Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5210, del 02-03-2006 (2006/2122)

RESOLUCIÓ de 21 de febrer de 2006, del director general de Relacions amb les Corts i Secretariat del Govern de la Presidència de la Generalitat Valenciana, per la qual es disposa la publicació del conveni marc de col·laboració entre el Ministeri d'Educació i Ciència i la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana per a l'aplicació de diversos programes de suport a centres d'Educació Primària i Educació Secundària.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5210

Data del DOGV
:   02-03-2006

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - A) CONVENIS INTERADMINISTRATIUS

Número del document
:   2006/2122


Data del document
:   21-02-2006

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria Cultura, Educació i Esport
    * ensenyament secundari
    * ensenyament primari
    * cooperació administrativa
    * administració central

RESOLUCIÓ de 21 de febrer de 2006, del director general de Relacions amb les Corts i Secretariat del Govern de la Presidència de la Generalitat Valenciana, per la qual es disposa la publicació del conveni marc de col·laboració entre el Ministeri d'Educació i Ciència i la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana per a l'aplicació de diversos programes de suport a centres d'Educació Primària i Educació Secundària. [2006/F2122]  
Subscrit, després de la tramitació prèvia reglamentària, entre el Ministeri d'Educació i Ciència i la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana, el 21 de desembre de 2005, un conveni marc de col·laboració per a l'aplicació de diversos programes de suport a centres d'Educació Primària i Educació Secundària, i en compliment del que establix l'article 8.2 de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i l'article 3.4 del Decret 20/1993, de 8 de febrer, del Govern Valencià, cal publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'esmentat conveni, que ha quedat inscrit en el Registre de Convenis amb el número 0032/2006, i que figura com a annex d'esta resolució.  
València, 21 de febrer de 2006.. El director general de Relacions amb les Corts i Secretariat del Govern: Antonio V. Peral Villar.  
Conveni marc de col·laboració entre el Ministeri d'Educació i Ciència i la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana per a l'aplicació de diversos programes de suport a centres d'Educació Primària i Educació Secundària.  
Madrid, 21 de desembre de 2005  
Reunits  
D'una part, Mª. Jesús San Segundo Gómez de Cadiñanos, com a ministra d'Educació i Ciència, nomenada per Reial Decret 558/2004, de 17 d'abril (BOE núm. 94 de 18 d'abril de 2004).  
D'una altra part, Alejandro Font de Mora Turón, conseller de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana, en virtut del Decret 7/04 del president, de 27 d'agost, en nom i representació d'esta i expressament facultat per a este acte per Acord del Consell de data 18 de novembre de 2005.  
Exposen  
1r. Que l'article 27 de la Constitució Espanyola establix el dret de tots a l'educació i assigna als poders públics l'obligació de garantir este dret. Actualment este dret a l'educació només pot entendre's en el sentit que l'educació que reben els xiquets i jóvens ha d'aconseguir uns nivells alts de qualitat, independentment de les condicions socials, culturals i econòmiques de la família i de l'entorn.  
2n. Que l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, aprovat per Llei Orgànica 5/1982, d'1 de juliol, disposa en l'article 35, que correspon a la Comunitat Autònoma la competència de desenrotllament legislatiu i execució de l'ensenyança en tota la seua extensió, nivells i graus, modalitats i especialitats, d'acord amb el que disposa l'article 27 de la Constitució i lleis orgàniques que, conforme a l'apartat 1 de l'article 81, el desenrotllen, i sense perjuí de les facultats que atribuïx a l'Estat l'article 149.1.30 i de l'alta inspecció per al seu compliment i garantia.  
3r. Que la Llei Orgànica 10/2002, de 23 de desembre, de Qualitat de l'Educació, en l'article 6, establix que l'Estat, en col·laboració amb les comunitats autònomes, promourà programes de cooperació territorial orientats a objectius educatius d'interés general. Estos programes seran desenrotllats i gestionats pel Ministeri d'Educació i Ciència, i per les comunitats autònomes, d'acord amb les seues respectives competències, per mitjà dels convenis que, a estos efectes, se subscriguen.  
Així mateix, l'apartat 2 de l'article 40 d'eixa mateixa Llei establix que l'Estat podrà impulsar, per mitjà de convenis amb les comunitats autònomes, actuacions preferents orientades a l'èxit efectiu de les seues metes i objectius en matèria d'igualtat d'oportunitats i de compensació en educació.   
4t. Que ambdós parts coincidixen en l'objectiu d'afrontar, des d'una perspectiva inclusiva, la situació de centres que reben un alumnat en situació de desavantatge educatiu associat a un entorn sociocultural deficitari, amb el qual els recursos ordinaris es mostren insuficients i necessiten mecanismes de compensació.  
Així mateix, ambdós parts coincidixen que es contribuirà a millorar els resultats d'eixos centres a través de Programes de reforç o d'acompanyament escolar a centres de Primària i Secundària, i d'un Programa de suport a centres de Secundària amb actuacions que tinguen com a finalitat la millora en la quantitat i qualitat dels aprenentatges, la integració escolar dels alumnes, la participació de les famílies i les possibilitats educatives de l'entorn del centre.  
5t. I que per a poder realitzar les dites accions es requerix una aportació suplementària de recursos, al mateix temps que es propicien formes d'organització interna dels centres que puguen afavorir noves estratègies per a afrontar una situació educativa difícil.  
Conseqüentment, el Ministeri d'Educació i Ciència i la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana, amb l'aprovació prèvia de la Comissió Delegada del Govern per a Política Autonòmica, subscriuen el present Conveni conforme a les següents   
Clàusules  
Primera. Objecte del Conveni  
Constituïx l'objecte del present Conveni marc l'establiment dels mecanismes de col·laboració necessaris entre el Ministeri d'Educació i Ciència i la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana, d'acord amb les especificacions contingudes en este, per a dur a terme els Programes en centres de Primària i Secundària amb alumnat en situació de desavantatge educatiu associat a l'entorn sociocultural.  
Segona. Descripció de les activitats  
El desenrotllament de les activitats acollides al present Conveni es durà a terme d'acord amb la descripció dels programes que s'inclou en els seus tres annexos.  
Tercera. Compromisos del Ministeri d'Educació i Ciència  
El Ministeri d'Educació i Ciència es compromet a:  
. Cofinançar el cinquanta per cent del pressupost total dels Programes objecte d'este Conveni.  
. Mantindre una estructura de coordinació que col·laborarà amb la Conselleria de Cultura, Educació i Esport en el suport i seguiment dels Programes i procurarà els materials necessaris.  
. Valorar els resultats, junt amb la Comunitat Autònoma.   
. Establir una plataforma virtual d'informació i suport a les actuacions derivades d'este Conveni.  
Quarta. Compromisos de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport  
La Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana es compromet a:  
. Cofinançar el cinquanta per cent del pressupost total dels programes objecte d'este Conveni.  
. Seleccionar els centres de Primària i Secundària en què s'implanten els programes a què es referix la clàusula segona.  
. Realitzar el suport directe als centres seleccionats i organitzar els processos de formació necessaris perquè els professors i altres professionals puguen implantar estos Programes.   
. Que la Direcció General d'Ensenyanment designe una persona que col·laborarà en el seguiment dels Programes i en la valoració dels resultats i participarà en la coordinació dels Programes amb el Ministeri d'Educació i Ciència i altres comunitats autònomes.  
. Remetre al Ministeri d'Educació i Ciència la relació de centres en què s'implanten estos programes així com la informació que demane en relació amb el present Conveni.  
Quinta. Aportacions  
Les Administracions firmants del present Conveni concretaran anualment, l'any 2005 una vegada subscrit este conveni i en els anys successius a l'inici de l'exercici pressupostari, la seua col·laboració i les seues aportacions per al desenrotllament dels programes mencionats en la clàusula primera. Esta concreció es consignarà en una addenda que formarà part indissoluble del Conveni.  
En la dita Addenda deurà també figurar el nombre de centres que participaran en cada un dels programes.  
Sexta. Publicitat  
En la difusió de tots els actes, materials i activitats realitzats en el marc del present Conveni es farà menció expressa de les institucions firmants.  
Sèptima. Comissió mixta de Seguiment  
A fi de realitzar el seguiment i avaluació dels resultats, així com la interpretació i compliment del present Conveni, ambdós parts convenen la constitució d'una Comissió mixta paritària, composta de sis membres, dos dels quals seran designats pel Ministeri d'Educació i Ciència, un per la Delegació del Govern a la Comunitat Autònoma Valenciana i tres per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana.   
Octava. Vigència i resolució  
El present Conveni té caràcter indefinit, excepte rescissió o denúncia amb l'antelació mínima d'un mes a la terminació de l'exercici pressupostari corresponent a l'última addenda subscrita. En tot cas, ambdós parts hauran de garantir la terminació de les actuacions en curs sense greuge per als participants en elles.  
Les possibles qüestions litigioses que puga donar lloc l'aplicació, interpretació, modificació, efectes i resolució del present Conveni seran resoltes de conformitat amb el que disposa la llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.  
I en prova de conformitat, firmen el present Conveni en dos exemplars, quedant un exemplar en poder de cada una de les parts firmants, en el lloc i data damunt indicats.  
Pel Ministeri d'Educació i Ciència: Mª Jesús San Segundo Gómez de Cadiñanos.  
Per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana: Alejandro Font de Mora Turón.  
ANNEX I  
Programa d'acompanyament escolar en Primària  
1. Justificació  
En el document Una educació de qualitat per a tots i entre tots, Propostes per al debat, es posa de manifest la necessitat d'actuar sobre els alumnes de l'Educació Primària que comencen a manifestar problemes de retard escolar des del mateix moment en què tals problemes són identificats. Per a això, es propugna la millora en els mitjans de detecció d'eixos problemes i la incorporació d'accions que permeten afrontar-los.  
Independentment de les mesures que es puguen aplicar en estos dos àmbits com a conseqüència dels canvis legals i normatius, pareix convenient que el Ministeri d'Educació i Ciència, junt amb les comunitats autònomes, inicien actuacions de suport que permeten incidir en algun d'eixos àmbits en centres docents que, per la seua situació, requerisquen una atenció especial.  
El «Programa d'acompanyament escolar» respon a la necessitat de millorar els índexs d'èxit escolar en determinats centres d'educació primària que reben alumnes en situació de desavantatge socioeducatiu. Per a aconseguir esta millora es pretén actuar sobre una part dels alumnes d'estos centres, en camps que es consideren essencials perquè les perspectives escolars d'estos alumnes augmenten. Es perseguix amb això, també, incidir en la totalitat del centre, en la mesura que l'actuació sobre determinats col·lectius d'alumnes pot millorar el clima del centre i canviar les expectatives sobre el futur escolar de tots.   
La proporció d'alumnes que acumulaven retards al final de l'Educació Primària era en el curs 2001-2002 d'un 11,6%, segons dades que se citen en el document de propostes per al debat. Es pot estimar que en els centres a què es dirigix el programa esta proporció arriba a ser significativament major, fins al punt de condicionar considerablement l'actuació dels professors i el funcionament del centre. És, a més, en l'últim cicle on s'acumulen en major grau estos retards i on a vegades pareix més difícil actuar sobre ells des de l'estricta actuació dins de l'aula.  
Per al plantejament d'este programa s'han tingut en compte les consideracions següents:  
. Els alumnes que acumulen retard al final de l'Educació Primària necessiten un augment del temps dedicat a les activitats escolars. Normalment no tenen iniciativa ni autonomia per a dedicar eixe temps suplementari per si mateixos.  
. En l'últim cicle de l'Educació Primària, excepte casos excepcionals, no es donen situacions de les que s'anomenen «rebuig escolar», però s'inicien processos que portaran a ell. És necessari, per tant, millorar la relació dels alumnes amb el centre.  
. La millora de les expectatives que tenen els alumnes sobre les seues pròpies capacitats i el centre sobre el seu alumnat té una influència decisiva sobre les seues perspectives escolars. És necessari contribuir a fer que estos alumnes arriben a l'Educació Secundària havent obtingut resultats positius almenys en una part del currículum.  
. La millora de les perspectives escolars requerix un desenrotllament major de capacitats bàsiques. En particular, és essencial el treball associat a la lectura i a l'organització del treball i l'adquisició d'hàbits d'estudi. A més, en general convé incidir en l'expressió escrita i la resolució de problemes.  
. És convenient aconseguir el major grau possible d'implicació de les famílies en el procés educatiu i millorar la qualitat de la seua relació amb el centre. Per a això, s'ha d'aconseguir un compromís amb les famílies dels alumnes acollits al programa que facilite la participació d'estos en ell i supose l'extensió dels seus beneficis a l'àmbit de la participació de les famílies en la formació dels seus fills.  
. Les activitats que es realitzen en el marc d'este programa han de formar part de l'actuació global del col·legi. Per a aconseguir-ho és imprescindible la implicació del centre, acceptant i procurant la participació, coordinant les actuacions i col·laborant en l'organització, el desenrotllament i l'avaluació.  
En el curs 2004-2005 es posa en marxa este programa pilot, amb la intenció d'anar estenent-lo a un nombre major de centres en cursos posteriors, amb les modificacions derivades de les valoracions que es vagen fent. S'entén que els centres incorporats al programa en esta primera etapa continuaran en el curs pròxim.   
Per al bon desenrotllament del programa és convenient aconseguir la confluència de les diferents administracions. En la mesura que les corporacions locals col·laboren amb actuacions complementàries es podrà aconseguir una major eficàcia.  
2. A qui es dirigix el programa  
En la primera etapa, que correspon al curs 2004-2005, es podran acollir al programa centres públics d'Educació Primària entre l'alumnat dels quals hi haja una proporció significativa de xiquets en desavantatge des del punt de vista educatiu. Es plantegen dos modalitats diferents de participació, que es descriuen en l'apartat següent. Atés que es tracta d'una fase pilot, es considera convenient que participen en el programa un nombre suficient de centres en cada una de les modalitats.  
Per trobar-se este programa en una fase inicial, en la selecció dels centres es procurarà la participació de centres variats quant a la composició del seu alumnat en relació amb les possibles causes de desavantatge educatiu: pertinença a famílies de baix nivell cultural o econòmicament desfavorides, situació en un entorn amb escassetat de recursos educatius, minories ètniques, immigrants de llengua materna igual o diferent de la utilitzada en el centre, etc.   
En cada un d'estos centres s'organitzaran diversos grups d'alumnes, segons les dimensions i la situació del centre, que treballaran de manera simultània.   
3. Desenrotllament del programa  
1. Descripció del programa  
Programa destinat a millorar les perspectives escolars dels alumnes amb dificultats en l'últim cicle d'Educació Primària, a través del treball o suport organitzat per a l'adquisició de destreses bàsiques, de la millora en l'hàbit lector i de la incorporació plena al ritme de treball ordinari i a les exigències de les diferents matèries.   
2. Destinataris  
Alumnes de 5t i 6t d'Educació Primària seleccionats per l'equip de professors del centre i especialment el tutor, que presenten dificultats i problemes en l'aprenentatge, en particular quan estos tinguen relació amb:   
. el retard en el procés de maduració personal,   
. una pobra integració en el grup i en el centre,  
. absència d'hàbits de treball, etc.,  
. retard en el procés d'aprenentatge de les àrees instrumentals bàsiques.  
S'entén que, en general, els alumnes destinataris no poden rebre l'acompanyament i suport suficients en el si de la família, però també que és possible aconseguir un compromís familiar explícit per a la participació en el programa.  
3. Objectius  
. Potenciar l'aprenentatge i el rendiment escolar d'estos alumnes per mitjà de:  
· l'adquisició d'hàbits d'organització i constància en el treball  
· l'ànim a l'estudi, proposant formes de treball eficaces   
· la millora en habilitats i actituds associades a la lectura.  
. Millorar la seua integració social, en el grup i en el centre.   
. Facilitar la transició del col·legi a l'institut.  
. En la modalitat B, a més, assentar coneixements i destreses en les àrees instrumentals.  
4. Desenrotllament   
Els alumnes participants en el programa acudiran al centre almenys durant quatre hores setmanals. En este temps tindran ocasió de llegir de manera guiada i treballar les activitats proposades a classe. Els monitors o professors duran a terme les funcions de guia i orientació proporcionant, si és el cas, els materials adequats, resolent dubtes i ajudant en el desenrotllament d'actituds i hàbits d'organització del temps, planificació del treball, concentració i constància en la seua elaboració i qualitat en la realització i expressió dels resultats.  
Seria molt desitjable que els monitors hagueren fet o dugueren a terme activitats d'oci i esportives en el mateix col·legi, de manera que tals activitats afavoriren la motivació i la implicació de l'alumnat que requerix el suport del monitor acompanyant. De la mateixa manera, seria aconsellable que durant estes hores la biblioteca escolar estiga oberta i a disposició dels alumnes, tant si participen en el programa com si no ho fan.  
La col·laboració amb l'Ajuntament en què estiga ubicat el centre pot facilitar la posada en marxa del programa, contribuir al seu desenrotllament i integrar-lo en el conjunt d'accions de caràcter educatiu que es donen en l'àmbit local. D'acord amb això, es procurarà la firma de convenis amb les corporacions locals disposades a això i que puguen contribuir d'una o una altra manera a l'èxit del programa en cada centre.  
5. Modalitats  
El programa es desenrotllarà en dos modalitats diferents, que es descriuen a continuació. Quan les circumstàncies del centre ho aconsellen, podrà implantar-se de manera que incorpore conjuntament les figures de suport que es descriuen per a cada una de les modalitats.  
Modalitat A  
Es pretén amb esta modalitat aprofitar l'experiència i el coneixement dels alumnes més preparats d'etapes posteriors per a ajudar l'alumnat de Primària amb més dificultats, assistint-lo en les seues tasques escolars i, si és el cas, recolzant-lo en l'accés a l'institut.  
L'acompanyament el realitzaran monitors acompanyants, que seran preferentment estudiants (exalumnes, estudiants universitaris,...) Seran seleccionats per la seua maduresa i sentit de la responsabilitat, però sobretot per la seua capacitat per a connectar bé amb els xics d'entre 10 i 13 anys, de manera que estos els vegen com a companys majors que es preocupen per les seues necessitats i no com a professors o personal del col·legi. En els casos en què no siga possible comptar amb este perfil de monitors se seleccionaran altres persones, la formació i la maduresa de les quals faça possible complir amb les finalitats del programa.  
Cada monitor acompanyant treballarà amb un grup d'entre cinc i deu alumnes en un espai adequat dins del mateix centre. L'alumnat rebrà dos o quatre sessions d'acompanyament per setmana, d'acord amb l'organització que es decidisca en el centre.  
El col·legi d'Educació Primària nomenarà un professor coordinador del programa, amb les funcions següents:  
. responsabilitzar-se directament del funcionament del programa, sense perjuí que l'equip directiu siga el responsable principal.  
. marcar les pautes i assegurar la coherència en el treball dels monitors acompanyants.  
. actuar d'enllaç entre els tutors i els monitors.  
. assegurar la integració del programa en el funcionament ordinari del centre.  
Els monitors acompanyants hauran de disposar de material didàctic apropiat a les necessitats d'estos alumnes, en especial, l'orientat a l'adquisició de tècniques d'estudi.  
La funció dels monitors acompanyants no és de cap manera la de substituir els professors i tutors, ni la de duplicar les seues ensenyances o funcions, sinó la de completar el treball d'aquells ajudant individualment l'alumnat a resoldre les dificultats de distint tipus que puga tindre en el col·legi. Així, amb els seus consells de veterà, pot ajudar-lo a:  
. planificar i ordenar el seu treball escolar,  
. adquirir hàbits i tècniques d'estudi eficaç,  
. posar-se al dia en la marxa de les classes,   
. millorar els aprenentatges bàsics,  
. ajudar-lo a resoldre adequadament conflictes que puga tindre amb altres alumnes o amb els seus professors.  
Els monitors acompanyants han de ser seleccionats pel centre.   
Modalitat B  
L'acompanyament i el suport els duen a terme diversos professors del propi centre que, a més de les funcions anteriors, contribuïxen a reforçar als alumnes els aprenentatges no aconseguits en classe i a revisar continguts no suficientment apresos.  
Un dels professors participants actuarà també com a coordinador, amb les mateixes funcions que en la modalitat A.   
Els professors participants rebran una remuneració econòmica.  
6. Compromisos del centre  
L'eficàcia del programa depén, en gran manera, de la seua integració en el funcionament del centre. Ha de passar a formar part dels recursos amb què compta el col·legi per a fer front als problemes d'aprenentatge d'una part dels alumnes. Cal, per tant, la participació voluntària i el compromís del claustre, que ha de facilitar el seu funcionament i col·laborar en l'organització i en la valoració. L'equip directiu, directament i a través del professor coordinador, s'ha de responsabilitzar del seu funcionament. Entre altres exigències, això comporta:  
a) Contribuir a l'organització i a la integració del programa en el funcionament del centre.   
b) Dur a terme la selecció dels alumnes participants, d'acord amb els criteris exposats i negociar amb les famílies la dita participació.  
c) Seleccionar els monitors o proposar els professors que es faran càrrec de les activitats del programa.  
d) Col·laborar en la valoració dels resultats.  
La participació del col·legi en el programa no ha de suposar l'increment significatiu dels procediments administratius ni un augment de la despesa que haja de finançar-se amb els seus actuals fons per a despeses de funcionament.  
7. Compromís de la família  
El bon funcionament del programa i la seua eficàcia a mitjà termini requerix l'acord actiu de les famílies dels alumnes participants. Es pretén millorar també la relació de la família amb el centre i la seua implicació en les activitats escolars dels alumnes. El compromís de la família deu:  
a) Donar suport a l'assistència dels alumnes a les activitats del programa.  
b) Fer més visible, davant de l'alumne, l'interés per la seua evolució escolar.  
c) Millorar, en quantitat i en qualitat, la relació amb el centre, adquirint el compromís d'assistir a les reunions i cites individuals que es convoquen.  
8. Evolució del programa  
En el curs actual el programa té un caràcter experimental. Seria desitjable una duració de diversos cursos de manera que el seu abast s'anara estenent a un nombre progressivament major de centres.  
Encara que en este curs les activitats es limitaran a l'últim trimestre, per a garantir l'eficàcia del programa hauria de prolongar-se la participació dels centres durant diversos cursos. És convenient que tant els centres com les administracions adquirisquen el compromís de mantindre el programa durant almenys el pròxim curs.  
4. Compromisos de l'administració educativa amb el centre  
L'Administració educativa adquirix els següents compromisos enfront dels centres participants:  
a) Aportar els recursos econòmics necessaris per a l'aplicació del programa.  
b) Proporcionar la formació necessària als monitors acompanyants, professors i coordinadors dels centres.  
c) Proporcionar els materials adequats per a la posada en marxa del programa.  
d) Mantindre una estructura de suport als centres que facilite la resolució dels problemes d'organització o d'una altra índole relacionats amb el programa.  
e) Facilitar els instruments per a la valoració dels resultats del programa.  
5. Procés de valoració  
Durant els mesos de juny i juliol es durà a terme la valoració dels resultats, que tindrà en compte, en tot cas, la seua curta duració en este curs. Esta valoració es durà a terme a partir dels resultats escolars dels alumnes i d'enquestes breus al professor sobre el progrés de l'alumne en la seua autoestima, integració social, etc., al monitor i a l'alumne sobre la millora d'este últim en satisfacció personal, confiança en si mateix, relació amb els companys, amb els professors, etc. Així mateix, es demanarà l'opinió de les famílies sobre la seua satisfacció amb el programa i la seua percepció sobre l'evolució escolar dels alumnes.   
Els indicadors de la valoració es construiran tenint en compte almenys els aspectes següents:  
1. Progrés en els resultats de les avaluacions: nombre d'àrees amb qualificació global positiva respecte a l'avaluació anterior.  
2. Nombre d'àrees amb qualificació positiva en l'apartat d'actitud. Cas de no existir qualificacions d'actitud, se substituiria per una enquesta al professor sobre progrés d'estos alumnes en els seus hàbits de treball (puntualitat, participació en classe, realització d'exercicis i deures, etc.).  
3. Autoestima i confiança en si mateix.  
4. Relació del propi alumne i de la seua família amb el centre i amb els professors.  
5. Integració social, relacions amb els companys.  
ANNEX II  
Programa d'acompanyament acadèmic en Secundària  
6. Justificació  
Els centres de secundària disposen habitualment de diversos recursos organitzatius, humans i materials per a fer front a les necessitats educatives del seu alumnat. En condicions normals, quan el nombre d'alumnes que requerixen una atenció major de l'ordinària és limitat o quan les necessitats d'estos alumnes es mouen dins de certs marges, eixos recursos amb què compta el centre són suficients perquè la resposta educativa s'adeqüe a les necessitats.  
Al contrari, quan les necessitats són de major intensitat o quan el nombre d'alumnes que requerixen atenció diferent de l'ordinària és elevat, els instruments amb què compta el centre es fan insuficients. Per això, resulta necessari introduir nous instruments que faciliten la resposta educativa als alumnes que requerisquen un suport diferent de l'ordinari.   
En l'educació secundària obligatòria, i especialment en els primers cursos, els problemes d'aprenentatge són sovint el resultat de la interacció de diferents factors, entre els quals tenen una importància especial aquells que estan relacionats amb canvis associats a l'adolescència. És necessari en eixe període reforçar tot allò que contribuïsca a contrarestar alguns d'eixos factors, com la seguretat en les pròpies capacitats, el desenrotllament de l'autonomia i la responsabilitat o el foment de les relacions harmòniques amb el món adult.  
D'altra banda, es produïxen situacions en alguns centres de secundària que, per la seua ubicació i per l'estructura de la distribució escolar de la zona, reben entre els seus alumnes una proporció significativa de xiquets i jóvens pertanyents a entorns culturals i socials amb un clar desavantatge socioeducatiu. En estos alumnes confluïx un conjunt ampli de factors, com el baix nivell de formació de les famílies, el desconeixement del sistema educatiu o la falta d'expectatives econòmiques i laborals. Ben sovint, s'afigen a ells altres circumstàncies que igualment generen dificultats per als centres, com el desconeixement de la llengua d'aprenentatge, l'escassa integració social o l'escolarització prèvia curta o de baixa qualitat.  
A vegades estes dificultats es produïxen a més perquè el centre acull un nombre significatiu d'alumnes pertanyents a algun grup clarament delimitat i amb carències més o menys homogènies (immigrants provinents de determinats països, gitanos, etc.), però ben sovint l'heterogeneïtat de l'alumnat fa que els problemes no sols siguen importants, sinó també diferents d'uns col·lectius a altres dins del mateix centre.  
Les dificultats que tot això genera en els centres de secundària requerix respostes educatives flexibles, que els permeten enfrontar-se a una situació complexa i heterogènia i que, en tot cas, faciliten la compensació de les desigualtats. En definitiva, que contribuïsquen a la millora de la qualitat i l'equitat de l'educació i conseqüentment a una major cohesió social.  
Cal dedicar més temps d'atenció específica a estos col·lectius, sense disminuir la que reben en les activitats lectives ordinàries. No obstant, l'increment de la dedicació s'ha de centrar a cobrir àrees deficitàries que els impedixen obtindre els millors resultats d'acord amb les seues capacitats: el desenrotllament d'hàbits de treball, l'estimulació a la lectura i l'animació a l'estudi, la millora de les habilitats socials per a la integració en el grup i en el centre, etc. Cal evitar les situacions de risc d'abandonament prematur d'estos alumnes, i intentar reintegrar-los a la vida del centre quan presenten nivells alts d'absentisme. És necessari millorar la relació dels xiquets i jóvens amb la institució escolar, amb el món acadèmic i afavorir així actituds d'aprenentatge al llarg de tota la vida que els permeten progressar en el seu desenrotllament personal.   
Per a esta resposta educativa àmplia i estesa més enllà de l'horari lectiu, són necessaris més recursos i la participació d'altres sectors de la comunitat educativa i de l'entorn social.  
Els problemes que es pretén abordar en els contextos descrits s'originen en gran manera en l'educació primària, i ha d'actuar-se en ella per a previndre'ls. No obstant, es manifesten amb més força en els centres de secundària i especialment en l'educació secundària obligatòria, etapa en què se centren les actuacions d'este Programa.  
Independentment de les mesures que es puguen aplicar en estes dos etapes de Primària i Secundària com a conseqüència dels canvis legals i normatius, pareix convenient que el Ministeri d'Educació i Ciència, junt amb les comunitats autònomes, inicien actuacions de suport que permeten incidir en algun d'eixos àmbits en centres docents que requerisquen una atenció especial.  
El «Programa d'acompanyament acadèmic» respon a la necessitat de millorar els índexs d'èxit escolar en determinats centres d'educació secundària que reben alumnes en situació de desavantatge socioeducatiu. Per a aconseguir esta millora es pretén actuar sobre una part dels alumnes d'estos centres, en camps que es consideren essencials perquè les perspectives escolars d'estos alumnes augmenten. Es perseguix amb això, també, incidir en la totalitat del centre, en la mesura que l'actuació sobre determinats col·lectius d'alumnes pot millorar el clima del centre i canviar les expectatives sobre el futur escolar de tots.  
Per al plantejament d'este programa s'han tingut en compte les consideracions següents:  
. Els alumnes que acumulen retard al començar l'educació secundària necessiten un augment del temps dedicat a les activitats escolars. Normalment no tenen iniciativa ni autonomia per a dedicar eixe temps suplementari per si mateixos.  
. Al començar l'educació secundària es consoliden situacions de «rebuig escolar», procés que s'inicia al final de l'educació primària. És necessari, per tant, millorar la relació dels alumnes amb el centre.  
. La millora de les expectatives que tenen els alumnes sobre les seues pròpies capacitats i el centre sobre el seu alumnat té una influència decisiva en les seues perspectives escolars. Cal procurar que estos alumnes d'educació secundària obligatòria obtinguen resultats positius almenys en una part del currículum.  
. La millora de les perspectives escolars requerix un desenrotllament major de capacitats bàsiques. En particular, és essencial el treball associat a la lectura i a l'organització del treball i l'adquisició d'hàbits d'estudi. A més, en general, convé incidir en l'expressió oral i escrita i en la resolució de problemes.  
. És convenient aconseguir el major grau possible d'implicació de les famílies en el procés educatiu i millorar la qualitat de la seua relació amb el centre. Per a això, s'ha d'aconseguir un compromís amb les famílies dels alumnes acollits al programa que facilite la participació d'estos i supose l'extensió dels seus beneficis a l'àmbit de la participació de les famílies en la formació dels seus fills.  
. Les activitats que es realitzen en el marc d'este programa han de formar part de l'actuació global de l'institut. Per a aconseguir-ho, és imprescindible la implicació del centre, acceptant i procurant la participació, coordinant les actuacions i col·laborant en l'organització, el desenrotllament i l'avaluació.  
En el curs 2005-2006 s'inicia este programa en un cert nombre d'instituts, amb la intenció d'anar estenent-lo a un nombre major de centres en cursos posteriors, amb les modificacions derivades de les valoracions que es vagen fent. S'entén que els centres incorporats al programa en esta primera etapa continuaran en el curs següent.  
Per al bon desenrotllament del programa és convenient aconseguir la confluència de les diferents administracions. En la mesura que les corporacions locals col·laboren amb actuacions complementàries es podrà aconseguir una major eficàcia.  
7. A qui es dirigix el programa  
El programa està dirigit als centres d'educació secundària entre l'alumnat dels quals hi haja una proporció significativa d'alumnes en desavantatge des del punt de vista educatiu. Es plantegen dos modalitats diferents de participació, que es descriuen en l'apartat següent. Atés que es tracta d'una fase pilot, es considera convenient que participen en el programa un nombre suficient de centres en cada una de les modalitats.  
En una primera fase, en la selecció dels centres es procurarà la participació de centres variats quant a la composició del seu alumnat en relació amb les possibles causes de desavantatge educatiu: pertinença a famílies de baix nivell cultural o econòmicament desfavorides, situació en un entorn amb escassetat de recursos educatius, minories ètniques, immigrants de llengua materna igual o diferent de la utilitzada en el centre, etc.  
En cada un d'estos centres s'organitzaran diversos grups d'alumnes, segons les dimensions i la situació del centre, que treballaran de manera simultània.  
8. Desenrotllament del programa  
9. Descripció del programa  
Programa destinat a millorar les perspectives escolars dels alumnes amb dificultats en els tres primers cursos de l'educació secundària obligatòria, a través del treball o suport organitzat per a l'adquisició de destreses bàsiques, de la millora en l'hàbit lector i de la incorporació plena al ritme de treball ordinari i a les exigències de les diferents matèries.  
10. Destinataris  
Alumnes d'educació secundària obligatòria seleccionats per l'equip de professors de cada un dels grups, a proposta del tutor, que presenten dificultats i problemes en l'aprenentatge, en particular quan estos tinguen relació amb:  
. deficiències en el procés d'aprenentatge de les àrees instrumentals bàsiques,  
. absència d'hàbits de treball, escassetat de motivació per l'estudi, etc.,  
. retard en el procés de maduració personal,   
. pobra integració en el grup i en el centre,  
S'entén que, en general, els alumnes destinataris no poden rebre l'acompanyament i suport suficients en el si de la família, però també que és possible aconseguir un compromís familiar explícit per a la participació en el programa.  
11. Objectius  
. Potenciar l'aprenentatge i el rendiment escolar d'estos alumnes per mitjà de:  
· l'adquisició d'hàbits d'organització i constància en el treball,  
· l'ànim a l'estudi, proposant-los formes de treball eficaç,  
· la millora en habilitats i actituds associades a la lectura.  
. Millorar la seua integració social, en el grup i en el centre.   
. Facilitar la integració en l'Institut.  
. En la modalitat B, a més, assentar coneixements i destreses de les àrees instrumentals.  
12. Desenrotllament  
Els alumnes participants en el programa acudiran al centre almenys durant quatre hores setmanals. En este temps tindran ocasió de llegir de manera guiada i treballar les activitats proposades a classe. Els monitors o professors duran a terme les funcions de guia i orientació proporcionant, si és el cas, els materials adequats, resolent dubtes i ajudant en el desenrotllament d'actituds i hàbits d'organització del temps, planificació del treball, concentració i constància en la seua elaboració i qualitat en la realització i expressió dels resultats.   
L'institut procurarà oferir activitats d'oci i esportives obertes a tot el centre que servisquen d'atracció a l'alumnat del programa d'acompanyament, i fins i tot s'intentarà que els monitors del programa tinguen també al seu càrrec algunes d'eixes activitats, a fi d'estretir la relació entre monitors i alumnes. De la mateixa manera, seria aconsellable que durant estes hores la biblioteca escolar estiguera oberta i a disposició dels alumnes, tant si participen en el programa com si no ho fan.  
La col·laboració amb l'Ajuntament en què estiga ubicat el centre pot facilitar la posada en marxa del programa, contribuir al seu desenrotllament i integrar-lo en el conjunt d'accions de caràcter educatiu que es donen en l'àmbit local. D'acord amb això, es procurarà la firma de convenis amb les corporacions locals disposades a això i que puguen contribuir d'una o altra manera a l'èxit del programa en cada centre.  
13. Modalitats  
El programa es desenrotllarà en dos modalitats diferents, que es descriuen a continuació. Quan les circumstàncies del centre ho aconsellen, podrà implantar-se de manera que incorpore conjuntament les figures de suport que es descriuen per a cada una de les modalitats.  
Modalitat A  
Es pretén amb esta modalitat aprofitar l'experiència i el coneixement dels alumnes més preparats d'etapes posteriors per a ajudar l'alumnat de secundària amb més dificultats, assistint-lo en les seues tasques escolars i, si és el cas, recolzant-lo en l'accés a l'institut.  
L'acompanyament el realitzaran mentors o monitors acompanyants, que seran preferentment estudiants universitaris o de cicles formatius de grau superior. Seran seleccionats per la seua maduresa i sentit de la responsabilitat, però sobretot per la seua capacitat per a connectar bé amb els xics d'entre 12 i 16 anys, de manera que estos els vegen com a companys majors que es preocupen per les seues necessitats i no com a professors o personal de l'Institut. En els casos en què no siga possible comptar amb este perfil de monitors se seleccionarà altres persones la formació i maduresa de les quals faça possible complir amb les finalitats del programa.  
La funció dels mentors o monitors acompanyants és la de completar el treball dels professors i tutors ajudant individualment l'alumnat a resoldre les dificultats de distint tipus que puga tindre en l'institut. En particular, pot ajudar a:  
. animar i estimular l'hàbit lector,  
. planificar i ordenar el treball escolar,  
. adquirir hàbits i tècniques d'estudi eficaç,  
. posar-se al dia en la marxa de les classes,   
. millorar els aprenentatges bàsics,  
. enfrontar-se de manera constructiva a la resolució dels conflictes amb altres alumnes o amb professors.  
Cada monitor acompanyant treballarà amb un grup d'entre cinc i deu alumnes en un espai adequat dins del mateix centre. L'alumnat rebrà dos o quatre sessions d'acompanyament per setmana, d'acord amb l'organització que es decidisca en el centre.  
L'Institut nomenarà un professor coordinador del programa, amb les funcions següents:  
. responsabilitzar-se directament del funcionament del programa, sense perjuí que l'equip directiu siga el responsable principal.  
. marcar les pautes i assegurar la coherència en el treball dels monitors acompanyants.  
. actuar d'enllaç entre els tutors i els monitors.  
. assegurar la integració del programa en el funcionament ordinari del centre.  
S'establirà un procediment perquè alumnes i monitors adquirisquen compromisos a curt termini i junt amb el tutor i, si és el cas, el coordinador vagen fent un seguiment de l'evolució de l'alumne.  
Els mentors o monitors acompanyants hauran de disposar de material didàctic apropiat a les necessitats d'estos alumnes, en especial, l'orientat a l'adquisició de tècniques d'estudi.  
Modalitat B  
L'acompanyament i el suport els duen a terme diversos professors del mateix centre que, a més de les funcions anteriors, contribuïxen a reforçar als alumnes els aprenentatges no aconseguits en classe i a revisar continguts no suficientment apresos.  
Un dels professors participants actuarà també com a coordinador, amb les mateixes funcions que en la modalitat A.  
14. Compromisos del centre  
L'eficàcia del programa depén, en gran manera, de la seua integració en el funcionament de l'institut. Ha de passar a formar part dels recursos amb què compta el centre per a fer front als problemes d'aprenentatge d'una part dels alumnes. És necessari, per tant, la participació voluntària i el compromís del claustre, que ha de facilitar el seu funcionament i col·laborar en la seua organització i en la seua valoració. L'equip directiu, directament i a través del professor coordinador, s'ha de responsabilitzar del seu funcionament. Entre altres exigències, això comporta:  
a) Contribuir a l'organització i a la integració del programa en el funcionament del centre.   
b) Dur a terme la selecció dels alumnes participants, d'acord amb els criteris exposats i negociar amb les famílies la dita participació.  
c) Seleccionar els monitors o proposar els professors que es faran càrrec de les activitats del programa.  
d) Col·laborar en la valoració dels resultats.  
La participació de l'Institut en el programa no ha de suposar l'increment significatiu dels procediments administratius ni un augment de la despesa que haja de finançar-se amb els seus actuals fons per a despeses de funcionament.  
15. Compromís de la família  
El bon funcionament del programa i la seua eficàcia a mitjà termini requerix l'acord actiu de les famílies dels alumnes participants. Es pretén millorar també la relació de la família amb el centre i la seua implicació en les activitats escolars dels alumnes. El compromís de la família deu   
a) Recolzar l'assistència dels alumnes a les activitats del programa.  
b) Fer més visible, davant de l'alumne, l'interés per la seua evolució escolar.  
c) Millorar, en quantitat i en qualitat, la relació amb el centre, adquirint el compromís d'assistir a les reunions i cites individuals que es convoquen.  
9. Compromisos de l'administració educativa amb el centre  
L'Administració educativa adquirix els següents compromisos enfront dels centres participants:  
a) Aportar els recursos econòmics necessaris per a l'aplicació del programa.  
b) Proporcionar la formació necessària als monitors acompanyants, professors i coordinadors dels centres.  
c) Proporcionar els materials adequats per a la posada en marxa del programa.  
d) Mantindre una estructura de suport als centres que facilite la resolució dels problemes d'organització o d'una altra índole relacionats amb el programa.  
e) Facilitar els instruments per a la valoració dels resultats del programa.  
10. Procés de valoració  
Es realitzarà la valoració del programa a partir dels resultats escolars dels alumnes i d'enquestes breus als tutors i als equips de professors sobre el progrés de l'alumne en la seua autoestima, integració social, etc., al monitor i a l'alumne sobre la millora d'este últim en satisfacció personal, confiança en ell mateix, relació amb els companys, amb els professors, etc. Així mateix, es demanarà l'opinió de les famílies sobre la seua satisfacció amb el programa i la seua percepció sobre l'evolució escolar dels alumnes.   
Els indicadors d'avaluació faran referència als objectius i actuacions assenyalats.  
. Respecte als alumnes serviran per a mesurar la millora en la situació acadèmica i en l'aprenentatge dels alumnes participants: nombre de matèries superades, nombre d'alumnes que passen al curs següent, millora en l'actitud, índex d'assistència a classe i a les sessions d'acompanyament, percentatge de classes a què acudix amb el treball realitzat, etc. Així mateix, servirà per a mesurar el grau d'autoestima i confiança en si mateixos d'estos alumnes i la seua relació amb els professors i companys.  
. Respecte als mentors o monitors d'acompanyament i a la coordinació del programa servirà per a mesurar el grau de satisfacció dels alumnes amb el seu monitor i amb les activitats que els proposa, relació dels monitors amb el tutor i els equips de professors i la integració del programa en les activitats quotidianes del centre.  
ANNEX III  
Programa de suport a centres de Secundària   
en zones d'atenció educativa preferent  
«L'aprenentatge depén cada vegada més de la correlació que existix entre el que ocorre a l'aula, al domicili i al carrer». Manuel Castells, 1994.  
Aconseguir una educació de qualitat per a tots requerix l'esforç tant dels membres de la comunitat educativa directament implicats com de l'entorn social en què es desenrotlla l'educació. En particular, a les administracions educatives, a les corporacions locals i a altres institucions de diferents àmbits se'ls presenta el repte d'impulsar conjuntament i col·laborar en polítiques educatives integrals que impulsen la igualtat d'oportunitats de tota la ciutadania.  
L'àmbit educatiu és un espai de socialització bàsic que connecta les persones, les famílies entre si i servix de base a les interaccions amb el barri, el poble i el territori. Però una concepció àmplia i integradora de l'educació obliga a considerar que la formació no pot ser desenrotllada exclusivament en el sistema d'educació formal, ni reduir-se en el temps al període de la infància i la joventut. L'educació és cada vegada més una responsabilitat col·lectiva, desenrotllada al llarg de tota la vida i amb una forta influència del context territorial i social en què es viu.  
L'educació no sols s'adquirix en els centres educatius, hi ha molts altres àmbits que presenten oportunitats d'aprendre i que s'interrelacionen amb aquelles que oferix el sistema educatiu formal. Que s'aprofiten o no tals oportunitats dependrà en gran manera de l'entorn familiar i social de l'alumne. Per això, que existisquen alumnes en situació de desavantatge educatiu té sovint el seu origen en circumstàncies de caràcter personal o sociocultural, associades a vegades a situacions de risc o marginació en l'entorn en què viuen.  
Per tant, un objectiu que ha de cobrir la política educativa és identificar l'acumulació de circumstàncies determinants de la «vulnerabilitat» de certs barris, sectors i grups socials i intervindre amb les actuacions educatives necessàries, tant en els centres docents com en àmbits diferents de l'escolar.  
Este Programa pretén donar resposta a les necessitats associades a l'entorn sociocultural de l'alumnat. Es planteja orientar els centres educatius perquè, junt amb els altres actors de l'educació, treballen en una doble direcció: es tracta de contribuir a debilitar els factors generadors de la desigualtat i garantir l'atenció als col·lectius més vulnerables per a millorar la seua formació i previndre els riscos d'exclusió social. I per a aconseguir-ho es perseguixen tres objectius estratègics: aconseguir l'accés a una educació de qualitat per a tots, enriquir l'entorn educatiu i implicar a la comunitat local.  
1. Justificació  
La qualitat del sistema educatiu es reflectix en gran manera en els resultats que obtenen els alumnes en les etapes obligatòries i en l'eficàcia de les accions dirigides a compensar les diferències de partida, aconseguint que els alumnes que es mouen en pitjors condicions ambientals arriben a aconseguir bons resultats. Els èxits dels alumnes en el sistema educatiu espanyol no són globalment adequats en la mesura que les taxes de titulació estan allunyades de les desitjables i el nivell d'abandonament del sistema és alt. Però analitzades les xifres en zones o en centres concrets els resultats són encara menys satisfactoris. Per això, en el context de les mesures que han d'adoptar totes les administracions educatives per a disminuir el fracàs escolar, és necessari centrar l'atenció sobre aquelles situacions que contribuïxen a augmentar les seues xifres i que, en la mesura que es concentren en determinats col·lectius socials o zones geogràfiques, fan més injust el sistema.  
Independentment de les mesures que s'adopten amb caràcter general per a la millora dels resultats acadèmics en l'educació secundària, convé que les administracions educatives atenguen de manera prioritària aquelles situacions en què els problemes són majors i on les mesures generals no són prou eficaces.   
Alguns centres de secundària, per la seua ubicació i per l'estructura de la distribució escolar de la zona, reben entre els seus alumnes una proporció significativa de xiquets i jóvens pertanyents a entorns culturals i socials que comporten un clar desavantatge des del punt de vista educatiu. Es mesclen en la població d'origen dels alumnes un conjunt ampli de factors, com el baix nivell de formació en les famílies, el desconeixement del sistema educatiu o la falta d'expectatives econòmiques i laborals. I ben sovint, s'afigen a ells altres circumstàncies que també generen dificultats per als centres, com el desconeixement de la llengua d'aprenentatge, l'escassa integració social o l'escolarització prèvia curta o de baixa qualitat.  
Estos problemes es donen a vegades perquè el col·lectiu d'alumnes incorpora grups clarament delimitats i amb carències més o menys homogènies (immigrants provinents de determinats països, gitanos, etc.), però ben sovint l'heterogeneïtat de l'alumnat fa que els problemes no sols siguen importants, sinó també diferents d'uns col·lectius a altres dins del mateix centre.   
En tot cas, en estos centres en què les perspectives educatives d'una proporció important dels alumnes són molt baixes, la situació entra sovint en una espiral de deteriorament en què té molt a vore el baix nivell d'expectatives de tota la comunitat escolar. Es dóna, així, la sensació generalitzada, entre els professors i equips directius, que no és possible modificar eixes expectatives amb els mitjans amb què es compta, que no es pot esperar de les famílies el suport mínim imprescindible. Es creu percebre, a més, un escàs suport per part de l'administració, que genera una sensació de desemparament. S'entra a vegades en un funcionament «de supervivència» que no fa fàcil enfrontar-se a la situació per a tractar de millorar-la.  
Per a trencar amb esta forma de funcionar és necessari proporcionar als centres algun suport que permeta trencar amb la situació i que faça possible un replantejament de les estratègies que utilitzen per a atendre determinats alumnes, que augmente les expectatives d'èxit escolar, que reforce els instruments amb què compten per a atendre la diversitat i per a enfrontar-se als problemes d'aprenentatge i, en definitiva, que inicie el procés de millora dels resultats acadèmics dels alumnes. La millora en tots estos aspectes tindrà, al seu torn, l'efecte de millorar el clima general del centre i canviar també les expectatives dels alumnes que, inclús no tenint problemes de retard escolar, poden vore's arrossegats a uns resultats pitjors d'aquells que són capaços d'obtindre.  
Es tracta, amb este Programa, d'afrontar la situació dels centres que reben un alumnat amb què els recursos ordinaris es mostren insuficients i per als quals l'organització i funcionament habituals són ineficaços, encara que els professionals que treballen en ells ho fan amb dedicació i professionalitat. És necessari, en estos casos, establir mecanismes de compensació que permeten a estos centres, que tenen més necessitats, comptar amb més recursos i establir nous procediments d'organització i funcionament que facen possible afrontar-les.   
Però les característiques dels centres que reben molts alumnes en situació de desavantatge educatiu no és de cap manera homogènia. En primer lloc, perquè són molts els factors que contribuïxen a generar eixe desavantatge, associat a vegades a variables generals, de tipus ambiental, social, econòmic, cultural o lingüístic, i altres, a l'acumulació d'alumnes que presenten característiques personals o familiars que contribuïxen a produir eixe desavantatge. Per a enfrontar-se a esta multiplicitat de factors és necessari posar en marxa un Programa que permeta també una varietat de solucions, facilitant així l'adequació de les mesures proposades a les necessitats de cada centre.  
La finalitat d'este Programa és la millora dels resultats de cada un dels centres a què s'aplica, a través d'un conjunt d'actuacions que contribuïsquen conjuntament a la millora en la quantitat i qualitat dels aprenentatges, en la relació dels alumnes amb el centre, en la participació de les famílies i en les possibilitats educatives de l'entorn del centre. Per a aconseguir este objectiu es perseguix un canvi global en la manera de funcionar del centre junt amb el suport específic a alguns col·lectius d'alumnes. Les accions que s'arrepleguen requerixen una aportació suplementària de recursos, al mateix temps que propicien una sèrie de canvis interns que poden afavorir noves estratègies per a afrontar una situació educativa difícil.  
Es pretén intervindre en els tres àmbits que, segons tots els estudis, incidixen de manera important en la capacitat dels centres per a millorar els resultats de tots els seus alumnes i, en particular, dels alumnes en clar desavantatge escolar. Estos tres àmbits són:  
. El propi centre, a través de canvis en la seua organització i funcionament, així com en els procediments i recursos amb què compta per a organitzar la resposta educativa de tots els seus alumnes.  
. Les famílies, fonamentalment en allò que afecta la seua relació amb el centre i el suport que es presta des d'elles als alumnes.  
. L'entorn del centre, incrementant l'oferta de caràcter educatiu no escolar.  
Els problemes que es pretén abordar s'originen en gran manera en l'educació primària, i ha d'actuar-se en ella per a previndre'ls. No obstant, es manifesten amb mes força en els centres de secundària i especialment en l'Educació Secundària Obligatòria, etapa en què se centren les actuacions d'este Programa. No obstant, la seua solució passa sovint per actuacions conjuntes amb els centres de primària que acullen els xiquets que després s'incorporaran al de secundària. D'acord amb este criteri, es proposen actuacions centrades en els Instituts d'Educació Secundària, que hauran de participar en algunes línies d'actuació del Programa junt amb els Col·legis d'Educació Primària els alumnes dels quals acudixen després a l'institut.  
És este un projecte pilot que es planteja amb l'ànim d'estendre's a un nombre creixent de centres, en la mesura que es veja que és eficaç, i amb les modificacions que es consideren oportunes a la vista dels resultats, de les valoracions que es vagen fent al llarg i al final del seu desenrotllament. És essencial, per tant, realitzar eixa valoració de la manera més ajustada possible, de manera que totes les Administracions participants puguen prendre les decisions adequades sobre la forma de continuar el projecte en el futur.  
2. Centres participants  
Les actuacions de suport es dirigixen a centres públics d'educació secundària. La participació de cada centre va associada al compromís de col·laboració amb la Conselleria d'Educació de la seua comunitat autònoma. Les dos administracions i els centres adquirixen un compromís mutu de permanència en el Programa durant tres o quatre anys.  
Una vegada seleccionat el centre, la Comunitat Autònoma ha de concretar amb el propi centre els detalls de la participació i els recursos necessaris.  
3. Característiques de la participació dels centres en el Programa  
L'Institut participarà de forma voluntària, adquirint el compromís de millorar els resultats dels seus alumnes i rebent una sèrie de recursos afegits a aquells que té assignats per part de l'administració de què depén. La participació d'un centre en el Programa exigix la intervenció en els tres àmbits indicats abans: funcionament i atenció directa a l'alumnat, relació amb les famílies i millora de l'entorn educatiu. El centre actuarà d'una banda amb un replantejament de les seues formes d'organització i funcionament i, d'una altra, a través d'un conjunt de línies d'actuació específiques.  
Canvis en l'organització i funcionament  
L'Institut haurà de comprometre's a introduir canvis en la seua organització que incloguen, almenys:  
. La modificació de les estratègies d'atenció a la diversitat.  
. L'establiment de nous procediments de coordinació horitzontal.  
. La utilització de nous protocols de relació amb les famílies.  
En la mesura que estos canvis depenen de la situació de partida, de la normativa autonòmica i de les característiques de la plantilla, serà el propi centre el que propose estes modificacions. No obstant, les administracions posaran a disposició dels centres alguns models perquè puguen realitzar estos canvis organitzatius.  
Per a la posada en pràctica dels canvis associats a l'atenció a la diversitat, el centre comptarà amb hores de professor destinades a reforçar l'atenció en les matèries instrumentals, incrementant els desdoblaments i augmentant les activitats de reforç.  
En cada centre la responsabilitat de l'execució del Programa és de l'equip directiu. No obstant, per a evitar una sobrecàrrega dels seus membres, es comptarà amb un professor responsable del programa que col·labore en l'organització, el seguiment i l'avaluació del Programa.  
Línies d'actuació específiques  
Per a facilitar que el centre puga actuar en els tres àmbits se li oferirà una sèrie de línies d'actuació destinades a cada un d'ells. D'entre elles, haurà de seleccionar almenys una d'atenció directa als alumnes (encara que seria aconsellable dos), una altra relacionada amb les famílies i una altra línia d'actuació en relació amb el seu entorn. Les línies d'actuació previstes són:  
Atenció directa als alumnes:  
. Transició primària-secundària   
. Desenrotllament de capacitats   
. Reforç educatiu complementari   
. Biblioteca escolar   
. Convivència escolar   
Intervenció amb les famílies:  
. Col·laboració amb les famílies  
. Mediadors socioeducatius  
Relació amb el seu entorn:   
. Acompanyament escolar   
. Tallers d'activitats extraescolars  
. Absentisme escolar  
S'inclou en la segona part d'este document una descripció succinta de les orientacions que tindrien cada una de les línies d'actuació. Les administracions educatives proporcionaran als centres una definició més precisa de cada una d'elles.  
Les accions de la major part de les línies d'actuació van dirigides principalment als alumnes d'Educació Secundària Obligatòria, encara que la seua incidència ha de ser major en els estudiants dels tres primers cursos. La participació dels alumnes haurà d'anar acompanyada de l'adquisició d'un compromís per part dels propis alumnes i de les seues famílies que garantisca la permanència en el programa, l'assistència a les activitats previstes, el seguiment per part de les famílies i una major relació de la família amb el centre.  
Intervenció d'altres institucions  
Algunes de les línies d'actuació que es preveuen poden requerir la intervenció de les corporacions locals que, per mitjà de conveni o per un altre procediment, posen a disposició del centre instal·lacions o recursos humans i materials, faciliten la contractació i, en general, contribuïsquen a l'enriquiment educatiu i cultural de la zona.  
Així mateix, en alguns casos pot ser convenient la intervenció d'altres institucions associades a determinats servicis o col·lectius (assistencials, sanitaris,...) o que poden facilitar la seua posada en marxa.  
Aportació de recursos  
El centre que participe en este Programa rebrà uns recursos suplementaris, l'import aproximat dels quals per cada centre participant oscil·larà entre 100.000 i 120.000 euros. D'esta quantitat, el 50% serà finançada pel Ministeri d'Educació i Ciència i l'altre 50% per la Comunitat Autònoma a què pertanga el centre.  
Esta quantitat es pot desglossar de la manera següent:  
A. Amb caràcter general  
. Almenys un horari complet de professor per a la posada en pràctica de mesures de reforç educatiu i, si és el cas, de millora de l'atenció dels tutors (per a un centre de grandària mitjana).  
. Increment dels gastos de funcionament.  
B. Recursos necessaris per a la posada en marxa de les línies d'actuació corresponents. En funció de les que desenrotlle el centre, l'aportació es destinarà al pagament dels monitors, o a qualsevol altra necessitat derivada de la seua posada en marxa.  
C. En els casos en què s'estime convenient es destinarà la quantitat necessària per a la millora de l'aspecte i condicions del centre.  
A partir del 2n any de participació, la quantitat assignada podrà patir una lleugera disminució si no es preveuen les despeses que s'indiquen en l'apartat C.  
Xàrcia de suport  
El Ministeri d'Educació i Ciència establirà un lloc web que facilite l'intercanvi, per part dels centres, d'experiències, dades i informacions, que permeta compartir recursos, que facilite que els centres disposen dels materials de suport necessaris i que proporcione a les administracions la informació que requerisquen.  
4. Compromisos dels centres  
A fi d'assegurar l'eficàcia del programa, els centres participants en el plans es comprometran a:  
a) Dur a terme el plans en el període de temps que es decidisca.  
b) Facilitar i fer els canvis necessaris en l'organització del centre per a implantar i desenrotllar el programa.   
c) Millorar la situació de partida del centre i progressar en l'obtenció de resultats satisfactoris.  
5. Compromisos de l'administració educativa  
L'administració educativa adquirix els següents compromisos enfront dels centres participants:  
a) Aportar els recursos econòmics necessaris per a l'aplicació del programa.  
b) Proporcionar la formació necessària als monitors, professors i coordinadors dels centres.  
c) Proporcionar els materials adequats per a la posada en marxa del programa.  
d) Mantindre una estructura de suport als centres que facilite la resolució dels problemes d'organització o d'una altra índole relacionats amb el programa.  
e) Facilitar els instruments per a la valoració dels resultats del programa.  
6. Valoració dels resultats  
La participació d'un centre en el Programa va dirigida a aconseguir que els seus alumnes obtinguen millors resultats. D'acord amb això, els indicadors principals per a l'avaluació del Programa en cada centre seran:  
. Proporció d'alumnes que obtenen resultats globalment satisfactoris.  
. Resultats en les àrees instrumentals.  
. Taxes d'abandó escolar en l'Educació Secundària Obligatòria.  
Junt amb estos indicadors principals, l'avaluació en tindrà en compte altres com:  
. Satisfacció de professors, alumnes i famílies.  
. Nivell de conflictivitat en el centre.  
. Grau d'implicació de les famílies (nombre de contactes anuals amb elles,...).  
Els valors d'estos indicadors seran obtinguts a partir de la informació de l'avaluació acadèmica dels alumnes i d'enquestes breus a professors, pares i alumnes.   
Programa de suport a centres de Secundària en zones d'atenció educativa preferent  
Descripció de les línies d'actuació  
I. Atenció directa als alumnes  
. Transició de l'educació primària a l'educació secundària  
. Desenrotllament de capacitats  
. Reforç educatiu complementari  
. Biblioteques escolars  
. Convivència escolar   
II. Intervenció amb les famílies  
. Col·laboració entre les famílies d'alumnes i el centre educatiu  
. Mediadors socioeducatius  
III. Relació amb el seu entorn  
. Acompanyament acadèmic  
. Activitats extraescolars  
. Absentisme escolar  
I. Atenció directa als alumnes  
Facilitar la transició de l'Educació Primària a l'Educació Secundària  
1. Descripció   
Amb esta línia d'actuació es pretén assegurar una transició fluida de l'alumnat des de l'educació primària a l'educació secundària, per mitjà de la coordinació dels centres implicats, l'adaptació organitzativa dels cursos 5t i 6t d'Educació Primària i 1r i 2n d'ESO i l'atenció especial a les famílies dels alumnes.  
2. Destinataris  
Alumnat que cursa 1r i 2n d'ESO en el centre de secundària i 5t i 6t de primària en els centres adscrits, així com les seues famílies respectives.  
3. Objectius  
. Respondre de la millor manera possible a les necessitats i expectatives de l'alumnat, per part del centre de secundària, disposant de tota la informació existent i utilitzable sobre els grups que accedixen a l'ESO.   
. Facilitar la continuïtat en la progressió de l'acció educativa.  
. Integrar tots els alumnes en el seu nou grup i en la dinàmica del centre.  
. Aconseguir donar les respostes adequades a l'alumnat que puga requerir un suport especial derivant-lo, si fóra necessari, cap a altres línies d'actuació i recursos.   
. Orientar les famílies sobre l'educació secundària, l'organització del centre i les formes eficaces de suport als alumnes i de relació amb el centre.  
Desenrotllament de capacitats  
1. Descripció  
Esta línia d'actuació pretén millorar les perspectives escolars dels alumnes la situació acadèmica dels quals és millor, o que destaquen per la seua capacitat especial per a alguna matèria, i als quals les possibilitats de dedicació del professorat, el clima del centre o la falta general d'expectatives poden dificultar el ple desenrotllament de què són capaços. Es concep, a més, com a via d'estímul per a recuperar alguns d'estos estudiants, desinteressats pels seus èxits escolars, al no vore valorades les dites capacitats. Per a aconseguir-ho es proposa millorar l'atenció del professorat i oferir per a estos alumnes activitats específiques en l'aula i fora d'esta.  
2. Destinataris  
Els alumnes que habitualment destaquen en una o diverses matèries del currículum, sense fer distinció entre les matèries que requerixen aptituds associades a la capacitat intel·lectual i aquelles que necessiten talents o habilitats especials com les matèries artístiques i l'educació física. Sense una atenció específica del professor, serà difícil estimular al màxim el desenrotllament d'estos alumnes. D'altra banda, al sentir-se valorats, milloraran en la seua autoestima i se sentiran més segurs del seu bon fer davant dels seus propis companys.   
3. Objectius  
. Identificar i conéixer per part del professorat les particulars capacitats d'alguns alumnes, amb l'ajuda del servici d'orientació.   
. Desenrotllar i potenciar els aprenentatges i el rendiment escolar d'estos alumnes, la qual cosa comporta:  
· Ajudar-los a ser conscients de les seues pròpies capacitats i motivar-los per a esforçar-se a desenrotllar-les,  
· Tindre en consideració este alumnat a l'hora de planificar l'organització del centre (agrupacions, desdobles, etc.), les programacions i adaptacions curriculars, i les activitats complementàries i extraescolars.  
. Contribuir al desenrotllament d'una personalitat equilibrada i a la millor integració social d'este alumnat, en el grup i en el centre.   
. Millorar les possibilitats de tots els alumnes del centre a través de la modificació de les expectatives, del clima escolar i de l'efecte d'«arrossegament» sobre els altres alumnes.  
Reforç educatiu complementari  
1. Descripció   
Esta línia d'actuació va destinada a millorar les perspectives escolars dels alumnes amb dificultats en l'Educació Secundària Obligatòria, a través del reforçament en distints àmbits: matèries instrumentals i, en cas necessari, altres matèries, tècniques d'estudi, formes d'organització del treball, etc.  
2. Destinataris  
Alumnes d'Educació Secundària Obligatòria seleccionats per l'equip de professors del centre i especialment el tutor, que presenten algun retard escolar associat a dificultats i problemes en l'aprenentatge, en particular quan estos tinguen relació amb:  
. insuficiència reconeguda en les matèries instrumentals,   
. baixes expectatives acadèmiques,  
. escassa participació en les activitats ordinàries,  
. absència d'hàbits de treball.  
Es tracta d'alumnes que no aconseguixen avançar adequadament només amb les activitats ordinàries i requerixen un suport específic. Tal suport es proporcionarà en horari diferent del de les classes, afegit a l'atenció educativa pròpia de l'aula.  
3. Objectius  
. Millorar els resultats acadèmics dels alumnes.  
. Facilitar l'adquisició d'hàbits d'organització i constància en el treball, l'aprenentatge de tècniques d'estudi.  
. Millorar la seua integració social, en el grup i en el centre.   
. Augmentar les expectatives acadèmiques i professionals dels alumnes a qui es dirigix.  
. Millorar el clima general del centre i disminuir el grau de conflictivitat.  
Biblioteques escolars  
1. Descripció   
Amb esta línia d'actuació es pretén que les biblioteques escolars es convertisquen en un lloc idoni per al foment de la lectura i l'accés a les diverses fonts d'informació i al seu tractament, a més de lloc on puguen treballar els alumnes que no disposen a casa d'espai, recursos o suport.  
2. Destinataris  
Alumnat, professorat i famílies dels centres d'educació secundària.  
3. Objectius  
. Fomentar la lectura com a requisit essencial de l'aprenentatge i recurs de gran utilitat per a l'entreteniment i l'oci.  
. Habilitar la biblioteca com a lloc de treball, tant en l'horari lectiu com en l'extraescolar per a tots els alumnes, en especial per a aquells que no disposen d'un lloc adequat o els recursos necessaris en els seus respectius domicilis.  
. Oferir a alumnes i professors informació en diferents suports i formats per a satisfer les necessitats curriculars, culturals i complementàries.   
. Facilitar l'accés a fonts i servicis d'informació externs i fomentar el seu ús per part d'alumnes i professors.  
. Promoure, al voltant de la lectura, trobades entre els diferents sectors de la comunitat escolar.  
. Incorporar l'ús de la biblioteca com un recurs habitual de les activitats escolars ordinàries.  
Convivència escolar  
1. Descripció   
Esta línia d'actuació pretén aconseguir una millora de la convivència en els centres d'educació secundària afavorint la comunicació i les relacions interpersonals.   
2. Destinataris  
Alumnat, professorat i famílies dels centres d'educació secundària.  
3. Objectius  
. Afavorir en l'alumnat els principis i valors en què se sustenta la convivència democràtica.  
. Desenrotllar i millorar en els membres de la comunitat educativa les habilitats socials que afavorisquen la convivència escolar.  
. Impulsar la comunicació entre els membres de la comunitat escolar establint els canals oportuns.  
. Previndre conductes problemàtiques i aplicar estratègies de resolució de conflictes, com ara mediació, diàleg, etc.  
II. Línies d'intervenció amb les famílies  
Col·laboració entre les famílies d'alumnes i el centre educatiu  
1. Descripció   
Amb esta línia d'actuació es pretén fomentar la implicació efectiva de les famílies en el centre, especialment en aquells aspectes que incidisquen en la millora de l'aprenentatge escolar i del rendiment dels seus fills, a través d'actuacions de col·laboració i suport per part dels professors i tutors.  
2. Destinataris  
Famílies d'alumnes de l'ESO.  
3. Objectius  
. Afavorir les relacions entre les famílies i el centre per a implicar-les en el procés escolar dels seus fills.  
. Buscar pautes educatives comunes entre les famílies i el centre per a afrontar de manera adequada el procés de formació escolar i el desenrotllament educatiu, afectiu i social de l'alumnat.  
. Millorar la valoració de l'escola per part de les famílies.  
. Establir vies de comunicació sistemàtica i periòdica entre les famílies i el centre educatiu per a donar-los a conéixer les activitats escolars del centre i qualsevol altra d'interés per al desenrotllament personal de l'alumne.  
. Satisfer les demandes familiars des del centre o a través d'altres institucions de l'entorn.  
. Impulsar la participació de les famílies en el centre escolar.  
Mediadors socioeducatius  
1. Descripció  
Esta línia d'actuació es dirigix a assegurar la intervenció de persones que medien entre els equips educatius i les famílies quan hi haja barreres lingüístiques, culturals o socioeconòmiques que dificulten la comunicació i l'enteniment entre els dos sectors de la comunitat educativa, per tal que cooperen millor en el desenrotllament personal i educatiu de l'alumne.   
D'acord amb això, els mediadors socioeducatius han de ser persones que, en la mesura que siga possible, reunisquen les següents característiques: formació acadèmica imprescindible per a conéixer bé els trets bàsics i el funcionament del sistema educatiu espanyol i, en concret, els del centre escolar, coneixement dels trets culturals fonamentals del grup social a què pertany la família (llengua, religió, tradicions nacionals o culturals, etc.) i, finalment, que siguen acceptats per la família com a interlocutors.  
2. Destinataris  
Equips educatius i famílies d'alumnes de procedència cultural o lingüística diferent de la majoritària, en centres a què assistix nombrós alumnat d'estes característiques.  
3. Objectius  
. Assegurar i millorar la comunicació entre les famílies i el centre escolar a què van els seus fills o alumnes a càrrec seu, afavorint un clima d'enteniment entre ambdós parts.  
. Estretir els vincles d'estes famílies amb el centre, i en particular amb el tutor, a fi d'aconseguir que compartisquen la importància de l'educació per als seus fills i col·laboren millor amb els objectius del centre.  
. Desenrotllar en els equips educatius una sensibilitat intercultural que els permeta comprendre, sense necessitat de compartir, els hàbits, els valors, etc. d'estes famílies, a fi de facilitar una millor integració i desenrotllament personal de l'alumnat.  
. Facilitar la integració social de les famílies.  
III. Relació amb el seu entorn  
Acompanyament acadèmic  
1. Descripció   
Línia d'actuació destinada a millorar les perspectives escolars dels alumnes amb dificultats en l'Educació Secundària Obligatòria, a través del reforç de destreses bàsiques, de la millora en l'hàbit lector i de la incorporació plena al ritme de treball ordinari i a les exigències de les diferents matèries.   
Es pretén aprofitar l'experiència i el coneixement dels alumnes més preparats d'etapes posteriors per a ajudar l'alumnat amb més dificultats, assistint-lo en les seues tasques escolars.  
2. Destinataris  
Alumnes de 1r, 2n i 3r d'Educació Secundària Obligatòria seleccionats pels equips de professors de cada un d'estos cursos, que presenten dificultats i problemes en l'aprenentatge, en particular quan estos tinguen relació amb:  
. el retard en el procés de maduració personal,  
. una pobra integració en el grup i en el centre,  
. absència d'hàbits de treball, etc.,  
. insuficiència reconeguda en les matèries instrumentals.  
S'entén que, en general, els alumnes destinataris no poden rebre l'acompanyament i suport suficients en el si de la família, però també que és possible aconseguir un compromís familiar explícit per a la participació en la línia d'actuació.  
3. Objectius  
. Potenciar l'aprenentatge i el rendiment escolar d'estos alumnes per mitjà de:  
· l'adquisició d'hàbits d'organització i constància en el treball,  
· l'aprenentatge de tècniques d'estudi,   
· la millora en habilitats i actituds associades a la lectura.  
. Millorar la seua integració social, en el grup i en el centre.  
. Facilitar la continuïtat educativa dels alumnes al llarg de l'Educació Secundària Obligatòria.  
Activitats extraescolars  
1. Descripció   
Esta línia d'actuació té com a objectiu l'oferta d'activitats culturals i esportives, amb caràcter voluntari i en horari de vesprada, que contribuïsquen a la formació integral de l'alumnat, l'ajuden a organitzar el seu temps lliure i milloren la seua vinculació amb el centre. Les dites activitats es duran a terme en col·laboració amb institucions del centre, com les APA, o del seu entorn: l'ajuntament, associacions de veïns, entitats del moviment associatiu, etc.  
2. Destinataris  
Alumnat del centre de secundària i, sempre que siga possible, alumnes de l'últim cicle de primària dels centres adscrits a este.  
3. Objectius  
. Promoure en l'alumnat un sentiment positiu de pertinença al centre.  
. Aconseguir que adquirisca una major autonomia i responsabilitat en l'organització del seu temps lliure.   
. Desenrotllar l'autoestima dels xiquets, xiquetes i jóvens.   
. Millorar les relacions entre els alumnes i ajudar-los a adquirir habilitats socials i de comunicació.  
. Afavorir la sensibilitat, la curiositat i la creativitat de l'alumnat.  
. Possibilitar l'accés a les activitats culturals i esportives a tots els xiquets, xiquetes i jóvens, ampliant el seu horitzó cultural.  
Absentisme escolar  
1. Descripció   
Amb esta línia d'actuació es pretén disminuir l'absentisme escolar desenrotllar mesures preventives que afavorisquen l'assistència regular a classe, modificant la forma d'atendre els alumnes que no han assistit durant un període de temps i afavorint la relació amb les famílies dels alumnes en risc d'absentisme.   
Es pretén, d'una banda, aconseguir «entorns de prevenció» en el centre a través de la millora de les relacions personals, la forma de desenrotllar el currículum, l'oferta d'oportunitats formatives diverses, la flexibilitat d'espais, de temps, etc. I d'altra banda, es necessitarà la col·laboració entre el centre de secundària, l'administració educativa, l'Ajuntament i altres entitats que intervenen en l'entorn educatiu, d'acord amb la delimitació de les competències establides per a cada una d'elles.  
2. Destinataris  
Alumnat d'ESO que presenta absentisme escolar, ja siga ocasional o reiterat.  
3. Objectius  
. Previndre i controlar l'absentisme escolar.  
. Buscar formes d'aproximació d'este alumnat al centre.  
. Establir noves mesures d'atenció a la diversitat per a previndre l'absentisme.  
. Procurar el canvi d'actitud de les famílies en el cas que dificulten o impedisquen una normal escolarització dels seus fills.  
. Estretir la col·laboració amb les famílies que puguen tindre dificultat per a assegurar l'assistència a classe dels seus fills.