de servitud dels vials identificats en el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació de Requena  
  
(7) En atenció a l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, s'haurà de realitzar un seguiment intensiu de les obres en la parcel·la que conté les coordenades centrals UTM 660181/4363306 i en l'excavació de tots els suports de la línia, s'haurà de fer extensiu el seguiment a l'execució de la rasa del tram soterrat previst en el projecte modificat de la línia. Qualsevol troballa d'interés rellevant que es realitzara durant l'execució del projecte hauria de ser comunicada a l'òrgan competent en patrimoni cultural, o als ajuntaments implicats, segons el que es disposa en l'article 63 de la Llei 4/1998 del patrimoni cultural valencià.  
(8) Respecte de l'afecció a vies pecuàries, se n'haurà de garantir la continuïtat i si, és el cas, es desvien, haurà de ser d'acord amb les condicions de l'òrgan competent en la matèria segons les disposicions de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de vies pecuàries.  
(9) Relatiu a la ubicació de les plantes en la zona d'amortiment establida en el PORN del parc natural de les Gorges del Cabriol i l'afecció a la biodiversitat, s'hauran de seguir les indicacions dels informes emesos per la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental. Abans del començament de les obres, s'haurà de comprovar la inexistència de nius o ventrades d'espècies protegides. Si n'hi ha, s'haurà d'informar els agents mediambientals perquè disposen les actuacions necessàries per a conservar-los millor. Les actuacions més molestes s'hauran de realitzar fora dels períodes de posta, nidificació o cria, especialment de les espècies alosa, àguila daurada, àguila cuabarrada. No s'hauran de fer treballs en horari nocturn.  
(10) Segons s'indica en l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental s'ha de crear i mantindre una bassa per a fomentar la població d'amfibis i avifauna o mantindre les basses de reg existents.   
(11) Segons l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, s'hauran de mantindre els peus arboris existents dins del perímetre de la instal·lació.  
(12) S'haurà d'evitar que, en els trams que se soterren i en els accessos i fonaments dels suports, afectar els exemplars arboris del gènere Quercus en els quals en la prospecció prèvia s'haja detectat la presència de Cerambyx porc. S'hauran d'abalisar les zones que protegir.  
(13) A fi de compensar la pèrdua de zones d'àrea vital i nidificació de rapinyaires i ocells esteparis, l'informe de la Subdirecció General del Medi Natural insta a mantindre els cultius existents en les zones de les parcel·les no ocupades per panells, i dedicar noves superfícies a l'ús agrícola afectat en una proporció equivalent, almenys, del 25 % de la superfície de la planta.  
(14) En els punts on es mantinguen cultius o arbratge, o es realitzen plantacions, s'haurà de procurar que el clos no tanque aquesta vegetació, de manera que quede a l'exterior.  
(15) S'haurà de fer una identificació prèvia dels ceps de vinyes centenàries que es vegen afectades per les instal·lacions i establit els mitjans per a evitar-ne la retirada o l'afecció o, si és cas, trasplantar-les.   
(16) Els treballs de manteniment de la vegetació en el corredor de la línia aèria d'evacuació, s'hauran de realitzar d'acord amb el que s'estableix en el Decret 150/2010, de 24 de setembre, pel qual s'aprova la Instrucció tècnica IT-MVLAT per al tractament de la vegetació en la zona de protecció de les línies elèctriques aèries d'alta tensió amb conductors nus al pas per terrenys forestals.  
(17) S'haurà de disposar de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fugues d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats s'hauran de gestionar segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat, i establir-se les zones de recollida de residus, i no fer apilament en zones amb pendents elevats i perillositat d'inundació.  
(18) L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament d'una autoritzada o una concessió de l'organisme de conca.  
(19) S'hauran d'implementar les mesures d'integració proposades en l'estudi d'integració paisatgística aportat i completar-les amb les condicions paisatgístiques establides en l'informe emés en matèria de paisatge. Aquestes mesures i condicions s'hauran d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, els plànols i el pressupost, per a executar-les realment i efectivament, i en fases posteriors de la tramitació ser verificades per l'òrgan substantiu, amb l'autorització prèvia de l'explotació.  
(20) L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor a desmantellar-la en els termes definits en el pla aportat.  
iii) Condiciones al Pla de vigilància ambiental  
(21) Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i comprovar-ne l'eficàcia. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
(22) S'haurà de dur a terme un pla de seguiment de les poblacions d'aus presents en la zona durant els primers cinc anys d'explotació, i avaluar l'efectivitat de les mesures correctores previstes per a evitar la pèrdua d'hàbitat d'alimentació de les espècies de fauna presents en la zona. Respecte de l'àguila daurada i de l'àguila cuabarrada estableixen com a mesura compensatòria la realització d'un seguiment durant els primers cinc anys de funcionament de la instal·lació mitjançant emissors GPS. S'haurà de realitzar un seguiment de la mortaldat per col·lisió i electrocució durant la vida útil de la línia elèctrica aèria i, almenys, durant el primer any d'explotació, per col·lisió amb els panells fotovoltaics de la planta. Els resultats del seguiment s'hauran d'enviar amb la periodicitat que s'acorde amb l'òrgan competent en matèria de biodiversitat.  
  
Segon  
D'acord amb el que s'estableix en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. Aquesta declaració d'impacte ambiental no és objecte de recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedent en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte degudament en el procediment d'autorització del projecte l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 20 de gener de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»