Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5942, del 28-01-2009 (2009/383)

Informació pública de la modificació puntual número 12 de les normes subsidiàries de Chiva.
-------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5942

Data del DOGV
:   28-01-2009

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2009/383


Data del document
:   09-01-2009

Organisme emissor
:   Ajuntament de Chiva

Tipus de document
:   Informació Pública

Descriptors 

:   * Chiva
    * administració local
    * pla d'urbanisme

Informació pública de la modificació puntual número 12 de les normes subsidiàries de Chiva. [2009/383]  
Publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5905, de data 2 de desembre de 2008, l'edicte sobre la informació pública de la modificació puntual número 12 de les normes subsidiàries de Chiva, no s'han presentat al·legacions, es considera definitivament aprovada i queda la seua redacció de la manera següent:  
A. Nova redacció dels articles de les ordenances  
1. Regulació de l'ús del subsòl dotacional públic.   
Article 77. Parc públic i zones verdes.  
Article 77.a. Parc públic.  
El parc públic és aquell sòl situat en el terme municipal destinat a recreació, passeig, descans, barrera vegetal, etc, amb caràcter extensiu permetent-se en el seu interior instal·lacions no permanents (revetles, fires, mercats ambulants, pistes d'espectacles, etc) que no ocupen més del 15% de cada parc, o instal·lacions permanents de xicoteta dimensió (quioscos, bars).  
Article 77.b. Zones verdes.  
Les zones verdes comprenen els espais destinats a plantacions d'arbratge i jardineria, places, passejos, etc., destinats a garantir la salubritat, repòs i escampament de la població, protecció i aïllament ambientals, comunicació social, jocs o qualsevol altre ús que no implique edificació.  
Article 78. Dotacionals i equipaments  
Article 78.a. Ús educatiu.  
Comprén els edificis o locals que es destinen principalment a l'ensenyança o investigació en els seus diferents graus.  
En el pla d'usos del sòl vénen grafiats els que existixen en l'actualitat, així com els de futura creació.  
Article 78.b. Àrees esportives.  
Es destinaran principalment a instal·lacions esportives públiques, i s'hi podran edificar a banda de les pistes d'ús de cada esport, les instal·lacions complementàries, tribunes, gimnasos o per a esports coberts, bars, restaurants, centre social, aparcaments coberts o subterranis, instal·lacions tècniques, etc.  
El volum en esta zona serà el necessari per a complir les instal·lacions projectades.  
L'ocupació màxima de parcel·la serà del 80%.  
Article 78.c. Altres usos dotacionals.  
Comprén els edificis o locals que es destinen principalment a altres usos no definits anteriorment, com són els sanitaris, assistencials, administratiu institucional, religiós, infraestructura servici urbà, etc.  
Article 79. Xarxa viària i aparcaments.  
Formen la xarxa viària els terrenys i infraestructures destinats a la circulació i al transport de persones i mercaderies, i que comuniquen el municipi amb l'exterior, així com les vies a l'interior del municipi. Comprén les vies pròpiament dites, avingudes, carrers, places i aparcaments, així com els espais de reserva i protecció.  
Article 80. Ús del subsòl.  
«Els garatges i estacionaments o qualsevol altre ús que no resulte incompatible amb la legislació vigent, podran ubicar-se en:  
El subsòl de les parcel·les qualificades com a vials, espais lliures i jardins, equipaments, dotacions i servicis, sempre que la implantació d'este ús no minore la qualitat ni funcionalitat de l'ús o servici públic.  
Els accessos i rampes d'accés a l'aparcament o altres usos en el subsòl podran emplaçar-se, en superfície, sobre vials i parcel·les dotacionals.   
Este nou ús diferenciat del subsòl podrà ser de titularitat pública o ser susceptible de titularitat privada. En este segon supòsit, l'ús del subsòl serà lucratiu i independent de l'ús i edificabilitat assignat a la superfície i vol.»  
2. Modificació de l'altura de cornisa.  
Article 26, paràgraf 4t.  
 Altura màxima segons el plantes Dimensions de patis interiors  
  
 Cossos volats sobre espais públics Dimensió dels xamfrans  
Els miradors de fàbrica, ocuparan com màxim el 50% de la fatxada  
  
\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*  
 Altura máxima según el plantas Dimensiones de patios interiores  
  
 Cuerpos volados sobre espacios públicos Dimensión de los chaflanes  
Los miradores de fábrica, ocuparán como máximo el 50% de la fachada  
  
L'altura màxima de plantes baixes serà de 4,15 metres i de les plantes de pis de 3,15 m, segons el quadro resum que figura al final d'estes ordenances.  
Article 26.e.  
e) Quan l'edifici es tracte amb coberta en pendent s'autoritzarà que arrancada a partir de la línia d'altura de fatxada cap a dins amb un pendent màxim de 50%. L'estructura de sustentació d'estes cobertes serà accessible per a qualsevol ús. Es limita l'altura de carener a una altura màxima de 3,50 metres.  
Article 31. Quadros resum de dimensions.  
32.10ª. L'altura màxima de la cornisa serà la determinada per l'edifici antic (d'uns 20 anys d'antiguitat a partir de la data d'exposició pública de les presents Normes) més alt en cada tram de carrer no podent superar en cap cas l'altura de cornisa els 10,00 m.  
3. Edificacions auxiliars.  
Article 48.a. Retirs de l'edificació principal.  
Les edificacions hauran de separar-se dels límits de la parcel·la les distàncies següents:  
A fatxada: 5 metres.  
A altres: 3 metres.  
En el cas que el parament no siga paral·lel les distàncies a límits es mesuraran en el punt mitjà del parament i perpendiculars a este. A estos efectes el parament es dividirà en trams de 6 m com a màxim i s'aplicarà la distància a cada un d'ells successivament, havent de formar la prolongació del parament amb la línia de separació de parcel·la a la seua prolongació un angle màxim de 20é.  
Podran, no obstant això, adossar-se a parets mitgeres les edificacions principals quan s'executen dos edificis aparellats i responguen a un projecte unitari d'execució simultani o quede constituïda registralment la corresponent servitud.  
Estes reculades s'aplicaran a qualsevol actuació que altere la rasant natural de la parcel·la, com a excavacions, contencions, farciments, etc., que no tindran la consideració d'edificacions auxiliars.  
Article 48.b. Edificacions auxiliars.  
1. S'entén per edificacions auxiliars les construccions no habitables i cossos d'edificació desvinculats de l'edifici principal, inclús els construïts amb elements fàcilment desmuntables que no conferisquen caràcter de permanència, que estan al servici exclusiu dels edificis principals. S'inclouen en este concepte elements com ara garatges particulars, depòsit de ferramentes, de jardineria, vestuaris, llavadors, paellers, trasters, rebostos, hivernacles, garites de control i altres semblants. Les instal·lacions esportives d'ús privat com ara piscines, pistes de tenis, esquaix, pàdel, i frontons, tindran, així mateix, la consideració d'edificacions auxiliars.  
2. Llevat que les ordenances particulars establisquen el contrari, les edificacions auxiliars tancades o ensostrades podran adossar-se als límits laterals sempre que la superfície construïda total no excedisca els 40 m2 i no tinguen vistes sobre els predis confrontants. En tot cas, el tractament de l'edificació auxiliar serà equivalent al de la principal, deixant convenientment resolta la paret mitgera que puga quedar vista.  
3. Llevat que les ordenances particulars establisquen el contrari, els garatges exempts de l'edificació principal podran adossar-se a fatxada sempre que complisquen les condicions següents:  
Superfície construïda màxima: 40 m².  
Altura de cornisa màxima: 2,50 metres.  
Ràfol màxim: 0,35 metres.  
4. Llevat que les ordenances particulars establisquen el contrari, les piscines es permetran a una distància no inferior a 1,50 metres dels límits a comptar del got de les mateixes, sempre que la seua altura no supere seixanta centímetres (0,60 m) sobre la rasant natural del terreny. Cas de superar esta altura caldrà ajustar-se a allò que s'ha disposat amb caràcter general per a les distàncies a límits. En actuacions conjuntes només es podran construir piscines comunitàries.  
5. Les pistes de tenis es permetran junt amb els límits de parcel·la, sempre que el seu tanca perimetral s'ajuste a les condicions de les tanques amb l'excepció que la part diàfana podrà tindre una altura màxima de 4,00 metres sobre la rasant natural del terreny.  
6. Els frontons només s'autoritzaran en parcel·les dotacionals, de titularitat pública o privada, i en parcel·les d'actuacions conjuntes, i sempre que no causen perjuís a les vistes o paisatge.  
B. Règim de fora d'ordenació.  
Estant l'Ajuntament de Chiva en fase de redacció del nou pla general d'ordenació es planteja per a estos casos de modificació de les ordenances, el règim general d'edificis i instal·lacions fora d'ordenació que està establit en els articles 16, 17 i 18 de les actuals ordenances reguladores d'edificis i obres de les normes subsidiàries Chiva, i que literalment diuen:  
Article 16. Concepte.  
Es qualifiquen com fora d'ordenació els edificis i instal·lacions erigits, amb anterioritat a l'aprovació d'estes normes subsidiàries d'ordenació (en este cas modificació núm. 10), que resultaren disconformes amb estes.  
Article 17. Limitacions.  
En estos edificis i instal·lacions no podran realitzar-se obres de consolidació, augment de volum, modernització o increment del seu valor d'expropiació.  
Article 18. Obres permeses.  
Podran realitzar-se les xicotetes reparacions que exigiren la higiene, ornament o conservació de l'immoble.  
En casos excepcionals podran autoritzar-se obres parcials i circumstancials de consolidació quan no estiguera prevista l'expropiació o demolició de la finca en el termini de 15 anys, comptador des de la data en què es pretenia realitzar-les.  
Chiva, 9 de gener de 2009.- L'alcalde: José Manuel Haro Gil.