Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9872, del 17-06-2024 (2024/5616)

RESOLUCIÓ de 16 de maig de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Miramar. Expedient 29/2925-LTX
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9872

Data del DOGV
:   17-06-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/5616


Data del document
:   16-05-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 16 de maig de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Miramar. Expedient 29/2967-MGZ [2024/5616]  
De conformitat amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 29/1408-SOA Miramar (València).  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic   
Tràmit: Pla de mobilitat urbana sostenible de Miramar  
Promotor: Ajuntament de Miramar  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Miramar  
Localització: terme municipal de Miramar (València)  
Expedient: 29-2021-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 17 de febrer de 2022, va adoptar el següent  
Acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Miramar, en els termes següents:  
A. Fonaments pels quals se sotmet el pla a avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció que establix la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic conformement al que s'establix en el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).   
  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, establix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'estos, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica d'acord amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Segons el que estipula l'article 46.3 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o un programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits que s'hi preveuen i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 50.   
En este context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
El Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica comunica l'obertura de l'expedient (Exp. 29/8219-SKV) en escrit en data de 21 de juliol de 2021.  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
En data 16 d'abril de 2021 va tindre entrada en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica la sol·licitud de l'Ajuntament de Miramar per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Miramar juntament amb el document inicial estratègic (DIE).  
La documentació aportada s'ajusta al que establix l'article 50 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP).  
La documentació aportada queda constituïda per:   
1. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible  
2. Document inicial estratègic (DIE)  
B.2. Informació territorial  
Miramar és un municipi de la Comunitat Valenciana situat al sud de la província de València que forma part de la comarca de la Safor. Té una extensió de 256 ha i limita, al nord, amb Bellreguard, Guardamar de la Safor i Gandia; al sud, amb Piles; a l'est, amb la mar Mediterrània, i a l'oest, amb Palmera. El barranc de Benemís, al sud, el separa del municipi de Piles i el barranc de Sotaia, que forma part del sistema de drenatge de la plana litoral i travessa tot el terme, està canalitzat en el seu tram final. El municipi s'assenta sobre una plana formada principalment a partir de l'acumulació de materials quaternaris d'origen marí, eòlic, fluvial i de vessants. El nucli urbà està situat a una mitjana de 13 msnm. Segons les dades de l'Institut Nacional d'Estadística (2020) la població que té és de 2.685 habitants.  
L'eix viari vertebrador principal el constituïx la CV-670 (antiga VP-1061) que travessa el terme municipal de nord a sud. A més d'esta via, cal afegir-hi la CV-673 (antiga VP-1063 i VV-609) que té el seu origen a Bellreguard i connecta amb la platja. El camí de Miramar a la Platja és la via de connexió amb el barri residencial marítim. Hi ha tres rotondes en forma de glorieta tancada que se situen en la CV-670, que ho resolen i connecten amb la resta de vies de la xarxa primària.  
Quant a la població, hi ha tres àrees que formen el nucli al voltant del qual es concentra l'activitat principal en termes de mobilitat: el nucli urbà, l'eixample i la platja. Situat a l'oest de la CV-670 es troba el polígon industrial, amb una consolidació forta i una elevada ocupació d'activitats. La mobilitat es concreta entre les tres àrees següents: el nucli urbà; la platja, amb vocació turística, i el polígon industrial.   
  
La documentació menciona com a valors destacables:   
- La via pecuària, que discorre pel terme municipal.  
- El barranc de Benemís i el barranc de Sotaia.  
L'element patrimonial que es menciona en la documentació fa referència a l'església parroquial.   
Al terme municipal també hi ha terrenys classificats com a sòl forestal estratègic, segons el PATFOR. Es tracta d'una xicoteta àrea de marjal residual entre el camí dels Fondos i l'avinguda Séquia Mare.  
  
B.3. Planejament vigent  
Segons la documentació aportada, Miramar disposa d'un pla general d'ordenació urbana aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el 2 d'octubre de 2002 i publicat en el Butlletí Oficial Provincial, núm. 13, en data 13 de gener de 2003. Posteriorment, s'han realitzat diverses modificacions de planejament.   
  
El pla general diferencia dos nuclis en el sòl classificat com a urbà: el nucli urbà de la població amb ús residencial, conformat principalment a l'est de la CV-670, i amb una xicoteta àrea residencial a l'oest d'esta que està separada, per una zona enjardinada, del polígon industrial. El segon nucli urbà correspon a la zona residencial de la platja. D'esta manera, el model territorial s'estructura en el nucli urbà i el seu eixample, connectats, per mitjà del camí de Miramar a la Platja, amb el barri residencial de la platja. A l'oest de la CV-670 es troba el polígon industrial.   
Un dels factors que influïx de manera indirecta en la mobilitat de la població està relacionat amb el grau d'activitat laboral, que repercutix en els patrons de moviment. Segons la documentació, es pot associar el nombre de persones ocupades amb els desplaçaments per causes laborals, o es pot relacionar amb una elevada demanda de viatges a centres d'activitat, com ara indústries o comerços. Els desplaçaments per motius laborals requerixen necessàriament l'ús de vehicles.  
B.4. Objectiu de la proposta del PMUS  
Àmbit d'actuació  
Les actuacions proposades pel PMUS de Miramar se circumscriuen a tot el terme municipal. La major part d'estes estan previstes en sòl urbà i urbanitzable, així com en la xarxa primària viària.   
  
Hi ha altres propostes, com la creació de vies per a ciclistes i vianants o carrils bici i bosses d'aparcament, que es projecten en sòl no urbanitzable, en la major part, comú, encara que també en sòl no urbanitzable de protecció pel seu valor agrari.  
El corredor fluvial previst al barranc de Sotaia se superposa amb la servitud del domini públic hidràulic i actua en àrees confrontants amb el sòl urbà com a actuacions de vora, algunes de les quals necessitaran l'aprovació prèvia d'una modificació puntual del PGOU.  
  
Diagnòstic previ  
La mobilitat de Miramar se circumscriu a la connexió amb el territori en què es troba: la comarca de la Safor, a la província de València, i les poblacions que tenen servicis d'educació i sanitat, a les quals els usuaris han d'acudir mitjançant el servici de transport públic que oferix l'empresa concessionària. La principal via de comunicació entre les poblacions veïnes és la CV-670, la titular de la qual és la Diputació de València, que creua el nucli urbà per la part oest i que, actualment, és una travessia urbana edificada a banda i banda amb voreres pavimentades.   
La mobilitat interna, ateses les dimensions reduïdes del nucli urbà, es pot resoldre de manera satisfactòria mitjançant els desplaçaments a peu, modalitat que practica el 16 % dels enquestats. No obstant això, com que al terme de Miramar no hi ha molts centres de treball ni dotacions escolars d'ensenyament secundari, i el transport públic es troba molt limitat i la freqüència horària és baixa, el vehicle privat resulta imprescindible per als desplaçaments als centres de treball i d'ensenyament mencionats, excepte en el cas del transport escolar. Segons la documentació, un 60 % dels enquestats utilitza el vehicle propi per a poder accedir als servicis i llocs de treball habituals, seguit de la bicicleta (11 %), el tren de rodalia (4 %) i la moto (2 %). Pel que fa a l'ús de la bicicleta, es destaca que és residual, segons es desprén de les enquestes, a causa de la distància excessiva entre origen i destinació en els trajectes, la inseguretat que provoca el seu ús, així com la falta d'infraestructura específica.   
Objectius del PMUS  
El Pla de mobilitat urbana sostenible té com a objectiu fixar un model sostenible que permeta donar resposta a les necessitats de mobilitat dels ciutadans. En este sentit, el model no només ha de resoldre les necessitats presents (any base), sinó que ha de ser capaç de solucionar horitzons futurs (període temporal futur). Les propostes fixades quedaran emmarcades dins d'una estratègia global definida sobre la base de períodes temporals compresos entre 2022 i 2029, que seria l'any horitzó del pla. Es consideren escenaris a curt termini (2 anys), a mitjà termini (de 2 a 4 anys) i a llarg termini (de 4 a 8 anys).  
Els principals objectius que es pretén aconseguir són:  
• Assegurar i potenciar que el vianant continue sent el principal protagonista de la mobilitat a la població.  
• Consolidar i afavorir l'expansió de la bicicleta com al mitjà de transport general i quotidià dels ciutadans.  
• Revisar i redefinir una jerarquia viària en la població que permeta una millora en l'ordenació dels fluxos de trànsit, de manera que el centre deixe de ser un itinerari de pas i recupere el seu caràcter de punt de trobada essencial per a la població i els ciutadans.  
• Organitzar l'espai destinat a l'estacionament en superfície.  
• Millorar la seguretat viària.  
• Implementar els plans de mobilitat en els nuclis principals.  
  
Per a la consecució d'estos objectius s'han redactat 17 propostes, que resulten de les variables analitzades i de les enquestes efectuades.  
B.5. Estudi d'alternatives  
Alternativa 0. Absència de planificació. Determina l'evolució previsible dels paràmetres de mobilitat del municipi, sense tindre en compte cap actuació prevista en el pla.  
Alternativa 1. Denominada en el document inicial estratègic (DIE) com a «Escenari 1. La innovació tecnològica i la sostenibilitat marquen l'escenari del pla en el futur». Segons este document:   
- S'imposa la mobilitat com a servici.   
- No desapareix el vehicle en propietat i, per tant, no desapareix la necessitat d'aparcament.  
- Es garantixen unes condicions bàsiques d'accés a la mobilitat sostenible a tots els ciutadans.  
- Desapareixen els problemes d'accidentalitat, accessibilitat i desigualtat social en la mobilitat.  
- S'imposa el teletreball i es reduïxen les hores punta de mobilitat. La capacitat de la xarxa augmenta.  
- Els carrers s'humanitzen perquè s'augmenta la capacitat de la xarxa viària i hi ha més espai per a vianants o ciclistes. A més, es potencia la conversió en zona de vianants i en vies ciclistes o vies per a bicicletes i vianants.  
- Augmenta la distribució de mercaderies, però disminuïxen els viatges per motiu de compres. Com que el distribuïdor de mercaderies actua de manera planificada hi ha més espai en el viari, encara que no tant com podria semblar, perquè potser augmenten els viatges per motius d'oci.   
Alternativa 2. Escenari en el qual, amb el mateix desenvolupament tecnològic, no s'aconseguixen els objectius de mobilitat sostenible, sinó que es reprén un entorn planificat exclusivament, de nou, per a vehicles: elèctrics, autònoms o compartits. L'espai públic torna a ser dominat pels mitjans de transport mecanitzats en detriment dels desplaçaments més humans.  
B.6. Propostes del PMUS  
En l'esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible de Miramar es definixen un total de 5 línies estratègiques que, al seu torn, es desglossen en 17 propostes que corresponen quasi totes a l'alternativa 1. El resum de les propostes és el següent:   
Estratègies d'actuació:   
1. Mobilitat a peu  
- Augment de les zones d'ús preferencial de vianants.  
- Desenvolupament d'itineraris per als vianants que integren els principals punts tractius o generadors de viatges.  
- Desenvolupament d'itineraris que fan valdre els recursos mediambientals del municipi.  
- Desenvolupament d'itineraris universalment accessibles.  
2. Mobilitat amb bicicleta  
- Augment de la infraestructura ciclista.  
- Potenciació de l'ús de la bicicleta.  
- Desenvolupament d'itineraris continus.  
3. Mobilitat amb transport públic  
- Augment de l'oferta i la freqüència de servicis de transport públic.  
  
- Millora de la intermodalitat del transport.  
4. Mobilitat amb vehicle privat  
- Ajustos i adaptació del viari actual a les necessitats de la demanda de transport.  
- Augment de les places d'estacionament públic.  
5. Mobilitat sostenible  
- Planificació territorial coordinada amb la mobilitat.  
- Integració de trajectes en l'entorn ambiental i urbà.  
- Implantació de noves tecnologies que fomenten la mobilitat sostenible.  
Propostes d'actuació:   
  
Proposta Denominació de la proposta Programació temporal  
P.1 Conversió de diversos carrers del nucli urbà en zona de vianants Curt termini  
P.2 Adequació de la carretera que connecta el nucli urbà amb la platja per a la conciliació dels desplaçaments a peu i amb vehicles motoritzats Llarg termini  
P.3 Pla d'accessibilitat per a persones amb mobilitat reduïda (PAPMR) Curt termini  
P.4 Desenvolupament d'una senda per a vianants per la riba del barranc de Sotaia, entre el sector D i el camí de l'Alquerieta de Guardamar, superposat, en part, amb la senda blava Mitjà termini  
P.5 Connexió del carril bici a l'inici del sector F-H-I, intersecció amb l'av. de la Mar i l'av. de la Séquia Mare amb la carretera de Miramar a la Platja Llarg termini  
P.6 Desenvolupament del carril bici perimetral en la zona de la platja Llarg termini  
P.7 Carril bici en el polígon industrial Mitjà termini  
P.8 Accés mitjançant bicicleta al polígon industrial Curt termini  
P.9 Desenvolupament del carril bici perimetral al nucli urbà Mitjà termini  
P.10 Implantació d'un sistema de bicicleta pública potencialment compatible amb el dels municipis confrontants Mitjà termini  
P.11 Instal·lació d'aparcaments per a bicicletes particulars Curt termini  
P.12 Senyalització d'itineraris ciclistes Curt, mitjà i llarg termini  
P.13 Instal·lació d'una xarxa de càrrega elèctrica per a vehicles elèctrics Mitjà termini  
P.14 Increment del nombre de places d'aparcament en la zona de platja Llarg termini  
P.15 Increment del nombre de places d'aparcament al nucli urbà del municipi  
 Llarg termini  
P.16 Implantació de zones 30 Curt termini  
P.17 Millora del transport públic Mitjà termini  
  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
Les actuacions que es recullen en el PMUS disminuiran els moviments interns dins del terme municipal, per la qual cosa molt probablement disminuirà el trànsit de vehicles particulars, encara que no es preveu que disminuïsquen els desplaçaments per qüestions de treball i cap a altres municipis.   
El document destaca que algunes de les rutes projectades transcorren per camins rurals, la qual cosa produïx un efecte positiu, ja que tracta de recuperar zones amb un valor mediambiental elevat sobre la base de la incentivació de mitjans de transport sostenible.  
D. Consultes realitzades  
Per part de la direcció general amb competència en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 53 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, d'aprovació del text refós d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP), la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades, a:  
  
Administració pública consultada Consulta Informe  
DG Obres Públiques, Transport i Mobilitat  
Servici de Mobilitat 13.08.2021 31.01.2022  
DG Obres Públiques, Transport i Mobilitat  
Servici de Planificació 15.02.2022  
DG Política Territorial i Paisatge   
PATRICOVA 21.01.2022  
DG Qualitat i Educació Ambiental  
Atmosfera 15.09.2021  
DG Canvi Climàtic 29.09.2021  
DG Política Territorial i Paisatge   
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge 19.10.2021  
Diputació de València, Demarcació de Carreteres 10.09.2021  
  
  
Nota: Els informes rebuts es publicaran, juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic, en la pàgina web https://mediambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica (apartat ‘Consulta de plans d'avaluació ambiental', seleccionant província>València, municipi>Miramar i >029/2021/EAE-PMUS Miramar).  
  
E. Identificació dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, d'acord amb els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació d'efectes significatius sobre el medi ambient i amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es referixen els articles 48.d i 53 del TRLOTUP.  
  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constituïxen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de les persones i les mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Esta mobilitat sostenible ha de pretendre aconseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, els servicis i els llocs de treball.   
La consecució d'estos objectius generals es du a terme quan s'actua, fonamentalment, sobre dos àmbits:   
• Un nou equilibri dels mitjans de transport que aposte, fonamentalment, pels que presenten més eficàcia ambiental i social: el transport públic davant del privat i les formes de transport no motoritzat. Assolir este objectiu requerix tant mesures d'estímul cap a les noves formes de transport com mesures dissuasives. Per a fer-ho, s'ha d'actuar sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) i de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació entre espais públics/privats, estàndards dels aparcaments per a diferents mitjans de transport).  
  
• La planificació urbana i el model de ciutat, per a disminuir la necessitat de mobilitat urbana tant pel que fa a la necessitat com a la longitud dels desplaçaments.   
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal que prioritze els mitjans més sostenibles i la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància, que propicien l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se en bicicleta) i que, alhora, contribuïsquen a disminuir les emissions originades pel sector del transport, com ara les referides a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.   
En este sentit s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'acompanyarà dels indicadors que es consideren pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, i es particularitzaran les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'estos últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i els límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».   
Tenint en compte els criteris anteriors, es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Miramar en funció de les propostes realitzades partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que les propostes es plantegen exclusivament en zones de sòl urbà, urbanitzable i no urbanitzable (que afecten camins ja existents) del municipi, amb l'excepció de les propostes d'execució de bosses d'aparcament en sòl no urbanitzable de protecció agrícola o sòl no urbanitzable comú o el corredor fluvial del barranc de Sotaia superposat a la servitud del domini públic hidràulic, subjectes les dos a l'aprovació prèvia d'una modificació puntual del PG.   
  
El PMUS de Miramar atén el que, quant a competències administratives, establix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica d'este es farà sobre les propostes que siguen de competència municipal.   
  
Dit això, en els informes rebuts s'observen les consideracions, tant de tipus legal com ambiental, que descrivim a continuació:  
  
Infraestructura verda i paisatge  
L'informe emés el 19 d'octubre de 2021 pel Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge conclou que, segons s'observa, els objectius indicats en el document inicial estratègic i en l'esborrany del pla coincidixen plenament amb les funcions de la infraestructura verda. Les mesures que es pretenen implementar han de ser compatibles amb la protecció del territori que des de la infraestructura verda es plantegen (article 4.5 del TRLOTUP).  
• Segons s'indica en l'informe, és necessari incorporar al PMUS un capítol dedicat a la infraestructura verda a escala local que incloga:   
  
- Anàlisi de la infraestructura verda que permeta examinar i valorar els efectes de les propostes i que estudie les implicacions sobre esta.   
  
- Indicació explícita sobre quins espais i recorreguts d'actuació es consideren adequats, tant pel valor actual com pel valor potencial, per a incorporar-los a la infraestructura verda municipal, tant per ser necessaris per al manteniment de la seua estructura i funcionalitat com per les seues funcions de connexió i integració paisatgística dels espais urbans amb els elements de la infraestructura verda situats a l'exterior dels teixits urbans.  
- Establiment de mesures efectives per a corregir els possibles efectes negatius generats per les propostes plantejades. S'ha de garantir que les propostes i les alternatives de traçat i disseny de creació, ampliació o modificació d'infraestructures complisquen les determinacions establides en l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), concretament la directriu 118 que establix els principis directors en matèria d'infraestructures de mobilitat.  
- Indicació de determinacions que cal adoptar per al control dels elements amb incidència en la qualitat del paisatge urbà, garantint amb el disseny dels espais públics i el viari la funcionalitat de la infraestructura verda i el manteniment de les principals vistes i perspectives que el caracteritzen.  
• Altres consideracions:   
- El municipi s'inclou en l'àmbit del Pla d'acció territorial de les comarques centrals, el qual està actualment en tramitació, i este PMUS es podrà veure afectat per les seues determinacions en el moment de l'aprovació.  
Mobilitat   
L'informe emés el 31.01.2022 pel Servici de Mobilitat de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible establix que l'àmbit i el contingut del PMUS s'estimen adequats en relació amb les determinacions de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana. No obstant això, es fan les observacions següents:  
  
- Dades de mobilitat. L'informe indica que en el Pla de mobilitat s'observa una gran carència de dades de partida. L'enquesta realitzada s'estima insuficient i no s'ha fet cap aforament o enquesta en relació amb la mobilitat dels residents que puga determinar una matriu origen/destinació de viatges interns i externs. L'informe hi afig un llistat sobre dades mínimes de mobilitat que cal referenciar en el PMUS.  
- Dades socioeconòmiques. L'informe indica que no s'han determinat els centres d'atracció de la mobilitat obligada (laboral, escolar, mèdica i social) i opcional (compres, esport, oci) dels residents. El document presenta carències importants en relació amb les dades socioeconòmiques, especialment pel que fa a la mobilitat. Amb l'informe s'adjunta un llistat indicatiu de dades mínimes sobre mobilitat.  
-Dades d'aforament de les carreteres. L'informe indica que no s'han presentat dades d'intensitats horàries per a determinar les hores punta ni la variació d'intensitats entre els dies laborals o festius i caps de setmana; estes dades caracteritzen la mobilitat.  
- Pressupostos municipals. L'informe indica que s'han de recollir els pressupostos municipals destinats a inversions i les inversions municipals en obres de mobilitat dels últims 4 anys.  
  
- Perspectiva de gènere. L'informe indica que el PMUS ha de contindre un capítol en què s'analitze, des de la perspectiva de gènere, la mobilitat actual i els efectes de les actuacions proposades en compliment del punt 9.2 de l'annex XII del TRLOTUP.  
- Indicadors de seguiment del Pla de mobilitat. S'indica, a més, que el document ha de proposar únicament aquells indicadors per als quals el Pla de mobilitat haja establit valors inicials i que arreplegar-los en el futur siga factible.  
Respecte a les propostes, l'informe considera que, en general, s'adeqüen al Pla de mobilitat. No obstant això, s'hi indica que s'han d'introduir les modificacions següents:   
- S'ha d'eliminar la proposta 17, «Millora del transport públic», ja que no proposa cap actuació concreta i no aporta cap estudi relacionat.  
  
- En general, en totes les fitxes s'han d'especificar les administracions i els agents privats implicats en el finançament de la proposta.  
- Únicament s'han de proposar les actuacions que es puguen executar de manera factible tenint en compte el finançament, els condicionants tècnics i les capacitats i la disponibilitat de les administracions implicades.   
Pel que fa a la programació del Pla de mobilitat, l'informe considera que el document conté una programació de les actuacions, però no un càlcul dels pressupostos en cada fase. Per tant, s'ha d'incloure en el pla d'actuacions una conclusió pel que fa al total del pressupost d'inversió que suposa el pla i una assignació del total de la inversió per cada administració implicada, amb les anualitats corresponents.   
  
L'informe conclou que el Pla de mobilitat urbana sostenible de Miramar 2021 remés no reunix la qualitat tècnica adequada perquè el Servici de Mobilitat Urbana Sostenible emeta informe definitiu en la tramitació ambiental i territorial estratègica. Per a la seua aprovació conforme a la Llei de mobilitat, s'ha de corregir i ampliar segons el que s'ha expressat en apartats anteriors i pot requerir treballs de camp complementaris.   
El Pla de mobilitat, completat amb el desenvolupament del que s'ha indicat anteriorment, s'ha de remetre al Servici de Mobilitat de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del pla per l'Ajuntament de Miramar, segons el que preveu l'article 10 de la Llei 6/2011 de mobilitat.   
Planificació  
L'Informe de 15 de febrer de 2022 del Servici de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible establix que el PMUS és compatible amb la legislació sectorial de carreteres vigent, sempre que es realitzen els estudis i les modificacions que s'indiquen:  
• L'informe indica que la proposta 9, «Desenvolupament del carril bici perimetral al nucli urbà», que planteja la construcció d'un carril bici que creua la CV-670 mitjançant la rotonda (rotonda de Llevant), no especifica la tipologia ni les condicions d'execució d'esta actuació. Correspon a la Diputació de València emetre l'informe favorable per a qualsevol actuació que supose una variació de les condicions de la CV-670.  
• Quant a l'oferta de servicis d'autobús interurbà, l'informe indica que este servici s'ha implantat com a resultat del projecte de servici públic de transport de viatgers per carretera CV-114 La Safor Sud. Este projecte establix les parades i la freqüència de pas pels diversos municipis. En el cas que les propostes d'actuació afecten el recorregut previst de l'autobús aprovat en projecte públic, s'ha de comunicar al servici de gestió del Transport de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible, per a procedir a la reubicació, si fora necessari, de les parades o el canvi en els recorreguts. Qualsevol proposta de canvi que afecte la freqüència de pas aprovada en el projecte ha de ser informada per mitjà del servici mencionat.  
  
• Les propostes 5, 6, 7, 8 i 9 proposen la millora, l'ampliació de la xarxa ciclista i la connexió amb la xarxa interurbana de camins existents. L'informe indica que, per al cas de les vies ciclistes interurbanes, s'han de considerar les recomanacions de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
• Així mateix, l'informe exposa que les actuacions de les propostes 5, 6, 7, 8 i 9 no indiquen la senyalització per als recorreguts ciclistes. Esta actuació s'haurà de coordinar en el marc de la connexió amb els itineraris d'altres termes municipals confrontants, amb la finalitat de dotar la xarxa comarcal d'uniformitat en el disseny, segons les recomanacions de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
Inundabilitat (PATRICOVA)  
L'informe emés el 24 de gener de 2022 pel Servici de Gestió Territorial indica que el PMUS no fa referència al Pla d'acció territorial sobre prevenció de risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) ni a l'afecció del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI).   
Atesos els nivells de perillositat d'inundació en gran part del terme municipal de Miramar, s'haurien de tindre en consideració les dos cartografies en les diverses actuacions que es pretenguen dur a terme, especialment les actuacions que tinguen per objecte modificar la morfologia urbana i que suposen la construcció de vies ciclistes i per a vianants, traçats nous de vies ciclistes, una millora del disseny urbà per mitjà de la seua reordenació o projectes de conversió en zones preferents per a vianants.   
L'àmbit d'actuació del PMUS de Miramar es troba afectat per perillositat d'inundació i és compatible sempre que es complisquen les condicions exposades en l'informe, que es resumixen en:   
• El Pla de mobilitat urbana de Miramar està afectat per perillositat d'inundació, si bé les mesures s'han de concretar en els projectes que es desenvolupen des d'este, sobretot les actuacions que comporten alteració de rasants i les seues afeccions, així com les mesures previstes per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el Pla de mobilitat serà compatible amb el PATRICOVA sempre que, en les actuacions que es projecten, s'incorporen les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21 d'esta normativa.   
  
• Les actuacions previstes en el PMUS, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i d'impacte reduït, no és previsible que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
  
• El criteri que, en matèria de risc d'inundació, ha de ser considerat en el PMUS és que els projectes d'execució que se'n deriven han de complir les condicions establides en l'art. 21 de la normativa del PATRICOVA i obtindre l'informe preceptiu del departament competent en matèria d'inundació.  
Qualitat de l'aire i contaminació acústica  
El Servici de Protecció de l'Atmosfera va emetre un informe el 15 de setembre de 2021 en el qual detalla aspectes normatius que cal tindre en compte quant a:   
• Qualitat de l'aire.  
- El municipi de Miramar s'inclou en la zona ES011: Bètica-Serpis (A. Costera).  
- D'acord amb l'avaluació de la qualitat de l'aire feta per la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, segons dades dels últims anys, es registren superacions dels valors normatius establits en el Reial decret 102/2001, del valor de l'ozó per al període 2016-2020.  
  
L'informe conclou que les propostes realitzades en el PMUS orientades a la reducció del trànsit rodat motoritzat i la millora en l'eficiència dels sistemes de transport tindran un impacte positiu en la qualitat ambiental i, per tant, no es deriven efectes significatius sobre la qualitat de l'aire i la contaminació acústica.   
Canvi climàtic  
El Servici de Coordinació de Polítiques de Canvi Climàtic va emetre un informe el 29 de setembre de 2021 en el qual s'indica que el PMUS de Miramar no té un impacte negatiu significatiu sobre el canvi climàtic i s'alinea amb les diverses directrius i disposicions en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. No obstant, destaca els aspectes normatius següents que ha d'incorporar:  
- L'Avantprojecte de llei de canvi climàtic i transició ecològica de la Comunitat Valenciana conté alguns aspectes relacionats amb la mobilitat que cal tindre en compte. La mobilitat es considera una àrea estratègica per a l'adaptació al canvi climàtic i la mitigació d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle. L'avantprojecte indica també que els PMUS s'han d'integrar en el Pla d'acció per al clima i l'energia sostenible (PACES) corresponent.  
  
- Pel que fa als indicadors de seguiment, la documentació presentada realitza únicament una exposició qualitativa d'estos sense incloure una valoració quantitativa de l'estat actual i sense considerar l'evolució dels indicadors durant la vigència del pla, com indica l'article 10 de la Llei 6/2011, de mobilitat. Tampoc es fa referència als indicadors de caràcter ambiental, especialment a les emissions de contaminants atmosfèrics i gasos d'efecte d'hivernacle, tant pel que fa a la situació actual com a la perspectiva de reducció amb l'aplicació del pla.  
  
L'informe indica que el PMUS ha d'incloure una valoració quantitativa actual dels indicadors, en què es tinguen en consideració les emissions de contaminants atmosfèrics (NO2, CO2, COV, CO, SO2, material particulat, gasto energètic municipal, etc.), així com els resultats esperats d'estos una vegada s'hagen aplicat les propostes del pla.   
Carreteres (Diputació de València)  
L'Informe de 10 de setembre de 2021 del Servici de Planificació de la Diputació de València indica que les propostes amb més incidència en la xarxa provincial de carreteres són:   
- Proposta 8, «Accés mitjançant bicicleta al polígon industrial». L'accés es realitzaria compartint l'accés per a vianants al polígon industrial, regulat actualment per mitjà de senyalització semafòrica, segons esquema, que representa la rotonda nord de l'inici de la travessera, i no els encreuaments per a vianants intermedis situats sobre la CV-670.  
- Proposta 9, «Desenvolupament del carril bici perimetral al nucli urbà». Complementa la proposta 8 i preveu que s'establisca un encreuament en la rotonda sud de la travessera.  
En este sentit, l'informe indica que:   
- La disposició d'un carril bici en el perímetre exterior de la rotonda no es considera adequat, ja que previsiblement produirà conflictes entre la prioritat de pas de les bicicletes que circulen per l'exterior de la rotonda i la dels vehicles que pretenguen eixir d'esta. Sembla més adequat, per l'ús estés que se n'ha fet i perquè es recull en les recomanacions per a rotondes de la CITMA de 2015, la disposició de l'encreuament en illetes deflectores, concretament en la sud, on ja hi ha un encreuament per a vianants sense semàfors.   
- L'encreuament previst en la rotonda sud, mitjançant la illeta deflectora sud, no és l'opció més adequada, ja que se situa en la part de la rotonda que rep el trànsit interurbà. A l'efecte del control de la velocitat, la ubicació de l'encreuament en la illeta nord oferix més garanties de seguretat a causa de la presència d'un pas de vianants, ressaltat a 50 m de la rotonda.  
F. Valoració ambiental d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP.  
Segons establix l'article 46 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla, o la modificació d'este, ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals es referix l'art. 53 del TRLOTUP.   
1. Per les característiques dels plans i programes:  
El Pla de mobilitat urbana i sostenible, segons la definició establida en els articles 9 i 10 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, així com dels articles 14 i següents del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del TRLOTUP, no el podem conceptuar amb un instrument urbanístic propi de la planificació territorial o urbanística, i, per tant, no presenta cap incidència en el model territorial ja aprovat. El Pla de mobilitat urbana sostenible de Miramar no afecta espais protegits ni forestals, i les seues propostes se circumscriuen al sòl urbà urbanitzable, i, en les actuacions proposades que afecten el sòl no urbanitzable, no suposen actuacions que determinen modificacions del planejament que necessiten una avaluació ambiental dins de l'abast d'este PMUS.  
  
El terme municipal de Miramar es troba afectat pels plans d'acció territorial següents:   
- Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, PATRICOVA, aprovat pel Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell.  
- Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral (PATIVEL), aprovat pel Decret 58/2018, de 4 de maig.  
- Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, aprovada pel Decret 1/2011, de 13 de gener, del Consell, i el Decret 166/2011, el qual modifica l'anterior.  
2. Per les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
El Pla de mobilitat urbana sostenible de Miramar no afecta espais naturals protegits o espais de la Xarxa Natura 2000, ni s'esperen efectes sobre la coberta forestal.  
Les propostes del Pla de mobilitat urbana sostenible de Miramar se circumscriuen al sòl urbà o urbanitzable, amb l'excepció de les propostes d'execució de bosses d'aparcament en sòl no urbanitzable de protecció agrícola o sòl no urbanitzable comú i el corredor fluvial del barranc de Sotaia superposat a la servitud de domini públic hidràulic.  
Les actuacions en sòl no urbanitzable que requerixen, per a implantar-les, la tramitació d'un instrument de planejament no seran objecte d'avaluació en este PMUS, ja que l'aprovació d'este serà de competència autonòmica.  
Tenint en compte tot el que s'ha dit anteriorment i analitzades les propostes del PMUS de Miramar, s'entén que, en conjunt, estes propostes:  
1. Col·laboren per a desenvolupar un ús més racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap a formes de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la reducció consegüent del consum energètic.  
3. Desincentiven l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavorixen, a llarg termini, la reducció dels impactes associats a les formes motoritzades: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.   
5. Promouen la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
L'esborrany del PMUS proposa, en el punt 8, «Indicadors de seguiment», un sistema d'indicadors denominat KPIs (Key Performance Indicators), per a avaluar el compliment dels objectius plantejats i classificats en funció de la categoria de les propostes realitzades.  
Vinculat a esta categorització no es reflectix, entre els indicadors, CAP indicador de tipus mediambiental, tal com expressa l'article 10.2 de la Llei de mobilitat, que indica que als plans s'han d'incorporar no solament els indicadors relacionats amb el volum total de desplaçaments, el repartiment modal d'estos o l'ocupació de l'espai públic, sinó també els nivells associats a consums energètics, soroll i emissions atmosfèriques (particularment les d'efecte d'hivernacle) amb els ritmes i límits que s'establisquen reglamentàriament en el desenvolupament de polítiques energètiques i ambientals.  
Per tant, ja que consta l'estudi d'alguns d'estos en el DIE, es concretaran com a indicadors per al seguiment, amb el seu valor inicial, el valor objectiu que es vol assolir, així com la metodologia de càlcul proposada, com a mínim per als indicadors mediambientals següents:  
  
- Ús de vehicles menys contaminants (s'avaluen les Tm de GEH CO2/any).  
- Emissions de GEH del sector transports (vinculat a l'anterior).  
- Consum total d'energia per part del sector transports (avalua les tones equivalents de petroli).  
- Estacionament de vehicles pesants als afores (s'avalua el nombre de vehicles pesants/any).   
- Disminució del nivell acústic assolit en dB (que avalue el nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en localitzacions municipals diferents que siguen representatives del model de mobilitat proposat).  
- Qualsevol altre indicador que, per a cada proposta, avalue un valor adequat per al compliment efectiu del fet que no se supera el llindar sobre la base de l'estalvi energètic, la disminució d'emissions de GEH, la disminució de contaminants o la disminució del soroll.  
En general, per a tots els indicadors, tant els ja definits com els de caràcter mediambiental, s'ha de concretar (de manera quantitativa, no merament qualitativa) el valor inicial i quantificar l'objectiu que es vol aconseguir.  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'esta conselleria, es pot determinar, respecte del Pla de mobilitat urbana sostenible de Miramar, que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
G. Proposta d'acord  
Tenint en compte el que s'establix en l'article 53.b del TRLOTUP, d'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Miramar d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspondrà continuar la tramitació d'esta modificació seguint la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que es descriu en la documentació presentada, així com al que s'establix en la legislació vigent i els informes emesos, respecte als quals caldrà tindre en compte les consideracions següents:  
  
1. No són objecte d'avaluació ambiental en este PMUS les actuacions en sòl no urbanitzable que necessiten, per a implantar-les, la tramitació d'un instrument de planejament.  
2. El PMUS s'ha de completar amb les determinacions que indica l'Informe del Servici de Mobilitat de 31 de gener de 2022, i se sol·licitarà a este servici un informe abans de l'aprovació definitiva municipal, i s'hauran d'incorporar, si és el cas, les determinacions que s'hi indiquen.  
3. Tal com s'indica en l'Informe del Servici de Planificació, de 15 de febrer de 2022, el PMUS s'ha de completar amb els estudis i les modificacions que s'hi indiquen.   
4. Tal com indica l'Informe del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 19 d'octubre de 2021, el PMUS ha de contindre les consideracions que s'hi indiquen.   
5. El PMUS ha d'incorporar les qüestions relatives a la necessitat que els projectes d'execució que se'n deriven complisquen les condicions establides en l'article 21 del PATRICOVA, tal com indica l'Informe de 24 de gener de 2022 del Servici de Gestió Territorial.   
  
6. El PMUS ha de contindre les indicacions del Servici de Planificació de la Diputació de València que s'indiquen en l'informe emés el 10 de setembre de 2021.  
7. La redacció definitiva del PMUS de Miramar ha de concretar els aspectes següents:  
- Incorporar indicadors per al seguiment mediambiental del PMUS. En particular, ha d'incorporar la metodologia i el càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que es consideren adequats. En concret, emissions de CO2 equivalent, NO2, COV, CO, SO2, material particulat, gasto energètic municipal, emissions contaminants i consum d'energia (Tep).  
- Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
- Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que cal aconseguir.  
Segons establix l'article 53.7 del TRLOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha aprovat el corresponent instrument de planejament en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En este cas, el promotor iniciarà novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla.   
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 53.2.b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d'acord amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).   
En vista de tot el que s'ha dit anteriorment, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Miramar, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe mencionat.  
Notificar als interessats que, contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, cosa que no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que es consideren pertinents en el seu dret.  
Fet que vos notifique perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.  
Fet que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i amb reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 24 de febrer de 2022.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, a 16 de maig de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.