Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2608, del 19-10-1995 (1995/836472)

RESOLUCIÓ de 9 d'agost de 1995 de la directora general de Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual ordena la publicació de la part dispositiva de diverses declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2608

Data del DOGV
:   19-10-1995

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1995/836472


Data del document
:   09-08-1995

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIó de 9 d'agost de 1995 de la directora general de Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual ordena la publicació de la part dispositiva de diverses declaracions d'impacte ambiental.   
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i el Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de publicar la Declaració d'Impacte Ambiental.  
Seguint la mateixa línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i el reglament que té, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de publicar la Declaració d'Impacte Ambiental i, en particular, al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Per tot això, resolc:  
Article únic  
Publicar al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, les declaracions d'impacte ambiental relacionades a l'annex, dictades als expedients que igualment es relacionen.  
València, 9 d'agost de 1995.- La directora general de Qualitat Ambiental: Gloria Arnandis Boix.  
DECLARACIO D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 015/95-AIA sobre un projecte de planta de cogeneració amb dos motors alternatius de gas natural, marca Caterpillar de 505 Kwe cadascun, a base de gas natural, de l'empresa Exagres, SA, amb domicili social a l'avinguda Reina dels Apòstols, s/n, a Betxí (Castelló).  
Vist que, en data 16 de gener de 1995, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va remetre el projecte i l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que ha sigut exposat al públic la sol.licitud d'autorització administrativa i l'estudi d'impacte ambiental, mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 19, de 14 de febrer de 1995, sense que s'hi hagen presentat al.legacions, segons un certificat del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, amb data d'entrada en aquesta Conselleria 29 de març de 1995.   
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de planta de cogeneració amb dos motors alternatius, marca Caterpillar de 505 Kwe cadascun, a base de gas natural, promogut per l'empresa Exagres, SA, sita a l'Avda. Reina dels Apòstols, s/n de Betxí (Castelló), d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i precisions següents:  
1) L'oli del sistema de lubricació, possibles vessaments del motor, filtres procedents dels circuits de trasbals de l'oli, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu tòxic i perillós, serà adequadament emmagatzemada i etiquetada, i lliurada a un gestor autoritzat, segons allò disposat en el Reial Decret de 20 de juliol de 1988, núm. 833/1988, de Residus Tòxics i Perillosos. Pel fet de ser productor de residus tòxics i perillosos, l'empresa estarà subjecta a tot allò disposat en l'anterior Reial Decret, com també a la Llei 20/86 de 14 de maig.  
2) Les emissions de gasos a l'atmosfera estaran en tot moment dins dels límits marcats pel quadre 27 ("Activitats industrials diverses no especificades en aquest annex"), de l'Annex IV ("Nivells d'emissió de contaminants a l'atmosfera per a les principals activitats industrials potencialment contaminants de l'atmosfera"), corresponent al Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
3) Tots els gasos d'escapament procedents de la combustió en els motors, eixiran a l'exterior a través de fumerals que compliran en tot moment l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.  
4) Es dotarà a la instal.lació de la infraestructura permanent que permeta, en qualsevol moment, la presa de mostres per al control, inspecció i vigilància del nivell d'emissions.  
5) S'incorporaran els silenciadors i equips necessaris per a la reduccció dels nivells sonors, de forma que no es transmeta a possibles habitatges, cases de camp i en general qualsevol edificació pròxima, més de 40 dB(A) diürns (de 8 h. a 22 h.) ni més de 30 dB(A) nocturns (de 22 h. a 8 h.)  
6) Es realitzarà un control anual dels nivells i de la composició de gasos emesos a l'atmosfera per una empresa col.laboradora de l'Administració. El dit control complirà els requisits exigits en el Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i els resultats seran remesos a aquesta direcció general.  
7) A fi de reduir les emissions de NOx, s'aconsella la instal.lació d'un sistema catalític de reducció selectiva, o un altre procediment anàleg, que elimine gran part del contingut de NOx dels gasos d'escapament.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 3 d'abril de 1995  
DECLARACIO D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 272/94-AIA sobre un avantprojecte de cogeneració d'una turbina de gas de 4,8 MW de l'empresa SAMCA (Sociedad Anónima Minera Catalano-Aragonesa), situada a la Ctra. Vila-Real-Onda, km. 7 d'Onda (Castelló).  
Vist que, en data 20 d'octubre de 1994, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va remetre l'avantprojecte de cogeneració,  
Vist que, en data 2 de novembre de 1994, i després de la revisió de l'avantprojecte, se'n va sol.licitar al promotor l'ampliació sobre la descripció del procés de producció, càlcul de fumerals i estimació de totes les emissions en els gasos d'escapament.  
Vist que, en data 16 de novembre de 1994, Correus va tornar la carta en què se sol.licitava la mencionada ampliació, pel fet de no existir destinatari en las senyes indicades en el projecte (SAMCA, Ctra. Vila-Real-Onda, km. 7 d'Onda (Castelló),  
Vist que, en data 16 de novembre de 1994, es va tornar a remetre l'ampliació a les senyes següents: Paseo de la Independencia 21, 3r de Zaragoza,  
Vist que, en data 15 de novembre de 1994, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, pertanyent a la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme, va remetre l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que, en data 7 de desembre de 1994, van remetre per fax una còpia de la resposta a l'ampliació mencionada, acomplint satisfactòriament tots els punts sol.licitats,  
Vist que han sigut exposats al públic la sol.licitud d'autorització administrativa i l'estudi d'impacte ambiental mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 158 de 31 de desembre de 1994, sense que s'hi hagen presentat al.legacions, segons un certificat del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, amb data d'entrada en aquesta Conselleria 29 de març de 1995.   
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, l'avantprojecte de cogeneració d'una turbina de gas natural de 4,8 MW de l'empresa SAMCA (Sociedad Anónima Catalano-Aragonesa), sita a la Ctra. Vila-Real-Onda, km. 7 d'Onda (Castelló), d'acord amb les previsions de l'avantprojecte, del seu estudi d'impacte ambiental i de l'ampliació d'aquest i les condicions i precisions següents:  
1) L'oli del sistema de lubricació i del d'arrancada, possibles vessaments del motor, filtres procedents dels circuits de trasbals de l'oli, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu tòxic i perillós, serà adequadament emmagatzemada i etiquetada, i lliurada a un gestor autoritzat, segons allò disposat en el Reial Decret de 20 de juliol de 1988, núm. 833/1988, de Residus Tòxics i Perillosos. Pel fet de ser productor de residus tòxics i perillosos, l'empresa estarà subjecta a tot allò disposat en l'anterior Reial Decret, com també a la Llei 20/86 de 14 de maig.  
2) Les emissions de gasos a l'atmosfera estaran en tot moment dins dels límits marcats pel quadre 27 (Activitats industrials diverses no especificades en aquest annex), de l'annex IV (Nivells d'emissió de contaminants a l'atmosfera per a les principals activitats industrials potencialment contaminants de l'atmosfera), corresponent al Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
3) Tots els gasos d'escapament procedents de la turbina de gas, eixiran a l'exterior, bé a través del fumeral de by-pass, amb una alçada de 15 metres, tal com es reflecteix en el plànol "Turbina de gas; Disposició general" de l'avantprojecte, o bé a través de la de l'atomitzador de 32 metres d'alçada, tal com figura en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental. Així mateix, tots els fumerals compliran l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.  
4) Es dotarà a la instal.lació de la infraestructura permanent que permeta, en qualsevol moment, la presa de mostres per al control, inspecció i vigilància del nivell d'emissions.  
5) S'incorporaran els silenciadors i equips necessaris per a la reducció dels nivells sonors, de forma que no es transmeta a possibles habitatges, cases de camp i en general qualsevol edificació pròxima, més de 40 dB(A) diürns (de 8 h. a 22 h.) ni més de 30 dB(A) nocturns (de 22 h. a 8 h.)  
6) Es realitzarà un control anual dels nivells i de la composició de gasos emesos a l'atmosfera per una empresa col.laboradora de l'Administració. El dit control complirà els requisits exigits en el Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i els resultats seran remesos a aquesta direcció general.  
7) A fi de reduir les emissions de NOx, s'aconsella la instal.lació d'un sistema catalític de reducció selectiva, o un altre procediment anàleg, que elimine gran part del contingut de NOx dels gasos d'escapament.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 3 d'abril de 1995  
DECLARACIO D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 297/94-AIA sobre la modificació número 2 de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Bèlgida (la Vall d'Albaida), promogut pel seu Ajuntament de Bèlgida.  
Vist que, el 21 de novembre de 1994, es rep de la Comissió Territorial d'Urbanisme l'estudi d'impacte ambiental de la modificació núm. 2 de les Normes Subsidiàries de Planejament de Bèlgida. I es porta de la Comissió Territorial d'Urbanisme el projecte de modificació núm. 2 de les Normes Subsidiàries,  
Vist que el projecte de modificació núm. 2 de les Normes Subsidiàries de Bèlgida tracta de la requalificació de:  
10.360 m2 de sòl no urbanitzable a sòl urbà, dels quals 325 m2 són per a la construcció d'una rotonda de circumval.lació i la resta, a l'est del nucli urbà, per a rectificar el traçat de la ronda perimetral de circumval.lació.  
138.600 m2 de sòl no urbanitzable a sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial, situada al nord del nucli urbà i de la CC-320, dels quals 54.000 m2 pertanyen a una zona classificada com especial d'usos compatibles i on es permet la instal.lació de naus i magatzems agrícoles.  
Vist que, amb data 2 de desembre de 1994, se sol.licita a l'Ajuntament de Bèlgida els resultats de la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, així establert en el reglament que desenvolupa la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental, Decret 162/1990, com també que complete la documentació del referit expedient,  
Vist que, el 19 de desembre de 1994, es rep de l'Ajuntament de Bèlgida la documentació sol.licitada,  
Vist que es van fer consultes a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, a la Direcció General d'Interior de la Conselleria d'Administració Pública i a la Direcció Territorial de València, al Servei de Planificació de Recursos Hidrològics i al Servei de Residus i Contaminació d'aquesta Conselleria,.  
Vist que, segons un certificat de l'Ajuntament, l'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, durant el termini d'un mes, mitjançant anuncis publicats en el Butlletí Oficial de la Província número 197 de 20 d'agost de 1994 i en el diari Levante del 3 d'octubre de 1994 i que, finalitzat el termini d'exposició no s'hi va presentar cap al.legació,  
Vist que el contingut dels informes rebuts de les consultes efectuades es resumeix a continuació:  
A) La Direcció General de Patrimoni Artístic informa que:  
"Consultat l'Inventari de Béns Etnològics de la Comunitat Valenciana es comprova que el projecte de modificació número 2 de les Normes Subsidiàries de Bèlgida no incideix sobre el patrimoni etnològic.  
Que, consultat l'Inventari de Jaciments Arqueològics, s'ha pogut comprovar que a l'esmentat terme municipal es localitzen els següents jaciments arqueològics:  
Pla de l'Obrer; El Teular; El Vento (Partida del Vento); El Corral de la Negra; La Covaxa de Todo; Moteta; Bèlgida (sòl urbà); El Palau del Marqués; La Solana; El Tossalet; L'Alt de l'Atarco; Sales (Partida de Sales); Fasicampo; Camí d'Otos; L'Ermita de Sant Antoni Abat; Suagres; L'Erola; L'Atarco; Camí de l'Alfagos; Benipri; Rendaguanya; La Caseta del General; Muntis.  
I es considera que l'Ajuntament de Bèlgida ha d'incloure els jaciments arqueològics relacionats en les esmentades Normes Subsidiàries, a l'efecte previst en la Llei 16/1985 de 25 de juny del Patrimoni Històric Espanyol."  
B) La Direcció General d'Interior informa que:  
"Des del punt de vista de Protecció Civil, sobre possibles riscos a què estiguera sotmesa la modificació núm. 2 de les Normes Subsidiàries de Bèlgida, no s'aprecien riscos significatius que puguen afectar el projecte i que pogueren traduir-se en danys rellevants per als béns i les persones."  
C) El Servei de Residus i Contaminació dóna a conéixer que:  
"El Pla Estratègic d'Infraestructures de Tractament de Residus Sòlids Urbans de la Comunitat Valenciana inclou el municipi de Bèlgida en la unitat de gestió de residus de la Safor-Vall d'Albaida, que disposa d'una planta de tractament i abocador de rebujos a Ador i una estació de transferència a Palomar, d'execució pròxima. I per al tractament dels residus sòlids inerts s'ha previst, per a tota la unitat, situar un abocador d'inerts tipus A (superfície aproximada: 0,5 ha) dins del mateix municipi.  
I considera convenient que en les Normes Subsidiàries es consideren:  
1) Com a previsions urbanístiques les següents prescripcions:  
- Els edificis destinats en més d'un 10% de la seua superfície edificable a ús d'oficina, comercial, industrial, tallers i emmagatzematge, comptaran amb serveis que permeten una recollida dels distints tipus de residus que se'n generen. Aquests serveis consistiran en contenidors o depòsits, dotats de les mesures de seguretat necessàries per a evitar contaminacions, emanacions, accidents i molèsties.  
- Als vials de nova constitució es reservarà sòl per a la instal.lació de contenidors que permeten la recollida selectiva, almenys, de tres tipus de residus.  
- Per a l'atorgament de la llicència d'obres d'un edifici el promotor haurà de presentar el compromís d'admissió dels residus en una instal.lació de tractament de residus sòlids inerts autoritzada, sempre que hi haja una instal.lació autoritzada en un ràdio de 20 km de l'obra projectada, indicant la quantitat de residus inerts que pensa produir. L'Ajuntament, després de comprovat el projecte, hi donarà el vist-i-plau.  
- La cèdula d'habitabilitat o llicència d'activitat per al cas de l'edifici no es concedirà fins que el promotor de la construcció no presente un certificat d'una instal.lació de residus sòlids inerts autoritzada, relativa al volum de residus lliurat, en què es responsabilitze de la seua correcta gestió, sempre que hi haja una d'aquestes instal.lacions en un ràdio de 20 km de l'obra projectada.  
2) I, d'acord amb les previsions del Pla Estratègic d'Infraestructures, que es preveja per a un possible abocador de residus sòlids inerts la reserva de 0.5 ha de sòl, preferentment en sòl no urbanitzable comú d'escassa qualitat ambiental i tindrà la consideració de sistemes generals. Es buscaran preferentment antigues pedreres o clots d'extracció d'àrids amb vista a poder regenerar-los."  
D) El Servei de Planificació i Recurs Hidrològics informa que:  
"En l'actualitat no hi ha cap sistema de depuració de les aigües residuals d'aquesta població. No obstant això, el Pla Director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana preveu, dins de les actuacions complementàries per a 1997 i 1998, una inversió de 157 milions per a construir sistemes de depuració a les següents poblacions de la Vall d'Albaida: Bèlgida, Castelló de Rugat, Benisuera, Guadasequies, Sempere, Ráfol de Salem, Salem i Montichelvo. A pesar que encara no hi ha cap sistema de depuració, s'haurien de regular els abocaments industrials exigint-hi tractament adequats que els facen assimilables a aigües residuals d'origen urbà, en el cas que aquests siguen abocats al clavegueram. En el cas que les aigües residuals siguen abocades directament a un llit, se'ls exigirà l'autorització corresponent tal com estableix la Llei d'Aigües.  
El proveïment d'aigua de consum públic es fa des d'un brollador siti al Barranc de Les Coves Roges i d'un pou situat a la partida Martín. Tant els cabals disponibles com els seus depòsits d'emmagatzemament resulten suficients per a aquesta població."  
E) La Direcció Territorial de Medi Ambient informa que:  
"En relació amb les vies pecuàries, estan afectades la carrerada del Camí de Solana i la carrerada del Camí de Palomar, totes dues classificades per Ordre Ministerial de data 15 de juliol de 1977 (publicat en el Boletín Oficial del Estado de data 17 de setembre de 1977) amb una amplària legal de 10 metres.  
Per això, s'haurà de respectar íntegrament l'amplària o, si no n'hi ha, fer una modificació del traçat, segons la Llei 3/1995, de 23 de març."  
Vist que, en el plànol núm. 4 sobre infraestructures del sòl apte per a urbanitzar, es troba determinada l'evacuació de les aigües residuals procedents d'aquest sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial a la depuradora que possiblement se situe a l'altre costat de la CC-320,  
Vist que el sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial és travessat per la via pecuària Carrerada del Camí de la Solana i s'hi situa l'ermita de Sant Antoni Abat, que és jaciment arqueològic catalogat del municipi.  
Atés que el sòl urbà per a la construcció d'una rotonda de circumval.lació, segons s'aprecia en la documentació del projecte, afectarà la via pecuària Carrerada del Camí de Palomar,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de modificació número 2 de les Normes Subsidiàries de Planejament de Bèlgida (la Vall d'Albaida), en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental i les següents condicions:  
1) Als jaciments arqueològics catalogats afectats per la modificació núm. 2 s'aplicarà allò previst en la Llei 16/1985 de 25 de juny del Patrimoni Històric Espanyol.  
2) Les vies pecuàries Carrerada del Camí de Solana i Carrerada del Camí de Palomar s'hauran de respectar íntegrament i s'haurà de determinar en la seua longitud i amplària legal com a sistema general.  
3) El pla parcial que desenvolupe el sòl apte per a urbanitzar industrial precisarà, entre d'altres aspectes:  
- El tipus d'indústria permés al polígon industrial, tenint en compte la proximitat de la zona urbana, i especificat segons els graus o categories que estableix el Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.  
- Els nivells de soroll i vibracions permesos al dit polígon, indicant-hi el model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica.  
- Els nivells màxims admissibles d'emissions gasoses de les indústries, complint allò establert en el Decret 833/75, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/72 de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
- Allò indicat pel Servei de Residus i Contaminació pel que fa a les previsions urbanístiques que han de considerar-se en ordenances i estar d'acord amb les activitats que es desenvoluparan al dit sòl industrial.  
- La reserva de sòl per a situar el sistema de depuració dels efluents que siga pertinent.  
- Les condicions que s'han d'establir per a les aigües residuals industrials abans del seu abocament a la xarxa de sanejament general, que seran les següents:  
- Concentració màxima permissible per als paràmetres fisicoquímics característics que han de ser considerats en l'abocament. Els mètodes utilitzats en les determinacions analítiques seran els oficials.  
Paràmetre /unitat Concentració  
Ph 5,50 - 9,00  
Sòlids en suspensió (mg/l) 500,00  
Materials sedimentables (ml/l) 15,00  
Sòlids grossos Absents  
DBO5 (mg/l) 500,00  
DQO (mg/l) 1.000,00  
Temperatura (øC) 40,00  
Color inapreciable a una dilució de 1/40  
Alumini (mg/l) 10,00  
Arsènic (mg/l) 1,00  
Bari (mg/l) 20,00  
Bor (mg/l) 3,00  
Cadmi (mg/l) 0,50  
Crom III (mg/l) 3,00  
Crom VI (mg/l) 0,50  
Ferro (mg/l) 5,00  
Manganés (mg/l) 5,00  
Níquel (mg/l) 5,00  
Mercuri (mg/l) 0,10  
Plom (mg/l) 1,00  
Seleni (mg/l) 0,50  
Estany (mg/l) 10,00  
Coure (mg/l) 1,00  
Zinc (mg/l) 5,00  
Cianurs (mg/l) 0,50  
Clorurs (mg/l) 500,00  
Sulfurs (mg/l) 2,00  
Sulfats (mg/l) 1.000,00  
Fluorurs (mg/l) 12,00  
Fòsfor total (mg/l) 15,00  
Amoníac (mg/l) 25,00  
Nitrogen nítric (mg/l) 20,00  
Olis i greixos (mg/l) 100,00  
Fenols (mg/l) 2,00  
Aldehids (mg/l) 2,00  
Detergents (mg/l) 6,00  
Pesticides (mg/l) 0,05  
La suma de les fraccions de: concentració real/concentració límit relativa als elements tòxics (arsènic, cadmi, crom, níquel, mercuri, plom, seleni, coure i zinc) no superarà el valor de 5.  
- Concentracions microbiològiques màximes admissibles en l'abocament:  
Paràmetre / unitat Concentració  
Coliformes totals/100 ml 10.000,00  
Coliformes fecals/100 ml 2.000,00  
Estreptococs fecals/100 ml 500,00  
Vibrio Cholerae/100 ml Absents  
Així mateix, queda prohibit abocar directament o indirectament a les instal.lacions de sanejament, qualsevol dels següents productes:  
- Gasolina, nafta, petroli i productes intermedis de destil.lació; benzé, tolué, xilé i qualsevol altre dissolvent o líquid orgànic immiscible en aigua, combustible o inflamable.  
- Carbur càlcic i altres substàncies sòlides potencialment perilloses, com ara hidrurs, peròxids, clorats, perclorats, bromats, etc.  
- Components susceptibles de donar lloc a mescles inflamables o explosives amb l'aire o mescles altament comburents.  
- Deixalles radioactives.  
- Deixalles de coloracions indesitjables i no eliminables pel sistema de depuració.  
- Pintures i dissolvents orgànics.  
- Substàncies corrosives.  
- Líquids que continguen productes susceptibles de precipitar, depositar-se o reaccionar amb les aigües residuals i produir alguna de les substàncies enumerades.  
- Residus sòlids capaços de causar obstruccions com ara cendres, carbonisses, arenes, encenalls, draps, ossos, plàstics, escombraries domèstiques, etc.  
- Llots procedents d'instal.lacions de depuració, neteja d'escomeses domiciliàries, embornals, xarxa de clavegueram, pous cecs, etc.  
- Substàncies farmacèutiques que puguen pertorbar el normal funcionament de les instal.lacions de depuració.  
- Olis i greixos flotants.  
\* En el cas que les aigües residuals industrials s'aboquen directament a un llit, haurà de sol.licitar l'autorització a l'organisme de conca corresponent, tal com estableix la Llei d'Aigües i els reglaments que la desenvolupen.  
4) La destinació final dels residus generats (inerts, assimilables a urbans, tòxics i perillosos) serà l'adequat a cadascun d'ells, d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques.  
5) Aquestes condicions hauran de ser inexcusablement preses en compte per l'Ajuntament abans de la concessió de les corresponents llicències d'obres o d'activitat.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 4 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 316/94-AIA sobre la revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal d'Almoradí (la Vega Baixa), promogut pel seu ajuntament.  
Vist que, el 5 de desembre de 1994, es rep de la Direcció Territorial d'Alacant l'estudi d'impacte ambiental de la revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal d'Almoradí que va presentar l'ajuntament del dit terme municipal,  
Vist que, amb data 9 de gener de 1995, se sol.licita a l'Ajuntament d'Almoradí un exemplar del projecte de revisió de les Normes Subsidiàries aprovat provisionalment i diligenciat per a completar la documentació del referit expedient,  
Vist que, el 17 de gener de 1995, l'Ajuntament d'Almoradí va presentar el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries sol.licitat,  
Vist que es van fer consultes a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, a la Direcció General d'Interior de la Conselleria d'Administració Pública, al Departament de Física Aplicada de la Universitat de València i a la Direcció Territorial d'Alacant, al Servei de Planificació i Recursos Hidrològics i al Servei de Residus i Contaminació d'aquesta Conselleria,  
Vist que, segons un certificat de l'Ajuntament, l'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, durant el termini d'un mes, mitjançant edictes publicats en el tauler d'anuncis de l'ajuntament, en el Butlletí Oficial de la Província número 175 de 2 d'agost de 1994, Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.327 de 12 d'agost de 1994 i en el diari Información d'Alacant de data 29 de juliol de 1994 i que, transcorregut el termini d'exposició no s'hi va presentar cap al.legació,   
Vist que el contingut dels informes rebuts de les consultes efectuades és el següent:  
A) El Servei de Residus i Contaminació informa que:  
"El Pla Estratègic d'Infraestructures de Tractament de Residus Sòlids Urbans de la Comunitat Valenciana, inclou el municipi d'Almoradí dins de la unitat de gestió de residus del Baix Segura i Baix Vinalopó, enquadrat junt a altres municipis, que disposaran d'una planta de tractament de residus i abocador de rebujos com a infraestructures de tractament de residus sòlids urbans. I per al tractament dels residus sòlids inerts s'enquadra dins de la unitat de servei núm. 2 inclosa en la unitat de producció mencionada i no s'ha previst, en principi, situar cap abocador d'inerts dins del mateix municipi.  
En l'actualitat, l'empresa Colsur s'encarrega dels residus sòlids d'Almoradí, que tracta en un abocador incontrolat a la devesa de Campoamor.  
Com a previsions urbanístiques és convenient que en ordenança municipal es consideren les prescripcions següents:  
 Els edificis destinats en més d'un 10% de la seua superfície edificable a ús d'oficina, comercial, industrial, tallers i emmagatzematge, comptaran amb serveis que permeten una recollida dels distints tipus de residus que se'n generen. Aquests serveis consistiran en contenidors o dipòsits, dotats de les mesures de seguretat necessàries per a evitar contaminacions, emanacions, accidents i molèsties.  
 Als vials de nova constitució es reservarà sòl per a la instal.lació de contenidors que permeten la recollida selectiva, almenys, de tres tipus de residus.  
 Per a l'atorgament de la llicència d'obres d'un edifici el promotor haurà de presentar el compromís d'admissió dels residus en una instal.lació de tractament de residus sòlids inerts autoritzada, sempre que hi haja una instal.lació autoritzada en un radi de 20 km de l'obra projectada, indicant la quantitat de residus inerts que pensa produir. L'ajuntament, després de comprovat el projecte, hi donarà el vist-i-plau.  
La cèdula d'habitabilitat o llicència d'activitat per al cas de l'edifici no es concedira fins que el promotor de la construcció no presente un certificat d'una instal.lació de residus sòlids inerts autoritzada, relativa al volum de residus lliurat, en què es responsabilitze de la seua correcta gestió, sempre que hi haja una d'aquestes instal.lacions en un radi de 20 km de l'obra projectada.  
És convenient, en el projecte de planejament municipal, considerar la reserva aproximadament de 3 ha de sòl per a un possible abocador de residus sòlids urbans, preferentment en sòl distant almenys 2.000 metres del sòl d'ús residencial, en sòl no urbanitzable d'escassa qualitat ambiental i que tindrà la consideració de sistema general. En l'elecció de la zona prevaldran fonamentalment les condicions geològiques, les característiques d'impermeabilitat dels substrats i la no contaminació d'aigües superficials o subterrànies."  
B) El Servei de Planificació i Recursos Hidrològics informa que:  
"Al terme municipal d'Almoradí hi ha una estació depuradora d'aigües residuals, de fangs activats, que recull les aigües dels nuclis d'Almoradí, las Palmeras i la Cruz de Galindo.  
únicament s'inclouen dins d'ordenació les pedanies las Heredades i el Saladar, sense cap tipus de previsió per a la resta de nuclis existents al municipi. Encara que es preveu l'eliminació de la major part dels assentaments restants, s'hauria d'incloure requisits mínims d'infraestructura per a aquests nuclis.  
Pel que fa a las Heredades, les seues aigües residuals s'hauran de sotmetre a un tractament abans del seu abocament.  
Atesa l'escassesa de recursos hídrics existents en aquesta zona, la major part de les aigües abocades s'utilitzaran posteriorment per al reg. Per aquesta raó s'haurà de vigilar especialment el tractament de les aigües residuals i tots els abocaments hauran de disposar de la corresponent autorització, tal com estableix la legislació vigent.  
Pel que fa a l'abocament de les aigües residuals industrials, en l'estudi d'impacte ambiental es considera la manera de realitzar l'abocament però en busca de solucions individuals a l'espera d'una solució global. Aquesta opció no sembla la més lògica, ja que en cas que no en siga possible la connexió a la depuradora municipal, tant per capacitat, com per qualitat o ubicació, s'hauria de considerar una solució de conjunt per al polígon industrial, per tal de poder garantir que les aigües residuals són abocades en les degudes condicions. I, d'altra part, en el cas que totes o part de les indústries pogueren ser conduïdes a la depuradora municipal, s'hauria d'establir unes concentracions màximes permeses de contaminants, tal com es considera en el "model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram", per tal d'evitar que aquests abocaments puguen alterar el funcionament de la planta depuradora."  
C) La Direcció General de Patrimoni Artístic dóna a conéixer que:  
"En l'esmentat estudi d'impacte ambiental no es considera el patrimoni històric, artístic i arqueològic com a element ambiental susceptible de ser impactat pel projecte proposat, a pesar d'assenyalar l'existència d'un jaciment arqueològic.  
A la zona afectada es té constància de més jaciments arqueològics dels assenyalats, els quals estan catalogats dins de l'Inventari General de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana de la DGPA i que haurien de ser inclosos en les dites normes com a sòl no urbanitzable d'especial protecció arqueològica. Es proposa: la catalogació dels béns que constitueixen el patrimoni arqueològic existent, mitjançant la prospecció arqueològica dels terrenys, i declarar-los com a SNU de protecció arqueològica.  
Consultat l'Inventari de Béns Etnològics de la Comunitat, es comprova que no s'ha fet l'inventari d'aquest terme municipal, per la qual cosa no es coneix si n'hi ha o no béns etnològics.  
Respecte al patrimoni artístic, s'ha d'incloure junt als quatre edificis catalogats per a la seua protecció, i que són d'interés en el context urbà local, l'església parroquial situada a la plaça de la Constitució pel fet de ser una de les poques realitzacions que en edificis d'aquest ús es fa en la segona meitat del segle XIX. I, d'altra, el nucli antic d'Almoradí, reconstruït íntegrament després del terratrèmol de 1829, i l'interés del qual radica en la morfologia del nucli aleshores projectada que ha arribat íntegrament a l'actualitat. Es poden consultar els plànols elaborats per l'enginyer Larramendi i incorporar-los al nou pla general."  
D) La Direcció Territorial d'Alacant manifesta en el seu informe:  
"L'especial rellevància ambiental que prenen les escasses àrees forestals al municipi d'Almoradí, que és eminentment agrícola, fa aconsellable incloure com a sòl no urbanitzable de protecció especial la totalitat d'Hoyo Serrano, las Lomas de Juliana i el Alto de la Escotera, o, si no és així, justificar-ne la seua exclusió tal com estableix la Llei 4/1992 de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable.  
Les vies pecuàries que travessen el municipi, que estan reflectides en l'estudi d'impacte ambiental, haurien de qualificar-se també amb alguna figura de protecció i quedar reflectides en els plànols i en les ordenances amb la seua normativa de protecció."  
E) La Direcció General d'Interior informa que el projecte està sotmés a dos riscos principalment, el d'inundacions i el sísmic:  
"Almoradí és un municipi sotmés a un greu risc sísmic, amb catastròfics antecedents, per la qual cosa cal un estricte compliment de la Norma de Construcció Sismoresistent (NCSE-94). També caldria la redacció d'un pla territorial d'emergència municipal i un pla especial municipal enfront del risc sísmic, per a donar una resposta local satisfactòria davant aquest tipus d'esdeveniments.  
El terme d'Almoradí se situa en una zona d'alt risc d'inundacions. Les causes de les inundacions en aquest municipi són:  
- Les pluges d'extraordinària intensitat que, junt a la superficialitat del nivell freàtic, els materials impermeables de la major part del terme municipal i l'escassíssim pendent de la plana al.luvial, provoquen acumulacions i grans entollaments.  
- El desbordament d'assarbs i séquies, al marge esquerre del riu Segura. Aquests es troben a cotes inferiors que el nivell de crescuda del riu i quan aquesta cessa, les aigües disperses no tornen a mare.  
- El desbordament del riu Segura o la ruptura de les seues motes, però amb la nova canalització del Segura es minimitzarà enormement aquest risc.  
La zona més afectada per les inundacions és el Saladar que constitueix una zona deprimida del terreny, per la qual cosa es recomana la no construcció de més habitatges al nucli urbà del Saladar.  
El clavegueram insuficient i la depuradora causen problemes al nucli urbà d'Almoradí, per la qual cosa s'ha d'establir les dimensions dels desguassos pluvials de les noves zones que s'ha d'urbanitzar, i adequar la nova depuradora a les necessitats de desguàs, a fi d'evitar els problemes que es generen en cas de fortes pluges.  
Les zones industrials s'han d'adequar a aquest risc pujant en bancades d'1 metre la maquinària i elevant l'àrea de magatzem de matèries primeres i productes acabats.  
També s'ha d'adequar l'actual pla municipal enfront d'inundacions a la recent legislació que incideix en la qüestió, elaborant el Pla Especial Municipal davant d'inundacions."  
Vist que en el plànol I-2 de xarxa de sanejament es determina una reserva de sòl per a depuradora prop de l'actual i les connexions a la xarxa bàsica existent de les zones d'ampliació: sòl apte per a urbanitzar terciari números 1, 2 i 3; sòl apte per a urbanitzar residencial números 1 i 2; sòl apte per a urbanitzar industrial, sector-I.1.  
I al sòl urbà "les Heredades" està determinada la connexió a la xarxa general del nucli de població del mateix nom que pertany al terme de Rojales. Les aigües residuals de tot el nucli de les Heredades són tractades a la depuradora existent a Formentera del Segura,  
Vist que en el plànol núm. 45 d'ordenació, "el Saladar", està determinada la depuradora, en el sistema general d'equipament, dins del límit del sòl urbà d'aquest nucli,  
Atés que, per l'especial rellevància ambiental que prenen les escasses àrees forestals al municipi d'Almoradí, aquestes àrees forestals s'han de protegir per a evitar que siguen transformades en cultius,  
Atés que el terme municipal d'Almoradí es troba sotmés, principalment, als riscos d'inundacions i sísmic,  
Atés que tots els sòls d'ús residencial i industrial situats al marge esquerre del riu Segura conduiran les seues aigües residuals a les xarxes generals de sanejament més pròximes per a ser tractades en depuradores,  
Atés que, per al sòl apte per a urbanitzar terciari núm. 4; el sòl apte per a urbanitzar residencial "Lomas de la Juliana", sòl urbà d'equipament municipal (cementiri) i el nucli fora d'ordenació "el Raiguero de Almoradí", situats al marge dret del riu Segura, no es considera cap instal.lació de depuració de les seues aigües residuals, ni traçat de xarxa de sanejament que connecte a les existents al terme,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal d'Almoradí (el Baix Segura), en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental i amb les següents condicions:  
1) Als jaciments arqueològics del terme, inclosos en l'Inventari General de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana, se'ls delimitarà com a sòl no urbanitzable de protecció especial arqueològica un àrea de protecció en què serà aplicable la Llei 16/1985 de Patrimoni Històric Espanyol i quedaran determinats en el plànol de classificació del sòl i reflectits en la normativa corresponent del projecte.  
I dins de la normativa corresponent al patrimoni artístic s'inclouran: el nucli antic que data de la reconstrucció posterior al 1829 i l'església parroquial. Aquesta última s'incorporarà al catàleg presentat en el projecte com a edificis d'interés en el context urbà local.  
2) Rebran la classificació de sòl no urbanitzable de protecció especial les zones del terme considerades forestals com ara la totalitat de l'àrea d'Hoyo Serrano, las Lomas de Juliana i l'Alto de la Escotera, tal com figuren en els annexos 1, 2 i 3 d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
3) Les vies pecuàries que travessen el municipi rebran de llarg a llarg legal la classificació de sòl no urbanitzable de protecció especial vies pecuàries i quedaran així determinades en el plànol de classificació del sòl i recollida la seua protecció en la normativa del projecte.  
4) En la documentació urbanística que desenvolupe el sòl apte per a urbanitzar residencial "Lomas de la Juliana" i el sòl apte per a urbanitzar terciari número 4 reservaran sòl com a sistema general per a situar el sistema de depuració dels efluents que siga pertinent.  
5) Les condicions que s'han d'establir per a les aigües residuals industrials abans del seu abocament a la xarxa de sanejament general seran les següents:  
- Concentració màxima permissible per als paràmetres fisicoquímics característics que han de ser considerats en l'abocament. Els mètodes utilitzats en les determinacions analítiques seran els oficials.  
Paràmetre /unitat Concentració  
Ph 5,50 - 9,00  
Sòlids en suspensió (mg/l) 500,00  
Materials sedimentables (ml/l) 15,00  
Sòlids grossos Absents  
DBO5 (mg/l) 500,00  
DQO (mg/l) 1.000,00  
Temperatura (øC) 40,00  
Color inapreciable a una dilució de 1/40  
Alumini (mg/l) 10,00  
Arsènic (mg/l) 1,00  
Bari (mg/l) 20,00  
Bor (mg/l) 3,00  
Cadmi (mg/l) 0,50  
Crom III (mg/l) 3,00  
Crom VI (mg/l) 0,50  
Ferro (mg/l) 5,00  
Manganés (mg/l) 5,00  
Níquel (mg/l) 5,00  
Mercuri (mg/l) 0,10  
Plom (mg/l) 1,00  
Seleni (mg/l) 0,50  
Estany (mg/l) 10,00  
Coure (mg/l) 1,00  
Zinc (mg/l) 5,00  
Cianurs (mg/l) 0,50  
Clorurs (mg/l) 500,00  
Sulfurs (mg/l) 2,00  
Sulfats (mg/l) 1.000,00  
Fluorurs (mg/l) 12,00  
Fòsfor total (mg/l) 15,00  
Amoníac (mg/l) 25,00  
Nitrogen nítric (mg/l) 20,00  
Olis i greixos (mg/l) 100,00  
Fenols (mg/l) 2,00  
Aldehids (mg/l) 2,00  
Detergents (mg/l) 6,00  
Pesticides (mg/l) 0,05  
La suma de les fraccions de: concentració real/concentració límit relativa als elements tòxics (arsènic, cadmi, crom, níquel, mercuri, plom, seleni, coure i zinc) no superarà el valor de 5.  
- Concentracions microbiològiques màximes admissibles en l'abocament:  
Paràmetre / unitat Concentració  
Coliformes totals/100 ml 10.000,00  
Coliformes fecals/100 ml 2.000,00  
Estreptococs fecals/100 ml 500,00  
Vibrio Cholerae/100 ml Absents  
Així mateix, queda prohibit abocar directament o indirectament a les instal.lacions de sanejament, qualsevol dels següents productes:  
- Gasolina, nafta, petroli i productes intermedis de destil.lació; benzé, tolué, xilé i qualsevol altre dissolvent o líquid orgànic immiscible en aigua, combustible o inflamable.  
- Carbur càlcic i altres substàncies sòlides potencialment perilloses, com ara hidrurs, peròxids, clorats, perclorats, bromats, etc.  
- Components susceptibles de donar lloc a mescles inflamables o explosives amb l'aire o mescles altament comburents.  
- Deixalles radioactives.  
- Deixalles de coloracions indesitjables i no eliminables pel sistema de depuració.  
- Pintures i dissolvents orgànics.  
- Substàncies corrosives.  
- Líquids que continguen productes susceptibles de precipitar, dipositar-se o reaccionar amb les aigües residuals i produir alguna de les substàncies enumerades.  
- Residus sòlids capaços de causar obstruccions com ara cendres, carbonisses, arenes, encenalls, draps, ossos, plàstics, escombraries domèstiques, etc.  
- Llots procedents d'instal.lacions de depuració, neteja d'escomeses domiciliàries, embornals, xarxa de clavegueram, pous cecs, etc.  
- Substàncies farmacèutiques que puguen pertorbar el normal funcionament de les instal.lacions de depuració.  
- Olis i greixos flotants.  
6) Aquells habitatges o indústries que no aboquen les seues aigües residuals al clavegueram, hauran de depurar les seues aigües abans de realitzar el corresponent abocament, i se'n prohibirà en tot cas l'abocament directe a pous cecs. Els dits abocaments necessitaran l'autorització de l'organisme de conca corresponent, tal com es recull en la Llei d'Aigües i en els reglaments que la desenvolupen.  
7) Es prendrà en compte allò indicat pel Servei de Residus i Contaminació pel que fa a les previsions urbanístiques que han de considerar-se en ordenances i la reserva de sòl per a abocador.  
8) La destinació final dels residus generats (inerts, assimilables a urbans, tòxics i perillosos) serà l'adequat a cadascun d'ells, d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques.  
9) Davant el greu risc sísmic a què està sotmés el municipi d'Almoradí s'hi aplicarà la Norma de Construcció Sismoresistent (NCSE-94) i la redacció, per part d'aquest ajuntament, dels plans (territorial i especials) d'emergències municipals necessàries i considerats així per la Direcció General d'Interior de la Conselleria d'Administració Pública.  
10) Enfront del risc d'inundació que afecta el municipi quedaran recollides en la normativa del projecte les següents mesures preventives:  
- Al nucli urbà de el Saladar, situat a la zona més afectada, no es permetrà la construcció de nous habitatges.  
- En totes les zones que s'han d'urbanitzar confrontants amb el nucli urbà d'Almoradí, i que utilitzaran la mateixa depuradora, s'establiran les dimensions dels desguassos de pluvials i s'adequarà la nova depuradora a les necessitats de desguàs.  
- En les zones industrials s'establirà que totes les indústries situades allí hauran de col.locar la maquinària en bancada d'1 metre d'alçada i elevar l'àrea dedicada a emmagatzemar les matèries primeres i productes derivats.  
- S'adequarà l'actual pla municipal enfront d'inundacions a la recent legislació que incideix en la qüestió i s'elaborarà el Pla Especial Municipal enfront d'inundacions.  
11) Aquestes condicions hauran de ser inexcusablement preses en compte per l'ajuntament abans de la concessió de les corresponents llicències d'obres o d'activitat.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 4 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 298/94-AIA, sobre el projecte de revisió del Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Cullera (la Ribera Baixa), promogut per l'Ajuntament de Cullera.  
Vist que, amb data 19 de novembre de 1994, la Comissió Territorial d'Urbanisme de València va remetre a la Conselleria de Medi Ambient l'estudi d'impacte ambiental del projecte de revisió del Pla General d'Ordenació Urbana de Cullera,  
Vist que d'acord amb l'article 21 del Decret 162/1990, Reglament de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, amb data 5 de desembre de 1994 va sol.licitar-se a l'Ajuntament de Cullera que remetera els documents tècnics del projecte i els certificats d'exposició pública i aprovació provisional del projecte i l'estudi d'impacte ambiental, a fi de completar-ne l'expedient i continuar la seua tramitació,  
Vist que, tal com preveu l'article 18 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89 de 3 de març, d'Impacte Ambiental, s'han efectuat consultes als següents organismes: serveis territorials de València, Servei de Planificació dels Recursos Hidrològics, Servei d'Espais Naturals i Servei de Residus i Contaminació, de la Conselleria de Medi Ambient, i Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera. Igualment, va efectuar-se consultes verbals a la Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura i al Servei de Protecció Civil, de la Conselleria d'Administració Pública, a fi que comunicaren les seues observacions sobre el projecte,  
Vist que, amb data 23 de desembre de 1994, l'Ajuntament de Cullera va remetre a la Conselleria de Medi Ambient els certificats de l'exposició pública del projecte de revisió del Pla General i l'estudi d'impacte ambiental. Quant al document tècnic del projecte, s'indica que aquest es troba dipositat en les dependències de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València,  
Vist que, amb data 16 de gener de 1995, va comunicar-se a l'Ajuntament de Cullera que, sense menyscapte d'allò que assenyala l'esmentat article 21 del Decret 162/1990, i a fi d'agilitar la tramitació de l'expedient, el Servei de Programació i Avaluació d'Impacte Ambiental s'ha posat en contacte amb la Comissió Territorial d'Urbanisme de València. L'esmentada Comissió només disposa d'un exemplar del projecte de revisió del Pla General, la qual cosa impedeix la seua consulta i anàlisi,  
Vist que, amb data 26 de gener de 1995, l'Ajuntament de Cullera va comunicar a la Conselleria de Medi Ambient que, posats en contacte amb la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, aquesta facilitaria un exemplar del projecte de revisió del Pla General, a fi que fóra incorporat a l'expedient per a l'emissió de la corresponent declaració d'impacte ambiental,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut exposat al públic, pel termini d'un mes, mitjançant un anunci de l'Ajuntament de Cullera publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València de 30 de maig de 1994; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 26 de maig de 1994, i en el diari Levante de 30 de maig de 1994,  
Vist que, durant el període d'informació pública, s'ha presentat una única al.legació a l'estudi d'impacte ambiental, per part de Rafael Pardo Gutierrez, en nom propi i en representació d'Acció Ecologista-Agró, en la qual manifesta l'oposició a les tres àrees de sòl urbanitzable no programat plantejades en el tram litoral entre la séquia de Sant Llorenç i el Mareny Blau, i sol.licita la seua classificació com a sòl no urbanitzable de protecció especial,  
Vist que l'esmentada al.legació ha estat desestimada pel ple de l'Ajuntament, després de previ informe de l'arquitecte redactor del projecte de pla general,  
Vist que, durant el període d'informació pública del projecte de Pla General, s'hi han presentat diverses al.legacions que recullen, totalment o parcialment, continguts de caràcter ambiental. Aquestes al.legacions es refereixen, entre d'altres, als següents aspectes:  
- Necessitat d'un estudi i una declaració d'impacte ambiental de l'àrea portuària.  
- Oposició a la classificació de sectors de sòl urbanitzable dins l'àmbit del Parc Natural de l'Albufera, per raons jurídiques i ambientals.  
- Falta de consideració, per part del projecte de pla general, de jaciments i zones arqueològiques existents al terme municipal.  
Vist que els informes rebuts de les consultes realitzades es resumeixen en els següents apartats:  
a) Servei de Residus i Contaminació:  
El Pla Estratègic d'Infraestructures de Tractament de Residus Sòlids Urbans de la Comunitat Valenciana inclou Cullera en la Unitat de Gestió de la Ribera del Xúquer, la qual disposa de la planta de compostatge de Guadassuar i l'abocador de rebujos de Xàtiva. Actualment Cullera tracta els seus residus en aquestes instal.lacions sense cap problema. Pel que fa als residus inerts, no hi ha prevista la ubicació de cap abocador al mateix municipi. Tot i això, és convenient que s'efectue la corresponent reserva de sòl per a l'eventual ubicació d'un sistema de tractament davant la possibilitat d'haver de fer-ne ús en circumstàncies especials per raó d'una alteració temporal de la gestió habitual dels residus. Aquesta reserva de sòl tindrà una superfície de 4 Ha, mentre que per a residus inerts es recomana que es reserve una superfície de 2 ha.  
b) Direcció General de Conservació del Medi Natural:  
El document analitzat considera l'increment d'urbanització en l'extrem litoral nord del terme, mitjançant l'ampliació del sòl urbà del Mareny de Sant Llorenç i el Dosser, i la instal.lació de tres nuclis de sòl urbanitzable no programat en la franja litoral entre els dos nuclis esmentats. Aquesta ampliació és contrària a allò previst en la LLei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable, a més de provocar una degradació irreversible en un territori inclòs en el Parc Natural de l'Albufera com a zona de protecció especial agrícola i integral. L'interés d'aquesta zona està basat en la Directriu 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestre, a més de la delimitació del Parc Natural de l'Albufera com a àrea de la llista A del Conveni de Ramsar (convenció internacional per a la protecció de zones humides) i com a zona ZEPA (Directriu 79/409/CEE, relativa a la protecció de Zones d'Especial Protecció per a les Aus).   
Les ampliacions proposades es basen en una situació irregular, atés que la Conselleria de Medi Ambient ha instruït 18 expedients sancionadors amb resolució de demolició contra altres tants casos de construccions de segona residència il.legals. Aquesta situació està evidentment motivada per l'absència de vigilància municipal quant a disciplina urbanística. Altre aspecte que cal considerar és la falta de reconeixement per part de l'equip redactor del PGOU del Decret 71/93, de 31 de maig, de Règim Jurídic del Parc Natural de l'Albufera.  
S'hi adjunten com a annexos la justificació de l'interés ecològic del cordó dunar del Mareny de Sant Llorenç i la llista dels expedients sancionadors instruïts contra edificacions sense llicència.  
Vist que la Direcció General de Patrimoni Artístic ha remés a aquesta Conselleria un total de 39 fitxes de jaciments arqueològics situats al terme municipal de Cullera i recollits en l'Inventari de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana. La major part d'aquests jaciments no han sigut recollits en el projecte de Pla General,  
Vist que els serveis territorials de Medi Ambient de València van remetre la llista de les vies pecuàries classificades al terme municipal de Cullera, cap de les quals no ha estat considerada explícitament en la documentació del projecte de pla general ni en l'estudi d'impacte ambiental.  
Atés que el terme municipal de Cullera, malgrat l'elevadíssima pressió urbanística suportada a partir del desenvolupament massiu del sector turístic, conserva encara enclavaments d'un interés ambiental i paisatgístic excepcional, l'exemple més pregó dels quals -tot i que no l'únic- és el Parc Natural de l'Albufera. Aquest interés s'assenyala en el mateix estudi d'impacte ambiental del projecte, en reconéixer "l'elevada qualitat ambiental general al terme municipal, que es posa de manifest en les seues platges, cordons dunars, zones humides i en la singularitat de la seua muntanya",  
Atés que l'estudi d'impacte ambiental es limita en general a repetir en gran part la informació recollida en la memòria informativa del Pla General, mentre que la valoració dels impactes ambientals es fa de manera superficial i sense tenir en compte la totalitat de les unitats ambientals afectades. A més a més, l'esmentat estudi conté deficiències importants, com ara l'omissió d'un sector de sòl urbanitzable programat en la zona del Brosquil, com també diferències substancials en la delimitació de diversos sectors de sòl urbanitzable i no urbanitzable protegit respecte a la documentació del Pla General. És el cas, per exemple, del sòl no urbanitzable de protecció especial El Marenyet (PE-6), que queda reduït de fet, segons el Pla General, al domini públic maritimoterrestre, mentre que segons l'estudi d'impacte ambiental inclouria les petites zones humides (mallades i ullals) situades al tram sud del Brosquil. Aquestes inexactituds tenen com a resultat, en alguns casos, que la valoració de l'impacte previsible de determinades qualificacions del sòl patesca desviacions significatives, ja que s'evita considerar l'afecció sobre zones d'especial valor ambiental,  
Atés que el projecte de pla general preveu la instal.lació d'un port de tipus marí a la zona de la Bega, al sud-est del nucli urbà de Cullera. En aquest sentit, el Pla de Ports i Instal.lacions Nauticoesportives en la Comunitat Valenciana, confeccionat per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports (1989), proposa l'ampliació de la instal.lació del port de Cullera, de manera que en l'horitzó temporal de 1990 es comptarà amb 250 amarres més. De la informació analitzada per aquesta direcció general es desprén l'existència d'un estudi d'impacte ambiental redactat per al port proposat a instància de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports. Tot i això, l'esmentat estudi no ha sigut presentat en aquesta Conselleria, ni les seues determinacions semblen haver sigut incorporades a l'estudi d'impacte ambiental del projecte de pla general. En conseqüència, la documentació examinada no justifica la idoneïtat de la zona escollida per a la ubicació del port, no ha efectuat cap estudi d'alternatives sobre això ni es proposen mesures correctores de cap tipus,  
Atés que l'estudi d'impacte ambiental reconeix, quant al proveïment d'aigua potable, la insuficiència de la infraestructura actual per a l'augment de dotacions i demandes que s'experimenten, amb una capacitat reguladora reduïda. Malgrat això, no s'hi proposa cap mesura correctora específica,   
Atés que el Decret 71/1993, de 31 de maig, del Govern Valencià, de Règim Jurídic del Parc de l'Albufera, manté per a aquest parc natural la mateixa delimitació que recollia en el seu moment el Decret 89/1986, de 8 de juliol, anul.lat per sentència del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (ratificada per sentència del Tribunal Suprem de 20 de juliol de 1992) basat en la manca del preceptiu informe previ del Consell d'Estat,  
Atés que l'esmentat Decret 71/1993 estableix en el seu article 3.3.a. que tot el sòl inclòs al parc ara classificat com a no urbanitzable serà mantingut amb aquesta classificació i serà objecte de protecció especial. Igualment, l'apartat 3.3.b determina que el sòl ara classificat com a urbà o urbanitzable podrà mantenir aquesta classificació, mentre l'apartat 3.3.d recull la necessitat que els futurs plans generals d'ordenació i les normes subsidiàries de planejament municipal, i la resta d'instruments d'ordenació del territori, s'adapten a les esmentades disposicions,  
Atés que hi ha diverses propostes del projecte de Pla General de Cullera que contradiuen manifestament els articles esmentats del Decret 71/1993, ja que proposen en l'àrea inclosa dins del Parc Natural de l'Albufera la classificació de tres sectors de sòl urbanitzable no programat, l'ampliació d'un àrea de sòl urbà i la classificació d'algunes zones com a sòl no urbanitzable comú RC-1,  
Atés que el sector sud-oest del terme municipal de Cullera correspon a una zona marjalenca, actualment ocupada pel cultiu d'arròs, però amb un interés ecològic i ambiental molt elevat; aquesta zona figura en diversos inventaris de zones humides d'interés (sovint amb el nom de "Marjals al sud del Xúquer"), i es troba protegida en el planejament d'alguns dels municipis confrontants com a zona humida. L'estudi d'impacte ambiental individualitza aquesta unitat ambiental de marjal (Unitat M.J.1, Marjal de Cullera-Tavernes), i li atribueix una qualitat ambiental alta. Al seu torn, el projecte de pla general classifica l'esmentada zona humida com a sòl no urbanitzable comú RC-3, en el qual es permeten els següents usos:  
- Construccions lleugeres o instal.lacions destinades a explotacions agràries (hivernacles o altres anàlogues), amb una superfície màxima de 30 m2, sempre que guarden relació amb la naturalesa i destinació agrícola de la finca, que haurà de tenir una superfície no inferior a una hectàrea.   
- Obres de restauració, condicionament i reforma dels edificis existents destinats preferentment a habitatge unifamiliar quan la tipologia responga a la tradicional del lloc i tinguen caràcter aïllat.  
- Obres, instal.lacions i serveis públics, amb determinades condicions específiques.  
Les característiques actuals d'aquesta zona fan desitjable la seua qualificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, tot i que es mantindrien els usos compatibles abans esmentats, a l'empara d'allò que disposa l'article nové de la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable.   
Atés que, com és ben conegut, el terme municipal de Cullera es troba sotmés a un elevat risc d'inundació, derivat de les revingudes del riu Xúquer. L'estudi d'impacte ambiental i la memòria informativa del pla incorporen una detallada anàlisi sobre la inundabilitat del terme, la qual en determina diverses zones, d'acord amb la intensitat de l'esmentat risc. Així, es considera que té risc alt la part meridional del terme, des de la vora dreta del riu Xúquer fins a la mar. Les urbanitzacions situades en aquest sector (Brosquil, Marenyet, l'Estany i El Dorado) poden patir danys greus. Com a risc mitjà es considera el sector més pròxim a la vora esquerra del Xúquer, incloent-hi la zona de La Bega, entre el nucli urbà de Cullera i la mar. Tot i això, el projecte de pla general no realitza cap previsió explícita per a disminuir el risc d'inundació -tret d'una al.lusió puntual en el cas dels sectors urbanitzables situats a la dreta del Xúquer-, a més de plantejar diverses actuacions urbanístiques en àrees qualificades en l'estudi d'impacte ambiental i la memòria informativa com a sotmeses a risc alt i mitjà d'inundació. Aquestes actuacions són, amb exclusió del sòl urbà, les següents:  
- En àrees sotmeses a risc alt d'inundació: sòl urbanitzable no programat NPI-4; sòl urbanitzable programat PPR-5, PPR-7, PPR-8, PPR-9, PPR-10 i PPR-11; sistema general de serveis públics; sistema general d'infraestructures-depuradora.   
- En àrees sotmeses a risc mitjà d'inundació: sòl urbanitzable programat PRM-3 i PPR-6; sistema general àrea portuària; sistema general d'infraestructures-subministrament d'energia elèctrica.  
Atés que la zona sud del Brosquil representa, com assenyala l'estudi d'impacte ambiental, una depressió topogràfica que es prolonga terra endins a través de les séquies, per això constitueixen eixides predeterminades per les quals les aigües desbordades trenquen superficialment la restinga en cada revinguda. Malgrat el grau elevadíssim d'ocupació urbanística irregular que pateix la zona -amb proliferació d'habitatges unifamiliars sense cap tipus de regulació, moltes d'elles en construcció actualment-, l'esmentat estudi qualifica les àrees del Brosquil Centre i Sud (corresponents en part als sectors de SUP 10 i 11, segons el Pla, i 9 i 10 segons l'estudi d'impacte) com de qualitat ambiental alta (valor 4 sobre 5), atesa l'existència en aquestes d'algunes zones dunars i, sobretot, de mallades i ullals d'elevat interés ambiental. En aquest sentit, s'ha de remarcar que tot i que la memòria del Pla assenyala que s'ha incorporat a la protecció especial "El Marenyet" en sòl no urbanitzable, recollint així la protecció del cordó dunar i les mallades del litoral sud de Cullera, la delimitació que es proposa per als sectors de sòl urbanitzable programat 10 i 11 inclou aquestes zones humides dins l'àmbit del sòl urbanitzable, si bé s'assenyala la ubicació dels sistemes generals d'espais lliures en coincidència amb la franja més pròxima al litoral,  
Atés que, segons el que assenyala el punt anterior, i a més del valor ambiental derivat de l'abundància de surgències -moltes d'elles en un estat deplorable de conservació-, pot afirmar-se que l'àrea ocupada pels sectors de sòl urbanitzable programat PPR-10 i PPR-11 constitueix, almenys parcialment, la via principal de desguàs de les aigües procedents de les revingudes extraordinàries del Xúquer al sud del terme municipal de Cullera,  
Atés que, segons la documentació examinada per aquesta direcció general, la delimitació de la zona de domini públic maritimoterrestre en l'extrem sud del Brosquil, que inicialment incloïa les àrees de mallada i ullal immediates a la costa, ha sigut modificada amb posterioritat per la demarcació de costes arran de les obres efectuades per a construir una duna artificial. S'ha d'assenyalar que els camins d'accés oberts presumiblement per a les obres esmentades han afectat part de l'ullal situat al sud del Brosquil,  
Atés que el cap de Cullera alberga una de les darreres poblacions conegudes de l'espècie vegetal Limonium dufourei, endemisme valencià en perill d'extinció estrictament protegit per l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Tot i que l'ocupació urbanística de la rodalia del far de Cullera ha fet desaparéixer gran part de les poblacions d'aquesta espècie en la zona, l'àrea inclosa dins el domini públic maritimoterrestre conserva encara algunes d'aquestes poblacions, per la qual cosa resulta necessari establir les mesures necessàries per a garantir la seua viabilitat i evitar l'extinció de l'espècie,   
Atés que la xarxa de sanejament de Cullera presenta notables mancances, com s'assenyala en la pàgina 306 i següents de la memòria informativa del projecte de pla general. Segons l'esmentada memòria, la xarxa de col.lectors secundaris de la ciutat de Cullera és molt deficitària, a més que alguns edificis aboquen les seues aigües residuals a séquies subterrànies sense identificar. La zona de la badia de Cullera ha estat objecte d'un estudi en profunditat per part de la Universitat Politècnica de València, el qual ha posat de manifest nombroses deficiències, entre les quals es poden esmentar les anomalies en la xarxa i la insuficiència de la depuradora del far. La resta del municipi, poblats antics i urbanitzacions no tracten les seues aigües residuals,  
Atés que, segons l'Inventari de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana, confeccionat per la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, es troben inventariats en el terme municipal de Cullera un total de 38 jaciments arqueològics i paleontològics i elements històrics que s'ha de protegir. El Catàleg d'Edificis Protegits del Pla General d'Ordenació Urbana (annex 6 a les Normes Urbanístiques) considera un total de 149 elements protegits, a més d'una llista de 30 retaules ceràmics. Tot i això, només 6 d'aquests elements corresponen a jaciments arqueològics catalogats per la Conselleria de Cultura: castell, santuari i Via-Crucis (medieval-contemporani), Cova del Dragut (Bronze), volcà del far (paleolític-ibèric), ermita dels Sants de la Pedra (medieval), ermita de Sant Llorenç (moderna) i Torre Mareny (moderna, s. XVI). Per tant, resten sense cap tipus de protecció un total de 32 jaciments arqueològics catalogats, alguns dels quals se situen en l'àmbit de sòl urbà o urbanitzable. L'estudi d'impacte ambiental no ha valorat la incidència del projecte sobre els esmentats jaciments,  
Atés que en la documentació examinada no s'ha trobat cap determinació explícita sobre les vies pecuàries existents al municipi, tret d'al.lusions generals a la Llei 22/1974 en la memòria informativa del projecte de pla general i la indicació, en l'article 4.12 de les Normes Urbanístiques, que les vies pecuàries existents al municipi -sense indicar quines són- tindran, en sòl no urbanitzable, la qualificació PI (protecció d'infraestructures),  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Cullera (la Ribera Baixa), llevat d'allò que s'assenyala en els punts segon i tercer d'aquesta declaració d'impacte ambiental, i sempre que es complesquen les mesures correctores que s'assenyalen a continuació, a més de les incloses en l'estudi d'impacte ambiental del projecte, mentre no entren en contradicció amb aquelles:  
\* Atenent l'elevat risc d'inundació per revingudes del Xúquer al qual es troba sotmés el terme municipal de Cullera, el projecte de Pla General haurà d'incorporar directrius explícites de protecció per a reduir aquest risc a nivells admissibles en els sectors de sòl urbanitzable sotmesos a un risc alt o mitjà segons la documentació del Pla i el seu estudi d'impacte ambiental. Aquestes directrius inclouran les mesures -limitació de soterranis, obligatorietat de plantes baixes exemptes, prohibició d'emmagatzematge de substàncies tòxiques i perilloses en el cas d'usos industrials, etc- que es consideren oportunes per a prevenir, en la mesura del possible, els danys a béns i persones. Les esmentades directrius s'hauran d'incorporar als plans parcials que desenvolupen aquests sòls, i l'aprovació definitiva d'aquests quedarà condicionada a l'informe favorable previ emés pel Servei de Protecció Civil de la Conselleria d'Administració Pública. Els sectors i àrees afectats per aquesta condició, d'acord amb allò indicat per l'estudi d'impacte ambiental i la memòria informativa del projecte de pla general, són els següents:  
- Sòl urbanitzable no programat NPI-4 (industrial marge dreta)  
- Sòl urbanitzable programat PPR-5 (residencial marge dreta)  
- Sòl urbanitzable programat PPR-7 (Marenyet Oest)  
- Sòl urbanitzable programat PPR-8 (Brosquil Nord)  
- Sòl urbanitzable programat PPR-9 (Brosquil Centre-1)  
Pel que fa al sòl urbanitzable programat PPR-10 i PPR-11, s'atendrà el que assenyala sobre això el punt segon d'aquesta declaració.  
\* El projecte de pla general haurà de considerar l'existència, en la rodalia del far, de poblacions de l'espècie vegetal endèmica Limonium dufourei. En aquest sentit, la documentació del Pla incorporarà la necessitat que qualsevol obra que es realitze en la carretera d'accés al far o en el sòl urbà situat immediatament a l'oest d'aquesta, i que puga provocar alteracions sobre el règim dels vessaments que circulen sobre els penya-segats del far, siga supervisada pel servei competent de la Conselleria de Medi Ambient.  
\* Quant a la proposta d'ubicació del Sistema General d'Espais Lliures (GEL) en la zona superior de la muntanya de les Raboses, l'eventual adequació d'aquesta àrea per a l'ús previst tindrà en compte el caràcter de zona natural de l'entorn en què se situa. En conseqüència, el projecte de pla general haurà d'incorporar directrius explícites respecte a aquesta adequació, les quals consistiran almenys en la prohibició d'efectuar moviments de terra i alterar el perfil del terreny, la utilització en la revegetació d'espècies autòctones corresponents a la vegetació potencial de la zona, la reconstrucció d'ecosistemes naturals i el manteniment i conservació d'aquelles zones ocupades per vegetació natural que presenten un estat acceptable de conservació o recuperació, com també el respecte absolut a les singularitats arqueològiques i botàniques que s'hi presentaren.  
\* Als jaciments arqueològics i elements protegits recollits en el Catàleg d'Edificis Protegits del projecte de Pla General (annex 6 a les Normes Urbanístiques) s'haurà d'afegir els següents elements catalogats per la Conselleria de Cultura:  
- Ràfol (medieval)  
- Nora (medieval)  
- Torre Escipions (islàmica)  
- Cova de l'Aliga (paleolític superior-epipaleolític)  
- Covatxa Ribera (eneolític-bronze antic)  
- El Murtar (medieval)  
- Fragols (medieval)  
- Bena-Faquil (medieval)  
- Muntanya de l'Aliga (paleolític-bronze)  
- Cova del Barranc de Ribera (indeterminada)  
- Vessant SE del Castell (indeterminada)  
- Recinte urbà medieval (medieval)  
- Voltants del Castell (ibèrica a medieval)  
- Covatxa Giner (eneolític)  
- Bretxa Ossífera del Castell (paleontològic-pleistocé)  
- Rafal-Mussa (medieval)  
- Tollo (medieval)  
- Les Oliveretes (bronze)  
- Esquerda de les Oliveretes (bronze)  
- Muntanya Petita (bronze)  
- Punta de l'Illa (romà)  
- Alt del Fort (ibèric-islàmic-medieval)  
- Barri de la Ràpita (ibero-romà i baix imperial)  
- Alqueria del Camí de la Calçada (medieval)  
- Asil de Bou (final eneolític)  
- Cova de l'Arena (paleolític superior)  
- Cova de la Bassa de Sant Llorenç (paleontològic)  
- Recinte Musulmà (islàmic)  
- Cova del Borratxo o Punta Negra (neolític-bronze)  
- Cova de l'Avenc de la Pastereta  
- Cova de l'Avenc (bronze)  
- Cova del Dragut (bronze)  
Aquests elements gaudiran del nivell de protecció número 1, d'acord amb allò que s'especifica en l'article 3.20 de les Normes Urbanístiques del projecte de pla general, i hauran de delimitar-se i determinar-se en els plànols d'ordenació corresponents.  
\* Quant als recintes urbans islàmic i medieval i al barri de la Ràpita, on l'inventari de jaciments arqueològics indica l'existència de restes islàmiques, medievals i ibero-romanes, el projecte de pla general haurà de delimitar aquests àmbits com a perímetres de protecció arqueològica i establir les mesures escaients per a garantir la preservació de les restes que s'hi presenten. Entre aquestes mesures haurà de figurar almenys la necessitat d'efectuar cates arqueològiques abans de qualsevol obra que s'hi realitze. La troballa de jaciments de qualsevol tipus en aquestes zones, com en la resta del terme municipal, tindrà com a conseqüència la paralització immediata de les obres i l'obligatorietat d'informar sobre les troballes que s'hi produiren a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, segon allò que estableix la Llei 16/1985, de Patrimoni Històric Espanyol.  
\* El projecte de pla general haurà d'incorporar la llista de vies pecuàries classificades al terme municipal de Cullera per l'Ordre de 8 de setembre de 1989, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca (DOGV número 1.156). Aquestes vies són les següents (amb indicació de l'amplària legal):  
- Sendera de Natzaret a Gandia (20 m)  
- Sendera de les Barques (20 m)  
- Sendera d'Alginet i Algemesí (20 m)  
- Assagador de la Racona (4,5-6 m)  
- Assagador de la Mota de Favara a Cullera (4,5-12/ 4,5:2/ 12:2 m)  
- Assagador del Mareny (5/5:2 m)  
- Assagador de l'Alter (5 m)  
- Assagador de la Torre del Riu (4,5- 6 m)   
- Assagador de la Font del Gegant (4,5-6 m)  
La totalitat de les vies pecuàries esmentades hauran de recollir-se en la Normativa Urbanística del Pla com a elements protegits, a més de determinar-se en els plànols d'informació i ordenació corresponents, amb indicació de la seua amplària legal.  
\* Les previsions del projecte de pla general sobre la xarxa viària inclosa dins l'àmbit del Parc de l'Albufera quedaran en suspens fins que s'aprove definitivament el projecte d'ordenació de la xarxa viària de l'Albufera, redactat per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, actualment en fase de projecte bàsic i pendent de declaració d'impacte ambiental que ha d'emetre la Conselleria de Medi Ambient.  
\* Pel que fa al projecte de variant de Sueca, PK 242 a 259 (la qual es troba actualment en fase d'estudi informatiu per part del Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient), l'eventual reserva de sòl que efectuarà el projecte de pla general per a alguna de les cinc solucions proposades en l'esmentat estudi informatiu quedarà condicionada a la solució que s'adopte definitivament, la qual haurà de comptar en qualsevol cas amb la preceptiva declaració d'impacte ambiental.  
\* S'haurà d'especificar la destinació prevista per a les aigües residuals d'origen industrial produïdes en els sòls urbans i urbanitzables d'aquest ús. La connexió d'aquestes àrees a la xarxa general de clavegueram per al tractament en l'estació depuradora prevista per al municipi quedarà condicionada a les característiques fisicoquímiques de les aigües que s'hi produesquen.  
En el cas que les característiques fisicoquímiques de les aigües residuals produïdes requeriren la depuració prèvia al tractament conjunt, l'ajuntament exigirà a les indústries que s'hi situen la depuració prèvia de les aigües produïdes fins a nivells admissibles per al seu tractament conjunt. Igualment, i en el cas del sòl urbanitzable no programat NPI-4, el pla parcial que es redacte podrà efectuar una reserva de sòl dins el seu àmbit per a la ubicació de les corresponents instal.lacions de tractament.  
Pel que fa a les característiques exigibles de les aigües residuals produïdes en el municipi, l'ajuntament incorporarà els paràmetres recollits en el model d'ordenança municipal d'abocaments, confeccionat per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
\* D'acord amb les directrius contingudes en l'informe emés pel Servei de Residus i Contaminació de la Conselleria de Medi Ambient, el Pla General haurà de reservar sòl per a l'eventual ubicació d'una planta de transferència de residus sòlids urbans, la qual es determinarà en els plànols corresponents com a sistema general. Igualment, el Pla General haurà d'efectuar una reserva de sòl per a la ubicació d'un abocador de residus sòlids inerts. Aquest abocador se situarà preferentment en pedreres abandonades o buits del terrenys que no corresponguen a ullals, mallades o zones humides. Complementàriament, l'Ajuntament de Cullera haurà d'adoptar les disposicions necessàries per a evitar l'abocament indiscriminat de residus sòlids urbans i inerts en el terme municipal.  
\* Durant el període de vigència del Pla General l'Ajuntament de Cullera presentarà, amb una periodicitat anual i davant la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en el qual es donarà compte del compliment del programa de vigilància descrit a l'apartat 9 de l'estudi d'impacte ambiental, dels efectes derivats de l'aplicació del Pla i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que preveu l'estudi d'impacte ambiental. A més dels controls especificats en l'esmentat programa de vigilància ambiental, s'analitzaran els següents:  
- Aparició d'edificacions disperses fora d'ordenació.  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans, inerts i industrials.  
- Grau d'execució de les obres d'infrastructura previstes per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals en els diferents sectors dispersos residencials i industrials.  
Segon  
No estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, les següents determinacions del projecte de Pla General d'Ordenació Urbana de Cullera:  
\* Mentre no entren en contradicció amb allò que disposa el Decret 71/1993, de 31 de maig, del Govern Valencià, de Règim Jurídic del Parc de l'Albufera, no s'estimen acceptables les següents propostes:  
- Sòl urbanitzable no programat àrea NPR-1 (Mareny Nord)  
- Sòl urbanitzable no programat àrea NPR-2 (Mareny Sud)  
- Sòl urbanitzable no programat àrea NPR-3 (Juluna)  
- L'ampliació del Mareny de Sant Llorenç i el Dosser respecte a l'àrea delimitada com a sòl urbà en les Normes Subsidiàries Transitòries vigents.  
- El sector de sòl no urbanitzable comú RC-1 corresponent al camp de tir situat en el Cabeçol.  
Per a aquestes àrees es mantindrà la classificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, en les diferents categories que afecten al parc natural.  
\* La classificació com a sòl urbanitzable comú-RC3 dels arrossars al sud del Xúquer, els quals es qualificaran com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, tot i que es mantindran els usos compatibles assenyalats en el projecte de Pla General, a l'empara del que disposa l'article nové de la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable.  
\* La classificació com a sòl urbanitzable programat dels sectors PPR-10 (El Brosquil Centre-2) i PPR-11 (El Brosquil Sud).   
Les àrees ocupades per marjal i ullals determinades als plànols del Pla General es classificaran com a sòl no urbanitzable de protecció especial PE-6. Així mateix, qualsevol actuació urbanística que es desenvolupe en els sectors esmentats quedarà condicionada tant a la no afecció sobre el sòl no urbanitzable de protecció especial PE-6, com a la justificació documentada que l'activitat urbanística en la zona en qüestió no afectaria les característiques del desguàs en el cas de revingudes extraordinàries del riu Xúquer.  
Tercer  
Pel que fa a l'àrea classificada com a sistema general-àrea portuària en la zona de La Bega, l'eficàcia de l'aprovació definitiva del Pla sobre això quedarà supeditada a la preceptiva declaració d'impacte ambiental que s'emeta en el seu moment per a aquesta activitat. En qualsevol cas, l'expedient que es remeta a aquesta Conselleria per a l'emissió de l'esmentada declaració haurà d'incloure, sense menyscapte del que recull la legislació sectorial vigent, un estudi d'alternatives sobre la ubicació del port, com també la valoració detallada del possible efecte de la construcció de la infraestructura sobre el desguàs del riu Xúquer en el cas de revingudes extraordinàries.  
Quart  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Cinqué  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 5 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 171/93-AIA sobre la modificació número 11 del Pla General d'Ordenació Urbana d'Orihuela (el Baix Segura), promogut pel seu Ajuntament.  
Vist que, el 30 d'agost de 1993, l'Ajuntament d'Orihuela va presentar l'estudi d'impacte ambiental de la modificació número 11 del PGOU i els resultats de l'exposició pública,  
Vist que, en data 8 de setembre de 1993, se sol.licita a l'Ajuntament d'Orihuela el projecte tècnic de la modificació del PGOU aprovat provisionalment per a completar la documentació del referit expedient,  
Vist que, en data 15 de novembre de 1993, es requereix novament a l'ajuntament el projecte tècnic,  
Vist que, el 3 de novembre de 1994, es comunica a l'ajuntament el termini de deu dies per a presentar el projecte de modificació sol.licitat i que, transcorregut aquest temps sense rebre'l, s'arxivarà l'expedient obert amb aquesta finalitat,  
Vist que, el 21 de novembre de 1994, es rep un escrit de l'Ajuntament d'Orihuela en què dóna a conéixer la fase de tràmit en què es trobava la modificació núm. 11 del PGOU i que aquest es remetria una vegada tinguera l'aprovació provisional, situació que manté obert l'expedient,  
Vist que, el 14 de febrer de 1995, es rep el projecte de modificació núm. 11 del PGOU, aprovat provisionalment pel ple de l'ajuntament en sessió feta el 6 de febrer del mateix any,  
Vist que el projecte de modificació núm. 11 del PGOU d'Orihuela tracta sobre la requalificació de 3,2 ha de sòl no urbanitzable a sòl apte per a urbanitzar no programat, que es troba rodejat per: uns altres sòls urbanitzables (PAU-16) al nord i a l'est, la carretera d'Orihuela a Redován al sud i amb vial de circumval.lació a l'oest. I aquest sòl reclassificat passarà a formar part del Programa d'Actuació Urbanística-22 d'ús industrial situat a l'altre costat del vial de circumval.lació,  
Vist que, segons un certificat de l'Ajuntament, l'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic durant el termini d'un mes i que, finalitzat el termini d'exposició, no s'hi va presentar cap al.legació.  
Atés que en l'estudi d'impacte ambiental no es considera la incidència ambiental de l'ús industrial que tindrà el sòl apte per a urbanitzar no programat, a pesar de situar-se entre altres sòls amb el mateix ús,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de modificació núm. 11 del Pla General d'Ordenació Urbana d'Orihuela (el Baix Segura), en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental i els següents punts:  
1) La destinació final dels residus generats (inerts, assimilables a urbans, tòxics i perillosos) serà l'adequat a cadascun d'ells, d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques.  
2) Les condicions que s'han d'establir per a les aigües residuals industrials abans del seu abocament a la xarxa de sanejament general, seran les següents:  
- Concentració màxima permissible per als paràmetres fisicoquímics característics que han de ser considerats en l'abocament. Els mètodes utilitzats en les determinacions analítiques seran els oficials.  
Paràmetre /unitat Concentració  
Ph 5,50 - 9,00  
Sòlids en suspensió (mg/l) 500,00  
Materials sedimentables (ml/l) 15,00  
Sòlids grossos Absents  
DBO5 (mg/l) 500,00  
DQO (mg/l) 1.000,00  
Temperatura (øC) 40,00  
Color inapreciable a una dilució de 1/40  
Alumini (mg/l) 10,00  
Arsènic (mg/l) 1,00  
Bari (mg/l) 20,00  
Bor (mg/l) 3,00  
Cadmi (mg/l) 0,50  
Crom III (mg/l) 3,00  
Crom VI (mg/l) 0,50  
Ferro (mg/l) 5,00  
Manganés (mg/l) 5,00  
Níquel (mg/l) 5,00  
Mercuri (mg/l) 0,10  
Plom (mg/l) 1,00  
Seleni (mg/l) 0,50  
Estany (mg/l) 10,00  
Coure (mg/l) 1,00  
Zinc (mg/l) 5,00  
Cianurs (mg/l) 0,50  
Clorurs (mg/l) 500,00  
Sulfurs (mg/l) 2,00  
Sulfats (mg/l) 1.000,00  
Fluorurs (mg/l) 12,00  
Fòsfor total (mg/l) 15,00  
Amoníac (mg/l) 25,00  
Nitrogen nítric (mg/l) 20,00  
Olis i greixos (mg/l) 100,00  
Fenols (mg/l) 2,00  
Aldehids (mg/l) 2,00  
Detergents (mg/l) 6,00  
Pesticides (mg/l) 0,05  
La suma de les fraccions de: concentració real/concentració límit relativa als elements tòxics (arsènic, cadmi, crom, níquel, mercuri, plom, seleni, coure i zinc) no superarà el valor de 5.  
- Concentracions microbiològiques màximes admissibles en l'abocament:  
Paràmetre / unitat Concentració  
Coliformes totals/100 ml 10.000,00  
Coliformes fecals/100 ml 2.000,00  
Estreptococs fecals/100 ml 500,00  
Vibrio Cholerae/100 ml Absents  
Així mateix, queda prohibit abocar directament o indirectament a les instal.lacions de sanejament, qualsevol dels següents productes:  
- Gasolina, nafta, petroli i productes intermedis de destil.lació; benzé, tolué, xilé i qualsevol altre dissolvent o líquid orgànic immiscible en aigua, combustible o inflamable.  
- Carbur càlcic i altres substàncies sòlides potencialment perilloses, com ara hidrurs, peròxids, clorats, perclorats, bromats, etc.  
- Components susceptibles de donar lloc a mescles inflamables o explosives amb l'aire o mescles altament comburents.  
- Deixalles radioactives.  
- Deixalles de coloracions indesitjables i no eliminables pel sistema de depuració.  
- Pintures i dissolvents orgànics.  
- Substàncies corrosives.  
- Líquids que continguen productes susceptibles de precipitar, dipositar-se o reaccionar amb les aigües residuals i produir alguna de les substàncies enumerades.  
- Residus sòlids capaços de causar obstruccions com ara cendres, carbonisses, arenes, encenalls, draps, ossos, plàstics, escombraries domèstiques, etc.  
- Llots procedents d'instal.lacions de depuració, neteja d'escomeses domiciliàries, embornals, xarxa de clavegueram, pous cecs, etc.  
- Substàncies farmacèutiques que puguen pertorbar el normal funcionament de les instal.lacions de depuració.  
- Olis i greixos flotants.  
3) En el cas que les aigües residuals no s'aboquen al clavegueram, hauran de depurar-se abans de fer el corresponent abocament i se'n prohibeix l'abocament directe a pous cecs. Els dits abocaments necessitaran l'autorització de l'organisme de conca corresponent, tal com estableix la Llei d'Aigües i els reglaments que la desenvolupen.  
4) Els nivells màxims admissibles d'emissions gasoses de les indústries compliran allò establert en el Decret 833/75, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/72 de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
5) Respecte als nivells de soroll i vibracions permesos, s'indiquen els continguts en el model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica.  
6) Aquestes condicions hauran de ser inexcusablement preses en compte per l'ajuntament abans de la concessió de les corresponents llicències d'obres o d'activitat.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 6 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 010/95-AIA sobre la modificació número 2 del Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar del Segura (el Baix Segura), promogut pel seu ajuntament.  
Vist que, el 12 de gener de 1995, l'Ajuntament de Guardamar del Segura va presentar el projecte de modificació núm. 2 del PGOU i l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que el projecte de modificació núm. del PGOU consisteix a adaptar la normativa del sòl no urbanitzable comú a la Llei 4/92, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable,  
Vist que, el 31 de març de 1995, es rep de l'ajuntament la documentació del tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que, segons un certificat de l'ajuntament, l'estudi d'impacte ambiental ha sigut objecte d'exposició pública, durant el termini de trenta dies, mitjançant un edicte de l'ajuntament publicat en el Butlletí Oficial de la Província núm. 34 de 10 de febrer de 1995 i que, finalitzat el termini d'exposició, no s'hi va presentar cap al.legació,  
Vist que, en el projecte de modificació es recull, dins de l'apartat d'usos i activitats subjectes a autorització prèvia en sòl no urbanitzable, les instal.lacions i els usos de càmping.  
Atés que la Llei 4/92, en el seu article 8.2, disposa que les activitats turístiques, esportives, recreatives, d'oci i esbargiment i terciàries, en les quals s'inclouen els càmpings, s'han d'aprovar després de prèvia declaració d'interés comunitari,  
Atés que, en l'apartat 10.B) de la normativa del projecte, l'ajuntament proposa com a activitats subjectes a declaració d'interés comunitari prèvia "la totalitat d'usos i aprofitaments susceptibles d'interés comunitari... en les condicions i pel procediment establert en la Llei 4/92, de la Generalitat Valenciana", en contradicció amb allò disposat en el punt anterior,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de modificació número 2 del Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar del Segura (el Baix Segura), en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental i amb la següent condició:  
En concordança amb el que preceptu la Llei 4/92, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable, les activitats turístiques, esportives, recreatives, d'oci i esbargiment i terciàries, necessitaran una declaració d'interés comunitari.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 7 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 073/95-AIA, sobre el projecte de Normes Subsidiàries de Planejament del terme municipal d'Aigües (l'Alacantí).  
Vist que, amb data 23 de novembre de 1994, l'Ajuntament d'Aigües va presentar en la Conselleria de Medi Ambient l'estudi d'impacte ambiental de les Normes Subsidiàries del municipi per a consulta prèvia al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental,   
Vist que, amb data 12 de desembre de 1994, es va remetre a l'Ajuntament d'Aigües un informe sobre la documentació presentada. En aquest informe s'assenyalen els següents aspectes de l'estudi que haurien de ser completats:  
- Patrimoni arqueològic eventualment existent al terme.  
- Ampliació de l'anàlisi dels riscos ambientals.  
- Previsions per al tractament de les aigües residuals d'origen urbà.  
- Ampliació del sòl no urbanitzable d'especial protecció a diverses àrees naturals del nord i est del terme.  
Vist que, amb data 2 de març de 1995, l'Ajuntament d'Aigües va remetre a la Conselleria de Medi Ambient el document d'aprovació inicial del projecte de Normes Subsidiàries de Planejament del municipi, junt amb el corresponent estudi d'impacte ambiental i el certificat de l'exposició pública d'aquest,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat exposat al públic, pel termini d'un mes, mitjançant anuncis de l'Ajuntament d'Aigües publicats en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant, núm. 280, de 7 de desembre de 1994; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 2.416, de 29 de desembre de 1994, i en el diari Información de 2 de desembre de 1994,  
Vist que durant el període d'informació pública s'han presentat dues al.legacions a l'expedient, per part de la Sra. María Leticia de Borbón y de Rojas, amb el següent contingut:  
- Establiment d'un sòl apte per a urbanitzar d'uns 60.000 m2 a la zona denominada del Pi.  
- Es considera insuficientment justificat el valor ecològic atribuït al Pinar del Balneari, Umbral del Bacorero-Foia de Cotes i Ginebral.  
Totes dues al.legacions han estat desestimades pel ple de l'Ajuntament, després del previ informe tècnic.  
Vist que, amb data 6 d'abril de 1995, l'Ajuntament d'Aigües va remetre a aquesta Conselleria el certificat de l'exposició pública i l'aprovació provisional del projecte de Normes Subsidiàries. Segons aquest certificat, de les al.legacions presentades en el termini d'exposició pública, només s'han estimat parcialment les presentades pel Sr. José María Vinuesa Angulo, en representació de Prognosis, SA, sense que s'hi haja introduït cap variació substancial en les previsions de les Normes.  
Atés que el projecte de Normes Subsidiàries d'Aigües va ser presentat davant la Conselleria de Medi Ambient el 15 de novembre de 1991, per tal que s'hi emetera la declaració d'impacte ambiental. Això no obstant, i davant la falta d'informació suficient per a prendre una decisió sobre l'actuació projectada, el 28 d'abril de 1992 va dictar-se una resolució en el sentit de tornar al promotor l'estudi d'impacte ambiental, tot fent constar la necessitat de sotmetre a nova informació pública l'estudi d'impacte ambiental complementat amb els extrems exigits en l'esmentada resolució,  
Atés que, amb data 19 d'octubre de 1992, l'Ajuntament d'Aigües va presentar un nou estudi d'impacte ambiental del projecte de Normes Subsidiàries. En relació amb aquest, amb data 11 de novembre de 1992 , es va dictar la declaració d'impacte ambiental en la qual s'estimava acceptable el projecte, només a l'efecte ambiental, amb la incorporació de diversos punts:  
- Classificar com a sòl no urbanitzable protegit de les àrees del Pinar del Balneari, Umbral del Bacorero-Foia de Cotes, Ginebrar i llits i barrancs del terme.  
- Establir en les Normes els usos permesos per al sòl no urbanitzable comú i protegit.  
- Delimitar les àrees de sistemes generals per a abocador i depuradora.  
- Incorporar les mesures necessàries per a la protecció de les vies pecuàries existents al terme municipal.  
Atés que la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant, en acord d'11 de febrer de 1993, va acordar suspendre la tramitació de les Normes Subsidiàries d'Aigües, a fi d'adaptar-les a la nova legislació urbanística apareguda durant el procediment. Aquesta adaptació, en la qual s'inclouen, entre d'altres aspectes, les condicions imposades per la declaració d'impacte ambiental d'11 de novembre de 1992 i les estipulacions establides en el conveni urbanístic subscrit el 23 de setembre de 1993 entre l'Ajuntament d'Aigües i la mercantil Prognosis, SA, en què se sotmet novament al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental objecte d'aquesta declaració,  
Atés que l'esmentat conveni urbanístic signat per Prognosis, SA i l'Ajuntament d'Aigües estableix que l'Ajuntament tramitarà una modificació del projecte de delimitació de sòl urbà aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme l'1 de juny de 1981 (planejament vigent a hores d'ara al municipi), a fi d'incloure-hi com a sòl urbà part de la finca del balneari. La modificació s'ha tramitat de manera simultània a les Normes Subsidiàries i es troba pendent d'aprovació definitiva per part de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant. Les determinacions d'aquesta modificació han estat incorporades sense variacions al projecte de Normes Subsidiàries a què es refereix aquesta declaració d'impacte ambiental,  
Atés que, tot i la problemàtica associada al proveïment d'aigua potable per a la població d'Aigües -per causa, no sols de l'excessiva explotació de l'aqüífer, sinó a més de les característiques químiques de les aigües que s'hi extrauen-, la documentació examinada efectua una anàlisi detallada de les disponibilitats actuals, teòricament suficients per als usos previstos (llevat de l'ús per al balneari, que haurà de ser objecte d'estudi independent), a més d'assenyalar diverses mesures correctores sobre això, entre les quals figuren la posada al punt de la xarxa de distribució, la instal.lació de potabilitzadores en els nous desenvolupaments urbans o la necessitat que els plans parcials que desenvolupen el sòl urbanitzable incloguen una justificació detallada de la disponibilitat d'aigua per al proveïment,   
Atés que la documentació examinada inclou, entre d'altres, les següents determinacions:  
- Tot i que actualment les aigües residuals produïdes al municipi no reben cap tipus de tractament, s'efectua una reserva de sòl per a la ubicació d'una estació depuradora.  
- Mentre es desenvolupa el tractament mancomunat previst per als residus sòlids urbans de la comarca de l'Alacantí, s'efectua una reserva de sòl sobre materials margosos per a la ubicació d'un abocador controlat. L'actual abocador de la Foieta Lluïsa, situat sobre materials permeables, haurà de clausurar-se.  
- Les vies pecuàries existents al municipi es determinen en el plànol d'ordenació núm. 2.1, a més d'allistar-se en l'article 55.2 de la Normativa Urbanística.  
- L'article 78 de la Normativa Urbanística assenyala com a elements protegibles els següents: església, torre, escoles, Villa Gonzalo, la Torreta, edificació principal del Balneari i Llavador.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de Normes Subsidiàries de Planejament del terme municipal d'Aigües (l'Alacantí), amb les mesures correctores incloses en aquesta declaració d'impacte ambiental, a més del que indica l'estudi d'impacte ambiental, mentre no entren en contradicció amb aquelles:  
\* L'efectivitat de la modificació del traçat d'un tram de la via pecuària "Camí de Vicàlvaro" i de l'eixamplament d'un tram de l'esmentat camí, tal com es reflecteixen en la documentació de les Normes Subsidiàries, quedarà supeditada a l'obtenció de la corresponent aprovació de la modificació de la via pecuària per part de la Conselleria de Medi Ambient i a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental que es troba en tramitació actualment respecte a l'eixamplament del camí de Vicàlvaro.  
\* A l'efecte del que preveu l'article 2.4 de la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable, s'haurà de determinar en els plànols d'informació la superfície del terme municipal afectada per incendis forestals amb posterioritat a l'entrada en vigor de l'esmentada llei.  
\* Durant el període de vigència de les Normes Subsidiàries l'Ajuntament d'Aigües presentarà, amb una periodicitat anual i davant la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en el qual es donarà compte del compliment del programa de vigilància descrit a l'estudi d'impacte ambiental, de l'efecte derivat de l'aplicació del Pla i del grau de correspondència d'aquest efecte amb els que preveu l'estudi d'impacte ambiental. A més dels controls especificats en l'esmentat programa de vigilància ambiental, s'analitzaran els següents:  
- Aparició d'edificacions disperses fora d'ordenació.  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans i inerts.  
- Compliment de la Normativa Urbanística pel que fa al sòl no urbanitzable comú i d'especial protecció.  
- Grau d'execució de les obres d'infraestructura i actuacions previstes per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals i el proveïment d'aigua per a consum humà.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 7 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 006/95-AIA, sobre el projecte de revisió del Pla General d'Ordenació Urbana de Burriana (Castelló), promogut pel seu ajuntament.  
Vist que, en data 9 de gener de 1995, l'Ajuntament de Burriana va remetre a la Conselleria de Medi Ambient un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental aprovat inicialment per l'Ajuntament Ple, com també un certificat de l'acord corresponent al dit ple municipal,  
Vist que, en data 8 de febrer de 1995, l'Ajuntament de Burriana va remetre a aquesta direcció general un exemplar complet de la revisió del PGOU després de la seua aprovació provisional, com també, al seu torn, un certificat de l'acord plenari corresponent a l'aprovació provisional del projecte de revisió del PGOU i de l'estudi d'impacte ambiental. Al mateix temps, es va remetre una ampliació de l'estudi d'avaluació d'impacte mitjà ambiental del Pla General d'Ordenació Urbana de Burriana, ampliació que conté les modificacions introduïdes en el document aprovat inicialment,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental (en avant EIA) ha sigut exposat al públic mitjançant un anunci de l'Ajuntament de Burriana publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 47 de 19 d'abril de 1994, diari Mediterráneo de la mateixa data i Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 2.251 de data 22 d'abril de 1994 i es va ampliar per acord plenari el termini d'exposició, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 61 de 19 de maig de 1994, diari Mediterráneo de la mateixa data i Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 2. 272 de 23 de maig de 1994,  
Del resultat de la dita exposició pública, tan sols una de les 388 al.legacions presentades, la subscrita pel grup polític de representació municipal Unitat del Poble Valencià (UPV), va dirigida a l'estudi d'impacte ambiental, segons el certificat de l'Ajuntament de Burriana remés a aquesta direcció general en data 8 de febrer de 1995,  
Vist que l'al.legació presentada pel grup polític UPV a l'estudi d'impacte ambiental pot resumir-se en el següent:  
Primer. No és exactament cert que la revisió del Pla General comporte l'ocupació de menys sòl que el pla general anterior, ja que aquesta afirmació es fa sumant les superfícies de sòl urbà i urbanitzable, incloent al sòl urbanitzable el no programat, el qual respon a la possibilitat de ser urbanitzat però no a la necessitat de ser-ho, cosa que el diferencia del sòl urbanitzable programat, del qual sí que es preveu la seua urbanització a curt termini. Tenint això en compte, el nou pla té més sòl urbà i més sòl urbanitzable programat que el pla anterior.  
Segon. No és suficient estudiar els sòls urbanitzables i poc més per a avaluar l'impacte ambiental del Pla. S'hauria d'avaluar les repercussions ambientals que suposa el que les zones de sòl urbà UFA i UFH tinguen unes ordenances que no coincideixen amb les actuals.  
Tercer. No és afortunat l'estudi realitzat de la zona de El Arenal ja que la descripció d'aquesta no s'adapta exactament a la realitat.  
Vist que, dins del tràmit amb aquest efecte previst en la legislació ambiental (Decret 162/90 de 15 d'octubre) es van fer les següents consultes:  
1r. Servei de Residus i Contaminació pertanyent a aquesta direcció general (20 de gener de 1995).  
2n. Servei de Planificació de Recursos Hidrològics pertanyent a aquesta direcció general (20 de gener de 1995).  
3r. Servei d'Espais Naturals pertanyent a la Direcció General de Conservació del Medi Natural (20 de gener de 1995).  
4t. Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura (23 de gener de 1995).  
5é. Serveis territorials de Medi Ambient de Castelló (23 de gener de 1995).  
6é. Direcció General d'Interior de la Conselleria d'Administració Pública (23 de gener de 1995).  
7é. Departament de Física Aplicada (23 de gener de 1995).  
Vist que, com a resposta a les consultes efectuades, es reben els següents informes:  
1r) En data 6 de febrer de 1995, informe del Servei de Residus i Contaminació, en el qual es posa de manifest que el terme municipal de Burriana, que es troba dins de la unitat de gestió de La Plana (segons les previsions del Pla Estratègic d'Infraestructures de Tractament de Residus Sòlids Urbans de la Comunitat Valenciana), actualment utilitza un abocador incontrolat la clausura del qual està prevista dins de la campanya de 1995 d'aquesta Conselleria.  
S'indica, a més, que el PGOU hauria d'establir ordenances adequades respecte a la recollida de residus i de la reserva de sòl per a contenidors als vials de nova constitució, com també exigir una adequada gestió dels residus inerts per a l'atorgament de llicències d'obres i concessions de cèdules d'habitabilitat o llicències d'activitat.  
D'altra part, s'informa sobre la conveniència d'efectuar una reserva de sòl de 3-4 ha, aproximadament, per a abocador d'inerts.  
2n) En data 23 de març de 1995, informe dels serveis territorials de Medi Ambient de Castelló, que indica la necessitat que es reserve sòl per a abocador de residus inerts i que s'elaboren ordenances municipals per a la implantació de sistemes de recollida periòdica d'estris domèstics voluminosos i residus inerts, les quals han d'incloure normes adequades per a evitar l'abocament incontrolat en llocs inadequats. També es proposa l'adopció d'ordenances d'abocaments industrials a la xarxa de sanejament municipal i ordenances de prevenció de la contaminació acústica.  
Respecte a l'aigua potable, s'indica la necessitat de classificar com a sistema general de serveis urbans totes les captacions d'aigües connectades a la xarxa municipal de proveïment d'aigua potable i de garantir la seua protecció enfront de possibles focus contaminants puntuals.  
A l'últim, es posa de manifest un error comés en classificar la via pecuària número 1 carrerada dels camins de Carnisser i Caminàs amb una amplària de 6 metres en lloc dels 20 m. reglamentaris.  
3r) En data 27 de març de 1995, informe del Servei d'Espais Naturals en què, basant-se en la Directriu 92/43 del Consell de la CEE i per tal de contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació d'hàbitats naturals, es ressalta la importància de preservar de processos urbanitzadors hàbitats naturals d'interés comunitari com són els sorrals de les costes mediterrànies.  
Respecte a la zona de El Arenal, hi destaquen dos ambients: un, des del passeig marítim fins a la ribera de la mar i un altre, des del dit passeig fins a la carretera de la costa. En la primera, es destaca l'alternança de còdols amb arena, sense que hi haja dunes per raó de l'acció humana. En la segona zona, més interior, destaca el seu manifest desordre ambiental que alterna amb menuts rodals -a la zona propera a les instal.lacions portuàries-, de pastius xeròfits anuals i vivaços. Es considera un error que, basant-se en el seu estat d'abandó i deteriorament actual, es classifique aquesta zona com a sòl urbanitzable programat, ja que així es propicia la desaparició d'un hàbitat natural mereixedor de conservació. S'indica que hauria d'escometre's un programa de regeneració dunar i restauració paisatgística, de forma que, ordenant la zona, es puga compatibilitzar el seu ús i gaudi racional amb la conservació dels valors ecològics que posseeix.  
Pel que fa als espais naturals de L'Estany de la Vila -Clot de la Mare de Déu, i la zona de la desembocadura del riu Millars, s'informa sobre la conveniència d'iniciar per a tots dos la sol.licitud de protecció amb suport en la Llei 11/94 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
4t) En data 31 de març de 1995, informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, en el qual:  
- Respecte al patrimoni etnològic s'allisten 38 pannells ceràmics inventariats al terme municipal de Burriana amb posterioritat a la fase d'exposició pública del PGOU que es tramita i que, per tant, no pogueren prendre's en compte en les al.legacions presentades en el seu moment pel Servei d'Arqueologia i Etnologia. Es proposa, doncs, que aquests béns s'incloguen en el PGOU. A l'últim, s'assenyala la necessitat de considerar com a un conjunt diverses alqueries junt a l'ermita de la Sagrada Família, ja que la importància de cadascun dels immobles està en relació amb els altres i no de forma individualitzada.  
- Respecte al patrimoni arqueològic, es remet l'informe de la unitat tècnica d'Arqueologia (informe ja remés per fax en data 27 de març de 1995), en el qual es destaca la importància històrica de la vila de Burriana i es proposa que es protegesca urbanísticament el subsòl del nucli històric i la seua zona d'eixample fins al segle XVII, alhora que s'exigeix, per mitjà de les ordenances adequades, la necessitat d'excavar arqueològicament les dites zones, abans de construir-hi qualsevol edifici.  
Vist que els serveis tècnics d'aquesta direcció general van efectuar una visita d'inspecció a les zones objecte d'anàlisi al terme municipal,  
Vist que, en data 3 d'abril de 1995, es va remetre a l'Ajuntament una còpia dels informes rebuts i es va sol.licitar, al seu torn, una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental en aquells punts en els quals resulta insuficient i que poden resumir-se en el següent:  
1) Rectificació de l'error comés en la via pecuària núm. 1 segons allò indicat en l'informe dels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló.  
2) Necessitat de reservar sòl apte per a donar servei adequat al municipi, una vegada clausurat l'abocador que s'utilitza en l'actualitat i fins que es duguen a terme les previsions del Pla Estratègic d'Infraestructures de Tractament de Residus Sòlids Urbans de la Comunitat Valenciana. Necessitat d'adoptar les normes urbanístiques sobre això indicades pel Servei de Residus i Contaminació. Així mateix, necessitat de reservar sòl apte per a abocador d'inerts i d'avaluar els impactes produïts per l'existència al terme municipal d'altres abocadors incontrolats.  
3) Atesos els abocaments directes a la mar que es produeixen en l'actualitat, d'aigües residuals i de les procedents de l'estació depuradora existent, es requereix l'avaluació dels impactes que aquests produeixen a la zona litoral i mesures correctores que s'han d'aplicar entre les quals es troba la sol.licitud de la preceptiva autorització d'abocament a la mar de la qual manca la dita instal.lació.  
4) Davant la falta d'aigua per a proveïment en l'actualitat i la mala qualitat de les aigües subterrànies existents al terme municipal, es requereix la justificació de la disponibilitat del dit recurs hídric per a donar servei a tota la població (segons el sostre poblacional i les dotacions previstes en el Pla) com també per a la resta d'usos permesos.  
5) Es requereix la delimitació de les zones humides existents la vegetació de les quals s'analitza àmpliament en l'estudi d'impacte però que no es determinen en el corresponent plànol de vegetació, a pesar de la importància dels seus ecosistemes naturals per a la valoració ambiental dels impactes produïts en elles.  
Es requereix, així mateix, una anàlisi ambiental individualitzada de la zona costanera situada al sud del terme municipal, confrontant amb el sòl no urbanitzable protegit del terme municipal de Nules, que l'excloga de la unitat ambiental sòl urbà ja que les seues característiques ambientals així ho requereixen encara que urbanísticament responga a la qualificació de sòl urbà.  
Avaluació de la conveniència d'excloure dels processos urbanitzadors mitjançant la qualificació de sòl no urbanitzable protegit, les zones reservades en el Pla com a sistema general Parc Urbà GEL.1, atesa la possibilitat que els usos permesos en aquestes àrees entren en contradicció amb l'objectiu de protecció dels seus valors ambientals, sobretot en el cas de l'Estany de la Vila - Clot de la Mare de Déu.  
Descripció dels valors ambientals que donen lloc a la protecció de cadascuna de les zones qualificades com a sòl no urbanitzable de protecció ambiental (SNU-PM), amb vista a establir-hi els usos permesos i prohibits.  
Avaluació de la unitat ambiental l'Arenal i del fet que s'analitzen els seus valors ambientals, distingint-hi zones distintes quant a la seua aptitud per a l'aprofitament urbanístic, els seus valors ambientals i la seua possibilitat de recuperació.  
6) Inclusió de les zones de protecció historicoartística i arqueològica del nucli urbà de Burriana segons les indicacions de l'informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic.  
Vist que, en data 7 d'abril de 1995 i com a resposta a l'esmentada sol.licitud d'ampliació, l'Ajuntament de Burriana va remetre un certificat del ple municipal celebrat el dia 6 d'abril de 1995 i en el qual es va adoptar, entre d'altres, l'acord d'aprovació de l'ampliació de l'estudi d'avaluació d'impacte ambiental del Pla d'Ordenació Urbana de Burriana sol.licitat per la Conselleria de Medi Ambient, el text de la qual s'adjunta al dit certificat i del contingut del qual es poden extraure les següents conclusions:  
1) No es modifica l'amplària de la via pecuària núm. 1, deixant-la amb els 6 metres considerats com a necessaris, en lloc dels 20,89 m. legals.  
2) L'sjuntament es compromet a la redacció d'una ordenança, en el termini d'un any, relativa a la gestió dels residus que es produesquen al terme municipal, ordenança que recollirà les disposicions dictades sobre això pel Servei de Residus i Contaminació.  
Aquest compromís municipal s'estén al de promoure i gestionar la neteja dels abocadors incontrolats existents i a donar un tractament adequat als residus extrets i a la seua clausura, com també a augmentar la vigilància al terme municipal per a prevenir l'aparició de futurs abocadors incontrolats.  
Respecte a les reserves de sòl per a sistemes generals per a infraestructures de tractament de residus sòlids urbans i per a abocador d'inerts, s'indica la falta de sòl apte al terme municipal ateses les seues característiques hidrogeològiques i la falta de relleus deteriorats, per la qual cosa es proposa condicionar com a abocador d'inerts el buit existent als encontorns de l'actual abocador de residus sòlids urbans i condicionar la superfície de l'abocador actual després de la seua clausura, per a adequar -sobre la dita superfície ja impermeabilitzada- les infraestructures necessàries per a resoldre la situació fins que es posen en marxa les determinacions del Pla Estratègic.  
3) Respecte a les aigües residuals i davant la deficient depuració efectuada per la depuradora existent, l'ajuntament es compromet a iniciar amb caràcter d'urgència els tràmits per a finançar, construir i posar en marxa l'ampliació de la dita depuradora, com també a iniciar la tramitació de la preceptiva autorització d'abocament a la mar.  
Respecte a l'aigua potable es remet a unes obres (sondejos al marge dret del Millars a Vila-real) realitzats per la Confederació i que es destinaran al proveïment públic.  
4) S'indica que no es van determinar les zones de vegetació amb espècies típiques de marjal, pel fet d'ocupar aquestes superfícies reduïdes o ocupacions estretes de marcat caràcter lineal, llevat de les zones del Clot i l'Estany, que es van ometre en la cartografia per error.  
Respecte al sòl urbà del sud de la zona costanera del terme, no es realitza l'anàlisi ambiental sol.licitat sinó que s'insisteix a justificar la inexistència d'impactes per causa que no es produeixen variacions en la classificació del sòl respecte al planejament anterior.  
En relació amb els parcs urbans, GEL.1, i amb els usos que s'hi permeten, l'ajuntament es compromet en el termini de 6 mesos a fer un pla especial de protecció d'aquest sistema general que zonifique l'àrea i determine els usos i activitats permesos en cada zona. S'indica, a més, que les accions urbanes recollides en el pla només seran aplicades al GEL.1 des del nucli urbà fins a dos-cents metres aigües amunt de l'ermita de la Misericòrdia. Des d'aquest punt cap a la mar solament es permetrà la restauració i regeneració de l'àrea amb finalitats didacticorecreatives i sempre amb un estricte respecte per les característiques naturals de l'entorn. Es permetrà, així mateix, el condicionament del pas existent al riu.  
S'especifiquen els usos en relació amb els objectius de protecció en cadascuna de les zones de sòl no urbanitzable de protecció ambiental.  
Respecte a la unitat ambiental de l'Arenal, es divideix la unitat en dues àrees segons les diferents potencialitats de cadascuna d'elles per a la restauració i regeneració del medi. Es proposa que en la redacció del Pla Parcial de l'Arenal es concentren les zones verdes junt al port, pel fet de ser aquesta la zona de major interés, i que s'hi protegesca la vegetació existent i es regenere i restaure l'ecosistema típic de la zona.  
Finalment, es recull íntegrament el suggeriment del Servei de Patrimoni Arqueològic i Etnològic de protegir els pannells ceràmics de la població. L'ajuntament es compromet a realitzar una advertència sobre la possible existència de restes i recomanar s'extremen les mesures de precaució en la comunicació de la llicència d'obra que afecte els sòls determinats en el plànol remés per la Conselleria de Cultura en el seu informe, indicant que al terme municipal es complirà estrictament la Llei del Patrimoni Historicoartístic.  
Atés que a la zona de l'Arenal concorren una sèrie de circumstàncies especials posades de manifest pel Servei d'Espais Naturals que requereixen una anàlisi detallada.  
Així, mentre que l'ajuntament hi proposa com a objectiu, a més de l'ús urbanístic d'una porció del territori, la potenciació i regeneració d'un ecosistema avui dia desaparegut del terme municipal aprofitant un tram de costa generat i estabilitzat gràcies a una actuació humana, el port, el Pla General trasllada al Pla Parcial la redacció per al desenvolupament d'aquest sòl urbanitzable programat SUP PRR-2, la responsabilitat de determinar l'ordenació d'usos, la ubicació de zones verdes i zones que s'han de regenerar, les parcel.les d'edificació, etc. com també l'adopció de mesures correctores necessàries per a reduir l'impacte de la classificació,   
Atés que la zona costanera sud del terme municipal presenta en l'actualitat un enclavament natural d'interés, que es correspon amb una zona de marjal més o menys reblida amb restes de vegetació característica d'aquests ambients i fragments d'ecosistemes dunars amb àmplies possibilitats de regeneració atés el seu estat actual de conservació i la no consolidació de l'activitat urbanitzadora en ella,  
A això cap afegir la seua falta d'accessibilitat, els seus problemes manifestos de drenatge que poden originar problemes d'inundació, els impactes paisatgístics i d'incoherència territorial enfront del sòl confrontant protegit de Nules davant el qual ha de funcionar com a àrea d'esmorteïment d'impactes, etc. Tot això la incapacita per al seu desenvolupament urbanístic i la fan mereixedora de l'adequada preservació i protecció davant dels processos urbanitzadors.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, i llevat d'allò allistat en l'apartat segon d'aquesta declaració, el projecte de revisió del Pla General d'Ordenació Urbana de Burriana, promogut per aquest ajuntament, sempre que es complesquen les mesures correctores exposades en l'estudi d'impacte ambiental, les determinacions contingudes en el programa de vigilància ambiental, i els compromisos adquirits per l'ajuntament en el Ple municipal de data 6 d'abril de 1995 en relació amb l'ampliació d'estudi sol.licitada. Tot això mentre que no s'entre en contradicció amb les següents condicions:  
1) A l'efecte de conjugar l'efectiva regeneració d'aquelles àrees de valor ambiental amb l'ordenació urbanística de forma que es garantesca l'objectiu de protecció de la vegetació existent i de regeneració i restauració de les dites àrees, tal com proposa l'ajuntament en el seu acord de data 6 d'abril de 1995, se sotmetrà al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental el pla parcial que es redacte en desenvolupament del SUP PRR-2 l'Arenal, al qual s'adjuntarà, per tant, el corresponent estudi d'impacte ambiental.  
2) En virtut de l'apartat 4 c) de l'annex II del Decret 162/90 pel qual es desenvolupa la Llei d'Impacte Ambiental, s'haurà de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental el pla especial de protecció de la zona de l'Estany de la Vila - Clot de la Mare de Déu que es redactarà en el termini de sis mesos, tal com indica l'ajuntament. El dit pla especial inclourà les determinacions no sols de les zones de sistema general GEL.1, sinó també les àrees de sòl no urbanitzable de protecció ambiental SNU-PM situades als dos marges del riu Sec.  
3) Es reflectirà en els documents tècnics integrants del PGOU l'amplària legal de 20,89 metres de la via pecuària núm. 1, carrerada dels camins de Carnisser i Caminàs, atesa la naturalesa jurídica d'aquestes vies que són béns de domini públic de les comunitats autònomes i, en conseqüència, inalienables, imprescriptibles i inembargables tal com es defineix en l'article 2 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries (BOE núm. 71 de 24 de març de 1995).  
4) S'establiran els corresponents perímetres de protecció dels pous utilitzats per a proveïment de la població, a fi d'evitar el deteriorament de la qualitat de les aigües subterrànies.  
Es realitzaran controls de la qualitat de les aigües de consum de forma que aquestes complesquen en tot moment les prescripcions determinades en la reglamentació tecnicosanitària per al proveïment i control de qualitat de les aigües potables de consum públic (Reial Decret 1138/90).  
5) Se sotmetrà a avaluació d'impacte ambiental el projecte d'ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals que es redactarà dins del primer quadrienni i s'haurà d'iniciar, al seu torn, davant la Conselleria de Medi Ambient, la sol.licitud necessària per a la preceptiva autorització d'abocament a la mar.  
6) Qualsevol abocament que es pretenga fer a llit públic o al subsòl haurà de comptar amb la preceptiva autorització de la confederació hidrogràfica corresponent. L'ajuntament vigilarà que no es produesquen abocament il.legals, sobretot, als llits dels rius Millars i Sec. Per a això, s'assegurarà la connexió a la xarxa general de sanejament, per a la posterior depuració de totes les aigües residuals produïdes al terme, tant les procedents de les zones residencials com les industrials i s'hauran d'establir les corresponents ordenances sobre abocament a la xarxa municipal. S'exigirà, si cal, un tractament en origen per a aquelles indústries o activitats els abocaments de les quals així ho aconsellen, amb vista a protegir la xarxa de clavegueram i el sistema depurador previst.  
7) La destinació final dels residus generats al terme municipal (inerts, assimilables a urbans, tòxics o perillosos), serà l'adequat a cadascun d'ells d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques. Es prohibirà la crema de residus, llevat que es dote d'un sistema d'incineració adequat d'acord amb la legislació vigent.  
L'ajuntament procedirà, en el termini màxim d'1 any, a la neteja i restauració dels actuals abocadors incontrolats de residus dispersos pel terme municipal.  
8) L'ajuntament vetlarà pel compliment de la legislació vigent relativa a la contaminació atmosfèrica (emissions i immissions) de les indústries i altres activitats que es desenvolupen al terme municipal. Haurà, per a això, d'adoptar les necessàries ordenances respecte a la contaminació atmosfèrica i acústica.  
Segon  
No estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, la classificació com a sòl urbà de la zona costanera situada al sud del terme municipal, des del Camí del Marge de Llombai, cap al sud fins al Camí de la Ratlla de Nules, límit del terme municipal.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València 10 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 300/94-AIA referent a l'ampliació de la pedrera Frontó al terme municipal de San Juan de Moró, promoguda per Aridos Monfort, SA.  
Vist que l'ampliació que ara se sol.licita és de la pedrera del mateix nom que va ser objecte de declaració d'impacte ambiental en data 30 d'abril de 1993, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 2.196 de data 31 de gener de 1994, i modificada per resolució de data 3 de juny de 1993, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 2.361, de data 6 d'octubre de 1994 (referència: expedient 236/92-AIA),  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, mitjançant un anunci publicat en el BOP de Castelló núm. 154, de data 22 de desembre de 1994, sense que s'hi presentara cap al.legació dins el termini previst de 30 dies hàbils, segons consta en el corresponent certificat del director territorial, rebut en data 7 de març de 1995,  
Vist que, com a conseqüència de les consultes realitzades en data 5 de gener de 1995 es van rebre les següents respostes:  
- En data 22 de febrer de 1995, informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, en el qual es fan les següents consideracions: 1ª) El projecte afecta un àrea de topografia irregular sobre un vessant orientat a l'oest que recau sobre la marge esquerra de la rambla de la Viuda, i presenta una vegetació típica de matollar mediterrani amb alguns pins dispersos i conreus de secà; 2ª) No es veuen afectats elements naturals singulars o d'alt interés per a la seua conservació; 3ª) La conca visual extrínseca és alta encara que no afecta vies de comunicació i que la part més alta de l'explotació resultaria visible des del nucli urbà de l'Alcora, que es troba a 5'5 km de distància; 4ª) El disseny proposat per a l'explotació, amb talussos de 70ø i una forma totalment irregular adaptada als límits de la parcel.la, produirà un impacte elevat sobre la morfologia, i 5ª) La pedrera afecta la via pecuària núm. 18 (camí ramader reial del Frontó al Tossal del Pegall). Per tot això, considera acceptable el projecte sempre que s'adopten una sèrie de mesures correctores que han sigut recollides com a condicions en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
- En data 1 de març de 1995, informe de l'Ajuntament de San Juan de Moró, que es concreta en el contingut de l'acord de la Comissió de Govern de data 19 de gener de 1995, de caràcter favorable a l'ampliació projectada, segons la seua declaració d'interés social per acord plenari de data 13 d'octubre de 1994, per la inexistència de monuments o jaciments arqueològics en la zona, i per la consideració que les mesures protectores i correctores proposades poden ser suficients ambientalment.  
- En data 8 de març de 1995, la Direcció General de Patrimoni Artístic tramet dos informes, un arqueològic i un altre de la Unitat d'Inspecció, dels quals no es desprén l'existència de restes conegudes que pertanguen al patrimoni historicocultural, si bé considera que el promotor hauria d'haver aportat un estudi de la incidència del projecte sobre aquests aspectes.  
No s'ha rebut, fins avui, informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, i sense perjudici de la l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, i en particular de la corresponent ampliació de llicència d'activitat municipal, el projecte d'ampliació de la pedrera Frontó, al terme municipal de San Juan de Moró, d'acord amb el compliment del contingut de la documentació tramitada i de les condicions següents:  
1. El pendent general dels talussos de restauració no serà superior als 35ø, en compte dels 70ø previstos en el projecte. El pendent dels talussos parcials no superarà en cap cas els 45ø.  
2. La pedrera s'explotarà de manera descendent, començant pels bancs més alts i restaurant-los tot seguit de manera que a mesura que baixen queden esgotats. Caldrà desdoblegar els bancs finals, si s'escau, per tal que no tinguen més de 8 metres d'alçària, a més del pendent màxim considerat en la condició primera.  
3. Es revisarà el pla i el pressupost de restauració en els següents termes:  
- L'aportació de terra vegetal serà de 0,5 m. de gruix i no de 0,2 m. com es defineix en el projecte.  
- La terra vegetal s'estendrà tant a la plaça de la pedrera com a les bermes dels talussos.  
- El preu unitari per metre cúbic de terra vegetal s'adequarà als preus reals de mercat.  
- El condicionament dels talussos inclourà l'arrodoniment de les arestes i la limitació de l'alçada màxima fins a 8 metres, tenint en compte la limitació de 45ø com a pendent.  
- La revegetació de totes les bermes de l'explotació es farà amb Pinus halepensis i no amb Pinus sylvestris com es descriu en el projecte. S'hi inclouran, a més, espècies arbustives i herbàcies. El marc de plantació serà el definit en el projecte, cada 4 metres en les bermes.  
- Es determinaran les obres necessàries per al control de l'escolament superficial en la fase de restauració. Aquestes inclouran: contrapendent de les bermes, distribució de l'escolament en tota l'explotació i canaletes de desguàs a la base de cada talús.  
4.Els bancs d'explotació hauran de tenir una orientació cap al N o cap al NO per tal d'evitar l'impacte visual des de San Juan de Moró, aspecte aquest que el promotor haurà de preveure en tot moment, com també la reducció de la seua visibilitat des de l'Alcora.  
5. Caldrà fer els regs que resulten necessaris per a evitar la proliferació de pols en la zona, tant dels accessos a la pedrera com de la seua àrea interior.  
6. En cap cas no es faran amuntegaments d'estèrils, d'àrids ni de terres de cobertora en zones on puguen ser arrossegats per les aigües d'escolament superficial o que puguen ser afectades per les avingudes de la rambla.  
7. Per al tram de via pecuària afectat, el promotor presentarà una proposta de modificació de la via pecuària amb els plànols i croquis escaients. En aquest sentit el promotor haurà d'adquirir els terrenys annexos necessaris, tal com estableix l'article 52 del Reial Decret 2876/78 de 3 de novembre (vies pecuàries, reglament). Aquesta modificació haurà de ser aprovada pel Conseller de Medi Ambient i publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb la seua tramitació reglamentària.  
8. Si durant l'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular té l'obligació de fer-ho saber immediatament a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació.  
9. El promotor haurà de presentar al Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de desembre de cada any, un informe anual en què es reculla el balanç i l'estat actual de l'explotació, respecte al volum d'extraccions i aprofitament i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració-estudi d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència en el desenvolupament del pla. El Servei Territorial trametrà a aquesta Conselleria una còpia de l'esmentat informe.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 11 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 007/95-AIA, referent a un projecte d'extracció de terres per a prèstec anomenat Artana I, que afecta el terme municipal d'Artana, del qual és promotora l'empresa Pavasal, SA.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, mitjançant un anunci publicat al BOP de Castelló núm. 4, de data 10 de gener de 1995, sense que s'hi presentara cap al.legació dins el termini previst de 30 dies hàbils, i segons consta en el corresponent certificat del director territorial, rebut en data 7 de març de 1995,  
Vist que, com a conseqüència de les consultes efectuades en data 22 de febrer de 1995, es van rebre les següents respostes:  
- Informe de l'Ajuntament d'Artana (rebut el 16 de març de 1995), en què comunica que l'actuació afecta únicament sòl no urbanitzable comú i no afecta restes arqueològiques conegudes.  
- Informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient (rebut el 3 d'abril de 1995), en què comunica la presència recent de maquinària que iniciava les labors d'extracció en la zona, i així mateix, que l'explotació afecta un àrea ocupada per conreus de secà abandonats i una vegetació de matollar mediterrani, envoltada per tarongerars. El subsòl pertany a margues triàsiques coronades per un nivell dolomític. Per tot això, considera que l'impacte seria baix o moderat durant el període d'activitat de la pedrera i molt baix, una vegada acabada i restaurada aquesta. A més, recomana l'adopció d'algunes mesures correctores que han quedat recollides com a condicions en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, i en especial de la llicència municipal, l'extracció de materials anomenat Artana I, que afecta el terme municipal d'Artana, amb les condicions següents:  
1. L'explotació haurà de mantenir-se orientada cap al NW per tal de reduir l'impacte visual des de la carretera local Betxí-Artana (CS-230).  
2. La morfologia final de restauració serà un àrea de relleu pla on s'escamparà convenientment la terra vegetal retirada abans de l'extracció.  
3. No es permet la creació de runams fora de l'àrea delimitada pel projecte i qualsevol talús que fos inevitable crear haurà de ser revegetat convenientment amb espècies autòctones.  
4. L'explanació final haurà de comptar amb un sistema perimetral amb rases o cavallons o motes per tal de controlar el desguàs de l'àrea i conduir-lo cap als cursos naturals.  
5. Encara que la destinació de l'àrea es preveu que siga agrícola de regadiu, caldrà preveure també una sembra d'herbàcies, com també el seu reg i manteniment, per a millorar l'estabilitat del sòl front a l'erosió.  
6. Es realitzaran regs diaris del camí d'accés, des de la carretera, i de la plataforma de la pedrera on es realitzen les tasques de càrrega.  
7. Caldrà adequar el pressupost de restauració per tal d'incloure-hi els costos dels condicionaments anteriors i accions derivades.  
8. Si durant l'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular té l'obligació de fer-ho saber a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència immediatament i d'adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació.  
Segon  
Donar compte al Servei d'Inspecció de l'inici de l'activitat abans d'obtenir les autoritzacions administratives.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 11 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 270/94-AIA, sobre el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del terme municipal de Palomar (la Vall d'Albaida).  
Vist que, amb data 17 d'octubre de 1994, l'Ajuntament de Palomar va remetre a la Conselleria de Medi Ambient el document urbanístic del projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi, junt amb el corresponent estudi d'impacte ambiental,  
Vist que, d'acord amb l'article 21 del Decret 162/1990, Reglament de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, amb data 2 de desembre de 1994, es va sol.licitar telefònicament i per escrit a l'Ajuntament de Palomar que remetera els certificats d'exposició pública i aprovació provisional del projecte i l'estudi d'impacte ambiental, a fi de completar-ne l'expedient i continuar la seua tramitació,  
Vist que, tal com preveu l'article 18 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89 de 3 de març, d'Impacte Ambiental, s'han efectuat consultes als següents organismes: serveis territorials de València, Servei de Planificació dels Recursos Hidrològics i Servei de Residus i Contaminació, de la Conselleria de Medi Ambient; Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura; i Servei de Protecció Civil, de la Conselleria d'Administració Pública, a fi que comunicaren les seues observacions sobre el projecte,  
Vist que, amb data 22 de març de 1995, l'Ajuntament de Palomar va remetre a la Conselleria de Medi Ambient la documentació sol.licitada,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut exposat al públic, pel termini d'un mes, mitjançant un anunci de l'Ajuntament de Palomar publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València, número 29, de 3 de febrer de 1995, sense que s'hi haja presentat cap al.legació, segons el certificat que consta en l'expedient,  
Vist que els informes rebuts de les consultes realitzades es resumeixen en els següents apartats:  
a) Servei de Residus i Contaminació:  
El Pla Estratègic d'Infraestructures de Tractament de Residus Sòlids Urbans de la Comunitat Valenciana inclou Palomar en la Unitat de Gestió de la Safor-Vall d'Albaida, la qual disposa d'una planta de compostatge a Ador. Actualment Palomar tracta els seus residus en aquestes instal.lacions sense cap problema. Pel que fa als residus inerts, no hi ha prevista la ubicació de cap abocador al mateix municipi. Tot i això, és convenient que s'efectue la corresponent reserva de sòl per a l'eventual ubicació d'un sistema de tractament davant la possibilitat d'haver de fer-ne ús en circumstàncies especials per causa d'una alteració temporal de la gestió habitual dels residus. Aquesta reserva de sòl tindrà una superfície de 0,5 ha.  
b) Direcció General de Patrimoni Artístic   
Una vegada consultat l'Inventari de Jaciments Arqueològics, es comprova que no s'ha realitzat l'inventari en aquest terme municipal. Per això, se sol.licita que l'Ajuntament de Palomar realitze una prospecció general per mitjà d'un tècnic arqueòleg, a fi de determinar si hi ha jaciments arqueològics. Quant als béns etnològics, estan inventariats els retaules ceràmics de Sant Roc i Mare de Déu dels Desemparats, a més de la Nevera del Corral de Diego.   
Atés que la classificació del sòl prevista en el projecte resulta en general adaptada a les característiques ambientals del municipi. En aquest sentit, l'enclavament del terme situat en la serra de Benicadell es classifica com a sòl no urbanitzable d'especial protecció medi natural-paisatges i forests. Igualment, es protegeixen els llits dels rius i barrancs existents al terme municipal,  
Atés que la documentació examinada inclou, entre d'altres, les següents determinacions:  
- Les vies pecuàries existents al municipi s'allisten en la memòria informativa (apartat 1.11) i s'incorporen de manera genèrica a l'article 101 de les Normes com a sistema general de comunicacions.   
- El tractament de les aigües residuals produïdes al municipi es realitza en una estació depuradora municipal, actualment fora d'ús, que aboca al Barranc de Xunda. Es troba pendent la construcció d'una estació mancomunada que se situarà al terme municipal d'Albaida, per al qual es preveu una estació de bombeig des de l'actual abocament del clavegueram de Palomar fins a la nova depuradora.   
- Segons la memòria informativa, l'abocament dels residus sòlids urbans es realitza provisionalment a la Partida Rendaguanya. Hi ha prevista la ubicació d'una estació de transferència de residus urbans, per al seu trasllat posterior a la planta d'Ador.   
- No es coneixen restes arqueològiques al terme (memòria informativa, pàg. 49: estudi d'impacte ambiental, pàg. 31). Tot i això, es protegeixen l'església parroquial, el conjunt del nucli antic i l'ermita, a més de dues edificacions rurals.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del terme municipal de Palomar (Vall d'Albaida), amb les mesures correctores incloses en aquesta declaració d'impacte ambiental, a més del que indica l'estudi d'impacte ambiental, mentre no entren en contradicció amb aquelles:  
\* D'acord amb l'informe emés sobre això per la Direcció General de Patrimoni, s'hauran d'afegir al catàleg de protecció de les Normes els retaules ceràmics de Sant Roc i Mare de Déu dels Desemparats, a més de la Nevera del Corral de Diego.  
\* Les vies pecuàries existents al municipi hauran d'incorporar-se a l'article 101 de les Normes Urbanístiques amb indicació de la seua amplària legal, segons allò que indica l'apartat 1.11 de la memòria informativa. Aquestes vies pecuàries són les següents:  
- Carrerada d'Alacant (37,61 m)  
- Carrerada del Camí d'Ontinyent a Gandia (37,61 m)  
- Assagador del Camí de Bèlgida (10 m)  
- Assagador del Camí de Xàtiva (8 m)  
- Assagador del Camí dels Clots (8 m)  
- Assagador del Camí del Corral de Diego (8 m)  
- Assagador del Camí del Rabosser (8 m)  
Els plànols d'Ordenació hauran de determinar la totalitat de les vies pecuàries del municipi.  
\* Quant a la regulació de sorolls, els nivells previstos en les Normes Subsidiàries s'adaptaran al model d'ordenança municipal sobre sorolls, confeccionat per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.   
\* La ubicació prevista per a la planta de transferència haurà de determinar-se en els plànols corresponents. Quan entre en servei aquesta planta, l'Ajuntament de Palomar procedirà al segellament i corresponent restauració de l'abocador incontrolat situat a la Partida de Rendaguanya.  
\* S'haurà d'especificar la destinació prevista per a les aigües residuals d'origen industrial que es produïsquen al sòl apte per a urbanitzar d'aquest ús. La connexió d'aquestes àrees a la xarxa general de clavegueram per al tractament en l'estació depuradora mancomunada quedarà condicionada a les característiques fisicoquímiques de les aigües que s'hi produïsquen.  
En el cas que les característiques fisicoquímiques de les aigües residuals produïdes requeriren la depuració prèvia al tractament conjunt, l'Ajuntament exigirà a les indústries que s'hi situen la depuració prèvia de les aigües produïdes fins a nivells admissibles per al seu tractament conjunt. En cap cas no es permetrà l'abocament de les aigües d'origen industrial a la xarxa d'aigües pluvials, tal com assenyala l'article 63 de la Normativa Urbanística.   
Igualment, el pla parcial que es redacte podrà efectuar una reserva sòl dins el seu àmbit per a la ubicació de les corresponents instal.lacions de tractament. Pel que fa a les característiques exigibles de les aigües residuals produïdes en el municipi, l'Ajuntament incorporarà els paràmetres recollits en el model d'ordenança municipal d'abocaments, confeccionat per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
\* A l'efecte d'allò previst en l'article 2.4 de la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable, s'haurà de determinar als plànols d'informació la superfície del terme municipal afectada per incendis forestals amb posterioritat a l'entrada en vigor de l'esmentada Llei.  
\* Durant el període de vigència de les Normes Subsidiàries l'Ajuntament de Palomar presentarà, amb una periodicitat anual i davant la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en el qual es donarà compte del compliment del programa de vigilància descrit a l'apartat 7 de l'estudi d'impacte ambiental, de l'efecte derivat de l'aplicació de les Normes i del grau de correspondència d'aquest efecte amb els que preveu l'estudi d'impacte ambiental. A més dels controls especificats en l'esmentat programa de vigilància ambiental, s'analitzaran els següents:  
- Aparició d'edificacions disperses fora d'ordenació.  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans, inerts i industrials.  
- Grau d'execució de les obres d'infrastructura previstes per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals i els residus sòlids urbans.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 19 d'abril de 1995  
DECLARACIO D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 084/95-AIA, sobre un projecte de taller de desballestament i compra-venda de maquinària d'obres públiques i mineria, el peticionari del qual és P. & SONS, SL, amb domicili social a C/ Salvador Cardells, 9, 4t, 12409 - Vall d'Uixó (Castelló), les instal.lacions del qual se situen al polígon industrial Carmaday, parcel.les 28 i 29, 12086 de Vall d'Uixó.   
Vist que l'activitat consisteix en els treballs de desballestament i recuperació de la totalitat, parts o components de maquinària d'obres públiques i mineria, i posteriorment en el seu recondicionament i emmagatzemament fins a la seua possible venda,  
Vist que, en data 16 de març de 1995, la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló ens va remetre una còpia del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal,  
Vist que ha sigut sotmés a exposició pública mitjançant un edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó pel termini de 10 dies, des del 4 de novembre de 1994, sense que s'hi hagen presentat al.legacions, segons un certificat del secretari de l'Ajuntament, de data 8 de febrer de 1995,  
Vist que, en data 6 d'abril de 1995, tècnics d'aquesta direcció general van visitar la zona on es desenvoluparà l'activitat objecte d'aquest expedient, a fi de confrontar la informació rebuda.   
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de taller de desballestament i compra-venda de maquinària d'obres públiques i mineria, el peticionari del qual és P. & SONS, SL, d'acord amb tot allò disposat en el seu estudi d'impacte ambiental i les següents condicions:  
1) Per tal d'evitar abocaments a la xarxa de clavegueram municipal, o accidentals al terreny, es realitzarà sistemàticament un buidatge de l'oli de les peces, recollint-lo en bidons totalment estancs, i s'emmagatzemarà en un àrea preparada per a això. La dita àrea comptarà amb paviment de formigó, amb els pendents adequats perquè conduïsquen les possibles fuites o els vessaments dels bidons d'oli a una arqueta de recollida executada per a tal fi. Com a alternativa al sistema de pendents i arqueta, es podrà rodejar la dita zona d'emmagatzemament amb un menut tancat a manera de vas, folrat de material impermeabilitzador, de forma que continga les possibles fuites o els vessaments dels bidons d'oli.  
2) En cas d'existència de bateries, es retiraran i s'emmagatzemaran en àrees que complesquen les mateixes condicions que en el punt 1r.  
3) La cambra de fangs i greixos es netejarà amb la suficient periodicitat per a evitar la seua saturació, de manera que en tot moment funcione correctament.  
4) Tant les bateries com els olis emmagatzemats, fangs i greixos, com també qualsevol altra substància susceptible de ser caracteritzada com a residu tòxic o perillós derivat de l'activitat que es duu a terme, serà retirada per un gestor autoritzat.  
5) El titular de l'activitat haurà de donar-se d'alta en el Registre de Menuts Productors de Residus Tòxics i Perillosos i quedarà subjecte, com a tal, a allò establert en la Llei 2/86 de 14 de maig, Bàsica de Residus Tòxics i Perillosos, i en el Reial Decret 833/1988, de 20 de juliol pel qual s'aprova el reglament que la desenvolupa.   
6) Queda terminantment prohibida qualsevol classe d'incineració o combustió.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar aquesta estimació d'impacte ambiental en la forma reglamentària.  
València, 21 d'abril de 1995  
DECLARACIO D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 098/95-AIA sobre el projecte de connexió de l'autovia central amb la Carretera C-320, l'Olleria-Bèlgida, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.  
Vist que el dit projecte forma part del projecte bàsic 11-V-1177(3) autovia Canals-Agullent de la carretera C-3316 el qual està estructurat en dues subactuacions específicament caracteritzades: la primera, l'autovia Canals-Agullent pròpiament dita; i la segona , el projecte que ens ocupa de connexió de l'autovia central amb la Carretera C-320, l'Olleria-Bèlgida,  
Vist que l'esmentat projecte bàsic 11-V-1177(3) inclou dos estudis d'impacte ambiental, corresponents a les dues actuacions anteriorment especificades en què es divideix aquell,  
Vist que, dins del tràmit d'avaluació d'impacte ambiental iniciat a través de l'expedient 256/94-AIA per al projecte bàsic 11-V-1177(3) es va sol.licitar, amb data 13 de març de 1995, l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental referent a qüestions que afecten el projecte d'autovia Canals-Agullent pròpiament dita,  
Vist que, com a conseqüència de la dita sol.licitud d'ampliació, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports en data 3 d'abril de 1995 i basant-se en el fet que han sigut exposats al tràmit d'informació pública dos estudis d'impacte ambiental independents corresponents a cadascuna de les actuacions mencionades, sol.licita que es desagreguen aquestes en dos expedients independents davant la urgència de la formulació de la declaració d'impacte ambiental de la connexió de l'autovia central amb la Carretera C-320 per a procedir a l'elaboració del projecte de construcció i la seua aprovació definitiva,  
Vist que, amb data 3 d'abril de 1995, s'obre l'expedient 098/95-AIA sobre el projecte de connexió de l'autovia central amb la Carretera C-320, L'Olleria-Bèlgida, carretera concebuda com a una primera calçada d'una autovia i que afecta els termes municipals de L'Olleria, Montaberner, Bèlgida, Alfarrasí i Otos, amb una longitud total d'11.400 metres, i sobre la qual es formula aquesta declaració d'impacte ambiental,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, publicat en el BOE de 29 de setembre de 1994 i en el DOGV de 28 de setembre de 1994 i s'hi han presentat les següents al.legacions i informes, segons un certificat de l'Oficina del Pla de Carreteres:  
- Informes dels ajuntaments de Cerdà, Canals, L'Olleria, Montaberner i Agullent.  
- 125 al.legacions referents a qüestions expropiatòries i a l'oposició dels veïns de la partida Font del Gandul, de Canals, a la disposició de l'enllaç projectat allí.  
Entre les al.legacions presentades, les úniques amb referències al projecte de connexió de l'autovia central amb la Carretera C-320, són les formulades per l'Ajuntament de Montaberner i per l'Ajuntament de L'Olleria, sense que el contingut de cap d'elles faça referència a qüestions de caràcter ambiental,  
Vist que, amb data 18 de novembre de 1994, es va consultar els ajuntaments de L'Olleria, Montaberner, Bèlgida, Alfarrasí i Otos, com també als serveis territorials de València de la Conselleria de Medi Ambient, a la Direcció General d'Interior de la Conselleria d'Administració Pública i a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura,  
Vist que, en data 20 de desembre de 1994, la Conselleria de Cultura va informar sobre el projecte indicant que, pel que fa al patrimoni arqueològic, l'estudi d'impacte realitza propostes d'intervenció correctes i temporalment ben coordinades. S'indica també la necessitat d'avaluar allò referent al patrimoni etnològic,  
Vist que, en data 9 de març de 1995, tècnics d'aquesta direcció general, una visita d'inspecció a la zona afectada per la carretera proposada.  
Atés que el Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient i la Generalitat Valenciana van signar, el 7 d'octubre de 1994, un conveni per a la realització d'activitats d'interés comú en l'itinerari de la N-340 entre Alcoi i Alacant. Com a part d'aquest conveni, la Generalitat Valenciana es compromet a facilitar al MOPMA el projecte bàsic, la declaració d'impacte ambiental i, si s'escau, el projecte de construcció del condicionament del tram entre L'Olleria i Bèlgida de la denominada Variant de Montaberner,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de connexió de l'autovia central amb la Carretera C-320, l'Olleria-Bèlgida, projecte promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que es complesquen les condicions d'aquesta declaració, relacionades a continuació, com també les mesures protectores, correctores i compensatòries descrites en l'estudi d'impacte ambiental (apartat 11), mentre aquestes no entren en contradicció amb aquelles:  
1)Respecte a les afeccions produïdes sobre les vies pecuàries, el projecte de construcció haurà de garantir el compliment de l'article 13 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries (BOE núm. 71, de 24 de març de 1995). Per a això, el promotor haurà de consultar els serveis territorials de València de la Conselleria de Medi Ambient, a fi que es valoren les eventuals modificacions introduïdes en les vies pecuàries afectades pel traçat.  
2)Abans d'iniciar-se les obres, el seu adjudicatari presentarà a la direcció facultativa per a la seua remissió a aquesta direcció general, el pla d'obres en què detallarà a escala suficient:  
\*La localització d'instal.lacions auxiliars necessàries per a l'execució de l'obra (se situaran aquestes en terrenys desproveïts de vegetació natural i s'evitarà, així mateix, l'elecció d'emplaçaments junt al llit de rius i barrancs, a fi d'evitar abocaments accidentals de substàncies contaminants).  
\*Els camins d'obra previstos per a l'accés a la traça projectada (s'utilitzaran preferentment camins ja existents i únicament en cas estrictament necessari es procedirà a l'obertura de nous camins i s'haurà de sotmetre aquesta, si s'escau, al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en virtut de la legislació d'impacte ambiental i de l'article 63 d) de la Llei 3/1993 de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana).  
\*Llocs d'extracció de materials com també ubicació de runams i abocadors per als materials no reutilitzables en les obres i els residus produïts en aquestes.  
Els materials de rebliment que calgueren per a l'execució del projecte i que no provinguen de les excavacions de les mateixes obres, s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades. En cap cas no es permetrà l'obtenció de materials de préstec en altres àrees, independentment del volum necessari, si aquestes no tenen la consideració de pedreres legals en explotació. Si per qualsevol causa fora inevitable l'obertura de noves pedreres o l'explotació de pedreres actualment abandonades, aquestes hauran de comptar amb els preceptius permisos legals per a la seua explotació i restauració, incloent-hi la declaració d'impacte ambiental favorable emesa per aquesta conselleria.  
De la mateixa forma, si calguera utilitzar un abocador per a les terres sobrants de l'obra projectada, la seua elecció i utilització, si no es tracta d'un abocador de residus inerts degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
En cap cas no es permetrà cap extracció o abocament indiscriminat, sobretot als llits dels rius Albaida i Clariano.  
3)Pel que fa a la restauració de les obres des del punt de vista ambiental i, per tant, a la seua integració paisatgística en l'entorn on es realitzen, s'inclourà en el projecte de construcció un Pla de Revegetació i Restauració Paisatgística, en el qual es plasmaran, amb el suport gràfic adequat i les partides pressupostàries necessàries, les mesures proposades en l'estudi d'impacte ambiental.  
El dit pla de revegetació i restauració paisatgística es remetrà a la Conselleria de Medi Ambient i s'hi inclouran les mesures que es deriven del següent:  
\*S'assuaviran els talussos, tant de desmunt com de terraplé, el necessari de manera que, quedant assegurada la seua estabilitat geotècnica, s'assegure també la viabilitat per a la seua correcta revegetació de forma que s'evite l'arrossegament de la terra vegetal que s'hi haurà de dipositar.  
Aquesta terra vegetal s'estendrà sobre tots els talussos formant una capa, aproximadament de 15 cm de gruixària i que procedirà de les operacions d'estassada de la mateixa obra, i s'haurà d'haver recuperat i apilat convenientment per al seu ús posterior, abans de la hidrosembra i la revegetació.  
\*En els talussos de desmunt que presenten un desnivell superior als 5 m es construiran cunetes de guarda en el coronament dels desmunts i caces en l'aresta exterior dels terraplens i es concentrarà el vessament superficial en baixants adequadament protegides.  
Per als talussos que superen els 7 metres d'alçada, es procedirà al seu escalonament introduint una berma horitzontal intermèdia, almenys, d'1,5 metres d'amplària.  
\*S'hi inclourà, a més de la hidrosembra i l'enjardinament d'enllaços, la plantació d'espècies arbòries i arbustives autòctones adequades, en suficient densitat i nombre que s'han de situar tant al peu de talussos com en les bermes projectades en aquests al llarg de tota la traça.  
S'haurà d'estudiar l'adequació de les espècies vegetals finalment elegides, no sols quant a la seua integració paisatgística, sinó pel que fa a la seua adaptació al medi i a la seua resistència a condicions agressives d'atmosfera contaminada (emissions de diòxid de nitrogen, diòxid de sofre, monòxid de carboni, plom, partícules...).  
Es tindrà en compte la possibilitat d'utilitzar els exemplars recuperats de les operacions d'estassada de la traça, amb la recuperació d'aquells exemplars susceptibles de ser trasplantats.  
\*Es tindrà en compte en el Pla de Revegetació el fet que totes les obres de fàbrica que creuen la traça de la carretera, en especial quan aquesta discórrega per àrees de vegetació natural o de ribera, hauran de ser considerades com a punts de pas per a la fauna. S'hi consideraran, per tant, les mesures necessàries per a la neteja i revegetació dels encontorns d'aquestes.  
4)Es realitzarà un estudi complet dels fluxos d'evacuació de les aigües superficials en règims extraordinaris, segons els resultats dels quals es projectaran les necessàries obres de drenatge transversal de la carretera per tal que aquesta no constituesca una barrera al pas de les aigües.  
5) Si durant la construcció de les obres es trobaren restes arqueològiques, es comunicarà immediatament la troballa a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, d'acord amb la Llei 16/1985 de Patrimoni Històric Espanyol.  
6) La direcció d'obra vetlarà especialment per la conservació i restauració de qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres de construcció de l'eix viari. Per a això, una vegada executades i acabades les obres, es retiraran tots els enderrocs, materials sobrants i altres elements o restes d'obra que hagen estat dipositats, abocats o abandonats en les dites àrees.  
Durant el període de garantia de l'obra, el seu contractista mantindrà i conservarà a la seua costa i en perfecte estat, totes les espècies vegetals del projecte.  
7) El programa de vigilància ambiental inclourà la realització, durant el període de garantia de l'obra, d'un control mensual dels nivells màxims d'immissió sonora, de manera que, si s'escau, s'idearan i s'executaran les mesures necessàries per a evitar l'afecció sobre les edificacions pròximes a la traça.  
Així mateix, durant la fase de construcció, s'hauran de produir tots els treballs nocturns que puguen produir impactes sonors o vibracions molestes sobre la població.  
El promotor del projecte serà el responsable de dur a terme les mesures i les actuacions proposades en el programa de vigilància ambiental (apartat 13 de l'estudi d'impacte ambiental) com també d'elaborar amb els resultats obtinguts un informe que serà remés anualment a la Conselleria de Medi Ambient.  
8) En els documents contractuals del projecte de construcció definitiu haurà de figurar l'obligatorietat, per part de l'empresa adjudicatària de les obres de construcció, del compliment de les mesures correctores establertes en l'estudi d'impacte ambiental, com també el compliment de les mesures previstes en el programa de vigilància ambiental i les que es deriven de les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
9) La introducció de modificacions respecte a la traça o a les característiques d'aquesta recollides en el projecte bàsic, sia en el projecte constructiu, sia en modificacions d'aquest, s'hauran de comunicar a aquesta direcció general, a fi d'analitzar l'efecte ambiental previsible que se'n poguera derivar.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 21 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 192/94-AIA sobre projecte d'adaptació de nau avícola a porcina a la partida Mas Belles del terme municipal de Vilanova d'Alcolea (Castelló) el promotor del qual és el Sr. Alvaro Prats Albella.  
Vist que la documentació, formada per l'expedient municipal, el projecte i l'estudi d'impacte ambiental, ha estat remesa per la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de Castelló,  
Vist que l'objecte del projecte és adaptar una nau d'engreix de pollastres de 100 x 11'5 metres per a engreix de porcs. L'explotació, després d'aquesta modificació quedarà amb una capacitat de 1.500 porcs d'engreix i 13.000 pollastres d'engreix. En la nau per a engreix de porc s'excavaran vuit rases per a purins de 49'5 metres de longitud i d'1 metre d'amplària i de profunditat, respectivament,  
El sistema de producció serà d'integració, de forma que rebuts els porcells de 8 setmanes d'edat s'engreixaran en llots de 10 a 11 per quadra fins a assolir un pes viu de 95 kg i ser transportats a l'escorxador. Es realitzaran dos encebaments a l'any,  
En la nau de pollastres es realitzaran 5 encebaments a l'any deixant-la 20 dies en buit sanitari entre cada encebament.  
Vist que en l'expedient municipal s'observa l'informe de l'arquitecte municipal que indica que ... l'obra que es pretén executar es troba enclavada en sòl no urbanitzable (rústic), i el planejament d'aquest municipi no considera per a aquest sòl mesures d'especial protecció i està afectat per la disposició transitòria 3a, 1.b) de la Llei 4/92, sobre Sòl No Urbanitzable, que no permet la realització d'obres. Per això, ateses les característiques de l'obra sol.licitada s'ha de remetre l'expedient a la Comissió d'Urbanisme perquè considere si és preceptiva o no l'autorització prèvia.  
L'informe del cap local de Sanitat indica que ..les mesures correctores que es descriuen en la memòria s'estimen suficients; a la mateixa zona o al seus encontorns no hi ha altres activitats anàlogues que puguen produir efectes additius.  
Vist que s'ha procedit al tràmit d'informació pública mitjançant la inserció d'edictes en el tauler d'anuncis de l'ajuntament i en el Butlletí Oficial de la Província, i notificació personal als veïns immediats al lloc d'emplaçament de l'activitat. Durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al.legacions,  
Vist que la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló indica que sembla lògic pensar que -als municipis que en l'actualitat manquen de sòl no urbanitzable sense nivell de protecció- a part dels treballs necessaris per a la utilització agrícola, ramadera, forestal, cinegètica o anàloga de la qual siguen suceptibles els terrenys segons la seua naturalesa, puguen també autoritzar-se menuts magatzems i instal.lacions vinculades directament a l'explotació natural de la terra, sempre que hi haja els previs informes favorables de la Conselleria d'Agricultura i de la Conselleria de Medi Ambient emesos. Posteriorment es va ampliar l'informe indicant que l'interessat ha acreditat estar en possessió de la corresponent llicència que habilita l'ús ramader a l'edificació en què ara, mantenint tal ús, es pretén instal.lar espècies distintes per al seu engreix. A la vista d'això i atés que es conserva l'ús ramader preexistent i les obres que s'han d'executar no suposen un increment de volum, s'entén que no resulta exigible l'autorització prèvia d'aquesta Conselleria, cosa que no exclou la intervenció municipal amb vista a resoldre la necessària llicència de les obres per a la reforma interior de l'edifici.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental, en l'apartat Eliminació de residus, indica que els purins o mescla de dejeccions dels porcs i aigües de neteja produïts per la granja són albergats en les rases interiors de les naus degudament impermeabilitzades i cobertes. De les rases s'extrau el purí dues vegades a l'any, pel setembre i març i resulta suficient la capacitat de les fosses de purí de 586 metres cúbics per a albergar-lo amb aquest ritme d'extracció. La producció total de nutrients per al purí produït anualment a la granja serà, per als 1.300 metres cúbics produïts a l'any, de 2.750 kg de nitrogen, 385 kg de fosfats i 3.300 kg de potassi; sent la superfície sobre la qual s'aplica de 80 hectàrees d'ametlers i 40 hectàrees d'oliverers. El purí s'aplicarà mitjançant bóta hermètica i evitant la proximitat de vies de comunicació i nuclis habitats i se soterrarà immediatament per a evitar mals olors i la pèrdua d'elements fertilitzants, sobretot nitrogen.  
La gallinassa s'extrau amb pala mecànica directament sobre remolc, que la transporta als camps de cultiu i se soterra immediatament amb orelló profund.  
Vist que els animals morts seran eliminats mitjançant la seua incineració en un forn crematori. La instal.lació es tancarà amb malla galvanitzada de 2 metres d'alçada i vora superior inclinada cap a l'exterior. En les entrades a les naus es disposaran paquets de bosses de plàstic per als peus que impedesquen en ser calçats pels visitants la propagació de malalties. Es disposarà de gual sanitari a l'entrada del recinte.  
Vist que se li va sol.licitar l'ampliació de la documentació en els següents punts:  
- Tractament al qual se sotmetran els residus ramaders que els facen apropiats per al seu ús com a adob agrícola.  
- Localització en plànol cadastral de les parcel.les de cultiu on s'aprofitarà l'adob orgànic.  
- Valoració de l'efecte negatiu que pot derivar de l'abocament d'aquestes deixalles sobre el medi receptor prenent en compte les dosis i les característiques dels cultius, permeabilitat del sòl, zones de proveïment d'aigües, olors, etc.  
- Localització de l'activitat en plànol cartogràfic a escala 1:25.000.  
Vist que, en resposta a aquest requeriment, s'ha presentat l'ampliació en la qual s'indica que el tractament que s'ha de seguir consisteix a aplicar a les fosses de purins un producte biològic autoritzat innocu per al medi ambient i anticorrosiu, compost per una selecció específica de bacteris, rents, fongs i enzims sobre suport mineral amb agents perfumadors, la qual produeix sobre el purí els següents efectes:  
- Digestió de fibres de cel.lulosa, proteïnes, cossos grassos i matèria orgànica en general i predegradació dels residus.  
- Disminució dràstica de la producció d'olors.  
- Liquació del purí facilitant l'operació de bombeig, l'aplicació i la neteja de les instal.lacions.  
- Rebaixa de la demanda biològica d'oxigen.  
- Tamponar en part l'augment de pH dels purins.  
- Disminució de la presència d'elements patògens.  
- Millorar la qualitat del purí com a adob en equilibrar el seu contingut en nitrogen, fòsfor i potassi.  
El producte s'aplicarà sobre les rases de purí a la dosi de 200 centímetres cúbics cada 100 porcs la primera setmana, i 40 centímetres cúbics cada setmana posterior.  
Amb el tractament es reduirà la presència de mosques en l'explotació ja que aquestes es reprodueixen en les crostes que es formen sobre els purins.  
Vist que la gallinassa produïda en cada llocada és extreta immediatament des del pis impermeable de la nau mitjançant pala mecànica i directament sobre remolc distribuïdor que la transporta com a adob orgànic a finques rústiques i se soterra immediatament,  
Vist que, segons s'indica en la documentació, els purins s'aplicaran en camps d'ametlers, oliveres i fruiters a raó de 0'9 litres per metre quadrat i any; i a raó de 0'43 quilos per metre quadrat i any de gallinassa.  
Atés que haurà de fer-se un seguiment mitjançant l'anàlisi dels purins abans i després del tractament a fi de comprovar-ne l'efectivitat. Aquestes anàlisis es faran després del primer cicle d'engreix. Segons els resultats obtinguts s'estudiarà la necessitat d'ampliar el sistema de tractament o es considerarà suficient,  
Atés que la zona on se situa l'activitat presenta àrees de problemes de permeabilitat alta per porositat, fissuració i karstificació per la qual cosa s'haurà de limitar l'abocament a les àrees on el material geològic tinga aquestes característiques.  
La gallinassa, després de la seua utilització en camps agrícoles, haurà de completar en un femer el seu procés de fermentació.  
Atés que s'han de crear elements de mimetització natural com a pantalles d'espècies arbòries que faciliten la integració de la instal.lació en el medi,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte d'adaptació de nau avícola a porcina a la partida de Mas Belles del terme municipal de Vilanova d'Alcolea (Castelló), el promotor del qual és el Sr. Alvaro Prats Albella, atenent allò disposat en l'estudi d'impacte ambiental i les següents condicions:  
1. A fi de conéixer l'eficàcia del tractament proposat es realitzarà una anàlisi del producte obtingut en el primer cicle de producció després de la recepció de la notificació d'aquesta declaració d'impacte ambiental i la preceptiva llicència municipal.  
Segons els resultats obtinguts, s'haurà de completar el sistema de tractament, si escau, o es podrà augmentar les dosis d'adobat per hectàrea.  
2. La gallinassa haurà de completar el seu procés de fermentació en un femer creat per a tal fi en les instal.lacions annexes. El femer es construirà amb material impermeable i disposarà de fossa de recollida de lixiviats.  
3.Junt al tancat perimetral que ha de tancar les instal.lacions, es crearà un apantallament amb espècies arbòries que faciliten la integració de les naus en el medi.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 21 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 050/95-AIA, sobre el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi de la Pobla Tornesa (la Plana Alta), promogut per l'Ajuntament de la Pobla Tornesa.  
Vist que, amb data 8 de febrer de 1995, l'Ajuntament de la Pobla Tornesa va remetre a la Conselleria de Medi Ambient la documentació del projecte de revisió de les Normes Subsidiàries, l'estudi d'impacte ambiental i el certificat d'aprovació provisional de tots dos documents,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental, inclós en l'expedient urbanístic, ha estat exposat al públic pel termini d'un mes mitjançant anuncis de l'Ajuntament de la Pobla Tornesa publicats en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló de 14 de maig de 1994, i en el diari Mediterráneo de 13 de maig de 1994,  
Vist que, segons un certificat de l'ajuntament, durant el període d'informació pública s'han presentat un total de vint-i-dues al.legacions a l'expedient, cap de les quals no es refereix a l'estudi d'impacte ambiental ni incorpora, totalment o parcialment, continguts de caràcter ambiental,   
Vist que, tal com preveu l'article 18 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89 de 3 de març, d'Impacte Ambiental, s'han efectuat consultes al Servei Territorial de Castelló, Servei d'Espais Naturals i Servei de Residus i Contaminació, de la Conselleria de Medi Ambient,  
Vist que els informes rebuts de les consultes realitzades es resumeixen en els següents apartats:  
a) Servei de Residus i Contaminació:  
El Pla Estratègic d'Infraestructures de Tractament de Residus Sòlids Urbans de la Comunitat Valenciana inclou la Pobla Tornesa en la unitat de gestió de La Plana, la qual disposarà d'una planta de tractament i compostatge i un abocador de rebujos. Pel que fa als residus inerts, no hi ha prevista la ubicació de cap abocador al mateix municipi. Independentment d'aquestes previsions, es recomana que s'efectue la corresponent reserva de sòl per a l'eventual ubicació d'un sistema de tractament, la qual tindrà una superfície d'1 ha.  
b) Servei Territorial de Castelló:  
Tot i que el projecte contempla l'actual abocador com a sistema general, la seua ubicació no és apta des del punt de vista geològic per l'elevada permeabilitat, a més d'emplaçar-se dins la zona de policia del Barranc de la Pobla. Per tant, cal localitzar una altra àrea en terrenys de baixa permeabilitat. Quant al tractament d'aigües residuals, no s'ha determinat en el plànol la reserva de sòl per al sistema de depuració previst ni s'ha definit la seua superfície en la memòria del projecte. D'altra banda, el pou de proveïment d'aigua potable del municipi es localitza en terrenys d'elevada permeabilitat i sobre un sòl classificat com apte per a urbanitzar industrial. Per tant, caldrà establir-hi un perímetre de protecció, mesura que haurà de fer-se extensiva a les captacions que proveeixen els nuclis de La Marmudella i El Boqueró.  
La zona classificada com a sòl apte per a urbanitzar Industrial inclou un tram del barranc de la Rambleta, aspecte que caldrà reparar. Així mateix, s'haurà de garantir la depuració de les aigües residuals que s'hi produesquen.   
Les ordenances de planejament defineixen com a sòl no urbanitzable de protecció especial-llits naturals el constituït pels caixers dels barrancs, la zona de servitud (5 m) i la de policia (100 m). Tot i això, en els plànols d'ordenació només es determinen com a sòl protegit els caixers dels barrancs, aspecte que caldrà reparar. L'ajuntament haurà d'elaborar ordenances municipals tendents a evitar l'abocament incontrolat de materials inerts, industrials i urbans a llocs inadequats. El planejament inclourà, així mateix, ordenances sobre l'abocament a la xarxa municipal d'aigües residuals.   
Quant a la qualificació del sòl no urbanitzable, s'ha optat per basar-se en els usos actuals del sòl. Això dóna com a resultat un mosaic de petites unitats, en especial als vessants del Bartolo i la Marmudella. Per tal de mantenir una coherència en aquesta unitat paisatgística adjacent al paratge natural del desert de les Palmes, es considera convenient la inclusió d'una nova categoria de sòl no urbanitzable protegit (SNU de protecció paisatgística).   
Finalment, tot i que les vies pecuàries existents al municipi s'han determinat al plànol d'ordenació núm. 1, la llegenda del plànol n'haurà d'incorporar l'amplària legal, a més de determinar-se cada via amb la seua amplària. D'altra banda, a causa de les obres de carreteres que la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports està executant al terme, s'han vist afectades diverses vies pecuàries, les quals modifiquen el seu traçaat. L'ajuntament haurà d'adquirir el compromís documental de ressenyar en els documents definitius del planejament el traçat i les característiques definitives de les vies pecuàries afectades, una vegada aprovada la nova classificació de les vies pecuàries del municipi.  
Atés que l'estudi d'impacte ambiental es limita a analitzar de manera molt superficial les incidències ambientals previsibles d'aquell. Aquesta superficialitat és especialment destacable en apartats com l'inventari ambiental, la valoració dels impactes o la proposta de mesures correctores. Malgrat això, les determinacions del projecte de revisió de les Normes Subsidiàries resulten en general adaptades a les característiques ambientals del municipi, en especial pel que fa a la classificació del sòl proposada. En aquest sentit, la documentació examinada incorpora, entre altres, les següents determinacions:  
- S'incorpora una llista de trenta-sis elements singulars, els quals es qualifiquen com a sòl no urbanitzable protegit-elements singulars. Aquests elements inclouen jaciments arqueològics, elements arquitectònics i etnològics i fites paisatgístiques. Tot i això, una vegada consultat l'Inventari de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana, es comprova que hi ha almenys sis jaciments inventariats que no semblen correspondre a cap element protegit per les normes; aquests jaciments són Corral Blanc I i II, Cova del Calvari, Gaidó III, La Rambleta, Muntanya del Calvari i Pla de la Pitja.  
- Quant al tractament de les aigües residuals produïdes al municipi, de la documentació examinada sembla deduir-se l'existència d'una depuradora, però de la qual no s'indica més que la situació, ja que no es fa cap al.lusió a superfície, capacitat o estat de funcionament. Quant als nuclis dispersos, l'estudi d'impacte ambiental assenyala la futura connexió de La Marmudella (sistema 2-relleus sobre materials metamòrfics) a la xarxa de clavegueram general, mentre que per al Boqueró (sistema 5-al·luvial) i el sòl apte per a urbanitzar industrial (sistemes 4-serralades separades per depressions, i 5-al·luvial), s'indica la necessitat d'establir sistemes de depuració propis.  
- Pel que fa als residus sòlids urbans, es determina la ubicació actual de l'abocador municipal; tot i això, aquest se situa en terrenys no aptes per a aquest fi, atenent la permeabilitat dels terrenys i la proximitat del Barranc de la Pobla.  
- Les vies pecuàries existents al municipi apareixen recollides en el plànol I22 (infraestructures) i en el corresponent apartat de la memòria informativa, a més del plànol núm. 1. Malgrat això, no s'han inclòs en la normativa urbanística de manera expressa, amb indicació del seu nom i amplària legal.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i la formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament de la Pobla Tornesa (la Plana Alta), sempre que es complesquen les mesures correctores que s'assenyalen a continuació, a més de les que s'inclouen en l'estudi d'impacte ambiental del projecte, mentre no entren en contradicció amb aquelles:  
\* Atenent el caràcter permeable de l'actual ubicació de l'abocador de residus sòlids urbans, les Normes Subsidiàries hauran de situar la corresponent reserva de sòl en terrenys aptes, de baixa permeabilitat, i allunyats de nuclis habitats, d'acord amb les directrius de l'informe emés sobre això pel Servei Territorial de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient. Aquesta reserva tindrà una superfície no inferior a una hectàrea, es classificarà com a sistema general i s'incorporarà a la documentació gràfica i escrita de les Normes.   
\* Respecte a l'estació depuradora actual, s'haurà de determinar al plànol corresponent la superfície ocupada, amb la classificació de sistema general. Igualment, es determinarà la superfície prevista per a l'eventual ampliació de la depuradora, atenent a l'increment poblacional previst i a l'eventual connexió a la xarxa general de les aigües residuals procedents de la Marmudella.  
\* Les Normes Subsidiàries hauran d'establir un perímetre de protecció del Pou de la Rambleta, d'un mínim de 100 m de radi, dins el qual es prohibirà qualsevol activitat potencialment contaminant del subsòl. Igualment, les Normes establiran perímetres de protecció anàlegs per a les captacions que proveesquen els nuclis residencials del Boqueró i la Marmudella. Aquests perímetres hauran de determinar-se en els plànols d'ordenació corresponents i incorporar-se a la normativa urbanística de les Normes.  
\* La classificació com a sòl urbà dels nuclis de La Marmudella i el Boqueró quedarà condicionada a la solució que s'adopte respecte al tractament de les aigües residuals produïdes, amb les següents condicions específiques:  
- La depuradora prevista segons l'estudi d'impacte ambiental per al nucli de El Boqueró haurà de determinar-se en els plànols d'ordenació corresponents com a sistema general.   
- Quant al nucli de La Marmudella, la connexió a la xarxa de clavegueram i a la depuradora existent quedarà condicionada a la capacitat actual d'aquesta depuradora; en el cas que aquesta fóra insuficient per a tractar les aigües produïdes al nucli, s'haurà de reservar sòl per a la ubicació d'una depuradora independent.   
\* Quant al sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial, s'haurà de delimitar aquest tenint en compte el llit del barranc de la Rambleta, el qual tindrà la consideració de sòl no urbanitzable d'especial protecció, i el perímetre de protecció del Pou de la Rambleta.  
\*Als jaciments arqueològics i elements protegits recollits en el Catàleg d'Elements Singulars de les Normes (annex 6 a les Normes Urbanístiques) s'haurà d'afegir els següents elements catalogats per la Conselleria de Cultura, mentre no coincidesquen amb els ja protegits: Corral Blanc I i II, Cova del Calvari, Gaidó III, La Rambleta, Muntanya del Calvari i Pla de la Pitja. Aquests elements tindran la consideració de sòl no urbanitzable protegit-elements singulars i s'incorporaran, si s'escau, a l'apartat corresponent de la normativa urbanística de les Normes.  
\* El pla parcial que es redacte per a desenvolupar el sòl urbanitzable d'ús industrial haurà de tenir en compte les següents condicions:  
- S'haurà d'especificar la destinació i el tractament previstos per a les aigües residuals d'origen industrial produïdes. En el cas que la depuradora del municipi fóra insuficient per a tractar aquestes aigües, o que les característiques fisicoquímiques d'aquestes no permeteren aquest tractament, el pla parcial haurà d'efectuar una reserva de sòl per a situar-hi una depuradora amb les característiques adequades.  
- Els edificis destinats en més del 10% de la seua superfície a l'ús d'oficina, comercial, industrial, taller o magatzem, comptaran amb serveis que permeten la recollida dels diferents tipus de residus que s'hi generen. Aquests serveis consistiran en contenidors o dipòsits, dotats amb les mesures de seguretat necessàries per a evitar contaminacions, emanacions, accidents i molèsties.  
- Quant als residus sòlids assimilables a urbans, en els vials de nova creació es reservarà sòl per a la instal.lació de contenidors que puguen permetre la recollida selectiva almenys de tres tipus de residus.  
- Les consideracions anteriors hauran de ser inexcusablement tingudes en compte per l'Ajuntament de la Pobla Tornesa abans de l'aprovació del projecte d'urbanització de l'àrea industrial, com també de la concessió a cada indústria de la corresponent llicència d'activitat.  
\* Pel que fa a les característiques exigibles de les aigües residuals produïdes al municipi, l'ajuntament incorporarà els paràmetres recollits en el model d'Ordenança Municipal d'Abocaments, confeccionat per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
\* A l'efecte d'allò previst en l'article 2.4 de la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable, s'haurà de determinar als plànols d'informació la superfície afectada per incendis forestals amb posterioritat a l'entrada en vigor de l'esmentada llei.   
\* Les vies pecuàries existents al municipi hauran d'incorporar-se explícitament a la normativa urbanística com a element protegit, amb indicació de la seua amplària legal, d'acord amb la classificació de les vies pecuàries aprovada segons l'Ordre Ministerial de 21 de maig de 1981 (Boletín Oficial del Estado de 15 d'octubre de 1981). Igualment, les esmentades vies s'hauran de determinar al plànol d'ordenació corresponent amb l'amplària legal corresponent, llevat del seu pas pel nucli urbà, i s'hi determinaran els trams omesos. Finalment, l'Ajuntament de la Pobla Tornesa haurà d'adquirir compromís documental, que cal ressenyar en els documents de les Normes Subsidiàries, d'incorporar-hi el traçat i les característiques definitives de les vies pecuàries que han resultat afectades per les obres de carreteres en curs, una vegada s'aprove la nova classificació de les vies pecuàries del municipi.  
\* Quant a la qualificació del sòl no urbanitzable, s'ampliarà aquesta amb una nova categoria de sòl no urbanitzable de protecció paisatgística. Aquesta categoria s'aplicarà als terrenys situats a l'est del municipi entre la cota 370 m sobre el nivell de la mar, d'una banda, i el límit municipal i el del sòl no urbanitzable d'especial protecció-paratge natural, d'una altra, segons el plànol annex. Quant a les determinacions d'aquesta categoria de sòl, seran les mateixes que les del sòl no urbanitzable d'especial protecció-forestal, afegint-hi com a ús permés les activitats agrícoles i ramaderes extensives actualment existents.   
\* Durant el període de vigència de les Normes Subsidiàries, l'Ajuntament de la Pobla Tornesa presentarà, amb una periodicitat anual i davant la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en el qual es donarà compte del compliment del programa de vigilància descrit en l'apartat 6 de l'estudi d'impacte ambiental, de l'efecte derivat de l'aplicació de les Normes i del grau de correspondència d'aquest efecte amb el que preveu l'estudi d'impacte ambiental. A més dels controls especificats en l'esmentat programa de vigilància ambiental, s'analitzaran els següents:  
- Aparició d'edificacions disperses fora d'ordenació.  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans, inerts i industrials.  
- Grau d'execució de les obres d'infraestructura previstes per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals en els diferents sectors dispersos residencials i industrials.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 26 d'abril de 1995  
DECLARACIO D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 026/92-AIA sobre projecte de legalització de granja avícola i centre de classificació d'ous a la partida Esparza del terme municipal de Chella (València), el promotor del qual és el Sr. Andrés Fernandez Granero en representació d'EFESA.  
Vist que la documentació formada per l'expedient municipal i la memòria d'activitat de granja avícola va ser remesa a través de la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de València. En l'expedient municipal, l'informe de l'enginyer municipal indica que la propietat EFESA va sol.licitar, en principi, llicència per a l'obertura i l'establiment d'activitat d'explotació porcina al novembre de 1979. L'inspector municipal veterinari emet un informe en què s'estima la no concessió de la llicència pel fet de no haver-hi tal explotació porcina sinó avícola. Per decret de l'Alcaldia es va resoldre denegar la llicència sol.licitada i instar a la propietat a la presentació de la legalització de l'activitat d'explotació avícola,  
Vist que, conforme indica l'informe del tècnic municipal, l'empresa promotora va sol.licitar la llicència d'establiment, obertura i funcionament d'una activitat d'explotació avícola a l'esmentada partida. Per a aquesta nova sol.licitud, el cap local de Sanitat estima com a convenients les mesures correctores existents. L'informe de l'arquitecte tècnic municipal certifica el compliment de les ordenances urbanístiques aplicables. Conclou l'informe de l'enginyer municipal indicant que, en visita d'inspecció efectuada com a tècnic de l'ajuntament, corrobora que les instal.lacions s'adapten a les descrites per la propietat en la sol.licitud mitjançant la memòria d'activitat i el projecte d'adequació de centre de classificació d'ous,  
Vist que l'activitat proposada consisteix en cria de gallines i l'explotació i manipulació dels ous que ponen les dites aus. L'activitat es desenvolupa en dues naus amb capacitat de 10.000 i 20.000 gallines cadascuna. Junt a la nau 1 es troba el centre de classificació d'ous,  
Vist que, una vegada vista la documentació presentada, es va comunicar al promotor que l'activitat proposada es troba subjecta al procediment d'avaluació d'impacte ambiental segons la legislació vigent en la matèria (Llei 2/1989 de 3 de març d'Impacte Ambiental, i Reglament aprovat pel Decret 162/1990 de 15 d'octubre). Per aquest motiu, se li va sol.licitar que presentara un estudi d'impacte ambiental en el qual es recolliren els punts exigits en la mencionada legislació,  
Vist que, una vegada presentat l'estudi d'impacte ambiental i revisat el seu contingut, s'hi va observar que estava incomplet perquè no tractava l'apartat de descripció, volum i tipus de residus generats amb menció expressa dels sistemes de tractament i eliminació. Així mateix, se sol.licitava la localització de l'activitat en un plànol cartogràfic a escala 1:25.000 i el plànol de planta en què es localitzen els diferents elements que componen l'activitat,  
Vist que, transcorregut bastant temps sense completar la documentació, es va remetre un escrit al promotor en el qual es reiterava que presentara l'esmentada ampliació d'acord amb l'article 92.1 de la Llei 30/1982, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú amb l'advertència que, transcorreguts tres mesos sense rebre-la, es produirà la caducitat de l'expedient i les actuacions practicades s'arxivaran sense més tràmit,  
Vist que, com a resposta a aquest requeriment, el promotor va presentar la documentació complementària sol.licitada en el seu moment,  
Vist que s'ha procedit al tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental mitjançant la inserció d'edictes en el tauler d'anuncis i en el Butlletí Oficial de la Província. Durant el període d'informació pública no s'han presentat reclamacions segons diligència efectuada pel secretari de l'Ajuntament de Chella,  
Vist que, conforme indica l'estudi d'impacte ambiental, els residus procedents de l'activitat estan estimats en 2.000 kg diaris. Aquests residus són emmagatzemats en dues basses d'obra de fàbrica revestides amb morter i localitzades en cadascun dels extrems de les dues naus existents, amb un volum estimat de 200 metres cúbics que permet un emmagatzematge per a un màxim de 60 dies. Els residus són utilitzats com a adob d'hortes, amb destinació, fonamentalment, a cultius de tabac, ceba, maduixots, tarongers i, fins i tot, oliveres, en dosis variables segons el tipus de terreny i el mateix cultiu.  
Atés que, a part de les basses d'obra de fàbrica existents en cada nau, la gallinassa és acumulada en basses de terra als encontorns de les instal.lacions. Aquestes instal.lacions s'han de corregir impermeabilitzant les basses. Abans de la utilització de la gallinassa com a adob orgànic en camps agrícoles, s'haurà de realitzar un procés de fermentació que garantesca l'obtenció d'un producte adequat. En aquest procés de compostatge es controlarà la temperatura, humitat, els olors i la proliferació d'agents patògens,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de legalització de granja avícola i centre de classificació d'ous, a la partida Esparza del terme municipal de Chella (València), i el promotor del qual és el Sr. Andrés Fernandez en representació d'EFESA, atenent el que disposa l'estudi d'impacte ambiental i sempre que es complesquen les següents mesures:  
A) Mesures correctores.  
1.Les basses de terra existents en els encontorns de les instal.lacions hauran d'impermeabilitzar-se, com també les conduccions i altres instal.lacions necessàries en els dipòsits de regulació i tractament de la gallinassa.  
2.S'haurà de procedir a la fermentació controlada de la gallinassa de forma que es garantesca l'obtenció d'un adequat adob orgànic. En aquest procés s'ha de controlar la temperatura, la humitat, la no proliferació de mals olors i agents vectors.  
B) Programa de vigilància ambiental.  
Es presentarà en aquest servei en un termini no superior als quatre primers mesos comptadors a partir de la recepció de la notificació d'aquesta declaració d'impacte ambiental, el seguiment previst en la fermentació dels residus ramaders, com també la impermeabilització i millores dutes a terme en les basses.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 28 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 017/95-AIA sobre un projecte d'instal.lació de cogeneració amb dos motors de gas natural, marca Waukesha model H-24 GLD, de 314 Kwe cadascun, de l'empresa Estilos Cerámicos, SA, CIF C-95.435.906, amb domicili social a la Ctra. Castelló-Alcora km 16,4 de San Juan de Moró (Castelló).  
Vist que, en data 18 de gener de 1995, el Sr. Juan Terrádez Marco, enginyer industrial, amb DNI 48.070.827, com a director de les instal.lacions de cogeneració per a Estilos Cerámicos, SA, va remetre el projecte i l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que, en data 29 de març de 1995, el Sr. Juan Terrádez Marco va remetre un annex amb correccions a l'estudi d'impacte ambiental, referents al càlcul dels fumerals,  
Vist que, en data 7 d'abril de 1995, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, del projecte d'execució i de l'estudi de la instal.lació elèctrica en règim especial,  
Vist que ha estat exposat al públic la sol.licitud d'autorització administrativa i l'estudi d'impacte ambiental, mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 20 de 16 de febrer de 1995, sense que s'hi hagen presentat al.legacions, segons un certificat del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, amb data d'entrada en aquesta Conselleria 19 d'abril de 1995.   
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte d'instal.lació de cogeneració amb dos motors de 314 Kwe cadascun, a base de gas natural, promogut per l'empresa Estilos Cerámicos, SA, d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i precisions següents:  
1) L'oli del sistema de lubricació, possibles vessaments del motor, filtres procedents dels circuits de trasbals de l'oli, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu tòxic i perillós, serà adequadament emmagatzemada i etiquetada, i lliurada a un gestor autoritzat, segons el que disposa el Reial Decret de 20 de juliol de 1988, núm. 833/1988, de Residus Tòxics i Perillosos. Pel fet de ser productor de residus tòxics i perillosos, l'empresa estarà subjecta a tot el que disposa l'anterior Reial Decret, com també la Llei 20/86 de 14 de maig.  
2) Les emissions de gasos a l'atmosfera estaran en tot moment dins dels límits marcats pel quadre 27 (Activitats industrials diverses no especificades en aquest annex), de l'Annex IV (Nivells d'emissió de contaminants a l'atmosfera per a les principals activitats industrials potencialment contaminants de l'atmosfera), corresponent al Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
3) Tots els gasos d'escapament procedents de la combustió en els motors, eixiran a l'exterior a través de fumerals que compliran en tot moment l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.  
4) Es dotarà a la instal.lació de la infraestructura permanent que permeta, en qualsevol moment, la presa de mostres per al control, inspecció i vigilància del nivell d'emissions.  
5) S'incorporaran els silenciadors i els equips necessaris per a la reducció dels nivells sonors, de forma que no es transmeta a possibles habitatges, cases de camp i en general qualsevol edificació pròxima, més de 40 dB(A) diürns (de 8 h a 22 h) ni més de 30 dB(A) nocturns (de 22 h a 8 h).  
6) Es realitzarà un control anual dels nivells i de la composició de gasos emesos a l'atmosfera per una empresa col.laboradora de l'administració. El dit control complirà els requisits exigits en el Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i els resultats seran remesos a aquesta direcció general.  
7) A fi de reduir les emissions de NOx, s'aconsella la instal.lació d'un sistema catalític de reducció selectiva, o un altre procediment anàleg, que elimine gran part del contingut de NOx dels gasos d'escapament.  
 Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 28 d'abril de 1995  
RESOLUCIó  
La declaració d'impacte ambiental de l'expedient d'extracció d'àrids al riu Millars, al terme municipal d'Almassora, promogut per l'empresa CYES, SA, de data 6 de setembre de 1994, incloïa entre les seues condicions l'elaboració d'un projecte de restauració de l'àrea afectada per l'activitat, basat en la seua regeneració mitjançant un sistema de llacunes artificials de perímetre irregular i arrodonit, amb profunditat variable entre 20 i 180 cm, i illes interiors no inferiors a 50 m2 cadascuna, fent a les marges plantacions característiques d'espècies d'aquests ambients. El projecte havia de ser aportat per a la seua aprovació per aquesta Conselleria en el termini d'un mes comptador des de la data de la notificació de la declaració d'impacte ambiental.  
Les condicions de la declaració d'impacte ambiental van ser qualificades d'obligat compliment en l'autorització atorgada mitjançant la Resolució de 17 d'octubre de 1994 per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
L'empresa promotora va sol.licitar dues pròrrogues consecutives al.legant en l'última d'elles la incompatibilitat de les condicions exigides per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'extracció d'àrids en el llit del riu Millars amb els condicions de la declaració d'impacte ambiental, sense argumentar la dita incompatibilitat.  
Amb data 27 de març de 1995 l'empresa promotora va presentar escrits i plànols en què justificava que el nivell de l'aigua es troba a 6,74 m sota la cota d'excavació autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. El nivell de l'aigua subterrània va ser comprovat en un pou existent al mateix llit aigües avall del lloc d'extracció i es va presentar, així mateix, el càlcul teòric del nivell a què es trobaria l'aigua en tota la superfície d'explotació.  
 Atés que els criteris que van conduir a l'establiment de les condicions de restauració de la declaració d'impacte ambiental anaven dirigits a la creació, fora de l'àmbit d'ocupació actual, d'un hàbitat favorable a l'avifauna present al llit del riu Millars i que segons l'informe presentat per l'empresa promotora les llacunes construïdes artificialment quedarien seques pel fet de trobar-se el nivell freàtic molt per sota la cota d'extracció autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, resol:  
Primer. Exonerar l'empresa CYES, SA del compliment de les condicions 4 i 5 de la declaració d'impacte ambiental, corresponent a l'expedient d'extracció d'àrids al llit del riu Millars, romanent inalterades la resta de condicions.   
Segon. Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que, en defensa del seu dret, estimen pertinents.  
Tercer. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta resolució.  
València, 28 d'abril de 1995