Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6303, del 05-07-2010 (2010/7615)

RESOLUCIÓ de 22 de juny de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Náquera, Aielo de Malferit, Massalavés, Fuenterrobles i Sant Jordi.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6303

Data del DOGV
:   05-07-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/7615


Data del document
:   22-06-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Aielo de Malferit
    * Sant Jordi
    * Nàquera
    * Fuenterrobles
    * Massalavés
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 22 de juny de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Náquera, Aielo de Malferit, Massalavés, Fuenterrobles i Sant Jordi. [2010/7615]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 211/04-AIA Náquera, 223/07-AIA Aielo de Malferit, 268/06-AIA Massalavés, 403/06-AIA Fuenterrobles, i 050/07-AIA Sant Jordi.  
València, 22 de juny de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 211/04-AIA  
Promotor: Ajuntament de Náquera   
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de València  
Objecte del projecte: homologació modificativa de les normes subsidiàries de Náquera. Sector la Sabata   
Localització: terme municipal de Náquera, al marge dret del barranc de Náquera entre les urbanitzacions Mont-ros i Corral Nou  
Descripció del projecte  
El projecte d'homologació modificativa proposa la reclassificació de 109.661 m² de sòl no urbanitzable, sense protecció, a sòl urbanitzable d'ús residencial al sector denominat la Sabata situat al marge dret del barranc de Náquera i limítrof amb aquest i amb les urbanitzacions Mont-ros i Corral Nou. La tipologia predominant del sector és habitatge unifamiliar aïllat, destinat a segona residència turística.   
Inicialment, la densitat establida per al sector era de 25 habitatges/ha, cosa que comporta un total de 274 habitatges i 822 habitants (3 habitants/habitatge).   
Posteriorment, en la documentació presentada el 3 de maig de 2006, es redueix la densitat fins a 15 habitatges/ha el que disminueix la capacitat el sector a 164 habitatges i 492 habitants.   
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat el 24 de juny de 2004 amb la sol·licitud de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, i es va sol·licitar la declaració d'impacte ambiental, a la qual s'adjuntava la documentació tècnica aprovada provisionalment el 27 de novembre de 2004 i el certificat d'aprovació provisional.  
Segons l'esmentat certificat, la informació pública es va dur a terme mitjançant la publicació de l'edicte en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4450, de 28 de febrer de 2003, i en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament, es van presentar, en el termini establit, dues al·legacions. L'aprovació provisional es va produir en sessió extraordinària del Ple de 27 de novembre de 2003.   
El 2 de novembre de 2004 es va rebre documentació relativa a:  
- Capacitat i suficiència de la xarxa de proveïment d'aigua  
- Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament sobre la recollida de residus sòlids urbans al municipi de Náquera  
Posteriorment, els dies 24 de novembre i 27 de desembre de 2004, es va remetre una còpia de les al·legacions presentades i el certificat de l'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE per a admetre l'increment de residus de la Sabata).   
El dia 12 d'abril de 2005 es va sol·licitar informació a la Comissió Territorial d'Urbanisme sobre la situació del sector la Sabata per no ser concordes amb el concert previ (informat el 8 de novembre de 2001). L'informe rebut el 25 d'abril de 2005 indicava que l'aprovació o denegació quedava pendent de comprovar la coherència amb el nou Pla general quant a la delimitació, aprofitaments urbanístics, adscripció de xarxa primària, sistemes de comunicacions, equilibri de càrregues, etc.   
El 9 de maig de 2005 es va remetre un certificat del secretari de l'Ajuntament de Náquera en el qual s'indicava que el sector la Sabata es trobava recollit en el projecte de pla general aprovat provisionalment el 12 de novembre de 2004 com a sòl urbanitzable residencial R-2.   
El 3 de maig de 2006 es va rebre, de la Comissió Territorial d'Urbanisme, nova documentació corresponent a l'homologació i Pla parcial la Sabata.   
El 31 de maig de 2006 es va remetre un escrit a la Comissió Territorial d'Urbanisme en què se sol·licitava la documentació del pla general amb l'objecte d'avaluar-la en el marc del terme municipal, i apuntava una sèrie de deficiències relatives a la disponibilitat de recursos hídrics, la viabilitat del proveïment d'aigua potable, tractament d'aigües residuals com també l'afecció al patrimoni.  
Informes sectorials  
Informe de l'EPSAR   
L'informe, de 30 de març de 2004, indica que la depuradora de Náquera-Serra està dissenyada per a tractar 2.600 m³/dia i que es tracten (en la data de l'informe) una mitjana de 1.798 m³/dia. Atés que el cabal generat previst pel sector la Sabata és de 278 m³/dia, es considera viable el tractament en l'EDAR pública sempre que es complisquen els condicionants següents:  
1. Quan pertoque, l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació ha de realitzar la corresponent sol·licitud a l'entitat de sanejament, de la connexió efectiva de les aigües residuals a l'EDAR. D'altra banda i atés que segons la documentació aportada la connexió física del col·lector del desenvolupament urbanístic es realitzarà a un col·lector municipal, l'urbanitzador haurà de demanar a aquest efecte l'autorització de l'Ajuntament de Náquera. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques les ha d'efectuar el peticionari pel seu compte.   
2. En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència ha de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte, l'urbanitzador ha de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta Entitat de Sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
3. Amb anterioritat a l'execució de la connexió s'ha d'ingressar a l'Entitat de Sanejament la quantitat resultant de 123.300,00 € a l'efecte de la qual ha d'establir-se, si és procedent, l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament i l'Ajuntament de Náquera.  
Informe de l'empresa concessionària del proveïment d'aigua potable a diverses urbanitzacions de Náquera Hidra (30 de març de 2004)   
S'apunta la possibilitat de subministrament adequat d'aigua potable en condicions mínimes de pressió i cabal al sector de la Sabata, sempre que es complisquen els condicionants següents:  
1. Funcionament complet i adequat de la xarxa general de distribució a les urbanitzacions de terme municipal de Náquera, incloent-hi la segona fase on es preveu el tancament de l'anell principal d'aquesta.  
2. Manteniment dels subministraments actuals produïts per les urbanitzacions connectades a aquesta xarxa general de distribució.   
3. Addició dels subministraments produïts per la connexió del polígon industrial núm. 16 de Náquera i dels programes actuació integrada sector residencial polígon 15 el Plans i residencial Masia de San Francisco.   
4. Manteniment dels cabals de proveïment d'aigua en alta a la capçalera de la xarxa general de distribució.   
Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (14 de desembre de 2004)  
Indica que l'entitat té capacitat per a admetre l'abocament provinent del sector la Sabata en virtut del conveni vigent subscrit amb l'Ajuntament de Náquera i el Consell Metropolità de l'Horta.   
Informe de l'Àrea d'Avaluació Ambiental (31 de maig de 2006)   
En relació amb la tramitació dels nous sectors de sòl urbanitzable al terme municipal de Náquera i concretament al sector la Sabata, es reitera la sol·licitud efectuada el passat dia 15 de març de 2006 sobre la remissió del projecte de pla general, a fi d'avaluar els esmentats plans parcials en el context de l'ordenació projectada per a tot el terme municipal.   
D'altra banda, revisada la documentació remesa sense perjudici de la viabilitat de la reclassificació de l'esmentat sector, que serà avaluada en el conjunt del terme municipal, es realitzen les observacions següents:  
1 Sobre la disponibilitat de recursos hídrics   
Certificat de l'empresa Hidra, Gestión Integral del Agua, SA, concessionària del servei de proveïment de potable a diverses urbanitzacions del terme municipal de Náquera sobre capacitat i suficiència de la xarxa de proveïment d'aigua potable amb relació a l'expedient d'homologació. L'esmentada connexió es realitza com a modificació a la proposada en el projecte a les urbanitzacions limítrofes Mont-ros i Corral Nou, requerida per l'enginyer tècnic municipal al fet que les propostes no garanteixen el cabal ni la pressió suficients.  
En principi no es justifica la disponibilitat de recursos, només la capacitat de la xarxa.  
2. Sobre el tractament d'aigües residuals   
S'aporta l'informe de l'any 2004, en què s'indica la viabilitat d'admetre els cabals que es generaran pel sector la Sabata ja que la capacitat de la depuradora que tracta les aigües de Näquera i Serra no està esgotada, i s'estableixen quins són els condicionants per a la connexió efectiva d'aquesta.   
Cal tenir en compte que, d'acord amb les dades facilitades en la documentació del sector la Sabata, totes les urbanitzacions externes al nucli urbà no tenen sanejament per la qual cosa es considera prioritari, des del punt de vista ambiental, abordar la problemàtica del tractament de les aigües residuals en el pla general i aportar una solució en el termini més breu possible, és a dir, establir els instruments de gestió necessaris perquè es connecten a l'EDAR municipal. Si s'aproven nous sectors sense solucionar la problemàtica actual podria donar-se el cas que les urbanitzacions que hi ha no pogueren connectar-se per no tenir capacitat suficient per haver-se admés el tractament de nous sectors.  
3. Sobre la gestió de residus sòlids urbans   
S'aporta certificat de l'entitat metropolitana per al tractament de residus que tenen subscrit conveni entre l'Ajuntament de Náquera i el Consell Metropolita de l'Horta i que basant-se en l'esmentat conveni, el tractament dels residus s'efectuarà a les instal·lacions que a aquest efecte designe el Consell Metropolita de l'Horta a càrrec de l'Ajuntament de Náquera.   
No s'aporta cap document respecte de la possible afecció al patrimoni i s'inclou en la documentació presentada la inexistència d'elements d'interés, d'acord amb el que recullen les normes subsidiàries vigents, i la cartografia temàtica de la COPUT, per la qual cosa es dedueix que no hi és d'aplicació el que preveu la LRAU pel que fa a la protecció del patrimoni històric, ni l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià.   
Afeccions legals   
- Domini públic hidràulic. El sector és limítrof amb el barranc de Náquera.  
- Classificació i qualificació urbanística. En les normes subsidiàries vigents es troba classificat com a sòl no urbanitzable sense protecció l.  
- Patrimoni cultural. Segons l'inventari de la Conselleria de Cultura i el Catàleg de béns i espais protegits, inclosos en la documentació amb eficàcia normativa del pla general en tràmit, no es coneixen elements patrimonials d'interés a l'àmbit del sector.   
Consideracions ambientals   
En principi, la situació (entre dos nuclis consolidats i fora de l'àmbit del PORN de la Serra Calderona), dimensions (unes 10,9 ha) i característiques intrínseques del sector la Sabata no constitueixen limitacions que desaconsellen la reclassificació d'aquest a sòl urbanitzable, llevat que hi haja elements patrimonials d'interés.  
No obstant això, tal com s'ha assenyalat al llarg de la tramitació de l'expedient, el terme de Náquera presenta una situació ambiental problemàtica derivada de creixements disseminats agreujada per la falta de serveis, la resolució de la qual, a curt termini, hauria de ser un objectiu prioritari del pla general en tràmit. Per això s'entén que la coherència amb el nou pla general ha d'exigir-se no sols als paràmetres urbanístics, sinó també a l'aspecte ambiental. Per tant, el desenvolupament del nou sector la Sabata serà viable únicament i exclusivament si el desenvolupament d'aquest no retarda, obstaculitza o impedeix la correcció dels els impactes que hi ha, és a dir, la implantació dels serveis, que des del punt de vista ambiental es consideren absolutament imprescindibles als sòls urbans o urbanitzables consolidats.   
S'estima, per tant, que l'obtenció de la corresponent concessió dels recursos hídrics per part de l'organisme de conca, i la connexió efectiva amb l'EDAR, com també l'adequada gestió dels residus sòlids urbans, han d'obtenir-se tenint en compte la prioritat d'aplicació de mesures correctores als sòls ja consolidats.  
En relació amb la possible afecció al patrimoni cultural, s'indica que en l'àmbit del sector no hi ha béns ni espècies sobre les quals les normes subsidiàries vigents establisquen protecció. Tampoc figuren elements d'interés patrimonial en la Sèrie cartogràfica temàtica de la COPUT.  
Consideracions jurídiques   
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte d'homologació modificativa de les normes subsidiàries de Náquera i pla parcial del sector la Sabata, sempre que s'ajuste la documentació presentada i als condicionants establits en el punt segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'aprovació de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. El desenvolupament del sector no ha d'impedir ni retardar la regularització ambiental dels sòls consolidats que hi ha, és a dir, la implantació en aquests dels serveis urbanístics bàsics des del punt de vista ambiental: proveïment d'aigua potable, tractament d'aigües residuals i adequada recollida i tractament de residus sòlids urbans.  
2. La obtenció de l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, a l'efecte d'afecció al patrimoni cultural.  
3. La previsió, en el projecte d'urbanització, de les reserves corresponents a les àrees d'aportació i de vorera que permeten la recollida selectiva dels residus.   
4. La possibilitat de tractament real de l'increment de volum d'aigües residuals generades pel sector la Sabata, als termes establits en l'informe de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR)  
5. La disponibilitat de recursos hídrics, ratificat amb la corresponent concessió de l'organisme de conca  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
València, 10 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 223/07-AIA  
Promotor: Recycling Glass, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge  
Objecte del projecte: autorització ambiental integrada per a la fabricació de vidre buit  
Localització: polígon industrial els Serrans III, vial 1, s/n. Aielo de Malferit (València)  
Ref. òrgan substantiu: 167/06 IPPC SClCo/VCP  
Descripció del projecte  
1. Característiques   
Recycling Glass, SA, ha sol·licitat, davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic d'aquesta Conselleria, l'autorització ambiental integrada, ja que produeix diàriament 50 tones de vidre i posseeix la llicència d'activitat des de 1998, però no té l'esmentada autorització, la qual és preceptiva per trobar-se relacionada en el Grup 3, apartat 3 de l'annex 1 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
La fabricació de vidre buit és una activitat sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, ja que està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra j, de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental.   
Les instal·lacions se situen en terrenys classificats com a sòl urbà industrial, al polígon industrial els Serrans III, vial 1, s/n, al municipi d'Aielo de Malferit (València). La superfície del terreny construït és de 8.700 m², sobre un solar de 31.000 m².  
La fabricació de vidre es realitza únicament a partir de cascos de vidre blancs transparents usats, i s'empra com a energia el gas natural; a més s'empren envasos i embalatges. El gasoil és el combustible de la maquinària de càrrega. Els rebutjos del vidre de fabricació es trituren in situ i es reintrodueixen en el procés.  
L'aigua consumida procedeix de la xarxa municipal de proveïment, les entitats subministradores són l'Ajuntament d'Aielo de Malferit i la companyia de gestió d'aigües.  
Aigües residuals i pluvials  
Les aigües residuals industrials estan constituïdes per emulsions d'oli i aigua, les quals serveixen per a lubricar el tall de les fulles que retiren el sobrant de vidre dels motles. Aquestes aigües es reutilitzen fins a saturar-se d'impureses, llavors un gestor autoritzat les retira periòdicament del dipòsit on s'acumulen.  
Les aigües residuals sanitàries juntament amb l'aigua emprada en el circuit tancat de refrigeració dels motles (aquesta aigua es renova setmanalment) s'envien al col·lector municipal per a la depuració. Cada quatre anys es presenta una declaració de producció d'aigües residuals davant de l'entitat de sanejament, acompanyada d'un informe i de les anàlisis químiques dels abocaments declarats. Les concentracions límit no han de sobrepassar les indicades en l'article 12 de l'ordenança municipal d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram.  
Les aigües pluvials discorren pels canalons i baixants fins als albellons de les instal·lacions, els quals desguassen a la xarxa de clavegueram públic. El sòl de la parcel·la es troba totalment pavimentat.  
El promotor justifica de manera suficient l'absència d'abocament al domini públic hidràulic, segons consta en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Procés de fabricació  
Els cascos de vidre blanc sense pintura superficial s'adquireixen directament de les empreses autoritzades per a la recollida i emmagatzemament d'aquest, les quals el classifiquen i el venen triturat amb una granulometria determinada. Recycling Glass, SA en compra anualment unes 6.000 tones.  
El vidre triturat es transporta en camions i es descarrega per abocament sobre abassegaments en una nau compartimentada i coberta. Amb la carregadora frontal s'omplin de vidre tres tremuges, les quals descarreguen per mitjà d'una cinta transportadora a una quarta tremuja de recepció, des d'on s'alimenta de manera contínua la boca del forn de fusió.  
El vidre passa des de la boca de càrrega fins a la zona de fusió, una cambra revestida de plaques refractàries, on s'injecta aire i gas natural per a aconseguir la temperatura de fusió d'uns 1.500ºC; la pasta fosa ascendeix per un sifó, situat a la part oposada a la boca de càrrega, i avança en direcció a les tres cambres de refinament.  
Les cambres de refinament es troben a una temperatura d'uns 1.300ºC; cada una posseeix un revestiment refractari, un cremador de gas natural i una sonda tèrmica. La temperatura de treball depén de les característiques del vidre que es desitja fabricar.  
En el forn i les cambres de refinament s'intercanvia calor entre els gasos de la combustió del gas natural i l'aire exterior que alimenta els injectors. Amb aquest procés s'aconsegueix un estalvi energètic notable i els gasos de la combustió s'emeten temperats a l'atmosfera. Les emissions del forn es canalitzen per una xemeneia de 15 metres d'alçària i 1.200 mm de diàmetre.  
El vidre passa automàticament de cada cambra de refinament a una línia de producció on se li dóna forma mitjançant bufament, centrifugació, emmotlament o premsatge.  
El motle se situa enfront de la vertical d'alimentació del vidre fos, s'ompli automàticament fins a sobreeixir, la part sobrant es talla amb una fulla i cau per uns conductes cap a un dipòsit subterrani, el motle es retira. Mitjançant un gir del mecanisme es posiciona un motle nou perquè s'òmpliga. Els residus acumulats s'envien a un molí, es trituren i després es reutilitzen.  
La fabricació per centrifugació consisteix a sotmetre la massa de vidre fos a una força centrífuga perquè el vidre adquirisca la forma de les parets del recipient, a continuació es refreda la peça amb un raig d'aire. Hi ha una línia de centrifugació-premsatge amb huit motles i una altra línia amb dotze motles.  
La fabricació per bufament introdueix una porció de vidre fos dins d'un primer motle preparatori, se li practica una perforació i després es trasllada a un motle d'acabament, al qual se li injecta aire comprimit perquè s'expandisca contra les parets i adquirisca la forma i el buit interior. Hi ha dues línies de bufament: una amb dues seccions i l'altra amb quatre.  
Les peces solidificades passen el primer control de qualitat i es col·loquen sobre uns bastidors, després passen a les arques de recuita.  
A les arques de recuita es controla la temperatura de refredament de les peces perquè no es trenquen. Les arques posseeixen forma de túnel i estan dividides en zones, en cada una es controla la temperatura per mitjà de cremadors de gas, injectors d'aire i sondes tèrmiques. Una cinta transportadora mou les peces de vidre des de l'inici del túnel a uns 550ºC, passant per temperatures cada vegada més baixes, fins a arribar a la temperatura ambient. Hi ha cinc arques de recuita.  
Uns operaris examinen les peces recuites i en rebutgen les defectuoses, que s'envien al molí per a triturar-les i reutilitzar-les com a matèria primera. Les peces que passen el control es dipositen sobre unes safates de cartó, que s'apilen sobre palets de fusta i es condueixen al magatzem. Recycling Glass, SA posseeix un únic client que es troba a la nau industrial limítrofa, les comandes són enviades mitjançant carretons elevadors.   
Les emissions atmosfèriques de naturalesa gasosa ixen a l'exterior per una xemeneia i procedeixen de la combustió del gas natural.  
Els residus no perillosos que genera l'activitat estan constituïts per plàstics i cartons sense contaminar. Les borumballes metàl·liques procedents de la rectificació dels motles, que es realitza als tallers, s'emmagatzemen en bidons de 200 litres, juntament amb altres ferralles.  
Els residus perillosos que es produeixen són els següents: hidrocarburs amb aigua, llots amb hidrocarburs, draps contaminats, sòlids contaminats, absorbents, envasos contaminats, olis usats, filtres d'oli usats i tubs fluorescents. Tots aquests es concentren en una zona d'emmagatzemament temporal situada a l'entrada oriental de la nau 1.  
Recycling Glass, SA està inscrita en el Registre de Petits Productors de Residus Perillosos de la Comunitat Valenciana des del 15 de desembre de 2005, amb el número 46/13860.  
El personal de l'empresa és de 94 empleats.  
2. Alternatives ambientals  
Per tractar-se d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no procedeix analitzar les alternatives ambientals de l'emplaçament actual.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
En data 4 de gener de 2007 l'Àrea de Qualitat Ambiental remet un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, una còpia del projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada i el document de síntesi; sol·licita que se l'informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El cap de l'Àrea d'Avaluació Ambiental emet l'informe sol·licitat en data 15 de gener de 2007.  
El 25 d'octubre de 2007 l'Àrea de Qualitat Ambiental aporta el resultat del tràmit d'informació pública i sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental de l'esmentat projecte.   
2. Informació pública  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i un altre en l'Ajuntament d'Aielo de Malferit; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat informació complementària.  
Informes sectorials   
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals ambientals  
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre ens ambientals protegits per la legislació vigent.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
La fabricació de vidre buit a partir de cascos de vidre usats genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera, dels quals destaca en particular el NOx, que es produeixen principalment durant l'etapa de fusió, en el cas de Recycling Glass, SA és l'impacte més important. També es produeixen residus, vibracions i contaminació acústica.  
D'acord amb les característiques de les instal·lacions i la recollida i gestió dels residus, les aigües residuals industrials no constitueixen un focus de contaminació per a les aigües subterrànies, sempre que el dipòsit que les emmagatzema siga estanc i impermeable.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
El combustible emprat en el forn és el gas natural, que produeix menor contaminació atmosfèrica que altres combustibles fòssils naturals.   
Els càlculs realitzats per un OCA, conforme explica l'annex II de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, revelen que l'única xemeneia que hi ha dispersa correctament els productes contaminants emesos.  
Els residus tòxics i perillosos s'emmagatzemen, fins a la recollida d'aquests pels gestors autoritzats, en una zona ensostrada i tancada que se situa adossada a la façana est de les instal·lacions. El promotor manifesta que els segrega i emmagatzema en envasos, els etiqueta i classifica per tipus i els recull un gestor autoritzat abans de sis mesos.   
Segons l'auditoria realitzada al desembre de 2005 per un organisme de control autoritzat, les emissions atmosfèriques de SO2, CO, NOx i opacitat són inferiors als límits legals establits en el punt 27 de l'annex IV, del Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció de l'ambient atmosfèric.   
D'acord amb l'apartat 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, en les auditories de control de les emissions atmosfèriques s'han de mesurar aquelles substàncies contaminants que figuren en l'annex III de l'esmentada Llei i que són susceptibles de generar-se durant la fabricació del vidre. En l'auditoria aportada no figuren la concentració del gas fluor, ni la concentració de partícules.  
El promotor es compromet a realitzar inspeccions periòdiques d'autocontrol de les emissions atmosfèriques, segons estableixen els articles 28 i 29 de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, i anotar-les en el llibre oficial de registre per a activitats potencialment contaminants, segons el model de l'annex lV (article 33 de l'esmentat Decret).  
Els equips de combustió tenen un pla de manteniment periòdic perquè es troben en òptimes condicions de funcionament.  
L'auditoria realitzada per un organisme de control autoritzat, en data 9 de desembre de 2005, ha revelat que les dues cambres de ventiladors sobrepassen els nivells acústics de recepció externs, tant durant el període diürn com nocturn. En el projecte bàsic s'explica, com a mesura correctora, que es reconstruiran els envans de les cambres de ventiladors, i se'ls dotarà d'una capa intermèdia d'aïllant acústic; la realització d'aquesta obra figura en el cronograma d'execució a partir de l'any 2010.  
Recycling Glass, SA manifesta que no té instal·lacions tipificades pel Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi, com a susceptibles de proliferació del bacteri Legionella pneumophila.  
Durant les parades programades per a donar manteniment al forn s'hi generen residus, els quals són retirats per un gestor autoritzat.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, grup 4, epígraf j de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 1, apartat 1, de l'esmentada Llei 6/2001, de 8 de maig.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives, el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada de la societat Recycling Glass, SA per a la fabricació de vidre buit a les instal·lacions del polígon industrial els Serrans III, vial 1, s/n, del municipi d'Aielo de Malferit, sempre que el projecte es desenvolupe segons les mesures correctores i altres prescripcions establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'han de complir les condicions següents:  
1. El promotor disposa d'un termini de 3 mesos, comptador a partir de la data d'entrada en vigor de l'autorització ambiental integrada, per a realitzar les obres necessàries per a corregir l'impacte acústic a les proximitats de les cambres de ventiladors. Una vegada conclosos els treballs, ha de realitzar una auditoria acústica dels nivells de recepció externs, els resultats de la qual remetrà a l'autoritat administrativa substantiva. El nivell sonor mesurat ha de ser inferior a 60 dB (A) durant l'horari nocturn i inferior a 70 dB (A) durant el període diürn.  
2. El promotor ha de realitzar, en un termini màxim de 3 mesos, comptador a partir de la data d'entrada en vigor de l'autorització ambiental integrada, una auditoria de control de les emissions atmosfèriques que incloga el gas fluor i les partícules totals. Ha de remetre l'esmentat informe a l'autoritat administrativa substantiva la qual, en funció dels resultats obtinguts i d'acord amb els nivells màxims legalment establits, determinarà les accions corresponents.  
3. Si sorgeixen impactes no previstos en l'estudi d'impacte ambiental o el projecte bàsic varia en el futur, s'ha de comunicar a l'òrgan administratiu competent en avaluació d'impacte ambiental, a fi que dicte una resolució complementària amb noves mesures correctores, si és procedent.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no pot interposar-se cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 268/8210-BNT  
Títol: Pla parcial modificatiu del sector industrial núm. 6 de Massalavés   
Promotor: Ajuntament de Massalavés   
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Massalavés i DTTH  
Localització: terme municipal de Massalavés  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
Aquest pla parcial modificatiu pretén canviar la classificació d'un àmbit actualment classificat com a sòl no urbanitzable comú en l'homologació global de les normes subsidiàries de Massalavés, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en el 1997, a sòl urbanitzable d'ús industrial, amb ús compatible terciari.  
Es defineix una única àrea de repartiment de 80.147,22 m² que no coincideix amb la superfície computable del sector de 76.960,05 m², els límits del sector són:  
- Al sud, amb sòl urbanitzable d'ús terciari  
- Al nord, amb la carretera CV-544  
- A l'est, amb l'antiga N-340 o camí Real de Madrid, hui via municipal  
- A l'oest, amb autovia A-7  
El promotor justifica la ubicació triada per la proximitat d'aquesta amb àrees dedicades a l'exercici d'activitats industrials, a més de l'existència de xarxes de comunicacions viàries, ja que comporta la connexió directa a les xarxes de subministrament i serveis, i elimina els impactes sobrevinguts de la construcció que caracteritzen els projectes que es realitzen de manera autònoma o aïllada de la resta de desenvolupaments urbans.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El sector industrial sotmés a estudi d'impacte ambiental es localitza al terme municipal de Massalavés, al vessant meridional de la província de València, a 38 km de la capital i a 2 d'Alberic. Es troba a una altitud de 28 metres sobre el nivell del mar i el perímetre municipal d'aquest limita pel nord, amb Montortal; pel sud, amb Alberic; per l'est, amb Guadassuar, i per l'oest, amb la secció denominada la Garrofera i amb el despoblat de Ressalany.  
El sector que s'ha d'estudiar es troba situat al nord del municipi, i topogràficament es pot descriure com a pràcticament pla, amb un lleu pendent d'aproximadament 1,5 m entre el límit oest i est.  
- Planejament proposat  
La fitxa urbanística de la unitat d'execució és la següent:  
3. Alternatives  
No s'han presentat alternatives de projecte. L'estudi d'impacte ambiental comenta que l'estudi d'alternatives ha observat, entre altres aspectes rellevants, que la comunicació amb altres ciutats pròximes és directa mitjançant les carreteres N-340 i la A-7, que el connecten amb Montortal, Alberic, Guadassuar, Ressalany i la resta de municipis fins a la capital. D'altra banda, es diu que es resolen les connexions viàries amb la xarxa que hi ha i, per tant, es manté i millora el viari estructural definit per a aquest sector. Per tant, segons el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, en l'estudi d'alternatives no s'han tingut en compte les variables ambientals.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 14 de juliol de 2006, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territori de València va remetre una còpia del document d'estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu i projecte relatiu al Pla parcial modificatiu del sector industrial núm. 6 de Massalavés, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias, de data 23 de desembre de 2005 i en el DOGV núm. 5161, de 23 de desembre de 2005, amb posterior correcció d'errades inserida en el DOGV núm. 5165, del dia 29 de desembre de 2005.  
3. Resum de les al·legacions  
Durant el període d'informació pública es van presentar 3 al·legacions, i cap en va ser de caràcter ambiental, segons consta en els certificats emesos per la secretària general de l'Ajuntament del Massalavés, acompanyat en l'expedient administratiu pel certificat d'aprovació provisional per Acord del Ple de data 30 de gener de 2006.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 26 de juny de 2006 s'emet requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
- D'acord amb l'article 18 del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), ha de presentar estudi d'inundabilitat aprovat per la Conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, amb un informe previ de l'organisme de conca competent.  
- L'esmentat estudi d'inundabilitat ha d'analitzar la incidència que poden tenir les conques subsidiàries del Xúquer que poden afectar l'àmbit d'actuació, fet que, d'altra banda, no recull l'estudi del CEDEX i sí el PATRICOVA.  
- En l'estudi han de preveure's totes les infraestructures que hi ha i justificar que amb l'actuació urbanística no es produeix un increment significatiu del risc d'inundació que puga afectar tercers aliens al desenvolupament previst.  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques a l'entorn de l'actuació, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.   
- Ha de presentar certificat favorable de l'empresa encarregada de la recollida de residus sòlids urbans per a assumir l'increment generat per l'actuació plantejada en el projecte del polígon industrial, com també informació sobre la destinació d'aquests RSU.  
- D'acord amb el punt 4.4 de l'annex A.5 de l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental, descripció de les activitats que s'han de desenvolupar al polígon industrial i la classificació d'aquestes d'acord amb les categories o graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, en compliment del que estableix l'article 1r de la Llei 3/1989, de 2 de maig, sobre activitats qualificades.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la tramitació del pla parcial:  
1. directora general d'Ordenació del Territori, de data 2 d'octubre de 2007, que emet informe en relació amb l'estudi d'inundabilidad del Pla parcial modificatiu del sector industrial núm. 5 de Massalavés (València), el qual resol el següent:  
«...Aprovar l'estudi d'inundabilitat per al desenvolupament del Pla parcial nodificatiu del sector industrial núm. 6 de Massalavés, en considerar-se suficientment complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).»  
2. Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de 22 de desembre de 2006, que emet informe sobre l'estudi de paisatge del Pla parcial modificatiu del sector industrial núm. 6 de Massalavés (València), el qual conclou el següent:  
«...En conclusió cal informar que: l'objecte d'aquest informe és el Pla parcial modificatiu el sector industrial núm. 6 del terme municipal de Massalavés, el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, per tant, de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, no li és exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.  
Per això, s'emet aquest informe en contestació a la sol·licitud d'aqueix Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, i s'assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal que aquest servei emeta un informe respecte d'això.»  
3. Informe de la mercantil Gestió Integral de Residus Sòlids, SA (GIRSA), que actualment gestiona la recollida i tractament dels residus generats a Massalavés, sobre la disponibilitat del servei de recollida de RSU per al sector 6 del sòl urbanitzable industrial de Massalavés, de data 27 de juliol de 2006, en el qual s'emet certificat de suficiència i capacitat de la gestió de residus sòlids urbans (codi CER 20 03 01) de Massalavés, com a direcció facultativa de la planta de tractament que rep els RSU procedents de la localitat de referència. L'informe afig que: «els residus seran tractats a la planta de tractament de Guadassuar fins que entre en funcionament el pla zonal X, XI i XII a què pertany el municipi de Massalavés, moment en el qual tots els RSU seran rebuts i tractats a la instal·lació de gestió corresponent a l'esmentat pla zonal.»  
4. Informe de l'Empresa General Valenciana del Agua, SA (Egevasa), com a empresa concessionària del servei domiciliari d'aigua potable, sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en el sector 6 urbanitzable industrial de Massalavés, de data 22 de maig de 2006. Informa que:  
«A la vista de la correcció realitzada pel promotor sobre els cabals necessaris per a proveir les noves zones industrials, aquests queden de la manera següent:  
Sector núm. 5 ............0,047 l/s equivalents a .......... 4,06 m³/dia  
Sector núm. 6.............0,066 l/s equivalents a .......... 5,70 m³/dia  
Suma 9,76 m³/dia   
Aquest increment previst de cabal si que és perfectament assumible pel proveïment en alta a Massalavés, sempre que s'adeqüen, si cal, les xarxes actuals amb els augments de diàmetres i esteses per a arribar a les noves zones urbanístiques.»  
5. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, EPSAR, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Alberic-Massalavés-Benimuslem per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per sector industrial núm. 6 del municipi de Massalavés, de data 11 d'abril de 2006, el qual conclou el següent:  
« Per tot el que s'ha assenyalat anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals generats per les actuacions d'aquest mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia i haja de sol·licitar, en un futur, la connexió a un sistema públic de sanejament i depuració, aquesta Entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Alberic-Massalavés-Benimuslem de les aigües residuals generades pel sector industrial núm. 6 de Massalavés (València) sempre que complisca els condicionants següents:...»  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. PATRICOVA  
Després de consultar la cartografia temàtica d'ordenació del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), l'àmbit de l'actuació es veu afectat majoritàriament per risc d'inundació nivell 5 la qual cosa comporta una freqüència d'aparició d'entre 100 i 500 anys i un calat superior a 0,8 m.   
3. Llits o barrancs  
Dins de l'àmbit d'actuació del pla parcial no hi ha llits o barrancs entesos com a tals de manera que pogueren entendre's subjectes al que disposa la Llei 25/1998, de 2 d'agost, d'aigües, i en el Reial decret 1849/1986, pel qual s'aprova el reglament del domini públic hidràulic.  
4. Infraestructures de transport   
El sector es veu afectat per la carretera CV-544 pel nord, l'autovia A-7 per l'oest i l'antiga carretera nacional N-340 (revertida a l'Ajuntament) per l'est. Han de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
5. Camins ramaders  
Dels quatre camins ramaders que travessen el municipi, el sector afecta l'assegador del Camí de la Garrofera, amb una amplària legal de 20 metres.   
Per això, ha d'adequar-se d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
6. Patrimoni  
No consta en l'expedient l'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2. m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial modificatiu del sector industrial núm. 6 de Massalavés, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits a continuació en el punt segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques a l'entorn de l'actuació, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. L'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic ha de garantir l'aplicació dels paràmetres d'abocament que estableix el model d'ordenances d'abocament de l'entitat de sanejament respecte als abocaments de les aigües residuals de les indústries que s'instal·len al polígon industrial abans de realitzar la connexió amb la xarxa pública de sanejament i depuració. S'han d'assumir, a més, els condicionants més restrictius que s'hi hagen establit per al bon funcionament de l'EDAR d'Alberic.  
3. A fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent, l'urbanitzador ha d'instal·lar, abans del punt de connexió, una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments editat per l'EPSAR, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
4. Les edificacions han d'adoptar les mesures reflectides en els articles 27, 26.5 i 34 del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
5. L'Ajuntament ha d'exigir a l'agent urbanitzador, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
6. La xarxa d'aigües pluvials ha de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.   
7. En el cas que les construccions afecten els serveis i les infraestructures de reg, serà necessària la reposició. S'ha de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions ha de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la manera en què s'han de dur a terme les actuacions proposades.   
8. Cal atenir-se a les limitacions dels usos del sòl i activitats a les zones contigües a la carretera N-340, la carretera CV-544 i a la l'autovia A-7, com també a la servitud, afecció i línia de limitació a l'edificació que s'estableixen en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també en la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
9. Durant la fase d'execució, s'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i indicar, si és procedent, el lloc on s'han de dur a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat; s'exigirà a les empreses els certificats que acrediten el lliurament dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
10. Durant la fase d'execució s'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i s'ha d'evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
11. Per a l'adequació de la zona verda s'ha d'utilitzar terra adequada, en cap cas residus, i espècies vegetals autòctones que no requerisquen gran quantitat d'aigua per a la subsistència. Aquestes espècies han d'emprar-se igualment en la restauració dels possibles talussos naturals que s'executen amb motiu de la urbanització.  
12. En el cas que els cultius limítrofs es vegen afectats durant les obres d'edificació, s'han de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
13. En el pla de vigilància s'ha d'establir que no es donaran noves llicències d'activitat si això comporta:  
- Una demanda d'aigua potable tal que supere els volums d'aigua que garanteix, en data de hui, el proveïment, sempre que no s'aporte, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos en l'ordenació del pla parcial, segons les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos que hi ha legalment implantats.  
- El cabal previst d'aigües residuals siga superior a la capacitat de l'EDAR d'Alberic.  
14. Es prohibeixen, explícitament, la instal·lació d'indústries previstes en l'annex I del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la llista d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
15. L'actuació plantejada ha d'assegurar la real desafecció del camí ramader assegador del Camí de la Garrofera, com també el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i la continuïtat dels traçats, juntament amb la del trànsit ramader i els altres usos compatibles i complementaris que s'estableixen en la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.   
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
València, 26 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 403/06-AIA  
Títol: explotació porcina de transició  
Promotor: SAT núm. 347-CV Porcimoya  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles  
Objecte del projecte: obtenir la llicència ambiental per a l'explotació porcina de transició  
Localització: polígon 13, parcel·les 68 i 69, del terme municipal de Fuenterrobles (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència ambiental per a una activitat porcina de transició, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
- L'explotació es dedicarà a la cria de porcells, els quals es rebran amb un pes mitjà de 5-6 kg, i hi romandran fins a assolir els 20-25 kg, moment en què es destinaran a altres explotacions per a engreixar-se. La capacitat de l'explotació serà de 2.200 porcells de transició, els quals s'allotjaran en una nau de 49,24 x 13,70 m, dividida en vuit mòduls de 72 m²; s'allotgen 275 animals per mòdul i es compleixen els requisits pel que fa a superfície per animal estipulat en el Reial decret 1.135/2002, de 31 d'octubre, relatiu a les normes mínimes per a la protecció de porcs. L'entrada a la nau es realitzarà des d'una altra adossada, de 90 m², denominada magatzem-local tècnic. Els cicles d'engreix duraran vora 42 dies, i es realitza a continuació un buit sanitari que dura entre 8 i 15 dies. S'hi realitzen 6 cicles/any.  
- Els purins quedaran retinguts en una fossa de (48,8 x 13,3 x 0,90) m. La capacitat d'emmagatzematge serà de 585,6 m³, suficient per a contenir els purins generats durant un període superior a tres mesos, tal com estableix el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.   
- Es generarà 902 m³ de purins/any que representa un contingut en N de 2.618 kg, segons estableix el Reial decret 324/00. Els purins s'utilitzaran com a adob orgànic en camps de cultiu, i s'hi distribueix mitjançant reg superficial o bé soterrat com a adob. Segons el Reial decret 324/00, es necessiten 15,4 ha de superfície agrícola cultivada on aplicar els purins, i es disposa de 20,75 ha que s'hi localitzen totes al terme municipal de Fuenterrobles.   
- La nau disposarà de ventilació natural a través de finestres de guillotina i carener corregut en coberta.  
- Com a mesures higienicosanitàries que cal adoptar en l'explotació, s'inclou col·locar malla metàl·lica a les finestres i forats de la nau.  
- Els cadàvers es depositaran en un contenidor homologat i seran retirats de l'explotació per una empresa gestora autoritzada.  
- El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa de proveïment municipal. A més es disposarà d'un dipòsit de 5.000 l que assegure el subministrament d'aigua potable en cas de problemes de proveïment a la xarxa general.  
L'explotació es localitza a uns 2.100 m del nucli urbà de Fuenterrobles.  
En data 5 de juliol de 2007 es realitza visita de camp, i es comprova que la nau ja està construïda, encara que no presenta signes d'haver iniciat l'activitat.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar l'1 de desembre de 2006, amb la remissió per part de l'Ajuntament de Fuenterrobles del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 229, de 26 de setembre de 2006, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
2. Petició de documentació complementària  
En data 28 de desembre de 2006 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació a la documentació, relativa a:  
- Còpia de l'informe emés per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació referent a la construcció a les parcel·les 68 i 69.  
- Informe municipal favorable sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte.  
- Informe vinculant, de conformitat del projecte, amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
En data 27 de març de 2007 l'Ajuntament remet documentació relativa a:  
- Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- Sol·licitud d'admissió a tràmit de l'estudi previ arqueològic presentat en data 26 de gener de 2007, dirigit a la Direcció Territorial de Cultura.  
- Informe de l'arquitecte municipal en què s'indica que no hi ha constància a l'Ajuntament de cap subministrament d'aigua vinculat als terrenys on pretén desenvolupar-se l'activitat; per tant, l'interessat ha de sol·licitar el servei ja que en els arxius municipals no hi ha sol·licitud respecte d'això.  
En data 27 de setembre de 2007 el promotor remet documentació relativa a:  
- Sol·licitud de data 14 de març de 2006 davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a l'aprofitament d'aigües subterrànies de nova implantació per a cabal inferior a 7.000 m³/any, per a ús domèstic de 8 persones i sense que s'haja identificat la ubicació de la finca ni el terme municipal.  
- Autorització d'acceptació de purins en diverses parcel·les del terme municipal de Fuenterrobles.  
Informes sectorials  
Els informes inclosos en l'expedient es recullen a continuació:  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Informe desfavorable de l'enginyer agrònom municipal de data 14 de setembre de 2006, ja que el projecte presentat no coincideix pel que fa a la ubicació de les parcel·les ni a dimensions de les edificacions amb la sol·licitud de llicència urbanística efectuada a l'Ajuntament.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, conforme a l'article 4 de l'Ordre de 17 d'octubre de 2005, de data 23 de gener de 2007.  
- Sol·licitud de prospecció arqueològica a la Direcció Territorial de Cultura.  
- Informe de l'arquitecte tècnic de l'Ajuntament de Fuenterrobles en el qual s'indica que no hi ha constància de l'existència de cap subministrament d'aigua vinculat als terrenys de l'explotació.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable, zona agrícola, segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental recull la descripció del medi natural, en el qual s'ha inclòs com a mitjà inert: climatologia, edafologia, geologia, hidrogeologia i com a mitjà biològic: flora, fauna, medi perceptual. A més s'inclou la descripció del medi socioeconòmic.  
Els factors del medi susceptibles de veure's afectats per l'activitat descrits en l'estudi d'impacte ambiental són principalment:   
- Aire, per contaminació física associada a l'emissió de gasos, emissió de partícules sòlides en suspensió i emissió de sorolls i vibracions ocasionades tant en la fase de construcció com en la de funcionament, així també contaminació química per emissió de gasos contaminants.  
- Aigua, per alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques d'aquesta, associades a la lixiviació de purins i a la generació d'abocaments incontrolats.   
- Sòl, per alteració de les propietats d'aquest, per compactació durant la fase de construcció.  
- Paisatge, per modificació associada a la introducció d'elements permanents.  
La metodologia adoptada per a la valoració d'impactes es basa en l'elaboració de matrius causa-efecte, que creuen els factors ambientals susceptibles de ser impactats amb les accions del projecte susceptibles de causar impacte. S'ha valorat la importància dels impactes, i se n'ha realitzat una valoració quantitativa, i l'impacte global del projecte és positiu.   
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són: l'aigua superficial i subterrània, per lixiviació de purins o percolació d'aquests associada a una incorrecta gestió dels purins en la mateixa explotació o bé durant la utilització com a adob orgànic; el sòl, per alteració de les seues propietats físiques, químiques i biològiques, associada a la incorrecta gestió dels purins quan s'utilitzen com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades als purins generats i a la presència d'animals principalment.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores  
Entre les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclouen les següents:  
En la fase de construcció:  
- S'assegurarà la utilització de materials que conferisquen impermeabilitat i estanquitat a la fossa de purins.  
- S'utilitzaran materials constructius que harmonitzen amb l'arquitectura tradicional de la zona, per a minimitzar l'impacte visual.  
- Les runes generades en l'explotació durant la fase d'explotació es destinaran a un abocador autoritzat.  
- A més, es cal mantenir inalterada la vegetació que hi ha a la finca que siga ocupada per l'explotació.  
En la fase de funcionament:  
- Es mantindrà una correcta ventilació de les naus per a evitar concentració de gasos nocius a l'interior i s'elimine pols.  
- S'aplicarà superfosfat de calç als purins amb l'objectiu de crear un mitjà alcalí desfavorable per al desenvolupament dels bacteris, mentre que el clor té una acció bactericida.  
- S'aplicarà producte enzimàtic per a disminuir la càrrega contaminant dels purins, i es milloraran, a més, les propietats fertilitzants d'aquest.  
- Per a evitar l'entrada de vectors de malalties a les naus, es disposarà de tela metàl·lica tipus antiocells a les finestres.  
- Per a establir barreres sanitàries es disposarà de tanca metàl·lica perimetral a l'explotació, de manera que els camions que transporten el pinso o els animals no hagen d'accedir a l'explotació.  
- Per a la desinfecció dels vehicles que accedeixen a l'explotació s'utilitza sistema a pressió a base de motxilla amb desinfectant.  
- S'utilitzaran els purins com a adob orgànic en camps de cultiu, i no es sobrepassaran els 170 kg N/ha, tal com estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües enfront de nitrats procedents de fonts agràries.  
- Els cadàvers es recolliran en un contenidor homologat per a ser retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
No s'ha valorat econòmicament el cost de l'aplicació de les mesures correctores.  
La mesura preventiva en fase de construcció consistent en el manteniment de la vegetació forestal a la resta de superfície de l'explotació no ocupada per les instal·lacions, a fi de minimitzar l'impacte visual, es considera inacceptable ja que actualment les parcel·les que conformen l'explotació es troben desproveïdes de qualsevol tipus de vegetació.  
L'activitat es considera viable, des del punt de vista ambiental, sempre que les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental es complementen amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com per particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només e l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'explotació porcina de transició, situada al polígon 13, parcel·les 68 i 69, del terme municipal de Fuenterrobles (València) promoguda per SAT núm. 347 CV Porcimoya, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu que disposa d'informe definitiu favorable, a l'efecte patrimonial, de la Conselleria de Cultura i Esport.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu que disposa de l'informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/52025, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen a l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i acumular-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 50/9178-UCQ  
Títol: modificació núm. 3 del PGOU   
Promotor: Ajuntament de Sant Jordi (Castelló)  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU  
Localització: al nord del nucli urbà al costat de sòl urbà.  
Descripció del projecte  
Objecte de projecte  
L'objecte d'aquesta modificació és la reclassificació de 1.867,19 m² de sòl no urbanitzable comú, que passarà a sòl urbà residencial, a fi d'incloure la totalitat d'un solar dins de la trama urbana de Sant Jordi, com també l'obertura d'un nou vial de 9 metres d'amplària (perpendicular al carrer Maestrat) que millorarà l'accés rodat a aquest sòl urbà des de l'esmentat carrer Maestrat.  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. La zona objecte de reclassificació forma part d'una parcel·la que va ser reclassificada en part en sòl urbà mitjançant l'anterior modificació puntual núm. 2 del PGOU. D'acord amb el principi d'unitat de parcel·la, l'Ajuntament de Sant Jordi considera que tot el sòl de l'esmentada parcel·la ha de tenir la condició de solar i, per tant, la classificació de sòl urbà ha d'estendre's a la totalitat de la parcel·la, amb una superfície de 5.453,47 m², que és l'àmbit corresponent a la modificació puntual núm. 3.  
II. Els dos solars inclosos en la modificació limiten amb vials ja executats i, excepte l'encintatge de voreres, disposen de la resta dels serveis urbans definits en l'article 6 de la LRAU.  
III. L'ampliació del sòl urbà implica un augment de l'edificabilitat en 918,52 m² sostre. Això comporta un total de 10 nous habitatges de 90m², és a dir, unes 30 persones més.  
2. Alternatives  
No se n'han presentat.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 8 de març de 2007, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territori remet documentació tècnica del projecte, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu en què s'incloïen informes, resultat d'informació pública i aprovació provisional, i s'incoa el corresponent expedient administratiu.  
2. Informació pública   
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante, de Castelló, amb data 22 de juny de 2005, i en el DOGV núm. 5034, de 23 de juny de 2005, per un període d'un mes.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretària en funcions de l'Ajuntament de Sant Jordi, acompanyat per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 3 d'octubre de 2005.   
3. Petició d'informació o documentació complementària   
Amb data 27 de juliol de 2007 es requereix a l'Ajuntament d'Algimia de Almonacid que complete la documentació presentada segons els punts que de manera resumida s'hi exposen a continuació:  
- Certificat de l'entitat gestora de l'EDAR que justifique la capacitat de l'esmentada infraestructura per a admetre les aigües residuals generades pel desenvolupament proposat.  
- Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts (RSU i RSI) per part de l'organisme encarregat d'això.  
Amb data 10 d'agost de 2007, el Servei d'Ordenació del Territori remet documentació complementària enviada per l'Ajuntament, relativa als certificats sol·licitats per aquest Servei.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient s'inclouen els informes següents rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
- Informe del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, de 25 de gener de 2007, en el qual emet informe favorable a l'efecte patrimonial d'acord amb:  
No hi ha béns immobles declarats d'interés cultural a l'àmbit de referència.  
La prospecció arqueològica no ha localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en l'àrea d'explotació.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic l'impacte es considera inexistent.  
- Informe de la Sociedad Fomento Agrícola Castellonense SA, FACSA, sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en la modificació puntual núm. 3 del PGOU de Sant Jordi, de 6 de gener de 2006, en el qual se certifica, des del punt de vista de capacitat tècnica de les instal·lacions, ateses les circumstàncies concurrents en la situació actual, que es disposaria de suficients recursos hídrics d'aigua potable per al creixement urbanístic previst, d'acord amb:  
El fet que el Servei Municipal d'Aigua Potable de Sant Jordi disposa, en l'actualitat, d'una capacitat total de subministrament d'aigua potable de 2.604 m³/dia.  
La previsió de creixement urbanístic, partint de la dotació mitjana actual de 250 l/abonat/dia, comportarà una demanda de, en principi, 25 m³/dia que arribarà a un màxim de 35 m³/dia.  
Per tant, resultaria:  
Total recursos disponibles d'aigua potable 2.604 m³/dia  
Cabal d'aigua diari màxim previst   
en la nova actuació 35 m³/dia  
Consum màxim actual 555 m³/dia  
Balanç de cabals 2.014 m³/dia  
- Informe de la mercantil Fomento Benicasim SA, Fobesa, relatiu a la gestió de RSU, de 2 d'agost de 2007, en el qual se certifica que l'empresa té suficient capacitat tècnica per a realitzar el servei de recollida de RSU sempre que ho estime oportú l'Ajuntament i dote d'equilibri financer la concessió per a cobrir l'increment de la demanda de servei que pot comportar un augment de sòl net edificable d'1.156,09 m² l'edificabilitat total del qual s'augmenta en 918'52 m²t.  
- Certificat de capacitat de tractament de la depuradora de Sant Jordi emés pel tècnic de l'Excma. Diputació Provincial de Castelló, de data 7 d'agost de 2007, en el qual s'informa que el cabal mitjà de projecte de la depuradora és de 313 m³/dia, que l'any 2006 s'han tractat 70.183 m³ que correspon a una mitjana de 192 m³/dia. Per la qual cosa es conclou que hi ha un marge de capacitat de tractament de 121 m³/dia.  
Afeccions legals   
1. Jaciments arqueològics. Hi ha informe favorable, a l'efecte patrimonial, atés que la prospecció arqueològica no ha localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en l'àrea d'explotació.  
El desenvolupament del sector no comportarà cap afecció, sempre que es complisquen les mesures preventives o correctores estrictament patrimonials establides en l'estudi d'impacte ambiental amb el segell d'autorització en totes i cadascuna de les pàgines d'aquest.  
2. Elements etnològics i béns d'interés cultural. D'acord amb l'informe favorable, emés pel Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental, no hi ha cap afecció en aquest sentit ja que patrimoni etnològic considera l'impacte inexistent i no hi ha béns immobles declarats com d'interés cultural en l'àmbit de referència.  
Consideracions ambientals  
1. El sector d'estudi és una zona plana amb pendents compreses entre el 0% i el 5% formada per calcàries dolomies i margues. Aquests materials estan coberts per materials detrítics coluvials en la pràctica totalitat de l'àmbit estudiat, fruit de successius episodis d'escorriment en tractar-se de terrenys d'al·luvió.  
2. L'estudi d'impacte ambiental recull de manera molt concisa la flora i fauna del sector d'estudi, i indica que a la zona predominen els cultius de secà de baix rendiment agropecuari i que la fauna està representada per espècies oportunistes, capaces d'aprofitar els ràpids canvis i transformacions que ofereixen aquests mitjans.  
3. Respecte al proveïment d'aigua potable, s'aporta certificat de FACSA la qual garanteix la disponibilitat de recursos hídrics suficients per als usos previstos pel desenvolupament d'aquesta modificació que puja a un total de 35 m³/dia.   
Respecte al sanejament, l'estudi d'impacte ambiental estableix com a mesura correctora la construcció d'una xarxa separativa d'aigües residuals i aigües residuals. Les aigües residuals seran conduïdes a l'EDAR de Sant Jordi, que segons certificat de l'Excma. Diputació de Castelló presenta un marge de capacitat de tractament de 121 m³/dia. No s'estableix, no obstant això, la destinació ni el tractament de les aigües pluvials.  
L'estudi d'impacte ambiental no presenta dades concretes sobre el volum de les aigües residuals que el desenvolupament del sector produirà, per tant, no es garanteix que el marge de capacitat que presenta l'EDAR de Sant Jordi siga suficient per a admetre els nous abocaments.  
S'ha presentat un certificat per part de FOBESA, actual concessionària del servei de recollida de RSU, en el qual garanteix la suficient capacitat tècnica per a realitzar l'esmentat servei. No obstant això, no s'ha concretat la quantitat de residus que comportarà el desenvolupament del sector, ni la destinació final d'aquests, que en garantisca l'adequat tractament.  
4. El sector en l'actualitat es troba dedicat al cultiu de secà, i es caracteritza per la presència d'alguns bancals que sortegen el lleuger desnivell i configuren l'actual paisatge agrari. Paisatge que es veurà totalment transformat després del desenvolupament del sector.  
Les visuals obertes que es donen al sector es troben interrompudes per alguns arbres de major port com ara oliveres, xiprers o pins. Elements que no han sigut valorats detalladament per la qual cosa no se'n justifica l'eliminació.  
Així mateix, no s'ha valorat el sistema d'hort tancat que caracteritza el sector, ni l'existència dels diversos bancals com a elements característics del paisatge, a fi de concretar la necessitat d'integració d'algun d'aquests en el projecte d'urbanització.  
D'altra banda, el desenvolupament del sector encara que es troba a tocar de sòl urbà produirà un impacte visual alt a l'entorn del nucli urbà de Sant Jordi, ja que entre el sector i el nucli urbà hi ha sòl lliure, la qual cosa donarà una lectura fragmentada del nucli històric de Sant Jordi.  
5. L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes que es deriven del planejament proposat, mitjançant una matriu general d'impactes, i es pot considerar globalment l'impacte de caràcter lleu a moderat.   
Les principals mesures correctores i el PVA es basen en criteris de prevenció i disminució d'impactes, i les més específiques són les relatives al control sobre les emissions, abocaments i residus, i s'apliquen totes i cadascuna de les mesures proposades que no entren en contradicció amb la declaració d'impacte ambiental. No obstant això, no s'ha presentat cap tipus de mesura preventiva o correctora dirigida a minimitzar l'impacte que el desenvolupament del sector produirà sobre el paisatge.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com per particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
4. En data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació de l'efecte de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE).  
La Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació de l'efecte de determinats plans i programes en el medi ambient i la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, són complementàries.  
D'acord amb la Llei 9/2006, els plans i programes, com també les modificacions d'aquests, que puguen tenir efectes significatius en el medi ambient i que siguen promoguts o aprovats per l'administració, són objecte d'aquesta avaluació ambiental estratègica.  
D'altra banda, la LEAE defineix en l'article 2 com a zones de reduït àmbit territorial, aquelles que per les escasses dimensions, el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental pot garantir-se mitjançant l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
El pla presentat, en principi, hauria d'ajustar-se al que estableix la LEAE. Vist que l'àmbit de l'actuació urbanística, per les dimensions i funció d'aquest dins del model territorial de Sant Jordi, com també l'efecte previsible d'aquest sobre el medi ambient, pot considerar-se com una zona de reduït àmbit territorial, resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anteriorment exposat, el procediment d'avaluació ambiental per a aquest cas serà el corresponent al de l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de modificació núm. 3 del PGOU del terme municipal de Sant Jordi (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants següents:  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del sector s'ha de presentar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme:  
1.1 Certificat de l'Ajuntament en què s'ha d'indicar el volum de residus sòlids urbans que comportarà el desenvolupament del sector, com també la destinació final d'aquests.  
1.2 Certificat de l'Ajuntament en què s'ha d'indicar el volum de les aigües residuals que generaran els usos previstos.  
1.3 El tractament que s'ha de donar a les aigües pluvials, vist que s'estableix un sistema separatiu, i, si és procedent, el punt d'abocament d'aquestes.  
2. Abans de la recepció de la urbanització, l'Ajuntament de Sant Jordi serà l'encarregat de:  
2.1 Exigir a les empreses, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
2.2 Si és procedent, l'autorització d'abocament a la corresponent confederació hidrogràfica.  
3. Les mesures correctores s'han de completar amb els aspectes següents:  
3.1 Durant la fase d'execució s'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
3.2 No es permetran els murs, els tancaments, les instal·lacions, les plantacions vegetals... que trenquen l'harmonia amb l'entorn rural que hi ha.  
Segon  
Totes les mesures preventives i correctores proposades com també aquelles derivades dels condicionants exposats han de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, siga en allò relatiu a la modificació, siga en allò corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.