Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8017, del 07-04-2017 (2017/2535)

RESOLUCIÓ de 27 de febrer de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 86/15-AIA Albatera.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8017

Data del DOGV
:   07-04-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/2535


Data del document
:   27-02-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 27 de febrer de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 86/15-AIA Albatera. [2017/2535]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, pel qual s'estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 86/15-AIA Albatera.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 86-2015-AIA.  
Títol: Construcció de bassa de reserva per a reg.  
Promotor: SAT núm. 3569 Virgen del Rosario.  
Òrgan substantiu: Ajuntament d'Albatera.  
Localització: parcel·la 9 del polígon 3 d'Albatera (Alacant).  
  
Objecte i descripció del projecte. Alternatives.  
La QFK 1004 Virgen del Rosario, en el terme municipal d'Albatera, té concedits 2.617.000 m³ per any d'aquest aprofitament per a reg de 913 ha de l'anomenada Galería de los Suizos. Així mateix aquesta SAT disposarà de l'aigua que procedirà del transvasament Xúquer-Vinalopó quan es trobe operatiu.  
Actualment la SAT té una capacitat d'emmagatzematge de 37.800 m³ en dues basses situades als voltants de la Galería de los Suizos, quantitat insuficient per a la demanda de reg en període estival per la qual cosa es proposa la construcció d'una nova bassa que permetrà augmentar la capacitat d'emmagatzematge d'aigua i la regulació del cabal del transvasament Xúquer-Vinalopó quan es trobe operatiu.  
Pel que fa a la recerca d'alternatives s'han tingut en compte aspectes com ara les característiques geotècniques del terreny, la ubicació de la bassa respecte del punt de subministrament d'aigua, la cota del terreny, l'aptitud urbanística dels terrenys, la propietat dels terrenys i l'afectació a figures de protecció ambiental.  
Partint de la ubicació de la bassa en la parcel·la 9 del polígon 3, ja que es tracta de la localització més idònia per la proximitat al punt de subministrament d'aigua, es contemplen les alternatives següents:  
- Dimensionament: construcció a cota 293 sobre el nivell del mar (snm) amb cota d'excavació a 268 snm, a cota 296 snm amb berma inferior de 1,25 m i cota d'excavació 272 snm i a cota 296 snm amb berma inferior de 4 m i cota d'excavació 272 snm.  
- Quant a la tipologia de la construcció s'opta en totes les alternatives per bassa de regulació de materials solts amb terra procedent de la mateixa excavació i d'altures de terraplé de 24 metres i berma intermèdia.  
Una volta analitzades les distintes alternatives s'ha optat per l'alternativa de bassa de regulació de materials solts procedent de la mateixa excavació a cota 296, altura de terraplé de 24 metres amb berma de 4 metres i situació pròxima a la rambla de La Algüeda per a facilitar l'evacuació de la bassa en cas necessari.  
Per a l'alternativa triada, la bassa comptarà amb les següents característiques:  
- Capacitat màxima: 681.551,99 m³.  
- Forma i dimensions: rectangular de 245x184,83 m.  
- Profunditat: 24 metres.  
- Altura de coronació sobre el punt més desfavorable de fonamentació: 28 metres.  
- Talussos: talús interior de 2H:1V amb berma de 4 metres en el punt mitjà, talús exterior de 3H:1,25 V amb berma exterior de 5 metres a 13 metres d'altura de coronació.  
- Impermeabilització: làmina de PEAD de 2mm i geotèxtil de 500 g/m².  
L'obra que es realitzarà comptarà amb el següent:  
- Sistema de protecció en els extrems de la bassa que serviran de salvavides per a les possibles caigudes de persones i animals, tanca perimetral de protecció.  
- Sobreeixidor consistent en canal obert de desguàs que permetrà evacuar l'aigua quan sobrepasse els nivells màxims d'explotació. Està calculat per a evacuar els cabals de 1000 anys de període de retorn.  
- Desguàs de fons, situat en el punt de cota mínima, que permetrà procedir a la neteja periòdica i al control visual de la geomembrana.  
  
- Desguàs d'emergència que permetrà l'evacuació de la totalitat de les aigües de la bassa a la rambla de La Algüeda. En el punt d'evacuació es realitzarà una arqueta de descàrrega de 4x4x1,80 m que impedirà els danys al llit de la rambla.  
- Sistema de drenes per a detectar possibles fugues o ruptures de la làmina d'impermeabilització: drenatges interiors i exteriors i dren ximenera.  
- Cuneta perimetral de formigó la funció del qual serà dirigir els escolaments cap a un pou d'escullera.  
- Galeria de servei transitable on aniran allotjades les canonades d'entrada i eixida d'aigua. Al final de la galeria s'ubicarà la caseta de vàlvules.  
- Ampliació de la caseta de bombament.  
- Canonada d'impulsió de 258,3 metres i 600 mm de diàmetre que permetrà l'ompliment de la bassa. L'entrada d'aigua de la bassa es realitza mitjançant una arqueta de dimensions 3x3x2,75 situada per davall de la cota de la solera de la bassa.  
- Instal·lacions elèctriques: es procedirà a la desviació de la línia elèctrica de mitjana tensió existent, al desmantellament de l'antiga infraestructura, a la demolició de l'antic CT, a la instal·lació d'un nou CT prefabricat amb punt de connexió subterrani nou i a l'execució d'entroncament aeri subterrani.  
La línia tindrà una longitud de 601,78 metres en traçat aeri i 50 en subterrani. Els conductors en tram aeri seran d'alumini-acer galvanitzat de 54,6 mm² de secció; en tram subterrani seran d'alumini. Els suports en la línia que es projecta seran metàl·lics galvanitzats. L'altura dels suports permetrà que cap conductor quede a menys de 7 metres d'altura del terreny. Les fonamentacions dels suports seran de formigó.  
  
Fa falta el subministrament d'energia a una tensió de 400/230V, amb una potència màxima simultània de 560 kW, per a atendre aquesta futura demanda; la potència total a instal·lar serà de 630 kVA.  
- Camins: Es projecta la construcció de camí d'accés al corredor de coronació des de la carretera CV-873 de 5 metres d'amplària i 174,5 metres de longitud acabat amb llast artificial. S'ha dissenyat un camí d'accés a la caseta de vàlvules de 5 metres d'amplària aprofitant el camí existent i un camí d'accés al fons de la bassa de 187 metres de longitud i 5 metres d'amplària per a facilitar les labors de manteniment.  
  
El moviment de terres serà de 423.369 m³ d'excavació, 399.985 m³, 23.384 m³ d'excavació de terra vegetal, terraplé de 264.332³ m, i es calcula un excedent de 135.653 m³.  
L'excedent de terres s'ubicarà en bancals abandonats i talussos degradats dels bancals i carretera CV-873 i antiga bassa abandonada situada al nord de l'actuació. Les zones d'ocupacions temporals triades s'ubicaran en les proximitats del camí d'accés.  
Finalment cal indicar que quant a les característiques naturals del terreny s'ha estudiat la sismicitat de la zona, les seues característiques geotècniques i el risc d'inundació.  
  
Afeccions legals.  
El projecte presenta les següents afectacions legals i ambientals:  
- Zona de policia de la rambla de La Algüeda.  
- Xarxa natura 2000: LIC Serra de Crevillent, ZEPA Serres del Sud d- Alacant.  
- No afecta terreny forestal segons PATFOR (Pla d'Acció Territorial Forestal) si bé l'inventari forestal nacional indica que es tracta de terrenys de pastura o matolls, amb caràcter de seminaturals.  
- Hàbitats: Matolls d'artemísia i halonitròfils (1430) i també estepes de Lygeum spartum. Hàbitats prioritaris: estepes salines amb presència de Limonium supinum (1510) i vegetació gipsícola ibèrica (1520).  
  
- Espècies prioritàries: àguila reial, àguila de panxa blanca (banc de dades de biodiversitat).  
- Riscs: zona d'activitat sísmica alta (acceleració sísmica bàsica de 1,14 g), risc de lliscament mitjà i risc d'erosió potencial molt alta (> 100 t/ha/any).  
- Segons l'informe tècnic expedit per l'Ajuntament d'Albatera el 21 de març de 2014, el sòl on s'ubicarà la bassa està classificat com a sòl no urbanitzable comú segons les normes subsidiàries vigents d'Albatera.  
  
Tramitació Administrativa.  
Fase I:  
El 20 de desembre de 2013 es registra l'entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental del document d'inici del projecte de construcció de bassa de reserva a Albatera a fi d'iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental procedint-se a l'obertura d'expedient (22-2014-CON).  
El 10 de febrer de 2014 s'inicia el període de consulta als organismes i administracions públiques afectades en compliment de l'article 8 del Reial decret legislatiu 1/2008 pel qual es va aprovar el text refós de la Llei d'impacte ambiental de projectes.  
Les consultes efectuades i les dates d'emissió d'informe van ser les següents:  
Generalitat Valenciana:  
- Direcció General de Patrimoni Cultural.  
- Direcció General de l'Aigua.  
- Servei de gestió de residus.  
- Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions territorials Estratègiques:  
Servei de Paisatge: 5 de maig de 2014.  
Servei d'Ordenació del Territori: 26 de maig de 2014.  
- Direcció General de Medi Natural (Servei de Vida Silvestre): 28 de febrer de 2014.  
Altres administracions públiques:  
- Ajuntament d'Albatera.  
- Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura: 29 de maig de 2014.  
Els aspectes més importants dels informes emesos es detallen a continuació:  
- Servei de Vida Silvestre:  
(?) L'àrea del projecte està inclosa en el LIC Serra de Crevillent i també en la Zona d'Especial de Protecció per a les Aus (ZEPA) denominada Serres del Sud d'Alacant [?], inclosa en la Xarxa Natura 2000 [?] El LIC constitueix una àrea muntanyosa de relleu escarpat que alberga vegetació i ambients característics del domini semiàrid alacantí, amb una bona representació de vegetació gipsícola. Alberga, entre altres formacions, excel·lents representacions de les comunitats de juniperus i de tamarius. Representa una zona d'especial importància per a la cria de rapinyaires, en especial de la prioritària àguila de panxa blanca [?] Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana, es localitzen en l'àmbit el projecte [?] registres d'àguila reial (Aquila chrysaetos) [?] i d'àguila de panxa blanca (Aquila fasciata) [?] espècies prioritàries d'acord amb la Directiva 92/43 d'Hàbitats. No obstant es tracta de parelles reproductores prou allunyades de l'enclavament del projecte [?] com per a preveure que no existirà cap afectació per l'actuació projectada; d'aquesta manera, no cal preveure cap efecte apreciable sobre alguna de les espècies i dels hàbitats prioritaris objecte de protecció del LIC-ZEPA».  
- El Servei de Paisatge: d'acord amb la Llei 4/2004 i al Reglament del Paisatge, haurà d'elaborar-se un Estudi d'Integració Paisatgística el contingut i documentació del qual són els fixats en els articles 29 i 44 del Reglament del Paisatge de la Comunitat Valenciana (RPCV).  
- Servei d'Ordenació del Territori: la rambla de La Algüeda arriba fins el nucli urbà d'Albatera el qual afecta amb un risc d'inundació de nivell 3 i de caràcter geomorfològic.  
En vista que la construcció de la bassa pot incrementar el risc d'inundació i que la seua perillositat pot incrementar-se pel risc sísmic, els materials triàsics sobre els quals s'assentarà (llims margosos i margues), la presència de dues basses existents a cota inferior que sumen una capacitat de 0,0378 hm³ i la seua situació sobre vessant la superfície de drenatge de la qual es dirigeix a la població d'Albatera, és necessari que la implantació d'aquest ús en sòl no urbanitzable complisca l'article 21.3 de la Normativa Urbanística del PATRICOVA (Pla d'Acció Territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana) i de la Directriu 65.d de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana als efectes de la consideració del principi de precaució en els territoris amb elevats riscs naturals i induïts.  
  
Per tant la instal·lació ha de comptar preceptivament amb un estudi d'inundabilitat que analitze el risc de ruptura de la nova instal·lació i l'efecte d'aquesta més les dues basses existents i la derivada de la pluviometria de la zona.  
Aquest estudi analitzarà la problemàtica de la ruptura amb incidència del cabal punta i el temps d'avinguda, atenent la següent normativa: Directriu Bàsica de planificació de protecció civil davant del risc d'inundacions (Acord del Consell de ministres de 09.12.1984), el Reglament tècnic sobre seguretat de preses i embassaments (Ordre Ministerial de 12.03.1996) i la Instrucció per a projecte, construcció i explotació de grans preses (Ordre Ministerial de 31.03.1967).  
  
- Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura; l'estudi d'impacte ambiental haurà d'estudiar la influència en els escolaments i en el règim de corrents dels depòsits dels excedents de terra, incloure mesures per a evitar lixiviats o aportacions de detrits als llits i incloure en el programa de vigilància ambiental els mitjans per a registrar la destinació dels excedents de terra.  
Respecte a aspectes concessionals, indica que la SAT depén de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer si bé la zona regable s'ubica dins dels límits de la Confederació Hidrogràfica del Segura.  
S'indica que la construcció de la bassa haurà d'adequar-se al títol VII, «De la seguretat de preses, embassaments i basses» segons el Reial Decret 9/2008, d'11 de gener, pel qual es modifica el Reglament del Domini Públic Hidràulic i haurà de realitzar-se la classificació prèvia en funció del risc potencial que puga derivar-se de la seua possible ruptura o funcionament incorrecte.  
Quant a la influència en la qualitat i quantitat de les aigües subterrànies indica que la ubicació prevista per a la construcció de la bassa se situa en un terreny pràcticament impermeable, sense masses d'aigua subterrànies definides subjacents. L'aprofitament del qual s'extraurà l'aigua per a l'ompliment de la bassa és una captació de l'aqüífer confinat lateral de la Serra de Crevillent, protegit en principi, de les activitats superficials de la zona.  
Fase II:  
El 24 de juliol de 2015 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'expedient procedent de l'Ajuntament d'Albatera. Es procedeix a l'obertura d'expedient d'avaluació d'impacte ambiental (86-2015-AIA).  
L'expedient conté:  
- Justificació de realització del tràmit d'informació pública que es va produir mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de l'11 de juny de 2015 i publicació en pàgina web de l'Ajuntament d'Albatera des de l'11 de juny de 2015 fins al 20 de juliol de 2015.  
Durant el tràmit d'informació pública l'Ajuntament d'Albatera va consultar els organismes afectats per la realització del projecte.  
Es van rebre informes dels següents organismes en la data que s'indica:  
- Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura:3 d'agost de 2015.  
- Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (CAMACC i DR): 2 de setembre de 2015.  
- Secció d'Estratègia i Programació Hidràulica de la Direcció Territorial de la CAMACC i DR: 11 de novembre de 2015.  
- Direcció General de Cultura i Patrimoni: 16 de setembre de 2015.  
  
- Direcció General de Cultura: 19 de juny de 2014.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge: 1 de febrer de 2016.  
- Servei d'Ordenació del Territori: 10 de febrer de 2016.  
- Servei de Vida Silvestre: 8 de juny de 2015.  
- Ajuntament d'Albatera: 21 de març de 2014.  
El contingut dels informes emesos es resumirà en l'apartat corresponent.  
Analitzada tant la documentació remesa i també el contingut dels informes sectorials emesos es va considerar que existien aspectes del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental que requerien d'un major índex d'estudi, detall o justificació per la qual cosa el 18 de juliol de 2016 es va remetre al promotor i a l'òrgan substantiu un escrit en el qual es va requerir informació addicional segons es detalla en el punt 5 de l'apartat de «Consideracions ambientals» de la present resolució.  
Finalment el 21 de novembre de 2016 va tindre entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació relativa a la revisió 1 del projecte de bassa de reserva per a reg i així es considerava l'expedient complet als efectes de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte.  
  
  
Consideracions ambientals  
Es destaquen els següents aspectes de l'estudi d'impacte ambiental:  
La zona d'actuació es localitza al nord del municipi d'Albatera en el paratge de La Algüeda, paratge rodejat per la zona muntanyosa denominada La Sierra. La Algüeda s'ubica en una zona de vessants accentuades amb relleus modificats per la creació de bancals de cultiu.  
La hidrologia de la zona es caracteritza per la presència de llits de caràcter temporal, rambles i barrancs, que arrepleguen els escolaments de la Serra de Crevillent, Monte Alto, i altres paratges on destaca la rambla de La Algüeda o d'Albatera, que naix a 2 km aigües amunt de la zona d'actuació. A l'altura de la finca de La Algüeda aquesta rambla conflueix amb el barranc de la Cueva. La rambla de La Algüeda discorre en direcció sud i, en arribar a les proximitats del nucli de població, el llit es difumina i estreta, i genera en les proximitats del nucli urbà risc d'inundació de nivell 3, segons PATRICOVA.  
La vegetació actual de la zona afectada està formada per matolls halonitròfils i esteparis entre els quals predominen majoritàriament els matolls d'artemísia i quenopodiàcies arbustives (Atriplex halimus, Salsola genistiodes, etc.) Juntament amb aquestes apareixen formacions d'estepes àrides i zones alterades de climes secs (Helianthemum sp, Helichrysum stoechas, Anthyllis cytisoides, Osyris lanceolata, Thymelaea hirsuta, etc.).  
Una vegada realitzada la prospecció botànica de la zona, no s'han detectat espècies incloses en el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades, a excepció de l'espècie Anabasis articulata inclosa en l'annex III (espècies vigilades) del mencionat catàleg que queda fora de l'àmbit de realització de les obres trobant-se poblacions més abundants als voltants de la rambla de La Algüeda i el barranc de la Cueva.  
  
Quant a la fauna les dues espècies prioritàries detallades en el banc de dades de biodiversitat són l'àguila reial (Aquila chrysaetos) i àguila cuabarrada (Aquila fasciata).  
La zona d'actuació s'ubica dins dels espais protegits de la Xarxa Natura 0564 ONS «Serra de Crevillent (ÉS 5213022) i ZEPA «Serres del Sud d- Alacant» (ES0000461).  
La cartografia d'hàbitats 1:10.000 de la Conselleria d'Agricultura, Medi Natural, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural indica la presència de dos hàbitats: 1430 matolls halonitròfils i 1510 estepes salines mediterrànies (hàbitat prioritari) en l'àmbit de la zona d'obres.  
La presència de l'hàbitat prioritari no ha pogut ser confirmada si bé s'ha reconfigurat la bassa per a no afectar l'espai cartografiat com de possible presència de l'hàbitat.  
Per un altre costat i quant a l'hàbitat 1520 que pot localitzar-se pròxim al camí d'accés, tampoc ha pogut confirmar-se la seua presència ni la de les espècies prioritàries lligades a l'hàbitat: Gypsophila struthium i Teucrium libanitis.  
El terreny afectat per l'actuació presenta risc de lliscament mitjà, potencial erosiu molt alt i risc sísmic (zona d'activitat sísmica alta).  
  
Quant al patrimoni arqueològic els estudis realitzats han documentat restes de l'existència d'una antiga conducció hídrica, El Qanat de La Algüeda, (segles XIII al XVII) que captava l'aigua d'una rambla i permetia el cultiu del que s'anomenava l'oasi de La Algüeda. D'aquesta estructura són visibles restes localitzades a l'oest de la finca.  
Altres elements d'interés són la Masia i Bassa de La Algüeda, les restes d'un pont i un mur localitzats en la rambla. La Masia està datada en el segle XIX i està considerada com un exemple d'arquitectura rural.  
  
La resta d'elements trobats (basses abandonades, casetes) no sembla que revestisquen valor patrimonial.  
Segons la proposta del pla d'acció territorial d'infraestructura verda i paisatge de la Comunitat Valenciana el paisatge de la zona queda emmarcat dins de la unitat de paisatge regional denominada «Serra de Crevillent». El tipus de paisatge quedaria dins de la zona «Serres i plans agroforestals del sud-oest alacantí» sense afectar cap paisatge de rellevància regional.  
Revisat el Pla General d'Albatera, la zona d'obres quedarien emmarcades dins de les unitats de paisatge 1 (relleus pròxims a la Serra de Crevillent), 3 (zones de rambla), i 4 (relleus de la Serra de Crevillent).  
Com a principals recursos paisatgístics es destaquen les rambles i barrancs, la forest d'utilitat pública «Sierra y Lomas», els espais de la xarxa natura 2000, mur de La Algüeda, ruta escènica CV-873, crestes topogràfiques i puig de San Cayetano.  
A causa de la ubicació de la bassa, en zona deprimida, la màxima visibilitat es produeix en les crestes topogràfiques. L'absència de vegetació arbòria contribueix a l'acomodació del paisatge als canvis.  
L'entorn de la Finca de La Algüeda es troba profundament transformada per la presència de les dues basses existents i elements accessoris pel que la qualitat del paisatge és baixa.  
1. Identificació i valoració d'impactes.  
- Geomorfologia i orografia: la bassa s'adaptarà a l'orografia del terreny, per això no es produirà una modificació significativa d'aquest.  
  
Donada la intensa afectació que es produirà durant la fase d'obres, l'impacte es considera negatiu, de magnitud mitjana-alta, persistència temporal (amuntegaments temporals) i permanent (terrenys excavats i terraplens) d'aparició a curt termini amb possibilitat d'aplicació de mesures minimitzadores i correctores, per la qual cosa l'impacte es qualifica com a moderat.  
- Hidrologia superficial: es produirà afectació sobre la zona de policia de llit per part del camí de coronació de la bassa, talussos, sobreeixidor de superfície, caseta de vàlvules, instal·lació de canonada de desguàs d'emergència. L'impacte es considera moderat en ser de magnitud baixa, reversible majoritàriament, d'aparició a curt termini i amb possibilitat d'aplicació de mesures preventives i correctores.  
- Qualitat d'aigües superficials: durant la fase d'obres poden produir-se afeccions per arrossegament als llits de materials procedents del moviment de terres i de possibles abocaments procedents de la maquinària d'obres. Es tractaria d'un efecte sobre la qualitat de les aigües de caràcter temporal, reversible i d'escassa magnitud, és per això que l'impacte es valora com a moderat.  
- Afectació a la massa d'aigua subterrània de Crevillent per extracció de cabals: mitjançant la construcció de l'embassament s'espera la millora del sistema de reg i la disminució dels recursos usats. La possibilitat d'utilització de les aigües del transvasament suposarà necessàriament la disminució de la pressió sobre l'aqüífer de Crevillent. L'impacte es considera compatible ja que els consums s'ajustaran a les concessions dels organismes de conca.  
- Qualitat atmosfèrica: els principals efectes es produiran durant la fase de construcció fonamentalment per la emissió de partícules a l'atmosfera derivades del moviment de terres, augment dels nivells sonors, impactes que es consideren moderats.  
- Generació de residus: els excedents de terra que es produïsquen es reutilitzaran en la formació dels talussos de la bassa i s'aprofitaran per a farciments de bancals. Per a la resta de residus s'ha realitzat un pla de gestió de residus a fi de minimitzar la possible generació d'impactes ambientals, per la qual cosa l'impacte es considera compatible.  
  
- Efectes sobre riscs ambientals:  
Erosió: durant la fase d'obres podrà produir-se un augment del risc d'erosió que passaria de ser alt a molt alt (erosió potencial major de 100 t/ha/any). Es tracta d'un efecte temporal i reversible pel que l'impacte es considera moderat. Aquest efecte desapareixerà en la fase de funcionament a causa de les mesures correctores previstes.  
Avingudes i inundacions: segons els estudis realitzats la construcció de la bassa no modifica el risc d'inundació per als períodes de retorn de 25, 100 i 500 anys si bé la taca d'inundació en el cas de ruptura, seria superior a la provocada per una avinguda de 500 anys de període de retorn. Les mesures preventives i correctores disminueixen la possibilitat de la generació de riscs sobre la població.  
- Efectes sobre el medi biològic:  
La superfície alterada per la bassa i els elements annexos serà de 11,16 ha. Els suports de la línia elèctrica poden suposar una ocupació temporal de 0,46 ha. Una vegada construïda la línia, la vegetació existent podrà desenvolupar-se amb normalitat. El camí de condicionament d'accés a la bassa suposa l'afectació de 0,1410 ha. Aquestes alteracions poden suposar efectes ambientals sobre els següents components del medi biològic:  
Hàbitats: l'hàbitat que es localitza en l'àrea d'actuació està àmpliament representat en el LIC Serra de Crevillent i l'afectació en superfície és escassa, per la qual cosa no s'espera que l'actuació cause impactes ambientals significatius sobre la xarxa natura 2000.  
D'altra banda s'ha descartat la presència de l'hàbitat 1520\* «vegetació gipsícola ibèrica» i no es preveu afectació sobre l'hàbitat prioritari 1510\* «estepes salines mediterrànies».  
Espècies d'interés: després de fer algunes prospeccions de camp no s'han trobat espècies prioritàries en l'àmbit d'actuació. Tan sols s'han trobat fora de l'àmbit directe d'afectació de la bassa exemplars d'Anabasis articulata, prop de la rambla de La Algüeda.  
Segons el que s'hi exposa els efectes sobre hàbitats i espècies d'interés es consideren negatius, de magnitud mitjana, parcialment reversible i amb possibilitat d'aplicació de mesures correctores, i és per això que l'impacte es considera moderat.  
En la fase de funcionament no s'esperen impactes, si bé hi haurà un impacte residual per tal com quedarà afectada de forma permanent la superfície ocupada per la bassa, impacte que es considera compatible a causa de l'escassa superfície d'afectació.  
Fauna: la zona és susceptible de servir de zona de campeig de rapinyaires. S'ha realitzat una prospecció en camp a fi de localitzar zones de nidificació i s'ha localitzat a 500 metres una zona de nidificació abandonada que no ha tornat a ser ocupada, per la qual cosa no s'esperen efectes en aquest sentit.  
L'afectació al terreny suposarà una xicoteta pèrdua de l'hàbitat potencial de preses d'espècies prioritàries, cosa que no comportarà una pèrdua significativa.  
La línia elèctrica pot portar amb si afectació a aus, i per tant hauran d'habilitar-se mesures correctores.  
- Xarxa Natura 2000: segons allò que s'ha exposat, el projecte no tindrà efectes significatius sobre hàbitats o espècies prioritàries, i així no s'espera cap impacte significatiu sobre la xarxa.  
- Terrenys forestals: durant la fase de construcció del camí seran afectats terrenys forestals en una superfície de 0,1726 ha. A causa de la seua baixa magnitud, l'afectació es considera compatible.  
- Patrimoni Cultural: en la fase de construcció podrien veure's afectades les restes d'un «Qanat» ja que estan molt prop de la zona 1 d'ubicació d'excedents de terra. Pel fet que les restes es localitzen dins de la rambla i fora de la zona d'amuntegament de terra no es considera que haja d'haver-hi efectes sobre aquest element. Quant a la resta d'elements trobats en la zona, l'aplicació de mesures preventives evitarà la generació d'impactes significatius.  
- Vies pecuàries i sendes: no hi ha afectació a vies pecuàries, ja que la més pròxima se situa a més de 1.800 metres de la zona d'actuació. Quant a sendes, hi ha afectació a la senda PR-CV 180 en uns 350 metres, per la qual cosa es realitzarà una desviació per evitar els encreuaments per la carretera CV-873, i, d'aquesta manera, l'impacte es considera positiu.  
- Paisatge: el disseny de la bassa, ubicada en un emplaçament d'escassa accessibilitat visual, aprofitant la topografia del terreny determina que l'alteració paisatgística serà la menor possible tenint en compte la magnitud de l'actuació, igual que les zones previstes per a la reubicació de l'excedent de terres. L'impacte generat pels talussos de la bassa serà minimitzat segons mesures previstes en el projecte de restauració, per la qual cosa es considera l'impacte com a compatible.  
  
- Medi socioeconòmic: la realització de la infraestructura millorarà la rendibilitat dels cultius existents, proporcionarà una millora en la gestió de l'aigua de reg i, una vegada rebuda l'aigua del Xúquer'Vinalopó, contribuirà a la recuperació dels aqüífers amb els seus consegüents efectes beneficiosos socials i ambientals.  
2. Establiment de mesures protectores i correctores. Es destaquen les següents:  
- En la fase de replantejament s'abalisarà la zona d'afectació d'obres, les zones d'accés i ocupació temporal i també les zones on existisquen elements del patrimoni cultural identificats o zones que contribuïsquen a la protecció dels llits existents. Es realitzarà una nova prospecció botànica per a assegurar-se que no hi ha espècies prioritàries.  
- En l'execució de les obres: control dels moviments de la maquinària, ubicació de les zones d'amuntegament de residus, de tractament de materials i de neteja de formigó en zones asfaltades o adequades amb aquest fi dins de les instal·lacions de la SAT o habilitació de zones impermeables. Abans del començament de les obres es construiran basses impermeabilitzades per a ubicar el formigó sobrant. S'habilitaran zones de retenció de contaminants, es realitzarà una gestió de residus d'acord amb la legislació vigent.  
- Sobre la xarxa hidrogràfica i recursos hídrics: es realitzarà un control dels consums en el punt de bombament i en els punts finals de reg per a comprovar que no es produeixen pèrdues en les conduccions i que els regs s'ajusten a les necessitats dels cultius.  
- Atmosfera: no es realitzaran obres durant el període nocturn, la maquinària comptarà amb silenciadors homologats, adequat manteniment de la maquinària d'obres, limitació de la velocitat dels vehicles, reg de vials i accessos no asfaltats.  
- Sòl: retirada, amuntegament i manteniment de la terra vegetal de manera que puga emprar-se en les labors de restauració. Per a controlar l'erosió tots els talussos i zona d'amuntegament d'excedents de terra es revegetaran segons el pla de restauració previst.  
- Vegetació: a més de les mesures previstes en la fase de replantejament, es procedirà al trasplantament d'exemplars dels Tamarix sp. afectats per les obres.  
A causa de la presència d'espècies exòtiques, es respectarà el Decret 213/2009 pel qual s'aproven mesures per al control d'espècies exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana.  
- Fauna: abans del començament de les obres es realitzarà una prospecció a fi de determinar si existeixen als voltants nidificacions d'espècies de fauna amenaçades i en aquest cas podrien adoptar-se mesures com ara la realització de les fases més sorolloses de les obres amb anterioritat a l'inici del període reproductor de les aus (març-juliol). En el cas improbable de ser necessari realitzar voladures, es realitzarien abans del mes de febrer.  
En la fase de funcionament per a evitar la caiguda de fauna en l'interior de la bassa s'instal·larà un tanca perimetral que impedisca el seu accés. Està previst instal·lar un camí que accedisca fins al fons de la bassa per a facilitar les labors de manteniment i facilitar la fuga del got de la bassa. S'instal·laran bandes de geomembrana a manera de rampes per a facilitar l'eixida de persones i animals que puguen caure a la bassa de forma accidental.  
El nou estés elèctric disposarà d'elements de protecció anticol·lisió per a les aus.  
En l'actualitat en l'entorn de l'actuació hi ha dos punts d'aigua que es mantindran i ompliran i s'ubicarà un tercer punt d'aigua per a la seua utilització per amfibis i fauna de la zona.  
- Permeabilitat territorial: durant les obres es garantirà el pas de persones i vehicles per la zona afectada. Es protegiran les infraestructures de reg. A l'acabament de les obres es reposaran els serveis afectats i també la senda PR CV-80.  
- Elements del patrimoni cultural valencià: jalonament de la masia de La Algüeda i la seua bassa, realització de seguiment arqueològic durant la realització de les obres. En cas de l'aparició de restes s'actuaria d'acord amb el que disposa l'article 63 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
3. Programa de vigilància ambiental.  
L'objectiu principal del programa de vigilància ambiental és comprovar l'eficàcia de les mesures correctores i també determinar l'impacte real de les actuacions mitjançant la realització de controls periòdics en la fase de funcionament i l'emissió d'informes durant les fases de construcció, de garantia de l'obres i any posterior.  
4. Programa de restauració:  
El seu objectiu és protegir i conservar el sòl afectat per les obres i les noves superfícies generades tot per evitar processos erosius, restaurar les zones afectades amb caràcter temporal, recuperar i millorar la coberta vegetal autòctona i contribuir a la millora i la integració ambiental i paisatgística de les obres.  
S'actuarà en les zones següents:  
- Talussos i berma de la bassa: escampada de terra vegetal prèviament amuntegada.  
- Talussos: hidrosembra.  
- Bassa en desús: farcit i configuració del terreny de manera que adquirisca una fisonomia natural, escampada de terra vegetal, i sembres.  
  
- Antics bancals de cultiu: recreixement i conformació de talussos, escampada de terra vegetal, hidrosembra en talussos i sembra en coronació.  
- Superfícies afectades per instal·lacions auxiliars: escarificat, escampada de terra vegetal, hidrosembres en talussos i sembres en la resta de superfícies.  
- Plantacions disperses de Tamarix sp.  
Les espècies triades per a la restauració són: Lygeum spartum, Brachypodium retusum, Stipa tenacissima, Artemísia herba-alta, Anthylllis cytisoides, Atriplex halimus, Salsola genistoides, espècies adaptades a les característiques de clima i sòl existents. Les sembres i hidrosembres es realitzaran entre octubre i novembre, una vegada finalitzat el període de pluges.  
Està previst realitzar un manteniment general de les plantacions durant el període de garantia de l'obres i durant l'any següent reposant malls i realitzant ressembres en cas necessari.  
Annexos a la documentació tècnica:  
Entre els annexos continguts en la documentació tècnica s'inclou «estudi geològic- geotècnic», «classificació de la bassa en funció del seu risc potencial» i «pla d'emergència», segons el que estableix la Guía técnica para la elaboración de planes de emergencia de balsas, redactada per la Subdirecció General d'Infraestructures i Tecnologia del Ministeri de Medi Ambient, Agricultura i Alimentació i tenint en compte la «directriu bàsica de planificació de protecció civil davant del risc d'inundacions», entre altres.  
1. Del document «classificació de la bassa en funció del seu risc potencial» es destaca que, atenent a les directrius i definicions establides per la directriu bàsica de planificació de protecció civil davant del risc d'inundacions, pel reglament tècnic de seguretat de preses i embassaments i per l'esborrany de la norma tècnica de seguretat per a la classificació de les preses, la bassa queda classificada en la categoria «A» pel fet que la seua ruptura o funcionament incorrecte pot afectar greument nuclis urbans, en aquest cas Albatera, o a serveis essencials, i també produir danys materials o mediambientals molt importants.  
  
Quants als danys mediambientals, podria ser afectada l'església de Santiago apòstol catalogada com a patrimoni històric artístic. Pel fet que el calat en aquesta zona no superaria els 0,10 metres estant l'església elevada 3,5 metres, no s'esperen danys rellevants.  
Les situacions estudiades han sigut: estudi de ruptura de la bassa en coronació a màxim nivell d'explotació (situació normal) i ruptura no coincident amb cap altre esdeveniment i estudi de la ruptura de la bassa desaiguant una avinguda extrema de 10.000 anys de període de retorn en coincidència amb la ruptura de les dues basses situades aigües avall.  
S'han fet servir dos mètodes de càlcul/simulació amb els següents paràmetres de càlcul:  
Temps de desembassament: Bassa proposada:10,31 minuts, basses existents: 2,74 i 2,85 minuts.  
Cabals punta: bassa proposada: 2.262,36 m³/s, basses existents: 222,36 i 228,09 m³/s.  
- Estudi de situació prevista segons el mètode de la guia tècnica espanyola de classificació de preses: en situació normal la taca d'inundació aconseguiria el nucli urbà d'Albatera amb calats baixos i velocitats baixes. En situació extrema els calats de la làmina d'aigua serien menors de 1,13 metres amb velocitats en general inferiors a 1,69 m/seg en alguns punts d'Albatera si bé en la major part del nucli urbà els resultats són menors.  
La superfície afectada del nucli urbà coincidiria amb els marges de la rambla de La Algüeda, i així quedaria aproximadament un 50 % del nucli urbà sense inundar.  
- Programa IBER: s'estudia la situació límit obtenint-se calats de fins a 1 metre en el nucli urbà d'Albatera i velocitats en general menors a 1 m/s.  
Com a resum, els resultats obtinguts per a la classificació de la bassa presenten uns calats mitjans en la població de 0,60 metres. En les zones més baixes del municipi s'aconseguirien calats de 1,5 metres. Als voltants de l'AP-7 a causa de l'efecte presa s'aconseguirien calats de 1,2 metres. El temps d'arribada de l'ona de ruptura a la població seria de 45 minuts i s'arribaria en els laterals de la rambla velocitats de 2,67 m/s.  
  
Segons la guia tècnica l'afectació en la major part del municipi seria lleu si bé en alguns punts s'entra en àrea indefinida (entre afectació lleu i greu).  
2. Es destaca el següent de l'estudi d'inundabilitat: S'han estudiat els següents escenaris d'acord amb allò que s'ha indicat pel Servei d'Ordenació del Territori:  
a) Anàlisi de la situació actual (sense realitzar cap actuació): es confirma el risc d'inundació en la població d'Albatera segons PATRICOVA.  
b) Influència de les recollides i restauracions a realitzar en el règim de corrents i tenint en compte la possible idea d'un sisme: els estudis realitzats conclouen que aquestes no interferiran en el règim de corrents.  
  
c) Influència de la construcció de la bassa en el règim de corrents: els resultats dels estudis realitzats indiquen que la bassa projectada no té influència en el règim de corrents i no modifica de totes maneres el risc i el nivell de perillositat d'inundació que ja existeix en la situació preoperacional en la rambla de La Algüeda i que afecta el nucli urbà d'Albatera (es considera que hi ha augment de risc quan es dóna un augment de calat màxim o velocitat major del 10 % en la població).  
  
d) Hipòtesi de ruptura de la bassa més les dues basses contigües juntament amb una avinguda de període de retorn de 10.000 anys: les bases de càlcul i els resultats són els obtinguts en la proposta de «Classificació de la bassa en funció del seu risc potencial», i exposats en apartats anteriors.  
Quant als resultats obtinguts en situació límit (ruptura de les tres basses amb esdeveniment de pluges extrem coincident amb període de retorn de 10.000 anys), en els càlculs de simulació s'ha arribat a obtindre un cabal punta de 2.920,06 m³/s i velocitats de 25 m/s, en diversos punts del recorregut, sobretot en la part inicial de la ruptura. Aquestes velocitats conjuntament amb el cabal desembassat provocarien grans erosions del terreny i arrossegarien una gran quantitat de sediments que agreujarien els danys produïts per la hipotètica ruptura.  
Els calats mitjans en el nucli urbà d'Albatera serien de 50 cm (si bé en alguns punts del document se cita un calat mitjà de 70 cm). No obstant això, els danys produïts serien elevats encara que amb una probabilitat d'idea molt baixa. Amb les velocitats previstes l'aigua tardaria uns 45 minuts a arribar al nucli urbà d'Albatera.  
La superfície inundada en el nucli urbà d'Albatera correspondria a 38 ha, el 37 % de la superfície total i es produiria una taca d'inundació tres vegades superior a la provocada per una avinguda de 500 anys.  
El nivell de freqüència i la probabilitat que ocórrega tal esdeveniment és molt baixa (1/160.000). La probabilitat de ruptura del dic és de 0,97056410, cosa que implicaria el fracàs de tots els elements de seguretat de la bassa i seria inferior a la probabilitat d'idea d'una avinguda de període de retorn de 10.000 anys (0,0001).  
Finalment, per al disseny i càlcul de la bassa i redacció del projecte constructiu s'han tingut en compte les distintes reglamentacions, directrius, instruccions en vigor o en aprovació respecte a seguretat d'embassaments i també les guies tècniques elaborades per l'òrgan competent en la seguretat de les basses a la Comunitat Valenciana segons pot consultar-se en els documents tècnics del projecte.  
Referent a l'estudi d'impacte ambiental i als documents tècnics presentats, els distints organismes implicats s'han pronunciat de la manera següent:  
Informes sectorials, fase II:  
- Informe tècnic de l'Ajuntament d'Albatera: la bassa s'ubicarà en sòl no urbanitzable comú segons les normes subsidiàries d'Albatera vigents, ubicació que es considera adequada ja que la bassa és a una cota elevada respecte del sòl agrícola al qual donarà servei, que està allunyada dels nuclis urbans d'Albatera, i que disposa d'una xarxa natural de drenatge superficial capaç d'evacuar les aigües davant d'una eventual avaria o ruptura, cosa que minoraria els danys que es pogueren ocasionar a persones o béns, i que es troba també en una zona amb baixa visibilitat.  
Relatiu a la solució tècnica donada per a la construcció de la bassa, es considera adequada. No obstant la construcció de l'embassament haurà d'estar subjecta a quantes mesures tècniques i ambientals, tant si estan establides o s'hagen d'establir.  
D'altra banda l'informe indica la necessitat d'estudiar amb detall la zona inundable en cas de col·lapse de la bassa i adoptar totes les mesures preventives i correctores que siguen necessàries per a garantir les seguretat del personal de la SAT i de les diferents instal·lacions de propietat municipal ubicades aigües avall de la bassa.  
- Informe del Servei de Vida Silvestre que ratifica l'informe de 28 de febrer de 2014 i que indica que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la xarxa Natura 2000 sempre que s'ajuste a allò que s'ha determinat en el projecte informat i es garantisca l'execució de les mesures correctores en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Informe de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural,en relació amb la Llei 5/2004 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, supeditat a la comprovació de la compatibilitat urbanística vigent i condicionat a la inscripció de la bassa en el registre de basses per a reg de la Comunitat Valenciana.  
- Informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura: (?) »la bassa objecte de construcció té la finalitat de permetre, en un futur, el reg de 3.413 ha. No obstant això, d'acord amb la informació disponible en aquest organisme, actualment, la SAT núm. 3569 Virgen del Rosario, d'Albatera, únicament disposa d'un volum màxim de 2.517.000 m³ per any per al reg de 913 hectàrees. En conseqüència la bassa que es tramita en el present expedient, únicament podrà subministrar aigua de reg a aqueixes 913 hectàrees, i així quedarà supeditat el reg de la resta d'hectàrees a l'obtenció de la resolució de l'expedient concessional de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que actualment es troba en tramitació.»  
Quant a la realització de les obres l'informe indica: «La bassa prevista haurà d'ajustar-se al que disposa el títol VII -de la seguretat de preses, embassaments i basses- afegit al Reglament del domini públic hidràulic mitjançant Reial Decret 9/2008, d'11 de gener, pel qual es modifica el Reglament del domin públic hidràulic, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i ser classificada per l'administració competent en funció del risc potencial que puga derivar-se de la seua possible ruptura o funcionament incorrecte».  
Quant a l'ocupació de zona de policia de llit exposa: «(?) no trobant afectació a domini públic hidràulic ni al règim de corrents i no impedint els fins propis de les zones de servitud i policia (?) es resol autoritzar (?) la construcció d'una bassa de reg en la parcel·la 9 del polígon 3 del terme municipal d'Albatera (Alacant) en zona de policia de la rambla de La Algüeda (?) i tenint en compte que tots els elements són compatibles amb el domini públic hidràulic i respecten els fins de les zones de servitud de 5 metres (...)».  
  
- Informe de la Secció d'Estratègia i Programació Hidràulica de la Direcció Territorial d'Alacant del que s'extracta el següent: «El projecte presentat s'ha redactat complint els principis bàsics arreplegats en la guia per al projecte, construcció i explotació, vigilància i plans d'emergència de les basses de reg amb vista a la seguretat, especialment pel que fa als drenes estructurals i a les unions de geomembrana».  
  
Respecte a aspectes tècnics indica dubtes sobre l'ancoratge de la geomembrana, aspecte que pot resoldre's en l'execució de l'obra.  
Referent a la geometria dels talussos interiors indica que la seua geometria és quelcom forçada «si bé, entenem que obligada per a aconseguir la capacitat útil exigida en la parcel·la disponible. En tot cas, el projecte disposa de l'estudi geotècnic i del càlcul d'estabilitat dels talussos que garanteixen uns factors de seguretat adequats, inclús amb el sisme».  
Tot seguit van amb una sèrie de consideracions tècniques que hauran de ser tingudes en compte en l'execució de l'obra i continua indicant:  
«El projecte inclou la classificació de la bassa, l'Estudi d'Inundabilitat, el Pla d'Emergència i l'Estudi d'Explotació.  
Tots aquests documents estan redactats seguint els criteris i models de càlcul habituals fins a la data, ofereixen una informació clara i coherent sobre les qüestions referents a la seguretat i classificació d'aquesta bassa. En tot cas, és imprescindible assenyalar que com que no estan aprovades les Normes Tècniques de Seguretat que el Reial Decret 9/2008, d'11 de gener de Modificació del Reglament del Domini Públic Hidràulic ha establit com a competència de les comunitats autònomes, no es pot dictaminar, des d'un punt de vista administratiu, sobre els continguts dels criteris usats en la redacció d'aquests documents».  
  
Finalment l'informe indica que a la finalització de les obres s'haurà d'aportar les característiques, els detalls constructius i les geometries reals de les obres i també la fitxa tècnica de la bassa, amb les coordenades del punt d'eixida d'aigua i el pla d'explotació, fins i tot l'explotació normal de distribució de l'aigua, l'explotació extraordinària davant d'incidències greus i la implantació del pla d'emergència.  
- Informe de la Direcció General de Cultura indicant que atenent als informes dels serveis tècnics no hi ha afectació des del punt de vista del patrimoni arquitectònic i arqueològic.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, es consideren les restes del Qanat de La Algüeda i bassa de regulació com a vestigis en superfície d'un antic sistema d'irrigació. Les restes superficials del Qanat es localitzen pròxims a la zona d'amuntegament 1. Atés que les restes del Qanat es troben fora de la zona de l'amuntegament, dins de la rambla i aquesta no es pot omplir de terra, es considera que el conjunt que es conserva no corre perill.  
En tot cas, com a mesura preventiva el Qanat s'abalisarà i es protegirà per a evitar l'amuntegament de terra en superfície i en un perímetre immediat de 10 metres al voltant de les restes.  
Quant a la resta de zones on poden ubicar-se excedents de terra, al no haver-se trobat restes superficials del Qanat es considera que aquesta activitat que no comporta la remoció del terreny, és compatible amb la conservació de possibles restes de l'estructura que poguera haver-hi en el subsòl.  
L'obra que es planteja no afectarà la bassa de regulació del Qanat i a la Masia de La Algüeda, per la qual cosa no es considera necessari adoptar cap mesura correctora.  
Com a mesura preventiva es proposa la realització d'un seguiment arqueològic de les obres (moviments de terra) per a documentar la possible aparició de restes arqueològiques desconegudes, fet que és possible que es produïsca, i vetlar per la correcta aplicació de les mesures proposades. El projecte d'obra que es pretén dur a terme en aquest sector suposarà un canvi molt important en l'entorn sobre el qual es vol ubicar.  
Des de la consideració del patrimoni arqueològic l'informe determina que no hi ha afectació.  
L'informe conclou favorable als efectes de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni:  
- Des de la consideració del patrimoni arquitectònic, arqueològic i paleontològic no hi ha afectacions».  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, els serveis tècnics d'aquesta Direcció General informen el següent:  
L'estudi d'impacte ambiental respecte al patrimoni etnològic diu «S'abalisaran i protegiran els béns i jaciments pròxims a l'actuació:  
  
El Qanat de La Algüeda s'abalisarà en un perímetre immediat de 10 m al voltant de les restes. De forma preventiva es jalonarà l'entorn de la Masia de La Algüeda i la seua bassa per a la seua protecció durant les obres.  
En tot cas es duran a terme les mesures establides en l'informe vinculant als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998 del Patrimoni Cultural Valencià, emés per la Direcció General de Cultura en data de 19 de juny de 2014».  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge en sentit favorable sempre que es duguen a terme les mesures d'integració paisatgística fixades en l'estudi d'integració paisatgística i indicant que «Addicionalment s'haurà de preservar l'accessibilitat visual des de la CV-873 (considerada com a recurs paisatgístic i punt d'observació principal) pel que fa al tractament de les zones d'amuntegament i les zones d'ocupació temporal adoptant mesures que mitiguen l'impacte visual generat per les obres, donada la seua previsible duració.»  
- El Servei d'Ordenació del Territori emet un informe en matèria d'inundabilitat del qual es destaca el següent:  
L'estudi d'inundabilitat analitza la perillositat d'inundació dels règims naturals de la rambla de La Algüeda per als distints períodes de retorn i les afectacions d'inundació induïda que pot provocar la ruptura de la bassa que es pretén construir.  
El 10 de desembre de 2015 a sol·licitud del Servei d'Ordenació del Territori, la Confederació Hidrogràfica del Segura (CHS) va emetre un informe en què indica que la bassa està fora de domini públic hidràulic i per això no es pronuncia respecte les dades d'avaluació de la inundabilitat si bé l'informe és preceptiu segons l'article 13 de la normativa del PATRICOVA.  
Indica la CHS en el seu informe que la bassa es troba parcialment ubicada en la zona de policia de la rambla de La Algüeda, per la qual cosa l'Ajuntament d'Albatera va sol·licitar autorització, i s'ha resolt l'expedient favorablement per considerar tots els elements estructurals de la bassa compatibles amb el domini públic hidràulic («no afecten el règim de corrents en cas d'avingudes i respecten els fins de la zona de servitud del llit»).  
L'informe del Servei d'Ordenació Territorial continua considerant adequades les dades usades per al càlcul de les avingudes i els elements topogràfics considerats. Els resultats obtinguts en l'estudi d'inundabilitat realitzat obtenen, per a un període de retorn de 500 anys, resultats semblants al sistema de cartografia nacional de zones inundables (SNCZI).  
L'informe continua indicant que «la probabilitat que es produïsca la simultaneïtat de la ruptura de la bassa i l'avinguda de període de retorn de 500 anys és inferior a 0,002, per la qual cosa no arriba a cap dels nivells de perillositat d'inundació que es defineixen en l'article 8 de la normativa del PATRICOVA».  
L'informe assenyala el següent a tindre en compte:  
- La Directiva 2007/60/CE del Parlament Europeu i del Consell relativa a l'avaluació i gestió dels riscs d'inundació estableix en l'article 7 que s'hauran de tindre en compte els aspectes de costs i beneficis, aspecte que arreplega el Reial Decret 903/2010 d'avaluació i gestió de riscs d'inundació en l'article 11.  
- El càlcul de la situació límit se simula per a un període de retorn de 10.000 anys, i que la probabilitat d'idea és d'1/160.000»(?).  
  
- La probabilitat de ruptura del dic de la bassa seria del 0,19243553, inferior a la probabilitat que ocórrega l'avinguda per al període de retorn de 10.000 anys (T10.000) que es correspon amb la calculada com a avinguda extrema (situació límit)».  
La superfície afectada per aquesta situació límit seria d'entre 4 i 5 vegades major que la produïda en règim natural per a un període de retorn de 500 anys encara que en el nucli urbà d'Albatera suposaria el doble de la d'aquest període de retorn i afectaria 2,5 vegades més població. Els calats continuarien sent inferiors a 0,80 metres en més del 80 % de la superfície afectada.  
L'estudi d'inundabilitat contempla l'estimació dels danys econòmics ocasionats i la població afectada és a dir, la vulnerabilitat, sobre els distints supòsits d'inundabilitat.  
L'informe indica els següents aspectes que han de considerar-se:  
«L'increment de la perillositat induïda per la construcció de la bassa que, sense afectar el règim natural de corrents, implica un increment del risc per a la conca de la rambla de La Algüeda i específicament per a la mitat NE del nucli urbà d'Albatera, si bé amb probabilitat molt baixa.  
  
El compliment de totes i cada una de les normatives especificades i les contingudes en l'estudi d'inundabilitat, necessàries per a garantir la més seguretat davant de la problemàtica d'inundabilitat i minimitzar la vulnerabilitat generada amb la instal·lació.  
La revisió del llit i les infraestructures que el travessen quan suposen una reducció o interferència al cabal que ha d'evacuar la rambla de La Algüeda.  
L'Ajuntament, com a administració competent per a concedir la llicència del projecte d'execució, condicionarà l'aprovació de l'obra al correcte disseny i execució de les obres. Així mateix, haurà de comprovar el correcte dimensionat i l'execució d'aquesta estructura, sense perjudici de les autoritzacions pertinents que hauran d'obtindre de l'Administració autonòmica i de l'organisme de conca.  
L'execució de la instal·lació comportarà el compliment de l'article 26 de la normativa del PATRICOVA, específicament pel que fa a l'elaboració i execució d'un pla d'emergència específic, que haurà d'estar coordinat amb el pla d'emergències del municipi, i la disposició d'una assegurança que cobrisca la valoració dels danys avaluats en l'estudi d'inundabilitat presentat, cosa que haurà de ser verificada pels tècnics municipals i aprovada d'acord amb la normativa vigent».  
  
L'informe conclou favorablement.  
5. Revisió 1 del projecte de construcció de bassa per a reg:  
Una volta realitzada l'anàlisi tècnica de l'expedient, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental determina que hi ha aspectes en el projecte que necessiten ser considerats o estudiats amb major índex de detall en atenció als estudis realitzats i als informes sectorials emesos.  
  
Alguns d'aquests aspectes són:  
- L'informe de l'òrgan competent en infraestructures hidràuliques de regadiu que qüestiona la viabilitat de l'ancoratge de làmina impermeable i els talussos de la bassa que considera un poc forçats, cosa que determinaria, en cas de modificació del projecte, una nova revisió ambiental, i així es considera adequat que aquesta revisió es realitze amb anterioritat al pronunciament ambiental.  
- La necessitat d'estudi de les repercussions de l'execució del projecte sobre la població amb estudi dels escenaris d'una certa probabilitat en el comportament de l'embassament.  
- L'absència d'al·legacions durant el període d'informació pública, fet que pot tindre com a conseqüència una valoració ambiental inadequada del context social i econòmic del projecte.  
El 18 de juliol de 2016 es remet un escrit el promotor del projecte i a l'òrgan substantiu, on s'indica la necessitat d'esmena dels aspectes següents:  
a) Detallar les alternatives d'ubicació i cubicació (tal com indicava l'informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental) i d'altura de talussos de la bassa de manera que l'ona de ruptura de la bassa davant de qualsevol succés (extraordinari o ordinari) no afecte de manera directa cap nucli de població. Les alternatives hauran d'incloure l'alternativa d'efectuar el desguàs de la bassa fora de l'àmbit de la rambla de La Algüeda com a únic mitjà d'eliminar el risc sobre la població.  
  
b) Estudi d'escenaris de risc amb una certa probabilitat a fi de delimitar l'afectació a la població davant d'un succés de probable aparició.  
  
c) Incorporació al procediment d'una participació pública que garantisca l'adequada valoració del context social i econòmic de l'actuació.  
d) Redisseny del pla d'emergència perquè els avisos en cas de risc a les persones es realitzen amb temps suficient per a l'evacuació.  
  
e) Presentació de noves alternatives d'ubicació dels excedents de terra generats.  
f) Detall de mesures preventives per a evitar impactes sobre la població:  
Referent a l'esmena de documentació, el 21 de novembre de 2016 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació següent:  
- Revisió 1 del projecte de construcció de la bassa per a reg de la SAT núm. 3569 «Virgen del Rosario» d'Albatera.  
- Informació pública de la bassa de reg de la SAT núm. 3569, Virgen del Rosario, d'Albatera (Alacant).  
Respecte de la revisió del projecte es destaca el següent:  
A. Anàlisi d'alternatives per a la selecció de la ubicació: els estudis realitzats per a trobar la millor alternativa van tindre en compte tant criteris ambientals (afectació a flora, fauna, paisatge, etc) com legals (compatibilitat urbanística, existència de dominis públics), i és determinant la propietat dels terrenys, la ubicació en el terme municipal d'Albatera, la distància al punt de subministrament d'ompliment de la bassa, l'afectació a la població, elevació de la bassa sobre els camps de cultiu, i la presència de llit pròxim per a canalitzar les possibles avingudes.  
  
Quant als llits, es van estudiar els llits dels següents cursos d'aigua: rambla Salada, barranc del Tollo, rambla de La Algüeda, rambla de Lucas, barranc de San Cayetano.  
D'acord amb l'article 4 del Reial Decret 849/1986 (Reglament del Domini Públic Hidràulic), llit d'un corrent continu o discontinu és el terreny cobert per les aigües en les màximes crescudes ordinàries, on és el cabal de la màxima crescuda ordinària la mitjana dels màxims cabals anuals en el seu règim natural, produïts durant deu anys consecutius que siguen representatius del comportament hidràulic del corrent, tot tenint en compte les informacions hidrològiques, hidràuliques, fotogràfiques i cartogràfiques i també les referències històriques disponibles.  
  
Respecte d'això s'ha estudiat en els llits mencionats el període de retorn de 10 anys donant com resultat que l'únic llit que presenta llit físic per a aquest període és el barranc de La Algüeda. Les rambles Salada i de Lucas i el barranc de Sant Gaietà generarien desbordaments en desaparéixer el seu llit i donarien resultats molt semblants quant a taques d'inundació als resultats de la cartografia del sistema nacional de zones inundables del Ministeri d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Medi Ambient (CSNZI-MAGRAMA) per a un període de retorn de 10 anys.  
  
Quant al barranc del Tollo, llit per al qual la cartografia del SNZI-MAGRAMA no mostra cap resultat, els estudis realitzats mostren un llit que es desborda afectant Albatera a causa de la desaparició del llit aigües amunt de la població.  
Per això l'únic llit segur per a ser utilitzat per al desguàs de l'embassament seria el llit de la rambla de La Algüeda.  
Referent a l'orografia i fisiografia del terreny es van estudiar 13 àrees. Es va valorar l'existència de terreny còncau que poguera donar lloc a la construcció d'una bassa amb una relació longitud/amplària del terreny pròxima a la unitat, relació que presenta major capacitat d'emmagatzematge amb menor ocupació del terreny.  
Finalment es va establir la distància de carreteres o vies de servei o accessibilitat a la zona d'obres com un altre dels factors importants a tindre en compte.  
Es va valorar numèricament cada alternativa i es va realitzar una mitja ponderada, llavors es va trobar com més adequades quatre parcel·les, i s'optà finalment per la parcel·la 3 del polígon 9 que, sent de propietat municipal, reuneix les característiques adequades.  
B. Anàlisi d'alternatives per a selecció de la cubicació i altura de talussos: prenent com a base el manual per a disseny, construcció, explotació i manteniment de basses del CEDEX (Centre d'Estudis i Experimentació d'Obres Públiques) i el Comité Espanyol de Grans Preses, es van estudiar set alternatives (en tots els casos es va tractar de basses de materials solts) les característiques de les quals es detallen a continuació:  
  
Els criteris per a la valoració de les alternatives van primar la menor superfície ocupada, menor profunditat, major volum, menor altura de talussos, relació entre el volum i superfície de la base major (adaptació de la bassa al terreny) en valors més elevats. Es va establir una ponderació dels resultats i així va aconseguir la màxima puntuació l'alternativa 3, objecte del projecte.  
C. Alternatives d'ubicació d'excedents: a causa de la modificació del camí d'accés a la coronació de la bassa, els excedents s'utilitzaran per a la conformació d'aquest camí a excepció del reblert de la bassa actualment sense ús als voltants del paratge objecte de les obres que es continua mantenint.  
D. Estudi d'escenaris de risc amb una certa probabilitat (desembassament ràpid).  
La documentació inclou dos escenaris: desembassament ràpid o d'emergència de la bassa i ruptura de la bassa. Aquest últim escenari va ser inclòs en la documentació original. A continuació es descriurà l'escenari obtingut en una situació que es considera probable que és la necessitat de realitzar un desembassament ràpid per la detecció d'algun tipus de problema en la bassa.  
L'objecte de l'estudi de l'escenari del desembassament ràpid és determinar si amb aquesta hipòtesi hi hauria algun tipus de risc per a la població d'Albatera.  
Amb un cabal d'eixida de 4,773 m³/s la bassa es buidaria en menys de 40 hores. Amb els programes informàtics adequats i una vegada mallada la zona d'afectació i amb aquesta hipòtesi, en condicions de desembassament, el llit de la rambla es mostra amb capacitat suficient per a conduir aquest cabal sense afeccions a la població d'Albatera.  
Encara que la hipòtesi de la ruptura de la bassa ja es va contemplar en la documentació inicial, la documentació de la revisió 1 del projecte assenyala que la fractura sobtada de la bassa és pràcticament impossible degut als materials de construcció i al dren ximenera que alertaria de possibles problemes. Tampoc és possible la ruptura per desbordaments donades les estructures d'evacuació d'aigües (sobreeixidor que permet l'evacuació d'un cabal superior al d'ompliment de la bassa junt amb pluja de 1000 anys de període de retorn).   
Finalment la documentació indica que en el cas de ruptura de la bassa el calat mitjà obtingut en la població seria de 30 cm amb unes velocitats de 0,8 m/s donant un nivell de risc molt davall. Els processos d'infiltració i dissipació de l'onda al llarg de 10 km afavoriran l'obtenció de resultats baixos de risc.  
E. Propostes per a millorar la seguretat de la bassa:  
- Millora de l'estabilitat de talussos: major extensió de talussos per a millorar la seua estabilitat que passarien de 2,0/1 a 2,3/1, escullera en peu de terraplé, cosa que millorarà l'estabilitat en un 20 %.  
- Protecció de làmina d'impermeabilització: eliminació del camí d'accés al fons de la bassa de formigó armat que podria perforar la làmina, canvi d'ancoratge de la làmina en berma (llasts sobre berma).  
  
- Mesures preventives: duplicació del desguàs d'emergència a fi d'evacuar el més ràpidament possible la bassa evitant la seua ruptura, implantació d'un sistema de fibra òptica per a la detecció de fugues i de sondes de detecció d'humitat, construcció de dren ximenera i tres drenatges estructurals a fi d'evacuar tan ràpidament com siga possible la bassa evitant la seua ruptura.  
Les simulacions realitzades indiquen que amb la duplicació del desguàs d'emergència la bassa de La Algüeda seria capaç d'absorbir el cabal generat amb un temps de desembassament menor a l'inicialment previst. En el cas que finalment la bassa es trencara l'avinguda generada seria menor. La disminució del volum de la bassa contribueix a millorar els resultats del temps d'evacuació.  
L'estudi conclou que amb els canvis realitzats s'ha aconseguit minimitzar el risc sobre la població d'Albatera.  
A continuació s'exposa un quadro comparatiu amb les característiques de la bassa en projecte original i projecte revisat (revisió 1):  
  
Projecte original: Bassa de Projecte  
Revisió 1: Bassa proposada  
  
Característica Bassa de projecte Bassa proposada  
Cota del corredor de coronació: 296 msnm 296 msnm  
Cota de la solera: 272 msnm 272 msnm  
Profunditat màxima (a Nivell Máximo Extrem): 24,00 m 24,00 m  
Profuncidad a Nivell Máximo Normal: 23,25 m 23,25 m  
Talús interior (H/V) 2,0/1 2,3/1  
Ample útil del corredor de coronació: 7,80 m 7,80 m  
Capacitat d'emmagatzematge a Nivell Máximo Normal: 645.796,5 m³ 629.080,87 m³  
Capacitat d'emmagatzematge a Nivell Máximo Extrem: 681.552 m³ 665.321,88 m³  
Superfície ocupada incloent vessament de talussos: 77.947,06 m³ 73.671,68 m³  
Volum de desmunte: 423.369,00 m³ 366.381,87 m³  
Volum de terraplé 264.332,33 m³ 226.971,29 m³  
Volum d'excedents   
(incloent terra vegetal): 135.653,06 m³ 139.410,58 m³  
Volum d'excedents de terra vegetal: 23.384,12 m³ 22.101,50 m³  
  
  
  
F. Pla d'emergència: es podrà establir en el pla d'emergències definitiu que l'avís mitjançant senyals es realitze en els primers quinze minuts des que el director del pla d'emergència de la bassa establisca un escenari 3. Amb aquesta mesura s'augmentarà el marge d'evacuació de les àrees inundables a 30 minuts, i es reduirà el risc en aquest sentit.  
  
G. Informació pública: es va realitzar un procediment d'informació pública participatiu amb punts d'informació en l'Ajuntament d'Albatera, oficines de la SAT Virgen del Rosario, oficines de cooperativa elèctrica, cooperativa agrícola, televisió d'Albatera, i llocs públics i privats amb tallers informatius.  
Es va procedir a informar als agents públics, empreses i organitzacions més rellevants d'Albatera, associacions veïnals i població: s'han realitzat tallers per a informar a la població en la via pública amb l'establiment de mecanismes d'informació i consulta que s'han plasmat en la realització de 1.723 enquestes en què s'ha respost a 4 preguntes (coneixement del projecte, coneixement dels riscs que pot generar, opinió sobre la ubicació de la bassa, opinió sobre l'interés de l'obra per a l'economia de la població).  
Les enquestes realitzades mostren que majoritàriament la població coneix el projecte i els seus riscs i considera essencial l'obra per a l'activitat econòmica de la població. Únicament tres enquestats van dir no tindre informació sobre l'obra.  
6. Consideracions de l'òrgan ambiental:  
Una volta revisat el projecte, amb l'estudi d'impacte ambiental i els informes sectorials emesos, es realitzen les consideracions següents:  
a) En relació amb l'afectació del projecte a la biodiversitat i el paisatge:  
- L'estudi i valoració de l'àmbit afectat en l'estudi d'impacte ambiental ha sigut exhaustiu i ha arreplegat aquells aspectes que, segons l'informe d'abast i continguts emés en data de 7 d'abril de 2014, havien de ser estudiats amb major nivell d'amplitud.  
- Els efectes prevists per la realització del projecte poden generar impactes moderats sobre els quals és factible l'aplicació de mesures preventives i correctores. L'estudi d'impacte ambiental realitza una proposició de mesures amb suficient amplitud i nivell de detall contemplant tots els aspectes possibles i en totes les fases d'obra. La proposta realitzada es considera adequada per a corregir, disminuir i compensar els efectes que la realització de l'obra causarà sobre el medi ambient.  
  
- Si bé, com s'ha indicat, les mesures preventives i correctores es consideren adequades, en atenció a la presència documentada de l'espècie Anàbasi articulata inclosa en l'annex III (espècies de flora vigilades) del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i Orde 6/2013, de 25 de març, de modificació dels llistats valencians d'espècies de flora protegida de flora i fauna, i a fi de contribuir al compliment de les mesures protectores del Decret, s'extremaran les mesures preventives, segons el punt 9 dels condicionants ambientals.  
  
- Quant a la fauna, l'àrea és susceptible de ser utilitzada com a àrea de campeig de rapinyaires, per la qual cosa com a mesura preventiva haurà de senyalitzar-se la tanca de la bassa i posar en l'interior del vas algun tipus de dispositiu que permeta, de forma específica, la eixida dels ocells.  
- La solució donada a la ubicació dels excedents de terra segons documentació de novembre de 2016 és adequada però caldrà tindre's en compte que les mesures de restauració previstes per als talussos de la bassa hauran d'aplicar-se també als talussos generats en la construcció del camí.  
Per un altre costat es fa necessari indicar que a pesar d'allò que s'ha exposat en l'informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental finalment es va optar per evitar recréixer bancals de cultiu i talussos de la zona annexa a causa de les noves tendències en restauració de talussos en què es té en compte l'evolució natural del terreny. El fet de provocar en un terreny una nova situació obligaria sobretot en talussos a aconseguir una nova situació d'equilibri de resultats incerts, i és per això que hom va optar per sol·licitar una nova alternativa. Un altre aspecte que va motivar aquesta decisió és la proximitat de les restes del Qanat de La Algüeda, amb una possible afectació que podria impedir el seu estudi posterior.  
- A causa de l'impacte permanent en el paisatge que causa l'abandó d'aquest tipus d'infraestructures, és convenient que si en algun moment l'embassament deixa de tindre ús, es retiren els elements artificials d'impermeabilització i en la mesura que siga possible s'òmpliga el buit generat.  
Finalment assenyalar que amb l'aplicació de les mesures preventives i correctores, la construcció de la bassa no causarà impactes ambientals significatius sobre els espais de la Xarxa Natura 2000 amb els seus hàbitats i espècies objecte de protecció, zona forestal o patrimoni cultural.  
b) En relació amb el ser humà i els béns materials:  
La conclusió de l'estudi d'inundabilitat, com a circumstància que pot ocasionar efectes negatius sobre el ser humà i els béns materials, és que la construcció de la bassa i elements associats no modifiquen de totes maneres el risc existent d'inundació ni hi ha increment de la perillositat excepte en el cas d'hipotètica ruptura de la bassa. L'estudi d'inundabilitat va ser considerat amb caràcter favorable per l'òrgan competent en atenció al compliment de les distintes normatives de seguretat de preses i embassaments i a causa d'això, al baix risc calculat.  
  
A pesar del que indica i encara a risc que la present avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'abast indicat en el Reial decret legislatiu 1/2008, s'excedira en les seues atribucions es va sol·licitar al promotor nous estudis en profunditat a fi de determinar l'existència d'alternatives d'ubicació i de punt de desguàs de la bassa per a eliminar qualsevol tipus de risc sobre la població derivat d'un hipotètic succés catastròfic i també (entre altres) l'estudi de mesures tècniques per a disminuir els danys previstos. A més es va sol·licitar, com a escenari probable, completar l'estudi d'impacte ambiental amb la valoració de l'afectació sobre la població d'Albatera en el cas de produir-se un desembassament ràpid de la bassa.  
En contestació a allò que s'ha sol·licitat, el promotor va realitzar distints estudis que han conclòs com a única alternativa possible la ubicació triada si bé s'han proposat modificacions al projecte que poden conduir a una disminució dels impactes sobre la població.  
Quant al cas que es produïra un desembassament ràpid de la bassa, els estudis realitzats indiquen que la rambla de La Algüeda pot absorbir sense problemes l'aigua desembassada sense causar danys en la població d'Albatera.  
Per això avaluades les opcions i emesos els informes sectorials en matèria tècnica de la bassa i d'inundabilitat, i atés que la prevenció d'impactes sobre la població i els béns materials estan arreplegats en la distinta normativa tècnica relativa a seguretat de preses i embassaments, seran els òrgans que exercisquen les distintes competències els que hauran de revisar els aspectes tècnics i de seguretat, i informar en el moment procedimental que corresponga, a més del pla d'emergència, d'acord amb els paràmetres tècnics aplicables i d'acord amb el compliment de cada un dels aspectes que s'apliquen a l'obra avaluada d'acord amb la legislació vigent i aplicable al projecte.  
  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén del Reial decret legislatiu 1/2008 pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes i annex I. 8.e) del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Reial decret legislatiu 1/2008, en el Decret 162/1990 i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015,de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot això es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte «Bassa de reserva» a Albatera (Alacant) segons documentació remesa al novembre de 2016 sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. El sentit favorable de la present resolució queda supeditada a l'aprovació de la proposta de classificació, el pla d'emergència, el registre en el registre de basses per a reg a la Comunitat Valenciana o altres informes o determinacions tècniques que hagen d'efectuar-se.  
Així mateix l'òrgan competent haurà de revisar el pla d'Emergència perquè els avisos a la població permeten que es prenguen mesures de protecció amb la suficient antelació.  
2. Es complirà l'article 26 del PATRICOVA específicament pel que fa a la coordinació del pla d'emergència amb el pla d'emergència del municipi i la disposició d'una assegurança que cobrisca la valoració dels danys avaluats en l'estudi d'inundabilitat presentat, aspectes que hauran de ser verificats pels serveis tècnics municipals i aprovats d'acord amb la normativa vigent.  
3. Es realitzarà un seguiment arqueològic de les obres (moviments de terra) per a documentar la possible aparició de restes arqueològiques desconegudes, i vetlar per la correcta aplicació de les mesures proposades.  
En tot cas, com a mesura preventiva el Qanat i les seus restes s'abalisaran en un perímetre de 10 metres per a evitar l'amuntegament de terra en superfície. En aquest mateix perímetre s'abalisaran la Masia i Bassa de La Algüeda.  
4. Es restauraran els talussos i desmunts generats en la construcció del camí d'accés realitzant una vigilància ambiental d'aquest durant 5 anys. En aquest temps es vigilarà l'evolució natural del terreny. Les mesures de correcció que s'establisquen en cas d'aparició d'impactes no prevists es realitzaran tenint en compte l'evacuació normal d'escolaments, l'evolució natural del terreny i la seua conformació d'acord amb els fenòmens naturals que hagen pogut donar-se.  
  
5. A fi de previndre mortaldat d'aus la tanca de la bassa haurà de senyalitzar-se i hauran d'habilitar-se en l'interior del vas dispositius específics que permeten la seua eixida.  
6. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
7. D'acord amb allò que s'ha exposat pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, hauran de prendre's mesures per a mitigar l'impacte visual generat per les obres.  
8. D'acord amb allò que s'ha exposat en l'informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura, el programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el registre documentat dels excedents de terra que es generaran i les seues zones de depòsit.  
9. Els abalisaments de protecció prestaran l'atenció que cal a la presència de l'espècie Anabasis articulata. En cas necessari es protegiran els tàxons que puguen ser afectats.  
10. En la fase d'abandó de la bassa haurà de retirar-se el material d'impermeabilització i en la mesura que siga possible restaurar la zona perquè adquirisca un aspecte més natural.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici que, si és el cas, es procedisca en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposen l'article 12 del Reial decret legislatiu 1/2008 i l'article 28 del Decret 162/1990.  
  
Quart  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 25 de gener de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 27 de febrer de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.