Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9738, del 04-12-2023 (2023/11270)

RESOLUCIÓ de 16 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural d'Altea, en el terme municipal d'Altea. Expedient 19/4688-IPC.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9738

Data del DOGV
:   04-12-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/11941


Data del document
:   16-10-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 16 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural d'Altea, en el terme municipal d'Altea. Expedient 19/8107-ISJ. [2023/11066]  
D'acord amb l'article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 19/8709-UBI Altea (Alacant).  
Declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural d'Altea  
Tràmit: Avaluació ambiental de pla  
Promotor: Ajuntament d'Altea  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
  
Localització: Terme Municipal d'Altea (Alacant)  
Expedient: 019 - 2011 - EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 29 d'octubre de 2020, va adoptar el següent  
  
ACORD  
«Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural d'Altea, en els termes següents:  
A la vista de la data d'informació pública (que es detalla més avant) i d'acord amb el que estableix la disposició transitòria primera, punt 2, de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), a aquest pla se li aplica la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desplegada a la Comunitat Valenciana per la LOTUP esmentada.  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o el programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la LOTUP. Per a fer-ho, es verificarà tot el procediment seguit i s'analitzaran els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, amb l'establiment, si és procedent, de les condicions finals que s'hi hagen d'incorporar prèviament a l'aprovació.  
El 9 d'agost de 2019 l'Ajuntament d'Altea remet la proposta del Pla general estructural i l'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica d'aquest. Després de comprovar la documentació remesa es va observar que estava incompleta i es van realitzar diversos requeriments d'esmena. Finalment, el 7 d'octubre de 2020 es va entregar l'última documentació i es va considerar l'expedient complet per a ser avaluat. Aquest consta de:  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic (juliol de 2019).  
- Document de participació pública (relació de les consultes realitzades a les administracions afectades, a les persones interessades i empreses subministradores, reunions explicatives...).  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades.  
- Al·legacions presentades durant el termini legalment establit.  
- Informe de contestació a les al·legacions presentades.  
- Resultats del Pla de participació pública.  
- Document de participació pública en què se'n sintetitzen els resultats i es justifica com s'han pres en consideració en la proposta de pla o programa.  
- Descripció de com s'han integrat en el pla o programa els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document d'abast i l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es deriven de l'aplicació del pla.  
- Certificat d'aprovació de la proposta de pla.  
- Annex explicatiu del 22 de juliol de 2020, sobre com s'incorporen a la proposta aprovada pel Ple els informes sectorials rebuts posteriorment.  
Proposta de pla (juliol de 2019):  
Memòria informativa  
Memòria justificativa  
Plànols d'informació  
Plànols d'ordenació estructural  
Normes urbanístiques  
Fitxes de zona  
Fitxes de gestió  
Catàleg de proteccions (amb les tres seccions)  
- Estudis complementaris:  
Estudi d'inundabilitat (febrer de 2015)  
Estudi de paisatge  
Estudi acústic (juliol de 2018)  
Estudi de recursos hídrics (sense data)  
Indicadors de seguiment  
Informe de viabilitat econòmica  
Memòria de sostenibilitat econòmica (juny de 2018)  
Estudi de trànsit i mobilitat (juny de 2018)  
Estudi de reserves escolars (juny de 2018)  
Estudi socioeconòmic d'ocupació i turisme (sense data)  
Estudi de reserves d'habitatge protegit  
Estudi de reserves de cementeri (febrer de 2015)  
A) Anàlisi del procés d'avaluació  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici i document consultiu 18.02.11  
Emissió del document de referència  
(equival al document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic) 15.02.13  
Participació pública i consultes del pla general estructural adaptat a la LOTUP durant 45 dies. Data de publicació en el DOGV: 10.04.15  
Ampliació del termini de participació pública i consultes durant un període addicional de 45 dies. Data de publicació en el DOGV: 01.06.15  
Segona ampliació del termini de participació pública i consultes durant un període addicional de 90 dies. Data de publicació en el DOGV: 23.07.15  
Participació pública i consultes de la segona versió del Pla general estructural durant 45 dies. Data de publicació en el DOGV: 14.08.18  
Participació pública i consultes de la modificació de la segona versió del Pla general estructural durant 20 dies. Data de publicació en el DOGV: 24.10.18  
Ple municipal d'aprovació de la proposta de pla 01.08.19  
Sol·licitud d'emissió del DATE 09.08.19  
Documentació completa per a poder ser avaluada 07.10.20  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
B.0 - Antecedents. Resum del document de referència  
B.0.1 -- Informació territorial  
El terme municipal d'Altea es troba a la comarca de la Marina Baixa i té una extensió de 34,4 km². Limita cap al nord amb Calp, Benissa i Xaló, a l'oest amb Callosa d'en Sarrià i la Nucia, al sud amb l'Alfàs del Pi i a l'est amb la mar Mediterrània.  
La depressió topogràfica d'Altea està dominada al nord per la serra de Bèrnia, alineació muntanyenca que descendeix suaument des del nord de Callosa d'en Sarrià fins al Mediterrani, amb una longitud d'uns 9 quilòmetres, i que constitueix el límit entre les comarques de la Marina Alta i la Marina Baixa. La resta del terme queda conformat per la vall del riu Algar, en què destaca la presència de xicotetes llomes i turons, que s'eleven entre 40 i 60 metres sobre la vall.  
En relació amb la hidrologia, hi ha diversos llits fluvials entre els quals destaca la presència del riu Algar, que travessa el municipi per la part central fins a la desembocadura. La conca vessant s'estén cap a l'interior a través del riu Guadalest.  
L'àmbit ocupat pel llit principal del riu ha sigut inclòs com la zona humida «desembocadura del riu Algar» en el Catàleg de zones humides aprovat per la Generalitat Valenciana mitjançant l'Acord del 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià (DOGV 16.09.2002).  
  
Altres conques de menys importància que desemboquen en la mar són les que pertanyen al barranc dels Arcs, al Barranquet, al barranc de l'Aigua, al barranc de Septa i al barranc Salat.  
Altea es troba emmarcada en el litoral alacantí i es conforma per tres nuclis de població principals que són: Altea, Altea la Vella i l'Olla; el primer se situa al sud del terme, en la zona de la costa, el segon centrat i cap a l'interior, i el tercer al nord del riu Algar, pròxim a la zona de la costa. La resta del terme està ocupat per grans urbanitzacions de baixa densitat, situades la majoria en el vessant sud de la serra de Bèrnia i per habitatges en sòl no urbanitzable.  
L'autopista AP-7 i l'N-332 constitueixen els vials de comunicació principals a escala supracomarcal; el primer travessa el terme de sud-oest a nord-oest i el segon és paral·lel a la línia del litoral. Així mateix, trobem la CV-760, que uneix el nucli urbà amb la Nucia i la CV-755, que l'uneix amb Callosa d'en Sarrià.  
La població d'Altea ascendia a 21.995 habitants en 2018 (IVE), i es concentra aproximadament el 66,5 % al nucli urbà principal, el 26 % en habitatges dins de grans urbanitzacions de baixa densitat i al nucli d'Altea la Vella, i el 7,5 % en habitatges disseminats.  
  
Tradicionalment, Altea ha sigut un municipi l'economia del qual ha girat al voltant de l'agricultura i la pesca. En les últimes dècades, ha experimentat un progressiu abandonament de l'activitat agrícola i ha passat a dependre en gran manera del turisme, els serveis associats a aquest i el sector de la construcció.  
B.0.2 - Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi el constitueix el Pla general d'ordenació urbana aprovat per la Comissió Provincial d'Urbanisme el 20 de setembre de 1982. L'objecte era l'adaptació i revisió del planejament anterior, el Pla comarcal de la Costa Blanca de 1975.  
  
El planejament vigent classifica el sòl en urbà, urbanitzable (programat i no programat) i no urbanitzable (de règim normal i de protecció).  
  
Aquest pla ha tingut diverses modificacions, algunes de les quals afecten la classificació del sòl. Entre aquestes es troben:  
- Revisió del Programa d'actuació urbanística, aprovat definitivament el 7 de març de 1991 (DIA de 23.10.90, expedient 196/90 AIA). S'amplia el sòl urbanitzable en la part nord de la costa i el sector Alhama Springs se subdivideix i es classifica parcialment com a urbà.  
  
- Homologació modificativa del sector SR8, en la qual s'ampliava aquest sector per a implantar-hi una facultat de Belles Arts (DIA 28.06.00, expedient 476/99 AIA).  
- Modificació puntual del sector RS-11, en la qual es creava aquest sector al costat del riu Algar (DIA 03.12.04, expedient 467/02 AIA). No obstant això, finalment aquest sector va ser anul·lat pels tribunals.  
En l'òrgan ambiental hi ha altres expedients que finalment no s'han aprovat definitivament, com són:  
- Pla parcial del parc empresarial Expoaltea, que comprén l'ampliació del sector Montagut. Al principi es va obrir l'expedient 306/9112 QRJ, però finalment va ser acumulat a l'expedient del Pla general estructural present.  
- Modificació puntual per a l'ampliació del cementeri (expedient 41/8365 POX): el 28 de setembre de 2017, la Comissió d'Avaluació Ambiental va emetre un IATE.  
- Pla especial d'Altea la Vella (expedient 44/5764 VLV): el 7 de setembre es va emetre una resolució de no generació d'efectes significatius sobre el medi ambient.  
Pla especial de protecció de la zona humida del riu Algar (expedient 67/9348 DGJ): el 27 de novembre de 2013 la Comissió d'Avaluació Ambiental va acordar que no produïa efectes significatius sobre el medi ambient.  
Després d'aquests canvis, la classificació del sòl vigent és la següent:  
- El sòl urbà residencial se subdivideix en diversos àmbits: al nucli tradicional podem trobar el barri antic, el passeig marítim, el Pla de Castell i Sant Xotxim. Al nord del riu Algar, de manera dispersa es troba Cap Negret - l'Olla i la Galera i en la costa, mentre que a l'interior es troba Altea la Vella, Alhama i Mimoses.  
  
Com a sòl urbà industrial es delimita l'àmbit «zones de tolerància industrial» al sud del terme, al costat de la via del ferrocarril.  
- El sòl urbanitzable programat d'ús residencial comprén:  
Els plans parcials aprovats amb anterioritat al PG: Santa Clara, El Paradís, Alhama Springs, Finca Alhama (també denominat Alhama Candela), El Áramo (que se subdivideix en Serra d'Altea I i II, Serra d'Altea Golf, Urlisa I, II i III, La Mallà i la part oest de la serra de Bèrnia), Galera de les Palmeres, Tossal del Molar - l'Olla, Mascarat i Montagut.  
  
Els nous sectors delimitats pel Pla general: el sector 1 Eixample casc (Garganes) que se subdivideix en tres polígons R1, R2 i R3.  
  
- D'ús industrial es preveuen dos àmbits de sòl urbanitzable programat, I-1 i I-2, situats al nord del riu Algar, al costat de l'AP-7 (posteriorment inclosos en el sector RS-11 anul·lat).  
- El sòl urbanitzable no programat d'ús residencial es distribueix al llarg del terme de la manera següent:  
Zona Cap Blanc, al sud del port (en la costa) amb sis polígons, RS-1 a RS-6.  
Zona Carbonera, al sud del casc, el polígon RS-7.  
Zona Belles Arts, a l'oest del casc, el polígon RS-8.  
Zona del Pontet, al nord del casc, els polígons RS-9 i RS-10.  
En la costa al nord del riu Algar, tres polígons IT-1 a IT-3.  
En la costa, entre Cap Negret i la Galera: al principi es van delimitar dos polígons, IT-4 i IT-5, però després de la revisió del programa de l'any 1991 se'n van concretar quatre: S3 Vila Gadea, S4 Marimuntanya, S5 Caralmar i IT-4 Marimuntanya II.  
Un altre sòl urbanitzable d'ús industrial que preveu l'Ajuntament és el sector parc empresarial Expoaltea - Montagut, industrial ja que té aprovació municipal, si bé no disposa d'aprovació autonòmica.  
  
- El sòl no urbanitzable disposa de quatre qualificacions:  
SNU protecció forestal: inclou els paisatges i ecosistemes rellevants i també els barrancs.  
SNU protecció agrícola: zones aptes per a potenciar i mantindre l'aprofitament agrícola.  
Sistemes generals: els eixos de comunicació i les zones de protecció d'aquests, el cementeri, l'abocador, les instal·lacions especials...  
SNU comú: la resta del sòl.  
B.0.3 - Alternativa 0  
En execució del planejament vigent s'han anat urbanitzant els diferents sectors i transformant el sòl urbanitzable en urbà. S'han aportat les dades dels diferents graus de desenvolupament dels sectors previstos, per la qual cosa es pot determinar com és la situació actual en la qual es troba el planejament:  
- Sòl urbà d'ús residencial.  
Casc tradicional d'Altea: barri antic, passeig marítim, Pla de Castell, Gires - Sant Xotxim, sector 1 Garganes-Baseta i una part xicoteta del RS-7 Carbonera.  
Costa al nord del riu Algar: Cap Negret - l'Olla, Tossal del Molar - l'Olla, S3 Vila Gadea, S4.1 Marimuntanya, la Galera i Mascarat.  
Interior, al nord del riu Algar i a l'oest de l'AP-7: Altea la Vella, Mimoses, Santa Clara, El Paradís, Jardins d'Alhama (una part d'Alhama Springs), El Áramo (Serra d'Altea I i II, Serra d'Altea Golf, Urlisa I, II i III i La Mallà) i Galera de les Palmeres.  
Interior, al sud del riu Algar i a l'oest de l'AP-7: Montagut.  
- Sòl urbà destinat a activitats econòmiques:  
Al sud del terme al costat de la via del ferrocarril: sector I de tolerància industrial.  
- Sòl urbanitzable d'ús residencial.  
Al costat del nucli urbà: RS-7 Carbonera, RS-8 Belles Arts, RS-9 i RS-10 Pontet.  
Costa al sud del nucli urbà: Cap Blanc (RS-1 a RS-6).  
Costa al nord del riu Algar: IT-1, IT-2, IT-3, IT-4 Marimuntanya II, S4.2 Marimuntanya i S-5 Caralmar.  
Interior, al nord del riu Algar i a l'oest de l'AP-7: Alhama Springs, Serra Alta, Finca Alhama (també denominada Alhama Candela).  
- Sòl urbanitzable destinat a activitats econòmiques:  
Al nord del riu Algar, al costat de l'AP-7: sectors I-1 i I-2.  
- El sòl no urbanitzable en manté les quatre qualificacions, cosa que produeix les reclassificacions a costa del SNU comú.  
  
S. urbà S. urbanitzable S. no urbanitzable Total (ha)  
986,15 887,21 1.569,64 3.443  
  
  
B.0.4 - Alternativa proposada en el document consultiu  
El 18 de febrer de 2011 es va sol·licitar l'inici del procés d'avaluació ambiental estratègica amb l'adjuntament de dues còpies en format paper del document consultiu inicial i deu còpies en format electrònic.  
  
A més de la descripció de la situació del planejament vigent, es va proposar una nova alternativa d'ordenació. En aquesta es pretén aconseguir un model de creixement que es basa en els objectius de la nova estratègia territorial valenciana, però s'assumeix i s'integra, en la mesura del possible, els usos històrics que hi ha en el territori derivats d'instruments de planejament anteriors.  
Amb aquesta finalitat es proposa la desclassificació parcial del sector El Áramo, concretament els àmbits denominats Serra de Bèrnia i el sector Serra Alta. El sector RS-11 al costat del riu Algar no s'inclou tampoc en la proposta, ni els industrials (I-1 i I-2) que se superposaven.  
  
Com a sòl urbà s'inclouen els que es consideren així pel planejament vigent i els urbanitzables que han desenvolupat la urbanització en més o menys mesura, i s'estableixen diferents categories de sòl urbà: amb urbanització consolidada, sense consolidar subjecte a actuació integrada per urbanització, sense consolidar subjecte a actuació integrada i no gestionat, i sense consolidar de nova urbanització.  
Com a nous creixements urbans es proposen ampliacions xicotetes dels sòls urbans aïllats de Mimoses, Altea la Vella o Tossal del Molar.  
  
De creixements nous de sòl urbanitzable, se'n plantegen diversos: a l'oest de Cap Negret, a l'oest del sector I de tolerància industrial (sobre la urbanització El Planet), a més dels esmentats Montagut industrial i Expoaltea.  
La resta de sectors de sòl urbanitzable no desenvolupats es mantenen (de sud a nord): Cap Blanc, Carbonera, Belles Arts, Pontet, IT-1 a IT-3, Marimuntanya II, Marimuntanya I, Caralmar, Galera de les Muntanyes i Finca Alhama.  
El sòl no urbanitzable pot ser comú o d'especial protecció. En el protegit podem distingir les qualificacions següents: hàbitats d'interés comunitari (SNUEP-H), ecològica i forestal (SNUEP-F), zona humida catalogada (SNUEP-ZHC), alt valor agrícola (SNUEP-AVA), paisatgístic (SNUEP-P), llits i barrancs (SNUEP-C), domini públic marítim (SNUEP\_DPM), via pecuària (SNUEP-VP), històrica arqueològica (SNUEP-HA) i històrica arqueològica aqüeducte (SNUEP-HAC).  
  
  
S. urbà S. urbanitzable S. no urbanitzable Total (ha)  
920,66 347,82 2.174,53 3.443  
  
  
B.0.5 - Resum de determinacions que cal tindre en consideració i assenyalades en el document d'abast.  
- La problemàtica principal del terme municipal d'Altea és que no hi ha un model territorial concorde amb els principis de sostenibilitat preconitzats per la legislació urbanística i mediambiental vigent. El model que ha permés el creixement urbanístic del municipi està basat en la ciutat dispersa, la base de la qual són les urbanitzacions de baixa densitat que donen resposta a una demanda turística. Tot això agreujat perquè el model no va ser avaluat ambientalment per ser d'aprovació anterior a l'entrada en vigor de la legislació en matèria de medi ambient.  
  
- Amb la finalitat de solucionar-ho, es valoren positivament els objectius del pla encaminats a aquest efecte, així com la desclassificació parcial del sector El Áramo i la no classificació del sector RS-11 Algar.  
- No és procedent la classificació de nous sòls urbanitzables d'ús residencial. Només sobre la base de l'estudi de demanda d'habitatge i la capacitat d'acolliment del planejament vigent juntament amb la dada de l'ETCV (669.954 m²), s'estudiarà la inclusió de sectors nous.  
Haurà d'avaluar-se la desclassificació dels sòls urbanitzables situats al sud del terme municipal (Cap Blanc), que podrien constituir l'única franja de costa lliure d'edificació.  
- El creixement de l'ús destinat a activitats econòmiques s'adequarà a un estudi de demanda i es tindrà en compte la dada de l'Estratègia territorial (178.695 m²).  
Sectors Montagut industrial i parc empresarial Expoaltea: haurà de justificar-se, sobre la base de les unitats ambientals, la no protecció d'aquest sòl si tinguera les mateixes característiques que el confrontant sòl no urbanitzable protegit d'alt valor agrícola; a més de la compatibilitat de l'industrial a implantar amb el sòl urbà residencial que hi ha. Hauran de proposar-se alternatives d'ubicació.  
No es permetran activitats que puguen suposar un empitjorament dels nivells de qualitat de l'aire.  
- Haurà d'estudiar-se el grau de desenvolupament dels sectors perquè els que hi ha estan executats parcialment.  
- En el sòl no urbanitzable, haurà de justificar-se els criteris de zonificació de la proposta basats en l'estudi d'unitats ambientals, i s'ha de posar l'accent principalment en el sòl no urbanitzable d'alt valor agrícola.  
- Haurà de buscar-se la connexió ecològica entre els espais de més valor ambiental, la serra de Bèrnia al nord, el riu Algar al centre i serra Gelada al sud. Per a fer-ho, es poden utilitzar els sòls de més valor agrícola.  
- Haurà d'estudiar-se la inclusió d'una categoria de sòl no urbanitzable comú en què l'habitatge aïllat no tinga cabuda.  
- Respecte al sòl no urbanitzable, també es deu:  
Tindre en compte els hàbitats d'interés comunitari.  
Protegir els barrancs i els punts de captació d'aigua.  
Localitzar les àrees amb risc de lliscament.  
Delimitar la Via Litoral.  
Localitzar totes les EDAR que hi haja.  
Respectar les distàncies de seguretat de les granges.  
Identificar les vies pecuàries.  
Adoptar mesures de protecció contra els incendis forestals.  
- S'haurà de realitzar un estudi d'afeccions a Xarxa Natura 2000, estudi acústic, d'inundabilitat, de paisatge i de mobilitat.  
- Analitzar la circumval·lació del nucli urbà amb l'estudi de diverses alternatives.  
B.1 - Continguts concordes amb el document d'abast  
En l'apartat 2.3.3 de la memòria justificativa, s'indica com s'adapta la proposta al document d'abast.  
- En cerca de la sostenibilitat del model, s'han desclassificat sectors en els sòls amb més valor ambiental i s'ha canviat el model edificatori a un de més densitat.  
- S'aconsegueix la connexió ecològica entre la serra de Bèrnia i el límit del terme amb l'Alfàs del Pi, amb la utilització de sòls amb valors agrícoles (on deu continuar fins a assolir la serra Gelada)  
- No s'han proposat nous sectors de sòl urbanitzable d'ús residencial. S'han mantingut els previstos en el planejament vigent i se n'han eliminat alguns per a ajustar-se als paràmetres de l'ETCV.  
  
- Els creixements dels usos destinats a activitats econòmiques s'han ajustat igualment als paràmetres de l'ETCV.  
- S'ha justificat el grau de desenvolupament dels sectors actuals.  
- A l'oest de l'AP-7 s'ha delimitat la zona de sòl no urbanitzable amb alt valor agrícola.  
- Respecte al sòl no urbanitzable:  
S'han protegit els barrancs.  
S'han identificat les àrees amb risc de lliscament.  
S'ha delimitat la Via Litoral.  
S'han localitzat les EDAR que hi ha.  
S'ha establit una normativa de separació amb les granges.  
S'han previst les vies pecuàries.  
El municipi compta amb un pla de prevenció d'incendis forestals.  
  
- S'han elaborat els estudis complementaris requerits, excepte el d'afeccions a la Xarxa Natura 2000, que finalment s'ha informat que no era necessari.  
- No s'ha previst l'estudi de la inclusió d'una categoria de sòl no urbanitzable comú en el qual l'habitatge aïllat no tinga cabuda. Aquesta anàlisi es realitzarà més endavant en l'apartat D.  
- Tampoc s'han inclòs les justificacions relatives als sectors Montagut industrial, parc empresarial Expoaltea i Cap Blanc, per la qual cosa igualment l'anàlisi es realitzarà més endavant en l'apartat D.  
B.2 - Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP  
L'EATE presentat disposa dels continguts assenyalats en l'annex VII de la LOTUP, amb el mateix ordre però amb una denominació de capítols diferent.  
En la versió de l'EATE informada al públic en 2015 s'ha inclòs el resum no tècnic, però no ha ocorregut el mateix amb l'última versió elaborada.  
Com a annexos a l'EATE s'incorporen els estudis realitzats relatius a la mobilitat, a l'acústica, a la inundabilitat, a l'ocupació, a la demanda d'habitatge protegit, als recursos hídrics, a les necessitats escolars i a la capacitat del cementeri.  
S'aporta cartografia diversa, sent més àmplia la de la versió de l'any 2015. Entre aquesta s'inclou la d'unitats ambientals, la de riscos o la d'infraestructura verda.  
Les mesures de seguiment es descriuen en l'EATE, en l'expedient de l'EATE i en un document complementari denominat «indicadors de seguiment».  
B.3 - Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
La documentació conté un estudi de quatre alternatives: la del planejament vigent, la proposta del document consultiu (Alt 1), la derivada del document de referència i sotmesa a informació pública l'any 2015 (Alt 2) i la presentada finalment (Alt 3), que es passa a descriure.  
  
B.3.1 - Objectius  
Es descriuen en la memòria i en l'EATE. De manera resumida són:  
Adaptar-se a la normativa urbanística vigent.  
Proposar un model territorial ambientalment sostenible.  
Aconseguir un model de creixement basat en els objectius de la nova estratègia territorial valenciana, per a un model semiintensiu en comptes del model extensiu de les últimes dècades.  
Incloure el patrimoni historicoartístic en el pla.  
Protecció dels sòls amb valor ambiental i dels elements naturals d'especial rellevància, amb la classificació com a sòl no urbanitzable de protecció especial dels terrenys de la serra de Bèrnia i d'altres inclosos en sectors urbanitzables no desenvolupats, cosa que elimina la possibilitat de degradació de zones d'alt valor paisatgístic.  
Dotar d'un contingut ampli a la infraestructura verda i potenciar-ne la connectivitat de tots els elements. Aconseguir la unió real dels tres grans espais naturals d'Altea: serra de Bèrnia - riu Algar - badia d'Altea.  
Ajustar les determinacions del planejament a la realitat actual en les zones consolidades del municipi i apostar per una gestió d'equipaments vertadera. Aconseguir una xarxa viària uniforme en les urbanitzacions.  
  
Ajustar el desenvolupament previst a les necessitats reals del municipi.  
Preservar i millorar la imatge del paisatge d'Altea com a actiu cultural diferenciador. Protecció dels elements patrimonials d'interés.  
  
Reforçar el caràcter singular d'Altea, amb l'obtenció d'un gran espai per a l'ús i gaudi públics en la primera línia de la franja litoral. Per a fer-ho, es donarà continuïtat al passeig marítim des d'Alfàs del Pi fins al port d'Altea, es crearà un parc públic i es garantirà la continuïtat visual i paisatgística condicionant l'ordenació detallada del sector actual.  
  
Aconseguir que el medi natural siga l'element vertebrador del territori.  
Diversificar les activitats productives en el municipi de manera compatible amb la conservació del medi natural. Centralitzar aquest ús en la zona de Montagut - Expoaltea, Pontet i Cap Blanc.  
Fomentar la imatge de qualitat integral inclusiva i diferenciada del municipi, amb el foment dels valors intrínsecs i de la mobilitat sostenible, com a mitjans d'atracció del turisme i de satisfacció de la població.  
Adoptar mesures dirigides a lluitar contra el canvi climàtic.  
B.3.2 - Infraestructura verda  
L'art 19 bis de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/2009, de 23 de desembre) va introduir en la normativa urbanística el concepte d'infraestructura verda i en el Decret 1/2011 de l'ETCV se'n van concretar els elements.  
Tal com s'ha descrit en els objectius, s'ha tingut en compte en l'elaboració del pla. En l'apartat 3.2 de la memòria justificativa se'n descriuen els elements i s'hi incorpora un plànol informatiu específic.  
  
B.3.3 - Modificacions principals introduïdes respecte al planejament vigent  
- El Pla distingeix tres zones: zones urbanitzades (ZUR), zones de nou desenvolupament (ZND) i zones rurals (ZR).  
Les zones urbanitzades classifiquen com a sòl urbà els sòls que compten amb els serveis urbanístics i els terrenys contigus que permeten la culminació de trames, i els que presenten dèficit d'urbanització. Per a cada ZUR o ZND el Pla estableix un ús dominant que pot ser residencial, industrial o terciari.  
- En relació amb l'ús residencial, i amb la finalitat de potenciar els valors ambientals i paisatgístics de la serra de Bèrnia, es desclassifiquen els sectors El Áramo superior (denominat Serra de Bèrnia), Serra Alta, part d'Alhama Candela, part del sòl urbà d'Alhama Springs, el sector 5 Caralmar i el sector 4.II Marimuntanya.  
Igualment, per a millorar la connectivitat del riu Algar s'eliminen els sectors que estaven pendents de desenvolupar i situats en els marges del riu com són els IT-1, IT-2, IT-3 Cap Negret i els I-1, I-2 Sogai d'ús industrial.  
En el sector Cap Blanc es destinarà el 52 % a ús residencial i el 48 % a ús terciari (hoteler principalment). Part d'aquest (àmbit ocupat per un càmping i altres edificacions) es classifica com a urbà que conforma la zona ZUR-TR-3.  
D'aquesta manera, els creixements residencials de sòl urbanitzable que finalment es proposen són el ZND-RE-1 Finca Alhama, ZND-RE-2 Marimuntanya II, ZND-RE-3 Carbonera, ZND-RE-4 Belles Arts i ZND-RE-5 Cap Blanc.  
En el sòl urbà també es preveuen creixements amb la finalitat de tancar la trama i homogeneïtzar la vora urbana. D'aquesta manera es preveu el ZUR-RE7 ampliació Altea la Vella.  
  
Nom Superfície (m²) Edificabilitat Habitatges  
ZND-RE-1 Finca Alhama 198.600 (+) 70.799 877  
ZND-RE-2 Marimuntanya II 762.497 47.477 324  
ZND-RE-3 Carbonera 82.300 27.319,60 246  
ZND-RE-4 Belles Arts 275.024 (+) 924.887 1.220  
ZND-RE-5 Cap Blanc 978.421 87.824,25 457  
Total residencial 1.411.417 2.771  
ZND-TR-1 el Pontet 116.826 (+) 11.542 463  
ZND-IN-1 SI1 Montagut 72.800 (+) 41.005   
ZND-IN-1 SI2 Expoaltea 960.314 835.160   
Total act. econòmica 380.458 756  
  
  
(+) Sòl parcialment consolidat, per la qual cosa no computa al 100 % a l'efecte de l'ETCV.  
- El nou sòl destinat a activitats econòmiques es concreta en la possibilitat d'establir un parc tecnològic-cultural compatible amb l'ús industrial (ZND-IN-1, amb els sectors SI1 Montagut i SI2 Expoaltea). La intenció municipal és desplaçar les activitats industrials que hi ha en el nucli urbà a aquesta zona.  
En el Pontet s'estableix una zona terciària-assistencial (ZND-TR-1 amb el sector ST-1 el Pontet).  
Una part del sòl urbà de les Rotes - Sant Xotxim està ocupat per una empresa de transformació de fruita seca. Aquest sòl es zonifica com a urbà terciari ZUR-TR-2 costanera Ametles. A més de la zona ZUR-TR-3 Cap Blanc esmentada, es manté El ZUR-TR-1 de tolerància industrial com l'extensió d'ús terciari més gran del municipi.  
- Les zones rurals són les que mantenen la situació bàsica de rural i es distingeixen entre comunes i protegides:  
ZRP-NA protegida natural, subdividida en:  
ZRP-NA-LG1 legislació mediambiental Xarxa Natura 2000: LIC Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa, ZEPA Illots de Benidorm i Serra Gelada, LIC Serra de Bèrnia i Ferrer i ZEPA Muntanyes de la Marina, a més d'altres terrenys forestals del vessant meridional de la serra de Bèrnia, incloent-hi la muntanya d'utilitat pública AL071 - serra de Bèrnia.  
ZRP-NA-LG2 zona rural protegida natural per legislació mediambiental del Catàleg de zones humides, que es correspon amb la desembocadura del riu Algar.  
+ZRP-NA-LG3 zona rural protegida natural pel PATIVEL, que inclou els terrenys classificats com a sòl no urbanitzable de protecció del litoral en aquest en la desembocadura del riu Algar i en els paratges de la Pila i l'Horta en els dos marges del llit en els primers 1.000 m de franja litoral.  
ZRP-NA-MU d'interés municipal: el sòl forestal del PATFOR i els que han quedat preservats en Galera de les Palmeres i en Serra d'Altea.  
  
ZRP-AG protegit agrícola,  
Inclou els sòls d'alt valor agrícola, majoritàriament en règim de regadiu, situats en la zona localitzada a l'oest de l'autopista AP-7, delimitada al nord pels terrenys forestals de la serra de Bèrnia, a l'est pel barranc de Sogai i al sud per la nova zona industrial. Es tracta dels paratges de Riquet, Mosmai, Sogai, Mandem, Benimusa i el Barranquet.  
  
ZRP-AF afeccions territorials  
Distingint entre ZRP-AF-CA llits, ZRP-AF-CT costes, ZRP-AF-CR carreteres (també inclou el ferrocarril) i ZRP-AF-VP vies pecuàries.  
ZRC-AG comú agropecuària, subdividida en:  
  
ZRC-AG1, que s'estén per terrenys rurals agraris (uns cultivats i altres abandonats), en què proliferen habitatges de primera i segona residència disseminats. S'han delimitat quatre localitzacions.  
  
ZRC-AG1\*, es tracta del nucli rural tradicional de l'Horta, al voltant de l'ermita de Sant Roc, identificat com a bé de rellevància local de caràcter etnològic.  
ZRC-AG2, que comprén terrenys agrícoles d'importància paisatgística per correspondre amb les perspectives visuals des de les vies de comunicació als principals recursos paisatgístics del municipi: la cresteria calcària de la serra de Bèrnia i els centres històrics d'Altea i Altea la Vella.  
ZRC-EX comú d'explotacions de recursos naturals  
Inclou els terrenys afectats directament per l'activitat minera a cel obert de la pedrera d'extracció d'àrids dels Quintanes, en el marge dret del riu Algar. La vocació és mantindre'ls en l'estat actual fins que s'escometa el projecte de restauració de l'espai afectat per l'explotació, dins del pla de regeneració paisatgística.  
  
- De manera resumida, els usos que es permeten en cada zona són:  
  
(L: amb limitacions) ZRC ZRC ZRC ZRP  
Usos LOTUP: AG 1 AG 2 AG 1\* NA-MU  
Article 197.1.a: agropecuària (no granges)... Sí Sí Sí Sí  
Article 197.1.a: granges Sí Sí   
Article 197.1.b: habitatge aïllat Sí Sí, L Sí L  
Article 197.1.c: pedreres... Sí Sí   
Article 197.1.d: energia renovable (solar)   
Article 197.1.e.2: indústria del sector primari. Sí Sí   
Article 197.1.e.1 i 3: indústria (no primari) Sí   
Article 197.1.f.1: allotjament turístic... L L L L  
Article 197.1.f.2 recreatiu, esportiu... Sí Sí L  
Article 197.1.f.3: campament turisme... Sí Sí   
Article 197.1.f.4: docent, assistencial... L L   
Article 197.1.f.5: tractament de residus...   
Article 197.1.f.6: infraestructures Sí Sí   
Article 197.1.f.7: subministrament de carburant...   
  
  
  
(L: amb limitacions) ZRP ZRP ZRP ZRP  
Usos LOTUP: AG NA-LG1 NA-LG2 NA-LG3  
Article 197.1.a: agropecuària (no granges)... Sí Sí Sí  
Article 197.1.a: granges Sí   
Article 197.1.b: habitatge aïllat L L L L  
Article 197.1.c: pedreres...   
Article 197.1.d: energia renovable (solar)   
Article 197.1.e.2: indústria sector primari Sí   
Article 197.1.e.1 i 3: indústria (no primari)   
Article 197.1.f.1: allotjament turístic... L  
Article 197.1.f.2: recreatiu, esportiu... L Sí  
Article 197.1.f.3: campament turisme... Sí  
Article 197.1.f.4: docent, assistencial... L L  
Article 197.1.f.5: tractament de residus... L   
Article 197.1.f.6: infraestructures... Sí   
Article 197.1.f.7: subministrament de carburant...   
  
  
(\*) Regulats per la legislació sectorial  
Per a la implantació de granges de ramaderia intensiva s'estableix una distància de separació de 100 metres amb els habitatges preexistents.  
Les limitacions per a la implantació d'habitatge aïllat i familiar es refereixen a la vinculació amb l'ús agrari (ZRP-AG), la necessitat d'estudiar l'afecció en el paisatge (ZRC AG2) o que únicament es permeten si es rehabiliten edificacions actuals.  
Les instal·lacions per al tractament de residus es limiten al tractament de productes vegetals procedents de l'agricultura, la jardineria o forestal.  
S'han delimitat dos àmbits amb grups d'habitatges per a minimitzar-ne l'impacte ambiental i territorial. Un es troba al sud, urbanització Planet, i un altre al nord, Alhama Springs. L'article 86 de les NU recull els criteris per a la regularització.  
En les normes urbanístiques s'han inclòs disposicions derivades dels estudis d'inundabilitat, de paisatge, acústic i de mobilitat.  
Com a instal·lacions esportives dins del terme cal destacar quatre ports esportius (Marina de Greenwich, Mar i Muntanya, Portet de l'Olla i port d'Altea) i un camp de golf.  
- El Pla preveu ampliar els equipaments de la xarxa primària estructural, com per exemple:  
Dos enllaços en la nova variant Benidorm - Altea, una per a donar accés al nucli urbà i l'altra d'accés a Altea la Vella i a l'AP-7.  
Nou vial interior de connexió Altea la Vella / urbanitzacions de la serra, amb el nucli urbà.  
Viari estructural en Cap Blanc per a alliberar de circulació el tram costaner.  
Zones verdes a raó d'almenys 10 m² per habitant (es descriuen a continuació).  
Quatre equipaments docents, PQEd1 a PQEd4, referits a dos instituts, a la Facultat de Belles Arts i a una nova parcel·la de 9.000 m² per a segon cicle.  
Tres cementeris.  
Dos equipaments culturals PQEc relatius al Palau de la Música i a la finca Santa Bàrbara.  
Dues zones esportives disponibles (PQD1, PQD2), i una nova (PQD3) d'uns 50.000 m² al costat de la nova parcel·la docent.  
Dins de les infraestructures es pot destacar l'estació de ferrocarril (PQI6), l'EDAR (PQI2) i una bassa de laminació (PQI10) per a solucionar la inundabilitat del barranc del Barranquet i que l'Ajuntament haurà de gestionar per expropiació.  
Respecte a les zones verdes, el Pla preveu un gran parc de 290.688 m² a Serra d'Altea II (PVP-1) i dèsset jardins (PVJ-1 a PVJ-16) que sumen 728.390 m², que en total ascendeixen a 1.031.360 m². D'aquests últims es poden destacar els de La Mallà (serra de Bèrnia), Punta del Mascarat, al costat de les vies en Carbonera i Foieta, en la zona central del Pontet, o la creació d'un passeig marítim en els primers 100 metres des de la costa en el sector Cap Blanc.  
  
- A l'efecte del còmput de zones verdes s'ha considerat una població de 47.532 habitants (sense corregir per segones residències). Per a justificar els recursos hídrics s'ha considerat una població de 47.975 habitants (segons l'IVE, la població permanent el 2019 és de 22.290 habitants).  
En l'EATE es descriuen els llindars de creixement per a 4, 10 i 20 anys. Segons aquestes dades, el desenvolupament complet del Pla suposarà un increment de 3.638 habitatges, en què tindran cabuda 9.957 nous habitants (dels quals 528 habitatges i 1.319 habitants es localitzaran en el sòl urbà).  
C. Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració  
C.1 Fase de posada a la disposició del públic  
Posteriorment a l'emissió del document de referència, l'esborrany del Pla s'ha sotmés en dues ocasions a informació pública.  
En la primera, iniciada l'abril de 2015, es van presentar 431 al·legacions i 31 informes. Una vegada analitzats i contestats es van realitzar algunes modificacions a la proposta, sent novament sotmesa a informació pública mitjançant anunci del DOGV del 14 d'agost de 2018.  
  
En aquest segon procés es van presentar 128 al·legacions, de les quals 38 van ser estimades, 54 parcialment estimades, 28 desestimades i 8 no es van admetre.  
Les al·legacions es refereixen, resumidament, a la classificació de les propietats, als camins i vials, a la instal·lació de campaments de turisme, a la delimitació d'unitats d'execució, a l'excés de càrregues dels sectors, a elements del patrimoni cultural o a la gestió del sòl.  
S'ha buscat una participació pública àmplia amb l'elaboració d'enquestes, reunions d'experts i jornades divulgatives (es descriuen en l'expedient de l'EATE).  
C.2 Fase de consulta a administracions afectades realitzada per l'òrgan promotor  
Durant la informació pública realitzada l'any 2015 es van rebre 31 informes sectorials de les diferents administracions. Un resum d'aquests s'ha inclòs en la pàgina 17 de l'expedient de l'EATE i en la pàgina 9 de la memòria justificativa.  
Es va repetir el procés durant la segona fase d'informació pública realitzada l'agost de 2018. En aquesta fase es va rebre resposta dels departaments següents:  
  
Sol·licitud Informe Administració pública consultada  
12.09.18 03.10.18  
22.01.19 Direcció Territorial d'Agricultura i Medi Ambient  
Agricultura  
Ramaderia  
Secció Forestal, vies pecuàries  
Qualitat Ambiental (acústica)  
11.09.18   
31.10.18 Subdirecció General de Medi Natural:  
Parc Natural de la Serra Gelada  
11.09.18 Subdirecció General de Canvi Climàtic i de Qualitat Ambiental  
11.09.18 28.02.19 i  
21.03.19  
13.06.19  
18.01.19  
22.07.19 CHOPVT. DG d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. ETCV  
  
CHOPVT. DG d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. Paisatge  
CHOPVT. DG d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. PATRICOVA  
  
11.09.18 09.07.19  
03.06.19 CHOPVT. DG d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat: Subdirecció General de Mobilitat  
\* Servei de Planificació  
\* Servei de Mobilitat  
11.09.18 04.12.18 DG d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat: Subdirecció General de Ports, Aeroports i Costes  
11.09.18 DG. d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat: Subdirecció General de Transports  
20.09.18 24.01.19 Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR)  
21.09.18  
12.09.18 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport:  
\* Servei d'Infraestructures Educatives  
\* DG de Cultura i Patrimoni  
12.09.18 12.02.19 Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball  
DG de Comerç i Consum  
DG d'Indústria i Energia  
12.09.18 Servei Territorial d'Indústria i Energia  
12.09.18 Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública  
21.09.18 Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana  
20.09.18 Consorci Pla Zonal  
20.09.18 Diputació d'Alacant (cicle hídric)  
20.09.18 Diputació d'Alacant (carreteres)  
04.10.18 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
28.09.18 07.03.19 DG de Sostenibilitat de la Costa i la Mar. Servei Provincial de Costes  
28.09.18 31.01.19 Ministeri de Foment. Demarcació de Carreteres  
28.09.18 18.10.18 Ministeri d'Economia i Empresa. DG de Telecomunicacions  
20.09.18 Ajuntaments confrontants (entre parèntesis les dates dels informes de contestació):  
l'Alfàs del Pi (08.10.18), Benissa (27.11.18), Callosa d'en Sarrià (24.10.18), Calp, la Nucia, Xaló  
  
  
- El Servei d'Ordenació del Territori informa que els creixements previstos en l'ETCV per a ús residencial són d'1.154.324 m² i per a activitats econòmiques són de 312.446 m². Respecte a l'ús residencial, a pesar que la proposta supera aquesta quantia, s'informa favorablement a causa del canvi de model de creixement que passa de dispers en baixa densitat a un model de mitjana i baixa densitat, a més de la quantitat de sòl desclassificat. Respecte a les activitats econòmiques es proposen 207.200 m² de sòl vacant que no excedeixen el que es preveu en l'ETCV.  
- El Servei d'Ordenació del Territori, en relació al PATRICOVA, en un primer informe assenyala la necessitat de l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat. Després de la presentació de nova documentació, es considera que ja no és necessari aquest estudi i s'informa en sentit favorable.  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, en l'informe del 13 de juny de 2019, estableix una sèrie de determinacions que han d'incorporar-se a la proposta, que es resumeixen en l'apartat següent.  
- L'EPSAR informa sobre la viabilitat del sistema de tractament de les aigües residuals del municipi i estableix catorze condicionants (se'n realitza un resum en l'apartat següent).  
- El Servei de Planificació de la Generalitat Valenciana ha informat favorablement condicionat a tres qüestions que s'han d'esmenar relatives a la representació dels plànols, les condicions que cal introduir en les fitxes dels sectors i respecte al finançament d'algunes actuacions.  
- La Demarcació de Carreteres del Ministeri de Foment informa en sentit desfavorable, per pretendre la creació d'un nou enllaç en l'AP-7 sense haver presentat l'estudi corresponent i no representar gràficament correctament les carreteres de l'Estat.  
- En relació al domini públic marítim-terrestre, la Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i de la Mar ha emés un informe referent a la fitació, a la classificació del sòl de l'àmbit afectat per la normativa de costes, als usos proposats, a la regulació normativa i al catàleg. Prèviament a l'aprovació definitiva, se'ls haurà de sol·licitar nou informe.  
  
Entre les diferents observacions que s'indiquen pot destacar-se la que es refereix a l'article 30 de la Llei de costes relativa a la no formació de pantalles amb les edificacions i a la limitació de l'edificabilitat dels sectors situats en la zona d'influència (500 metres).  
- L'Ajuntament de l'Alfàs del Pi informa en sentit desfavorable per la mala coordinació de les classificacions del sòl limítrof en la zona de Cap Blanc i pel traçat d'unes noves carreteres que n'afecten el terme.  
  
- L'Ajuntament de Benissa al·lega sobre edificacions i reserves de zones verdes classificades dins del LIC Serra de Bèrnia i Ferrer.  
- L'Ajuntament de Callosa d'en Sarrià assenyala, de manera resumida, incloure la xarxa de sanejament com a element estructural perquè les aigües residuals del municipi són tractades en l'EDAR d'Altea o el no preveure una variant a Altea la Vella per a millorar el trànsit de vehicles de transport de mercaderies per la CV-755 procedents de Callosa.  
  
Després que l'Ajuntament sol·licitara la DATE, el Servei Territorial d'Urbanisme ha remés els informes següents:  
  
Informe Administració pública consultada  
12.11.18 Servei Territorial d'Indústria i Energia  
27.09.19 Direcció General de Cultura i Patrimoni  
24.02.20 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
  
  
- Respecte al patrimoni cultural, l'informe del 27 de setembre de 2019 és desfavorable. De manera resumida, es refereix al contingut del Catàleg, als elements catalogats i a la no inclusió d'alguns elements, com podrien ser dues troballes paleontològiques.  
- L'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, signat el 24 de febrer de 2020. És de caràcter favorable a l'efecte de l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües, si bé amb un condicionant per als instruments de desenvolupament dels sectors de sòl urbanitzable (es descriu en l'apartat següent).  
També consta en l'expedient l'informe favorable al Pla de mobilitat. Va ser emés el 9 de desembre de 2019 pel Servei de Mobilitat a l'efecte de l'article 10.6 de la Llei 6/2011.  
Igualment, després d'aquesta sol·licitud l'Ajuntament ha remés el 22 de juliol de 2020 els informes següents, juntament amb un annex explicatiu sobre com s'incorporaran en la proposta de planejament:  
  
Informe Administració pública consultada  
12.02.20  
05.03.20 Direcció Territorial de la Conselleria Agricultura:  
- Demarcació Forestal  
- Secció de Qualitat Ambiental (matèria acústica)  
08.01.20 Subdirecció General de Medi Natural. Servei de Vida Silvestre (Xarxa Natura 2000)  
02.06.20 Direcció General de Política Territorial i Paisatge. Servei d'Ordenació del Territori (PATIVEL)  
20.02.20 Direcció General de Política Territorial i Paisatge. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (Paisatge)  
20.11.19 Diputació d'Alacant (carreteres)  
  
  
- L'informe de la demarcació forestal és favorable condicionat al fet que s'introduïsquen una sèrie de correccions en el document relatives a l'afecció al terreny forestal i a les vies pecuàries. En l'annex explicatiu es justifica com s'incorporarà en la proposta abans de l'aprovació definitiva.  
- La Secció de Qualitat Ambiental assenyala que, atés que es produeix una desclassificació de sòl respecte al planejament vigent i que no es proposen noves classificacions de sòl urbanitzable, no s'informa en relació als nivells acústics que hi ha. No obstant això, s'assenyala una sèrie de sectors i usos en què s'haurà de parar atenció als nivells sonors de recepció.  
- L'informe del 2 de juny de 2020, relatiu al PATIVEL, indica que la regulació d'usos ha d'ajustar-se als articles 12 i 13 de la normativa del PAT, justificar el percentatge de consolidació en la franja de 1.000 metres i concretar-se el traçat de la Via Litoral.  
- L'informe de la Diputació és favorable al tractament donat a la carretera CV-760.  
- El 8 de gener de 2020 s'emet una resolució que indica que el Pla no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, pel que no ha de sotmetre's a una avaluació detallada de repercussions sobre aquesta xarxa. A més, s'indica que les espècies catalogades es troben en espais de la Xarxa Natura o en sòls en què no es preveu cap afecció i que tampoc resulta afectada la microreserva del barranc de les Penyes.  
- En l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge del 20 de febrer de 2020 s'assenyalen les determinacions que cal incloure en el document (es descriuen en l'apartat següent), la verificació del qual es realitzarà per aquest servei prèviament a l'aprovació definitiva del pla.  
  
A instàncies de l'òrgan ambiental es va sol·licitar un informe aclaridor a la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge relatiu al còmput de sòl vacant de les activitats econòmiques, emés el 15 d'octubre de 2020.  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
D.0 - Valoració  
Es valora positivament l'interés per preservar els valors naturals de la serra de Bèrnia i possibilitar la desclassificació de sòls en l'àmbit d'aquesta, així com l'increment de la quantia de sòl no urbanitzable protegit.  
També és destacable l'esforç per a adaptar-se als criteris d'ordenació establits per l'ETCV i es valora favorablement la no inclusió del sector Algar.  
També es destaca el procés de participació pública que s'ha desenvolupat durant l'elaboració de la proposta de planejament.  
  
En línies generals, en la proposta d'ordenació s'han tingut en compte les afeccions ambientals existents, els informes sectorials rebuts i la legislació aplicable. No obstant això, es descriuen a continuació algunes diferències de criteri que convé que siguen solucionades.  
  
D.1 - Risc d'inundació. Adaptació al PATRICOVA  
- El 19 de juliol de 2019, el Servei d'Ordenació del Territori emet un informe favorable en relació al PATRICOVA i al risc d'inundació.  
  
En un primer moment, aquest departament va requerir l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat i s'ha aportat amb el pla. No obstant això, no s'ha entrat a valorar i no ha sigut aprovat perquè finalment s'ha optat per adaptar-se a la cartografia i mesures correctores del Pla director de defensa contra les avingudes a la comarca de la Marina Baixa, elaborat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Segons la cartografia, el risc està generat pel barranc dels Arcs i pel barranc del Barranquet. El primer afecta els sectors SR-3 Carbonera i l'SR-5 Cap Blanc. El segon, el sector ST-1 Pontet.  
El pla director esmentat adopta una sèrie de mesures correctores que eviten que aquests sectors siguen inundables, i es condiciona el desenvolupament d'aquests a l'execució, circumstància que s'ha inclòs en les fitxes de gestió dels tres sectors afectats:  
«El sector no podrà desenvolupar-se sense la prèvia o simultània execució de les obres necessàries per a complir amb les mesures correctores d'inundabilitat contingudes en el Pla director d'avingudes de la Marina Baixa».  
Les mesures que s'indiquen per als sectors SR-3 Carbonera i l'SR-5 Cap Blanc són:  
«En un primer tram aigües amunt de la rotonda del Camí Vell d'Alacant, la secció consisteix en l'execució de murs de maçoneria d'altura variable entre 1,50 i 2,00 metres. La longitud que han de cobrir aquests murs de maçoneria és de 610 metres, en dos trams discontinus de 500 i 110 metres en el marge esquerre i de 390 metres en tres trams discontinus de 35. 245 i 110 metres en el marge dret.  
Des d'aigües avall de l'encreuament amb l'N-332, es proposa una secció de 7 metres d'ample, amb solera de formigó i llit d'aigües baixes d'un metre d'ample. En el marge esquerre es manté el mur de formigó actual i en el marge dret es proposa un mur d'escullera formigonada de 0,5 m de grossària en la part superior i 2 metres en la part inferior consolidada en formigó en massa, amb una altura variable entre 2 i 5 metres. Aquesta secció es prolonga fins a la desembocadura en l'entorn de la zona de jocs infantils del marge esquerre. A partir d'aquest punt es planteja una secció de la mateixa amplària de 7 metres, amb un llit d'aigües baixes d'1 metre d'amplària i 0,5 metres de calat i amb les vores flanquejades per sengles murs de formigó revestits de maçoneria i d'altura variable entre 1 i 2 metres».  
  
I les mesures que s'indiquen per al sector ST-1 Pontet.  
«A. Adequació del llit i millora de les obres de pas. La solució en el cas del Barranquet està conformada per l'adequació del llit actual a una secció trapezial de 6 metres de base 2,0 metres d'altura, talussos 1H/2V revestits d'escullera de 0,8 metres de grossària. Se substituiran els pontons i passos inundables que no tenen secció suficient. En el cas del gual actual de 2,00 x 0,70, no es proposa augmentar-ne la capacitat, es deixa com a gual inundable en cas d'avingudes, sense que es produïsquen afeccions a habitatges. Ampliació de l'entrada al col·lector urbà que hi ha, actualment de dimensions d'1,50 x 2,00, per a augmentar l'amplària a 3,00 metres. Aquesta ampliació de l'entrada al col·lector ve motivada perquè la longitud de la transició, que ha de disposar de la secció del barranc al col·lector, siga la menor possible. Al final d'aquesta transició ha de disposar-se d'un arener per a la retenció de sòlids abans de l'entrada al col·lector.  
B. Àrea de laminació controlada. És necessària l'execució d'una àrea de laminació d'un volum aproximat de 125.000 m³, amb una profunditat de 2,00 metres, perquè el cabal punta que discorre per la canalització del barranc no siga superior als 35 m³/s, que és la capacitat màxima del col·lector en què acaba el traçat del barranc. La superfície és aproximadament de 6,20 ha. La ubicació de l'àrea de laminació està situada aigües amunt de l'AP-7 i queda reflectida en els plànols OE1. Està prevista l'adequació ambiental de la zona ocupada per l'àrea de laminació mitjançant la plantació de xops (Populis alba) i de matolls del tipus tamarit (Tamarix sp) i baladres (Nerium oleander)».  
  
- En l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el 24 de febrer de 2020, es posa com a condicionant que prèviament a l'aprovació dels instruments de planejament de desenvolupament dels sectors de sòl urbanitzable situats en zona de policia de llit públic o en el moment d'autorització de les obres es justifique la no afecció al règim de corrents i la viabilitat d'acord amb el Reglament de domini públic hidràulic.  
Els sectors afectats són ZND-RE1 Finca Alhama, ZND-RE2 Marimuntanya II, ZND-RE3 Carbonera, ZND-RE5 Cap Blanc, ZND-TR1 Pontet i ZND-IN1 Montagut/Expoaltea.  
- A més d'aquest condicionant, a l'hora de delimitar el sector i establir l'ordenació detallada s'hauran de tindre en compte dos articles de la legislació:  
Article 21 del RDL 7/15. El domini públic hidràulic se'n preservarà de la transformació urbanística mitjançant la classificació com a sòl rural (no urbanitzable).  
Article 23 del PATRICOVA, en què, entre altres qüestions, s'indica que «en cap cas s'inclouran els llits de rius o barrancs en l'àmbit d'un sector» i que «l'ordenació detallada dels sòls urbanitzables confrontants amb els llits haurà de disposar de terrenys destinats a espais lliures i zones verdes públiques».  
- El Pla de gestió de riscos d'inundació de la demarcació hidrogràfica del Xúquer (PGRI) vigent assenyala com una àrea de risc els barrancs Soler i Seguet situats a l'Àlfàs del Pi, per la qual cosa resulta afectat el sòl urbà ZUR-TR3 Cap Blanc.  
Perquè aquesta zona deixe de ser inundable requereix l'execució de mesures correctores (canalitzacions, àrees de laminació), que han d'executar-se en el terme municipal d'Alfàs del Pi. Fins hui no s'ha justificat el moment en què s'executaran aquestes ni qui les abonarà.  
  
Com se situen a l'Alfàs del Pi, es troben fora de l'àmbit d'actuació del Pla general estructural d'Altea, per la qual cosa l'execució no pot resoldre's des d'aquest pla. Actualment, s'està tramitant el Pla general de l'Alfàs del Pi (expediente 104/09 EAE) i l'últim informe del Servei d'Ordenació del Territori que consta en l'expedient relatiu al PATRICOVA és del 29 de novembre de 2019 i s'hi indica que per a poder comptar amb aquestes obres és necessari que tinguen consignació pressupostària.  
  
Per això, al contrari del que ocorre amb els tres sectors anteriors (SR-3 Carbonera, SR-5 Cap Blanc i ST-1 Pontet), no s'ha justificat que les obres vagen a executar-se de manera que la zona deixe de ser inundable. A més, ha de tindre's en compte que l'estudi d'inundabilitat presentat no es troba aprovat, sinó que segons s'assenyala en l'informe de la Confederació Hidrogràfica hauria d'esmenar-se.  
En conseqüència, fins hui no és viable el desenvolupament de l'àmbit del ZUR-TR3 Cap Blanc perquè no està solucionat el risc d'inundació pel qual no es pot classificar com a urbà i s'ha de conservar la condició de sòl rural. Més endavant, l'Ajuntament podrà justificar i certificar si tot o part de l'àmbit ZURT-TR3 té la condició d'urbà i detallar quines són les mesures que cal adoptar per a minimitzar els riscos d'inundabilitat. Aquestes mesures hauran d'obtindre l'informe favorable del Servei d'Ordenació del Territori, competent en la matèria, perquè puga considerar-se urbà.  
Nota: en la fitxa de zona s'adjudica un índex d'edificabilitat bruta de 0,81. Si bé ja no resulta aplicable pel que s'ha exposat anteriorment, s'entén que ha de tractar-se d'un error perquè supera el valor mitjà en relació amb l'article 30 de la Llei de costes.  
D.2 Adaptació al PATIVEL  
De manera resumida, podria indicar-se que el PATIVEL incideix en quatre aspectes de la proposta presentada:  
a) Percentatge de consolidació de l'edificació en la franja dels primers 1.000 metres des de la riba de la mar: per a poder classificar nous sòls urbanitzables en aquest àmbit aquest percentatge ha de superar el 70 %. La justificació que es compleix aquest aspecte s'ha aportat directament al Servei d'Ordenació del Territori (segons s'indica en l'informe del 02.06.2020) i serà incorporada en la memòria justificativa segons l'escrit explicatiu de l'Ajuntament del 22 de juliol de 2020.  
  
b) En la desembocadura del riu Algar, el Pla ha delimitat la zona ZRP-NA-LG3, que correspon amb un àmbit classificat com a sòl no urbanitzable de protecció litoral (litoral 1) pel PATIVEL. En aquesta zona preval el règim d'usos establit per l'article 9 del PATIVEL i la incorporació al Pla no ha quedat prou clara en l'escrit explicatiu del 22 de juliol de 2020.  
Deurà, per tant, modificar-se la redacció dels articles 61.6 i 62.6 de les normes urbanístiques amb la transcripció totalment o parcialment del text dels apartats de l'article 9 del PATIVEL que l'Ajuntament considere ajustats a les característiques concretes del municipi. Els apartats que no s'hi incloguen, així com la resta d'usos no previstos pel PATIVEL, no estaran permesos.  
Igualment, haurà de modificar-se la fitxa de la zona corresponent.  
c) El PATIVEL considera el riu Algar i el barranc dels Arcs com a corredors ecològics. En aquests, s'ha de mantindre una franja de 50 metres des de cada marge en la situació bàsica de sòl rural (article 12 del PATIVEL).  
El text explicatiu del 22 de juliol de 2020 és insuficient en aquest aspecte, per la qual cosa aquesta limitació també ha de traslladar-se a l'article 69 de les normes urbanístiques i a la delimitació dels sectors (i les fitxes d'aquests) ZND-RE- 3 i ZND-RE-5, perquè resulten afectats pel barranc dels Arcs.  
d) La Via Litoral és un itinerari apte per a la mobilitat no motoritzada que connecta tot el litoral de la Comunitat i que pertany a la infraestructura verda. Es regula en l'article 17 del PATIVEL i en la directriu 137 de l'ETCV.  
S'ha aportat un esborrany del traçat que en línies generals discorre prop de la costa; s'hi aprofiten majoritàriament els carrils bici disponibles. El traçat es complica entre els dos ports esportius de la Marina de Greenwich i Mar i Muntanya perquè el relleu és més accidentat.  
Respecte als principals elements naturals del municipi, se sobrevola el riu Algar per un pont amb un carril bici ja executat i en la zona del Mascarat s'aprofiten els camins disponibles.  
Igualment, es proposa realitzar els ajustos corresponents en les normes urbanístiques en la part corresponent a la infraestructura verda i s'incorpora un nové programa de paisatge.  
Aquesta proposta de traçat i de canvis legislatius ha sigut realitzada amb posterioritat a l'emissió de l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, per la qual cosa no ha pogut ser analitzada per aquest servei, cosa que fa necessari que es pronuncien sobre aquest tema per ser un element integrant de la infraestructura verda.  
D.3 - Adaptació a l'ETCV. Segellat de sòl  
- El planejament proposat ha de justificar i limitar el segellament del sòl. La Comissió Europea, per mitjà de l'Estratègia temàtica per a la protecció del sòl, ha inclòs el segellament del sòl (ocupació del sòl) com un greu problema a escala de la UE, que té en procés l'elaboració d'una directiva marc. El segellament del sòl provoca una pèrdua irreversible de les funcions biològiques del sòl, tant a escala del control de la infiltració/evaporació de l'aigua de pluja, com pel que fa al control dels escolaments, la fragmentació de paisatges i hàbitats, així com la pèrdua definitiva de sòl per a la producció d'aliments.  
L'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana es pronuncia en els mateixos termes i determina els creixements màxims admissibles per a cada municipi. En aquest cas, per a usos residencials el límit s'estableix en 1.154.324 m² i per a activitats econòmiques s'estableix en 312.446 m².  
Nota: en el document de referència s'indicava, sobre la base dels informes sectorials emesos, que les quanties eren de 669.954 m² i de 178.695 m² respectivament. No obstant això, en els nous informes elaborats, aquestes quanties han sigut modificades per considerar més creixement demogràfic i més creixement econòmic que la resta de la comarca en què s'inscriu. La taxa de creixement demogràfic passa de l'1,25 % anual al 2 %, mentre que la taxa de creixement econòmic passa de l'1,4 % al 2,25 %.  
El Servei d'Ordenació del Territori ha emés informes el 28 de febrer i el 21 de març de 2019, relatius al compliment d'aquests dos paràmetres, i es descriu a continuació el que s'hi indica.  
- El Pla proposa 1.241.593 m² de creixement residencial que superen en un 7 % el límit de l'ETCV. No obstant això, l'informe considera admissible aquesta superació sobre la base de tres premisses:  
D'una banda, per la gran quantitat de sòl desclassificat respecte al planejament vigent (s'estima en 8.037.300 m²). D'altra banda, pel canvi de model de creixement proposat que passa del model dispers de baixa densitat al model compacte de mitjana i alta densitat. Finalment, al fet que no es proposen nous creixements de sòl, sinó que s'utilitzen els que ja estan classificats en el planejament vigent.  
- Respecte a les activitats econòmiques, el Pla proposa tres sectors que sumen 390.900 m². Descomptades les àrees consolidades, suposen aproximadament 325.000 m² de nou sòl segellable. Aquesta quantia excedeix un 4 % respecte al que ha considerat l'ETCV (312.446 m²), però la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge l'ha considerat com a admissible.  
- Un dels principis que estableix l'ETCV per a l'ocupació racional i sostenible de sòl per a ús residencial (Directriu 78.h) és el d'evitar els continus urbans i les conurbacions no desitjades que afavoreixen models compactes discontinus. Per a evitar les conurbacions (directriu 90) s'indica que «els plans territorials i urbanístics establiran, com a mínim, una franja de sòl no urbanitzable de 500 metres entre els sòls urbans i urbanitzables d'uns nuclis urbans amb uns altres, sempre que la realitat física i ambiental ho permeten».   
En la zona de Cap Blanc, en el límit amb l'Alfàs del Pi, aquest criteri no s'està complint perquè s'ha dut el sector fins al límit del terme.  
  
Tal com ha manifestat l'Ajuntament de l'Alfàs del Pi durant la tramitació del nou Pla general propi, estan projectant connectors ambientals entre l'interior i la costa per a deixar zones lliures d'edificació. Per a això, en l'última proposta han deixat lliure d'edificació la zona que confronta amb el sector Cap Blanc, per la qual cosa han eliminat un sòl urbanitzable previst pel planejament vigent.  
En el municipi d'Altea s'ha d'actuar de la mateixa manera amb el manteniment d'una zona de sòl no urbanitzable al costat del límit del terme, a fi d'evitar la conurbació esmentada i procurar classificacions de sòl concordants.  
D.4 - Sòl no urbanitzable: ús d'habitatge aïllat i familiar  
- L'article 197.1.b de la LOTUP regula la implantació d'habitatges aïllats i familiars en el sòl no urbanitzable i estableix una parcel·la mínima d'1 ha. D'aquesta manera, la legislació urbanística ha definit la capacitat de càrrega del sòl per a albergar aquesta mena d'ús, a fi de mantindre'n el caràcter rural.  
El Pla preveu la possibilitat de construir noves edificacions per a implantar aquest ús en les zones ZRC-AG1 i ZRC-AG2. La superfície d'aquestes zones, d'acord amb les fitxes aportades, ascendeix a 612,97 ha (284,73 + 328,24), per la qual cosa aquest sòl tindria capacitat per a albergar 613 habitatges.  
No s'han aportat dades dels habitatges que hi ha actualment. No obstant això, per mitjà de l'estudi de la foto aèria s'han pogut comptabilitzar aproximadament uns 647 habitatges en la zona ZRC-AG1 i altres 369 habitatges en la zona ZRC-AG2, que sumen entre els dos 1.016 habitatges.  
Això suposa que amb els habitatges disponibles en l'actualitat ja s'ha absorbit la capacitat que té el sòl per a albergar noves edificacions destinades a aquest ús en les dues zones esmentades.  
- Si l'habitatge està vinculat a l'activitat agrícola, la LOTUP permet eximir del requisit de la superfície mínima de parcel·la d'1 ha sempre que es complisquen una sèrie de requisits.  
En la zona ZRP-AG l'habitatge que es permet implantar és el que està vinculada a l'activitat agrària, per la qual cosa s'ha d'incloure en la redacció de les normes urbanístiques del Pla els requisits descrits en l'article 197.b de la LOTUP (informes previs necessaris, condició d'agricultor professional, superfície mínima, vinculació a l'explotació...).  
- En les zones de sòl no urbanitzable protegit ZRP-NA-MU i ZRP-NA-LG es permet implantar nous habitatges mitjançant la rehabilitació d'edificacions que hi ha legalment establides.  
L'EATE no ha identificat el tipus, el nombre, ni la localització de les construccions que podrien ser objecte de rehabilitació, ni s'han avaluat els efectes que causaria sobre el medi la implantació d'habitatges en el sòl protegit i amb consideració de les obres complementàries necessàries per al condicionament (accessibilitat, trasllat de materials o d'implantació d'instal·lacions per a dotar als habitatges dels serveis bàsics).  
Tampoc s'han valorat els riscos naturals o induïts que afecten aquests sòls i que poden ser determinants en la viabilitat de l'ús (risc d'incendi forestal en les zones de ZRP-NA-MU; risc d'inundació en determinades àrees de ZRP-NA-LG, etc.).  
Igualment, hauria de justificar-se que aquestes actuacions s'emmarquen dins de les previstes per l'article 26.c de la LOTUP, circumstància que tampoc s'ha realitzat.  
Els efectes derivats de l'ús de nous habitatges en construccions actuals tenen un elevat grau d'incertesa. No es pot concloure que la preservació dels valors que han motivat la protecció d'aquests sòls quede garantida i, per tant, des del punt de vista ambiental, no es considera un ús acceptable.  
- En la zona ZRC-AG1\*, per tractar-se d'un nucli tradicional catalogat, pot permetre's aquest ús.  
D.5 - Sòl no urbanitzable: ús d'explotació de pedreres, extracció d'àrids i similars  
- En l'article 61.1 NU es permet aquest ús en les zones ZRC-AG1 i ZRC-AG2.  
En l'article 197.1.c de la LOTUP es regula aquest ús i per a la implantació s'imposa la condició de separar-se 500 metres de l'ús residencial, llevat que s'adopten mesures correctores. Per la gran profusió d'habitatges aïllats que hi ha en aquesta zona, es fa molt difícil que s'implanten noves activitats d'aquesta mena perquè no es compliria amb el requisit de la distància i seria complex adoptar mesures correctores per a evitar les molèsties que pogueren generar.  
A més, per les característiques econòmiques del municipi, vinculat majoritàriament al turisme de platja, no resulta molt adequat per l'afecció paisatgística que generen aquestes activitats quan se situen prop de la costa com es proposa.  
Per això, s'ha de prohibir la implantació de noves activitats vinculades a aquest ús en aquestes zones i procedir a regular el manteniment i la restauració de les activitats que ja hi són presents.  
- S'ha establit una zona específica per a aquest ús, ZRC-EX, en què s'emplaça una activitat actual. Respecte als sòls urbans i urbanitzables es compleix la distància de separació, però no respecte a l'ús residencial que hi ha en l'SNU.  
Per aquest motiu, en les NU s'hauran d'introduir les mesures correctores necessàries per a fer compatibles els dos usos.  
D.6 - Sòl no urbanitzable: ús de ramaderia intensiva.  
L'article 60.1 i les NU permeten la implantació d'aquest ús en les zones ZRC- AG1, ZRC-AG2 i ZRP-AG, amb l'establiment com a condició d'una distància de separació de 100 metres amb els habitatges preexistents.  
Es desconeix com s'ha obtingut aquesta distància de 100 metres perquè no s'ha trobat cap justificació per a establir-la en l'EATE.  
  
La legislació vigent del sector porcí estableix una distància mínima de 1.000 metres respecte als sòls urbans, urbanitzables i nuclis de població en compliment de l'article 5.2.4 del RD 324/2000, de 3 de març, per a bestiar porcí (i per l'actual RD 306/2020).  
Per a la resta d'espècies no hi ha cap legislació que n'establisca perquè l'article 53 de la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, s'ha derogat, si bé davant la falta d'estudis específics que ajuden a determinar com seria la distància, s'estima convenient adoptar la que establia aquest article 53, que per a la població estimada pel Pla per a aquest municipi seria igualment de 1.000 metres.  
Una vegada es trasllada la limitació de la distància a la proposta d'ordenació s'observa que no resulta físicament possible implantar aquesta mena d'activitats en les zones en què les NU ho permeten.  
Consegüentment, s'eliminarà l'article 60.1.i NU. Respecte a les granges que hi ha legalment establides, haurà de decidir-se si queden fora d'ordenació o si se'n regula el manteniment i, en cas d'ampliació, serà necessari que s'estudien les molèsties sobre l'ús residencial (entre les quals almenys s'inclourà l'elaboració d'estudis olfatomètrics) i es determine cas per cas la viabilitat d'aquesta ampliació (nota: en l'EATE s'indica que l'ús és pràcticament inexistent).  
  
D.7 - Sòl no urbanitzable: activitats terciàries  
- Les zones ZRC-AG1 i ZRC-AG2 són les triades perquè alberguen aquests usos, que són més restrictius en la resta de zones.  
De manera resumida, de la resta de zones poden destacar-se els usos permesos següents:  
ZRP-AG: Tractament de residus procedents de podes vegetals i de xarxes de subministrament.  
ZRP-NA-MU (forestal): turisme actiu i d'aventura.  
ZRP-NA-LG1 (Xarxa Natura 2000): turisme actiu i d'aventura.   
ZRP-NA-LG2 (zona humida): centres científics o de conservació.  
  
- Els usos d'establiment d'allotjament turístic i restauració venen regulats en l'article 197.1.f.1 de la LOTUP i la implantació requereix una distància mínima de separació de 5 km amb sòl vacant amb qualificació apta per a albergar-los. A causa de la disponibilitat de sòl en l'urbà i en els nous urbanitzables, aquest requisit n'hi impossibilita l'emplaçament i així s'ha considerat en les NU, sense preveure-ho en cap de les zones.  
La proposta tampoc recull les dues excepcions a aquesta regla que preveu aquest article de la LOTUP: que siga d'interés per al desenvolupament del turisme rural (que requerirà un informe favorable en matèria de turisme) o bé que es procedisca a la recuperació del patrimoni arquitectònic en el medi rural (per aplicació de l'article 201.3 de la LOTUP).  
D.8 - Sòl no urbanitzable: ús d'activitats industrials i productives  
  
- De la mateixa manera que en el cas anterior, no tots els usos previstos per la LOTUP es permeten en el pla.  
D'aquesta manera, únicament les activitats de transformació i comercialització del sector primari es preveuen en ZRC-AG1, ZRC-AG2 i ZRP-AG, mentre que les de baixa rendibilitat per unitat de superfície únicament en ZRC-AG1 (en les zones costaneres s'ha tingut en compte també la limitació de 1000 metres des de la riba de la mar establida pel PATIVEL).  
- Malgrat això, ha de recordar-se que en ZRC-AG1 i ZRC-AG2 són els llocs en què més abunda la presència d'habitatges unifamiliars, per la qual cosa la implantació de nous usos industrials podria generar una afecció sobre aquests (soroll, pols, aire, mobilitat…) que ha de ser estudiada.  
Per això, haurà d'incloure's en les normes urbanístiques que la implantació dels usos industrials en el sòl no urbanitzable requerirà l'estudi de les afeccions possibles que es pogueren generar sobre els habitatges i l'adopció de les mesures correctores corresponents, a més de donar audiència durant la tramitació als usuaris d'aquests habitatges.  
  
D.9 - Sòl no urbanitzable: règim d'usos en el sòl protegit  
- La regulació general d'usos que es realitza en l'article 197 de la LOTUP per al sòl no urbanitzable, l'anàlisi de la qual s'ha realitzat en els apartats anteriors, està supeditada a les determinacions de l'article 26 de la LOTUP per als sòls protegits pels valors ambientals, paisatgístics, culturals, econòmics d'aquests o per la presència de riscos naturals i induïts. En aquests sòls protegits únicament es permeten:  
Els usos que són compatibles amb el manteniment, la conservació, la millora, l'aprofitament i la posada en valor dels recursos protegits, així com els necessaris per a limitar els riscos.  
Les activitats relacionades amb la utilització, l'aprofitament o la captura dels recursos naturals (vent, sol, aigua, minerals), sempre que no generen impactes significatius en el medi ambient o si l'interés públic preval (o és compatible) amb els valors ambientals amb avaluació prèvia de l'impacte ambiental.  
  
Obres i instal·lacions necessàries per a la gestió dels béns de domini públic, serveis públics i activitats d'utilitat pública o d'interés general.  
  
- En la proposta realitzada, pels valors ambientals s'han delimitat les zones ZRP-NA-LG1 (Xarxa Natura 2000), ZRP-NA-LG2 (zones humides), ZRP-NA-LG3 (PATIVEL) i ZRP-NA-MU (sòl forestal); pels valors econòmics s'ha delimitat la zona ZRP-AG (agrícola).  
  
- En general, els usos previstos en les normes urbanístiques en aquesta mena de sòl són admissibles amb les excepcions següents:  
Article 61.5.c NU: en les zones rurals protegides (ZRP-NA-LG1 i DPL-NI-YM-5) es permet la implantació d'instal·lacions recreatives públiques. La descripció de l'ús esmentat és molt àmplia i pot donar lloc a males interpretacions. S'haurà de modificar per a ajustar-la a un ús previst en la LOTUP, tenint també en compte que per tractar-se d'un sòl protegit haurà de complir-se l'art.26.c de la LOTUP.  
  
Article 61.6.d NU: en la zona ZRP-NA-LG3, es repeteix aquesta circumstància i haurà de ser corregit de la mateixa manera.  
(nota: la incidència respecte als habitatges unifamiliars ja s'ha descrit en l'apartat D.4)  
D.10 - Sectors Montagut industrial - Expoaltea  
Els dos es troben al costat del terme municipal de la Nucia, confrontant amb la CV-760.  
- Segons s'indica en la memòria justificativa:  
Montagut es va generar a conseqüència d'erradicar del nucli urbà algunes indústries pels problemes de trànsit i d'incompatibilitat amb els usos residencials. Es troba parcialment consolidat.  
Expoaltea pretén proporcionar sòl apte per a la implantació de l'activitat industrial del municipi. L'empresa pública municipal i la cooperativa agrícola plantegen localitzar-s'hi (la cooperativa ja està instal·lada sobre la base d'una DIC). L'objecte també és traslladar la resta d'indústries que hi ha en el casc, així com generar una oferta per a diversificar l'activitat econòmica del municipi. Amb la seua gestió es pretén obtindre sòl per a un nou cementeri i un tanatori.  
  
- En el document de referència emés s'indicava, perquè foren viables aquests sectors, que es devia:  
Justificar «sobre la base de les unitats ambientals, la no protecció d'aquest sòl si tinguera les mateixes característiques que el confrontant».  
Justificar «la compatibilitat de l'industrial per a implantar amb el sòl urbà residencial disponible».  
«Proposar-se alternatives d'ubicació».  
«Adequarà el creixement d'aquesta mena de sòl a un estudi de demanda».  
«Es tindrà en compte la dada de l'Estratègia territorial».  
Els dos últims aspectes han quedat justificats per aproximar-se a les quanties assenyalades per l'ETCV i obtindre l'informe favorable sobre aquest tema. No obstant això, la resta de qüestions no han sigut analitzades en la documentació presentada.  
En qualsevol cas, si la justificació per a crear el sector és allunyar els usos industrials disponibles en el nucli urbà per les molèsties que causa a l'ús residencial i pels problemes de trànsit que es generen, aquest mateix argument serviria per a justificar que l'emplaçament triat no és l'adequat per les molèsties que es causarien als usos residencials que hi ha en les urbanitzacions confrontants de la Nucia. El que s'estaria fent és traslladar un problema d'un lloc a un altre, canviar una població afectada per una altra.  
Quant a la zona proposada per a transformar cal diferenciar dos àmbits separats per la presència de la CV-760.  
Respecte als sòls situats al sud de la CV-760, no hi ha cap inconvenient perquè es mantinga l'extensió proposada com a sòl urbanitzable industrial pel fet que en l'actualitat ja es troba edificada majoritàriament per a aquests usos. No obstant això, a l'hora de realitzar l'ordenació detallada haurà de situar-se la zona verda confrontant el sòl urbà residencial Montagut, tenint en compte que han de preservar-se els exemplars de Teucrium lepicephalum identificats.  
No obstant això, els terrenys situats al nord de la CV-760 no es considera que deguen destinar-se a ús industrial. D'una banda, ha d'haver-hi una zona de transició amb la zona residencial de la Nucia per a evitar la conurbació amb aquest municipi i amb el sòl no urbanitzable protegit. Per a això, s'haurà de mantindre en l'estat actual el Tossal de Montagut i la zona arbrada confrontant, amb sòls de més pendent considerats com a forestals pel PATFOR.  
En aquesta zona arbrada s'ha proposat el PQI-7, per la qual cosa se li haurà de buscar un emplaçament alternatiu. El Tossal s'ha classificat com a PVJ-12 i és una qüestió urbanística determinar si és compatible amb el manteniment del sòl en l'estat actual.  
La resta del sòl proposat com a urbanitzable al nord de la carretera ja es troba transformat per la presència d'una nau industrial i de diversos habitatges, per la qual cosa no hi ha continuïtat amb l'SNU protegit. En aquesta zona hauria de proposar-se un ús que siga compatible amb els habitatges actuals, sense ser adequat l'ús industrial proposat i ser més recomanable un ús dotacional (per exemple, el PQI-7).  
  
D.11 - Sector RE-5 Cap Blanc  
- Confrontant amb el terme de l'Alfàs del Pi, se situa entre el sòl urbà de tolerància industrial i la mar Mediterrània. Pretén donar continuïtat i tancar el sòl urbà pel sud. El 52 % es destinarà a residencial, el 35 % a ús hoteler i un 13 % a terciari.  
El desenvolupament possibilitarà la creació d'un passeig marítim i una zona verda que connecte l'Albir amb el port d'Altea i crear un viari que permeta alliberar el trànsit de la primera línia de la mar.  
En els primers 100 metres des de la costa es localitzarà el passeig esmentat, a més d'espais lliures i zones esportives, amb el respecte de les edificacions que hi ha legalment implantades.  
Entre els 100 i els 200 metres des de la costa es mantindran les edificacions actuals, permetent la possibilitat de construir habitatges unifamiliars en els espais buits.  
Els usos terciaris es localitzaran majoritàriament al costat del sòl urbà industrial.  
L'edificació es realitzarà de manera escalonada fins a un màxim de quatre altures.  
- En el document de referència emés s'indicava per a aquest sector que:  
«Haurà d'avaluar-se la desclassificació dels sòls urbanitzables no ordenats detalladament situats al sud del terme municipal que, encara que estiguen classificats pel planejament vigent, no s'han desenvolupat i podrien constituir l'única franja de costa lliure d'edificació, cosa que garanteix al seu torn el compliment de l'article 32 de la LOTPP i el 42 del Reglament de paisatge».  
Referent a això, s'ha de tindre en compte que el document de referència és anterior a l'elaboració i l'aprovació del PATIVEL. Ha sigut en aquest PAT en què s'han establit els criteris per a desenvolupar o desclassificar sectors en la zona de costa.  
D'una banda, en el PATIVEL no es preveu la desclassificació del sector; d'altra banda, per situar-se en sòl comú del litoral resultaria d'aplicació l'article 13. En aquest sentit, tal com es descriu en l'apartat D.2, ha sigut el Servei d'Ordenació del Territori el que ha verificat el compliment de l'article 13 esmentat i la justificació s'inclourà en la documentació del pla.  
L'article 32 de la LOTPP es refereix a l'objecte dels estudis de paisatge, mentre que l'article 42 del Reglament de paisatge es refereix a les normes d'integració paisatgística (totes dues legislacions han sigut substituïdes per la LOTUP). Es refereixen a l'estudi de l'afecció paisatgística pel qual s'ha elaborat un estudi de paisatge específic en el Pla general. En la fitxa del sector s'han introduït els condicionants per a una adequada integració i que breument s'han descrit en els paràgrafs anteriors.  
- S'ha de tindre en compte que els límits d'aquest sector patiran una variació tal com ja s'ha indicat. D'una banda, el límit sud s'haurà de recular del límit del terme per a evitar la conurbació (directriu 90 ETCV, veure l'apartat D.3). D'altra banda, el límit nord s'ha d'allunyar 50 metres del barranc dels Arcs per a mantindre el corredor ecològic (article 12 del PATIVEL, veure l'apartat D.2).  
S'ha plantejat la disposició d'un espai lliure en la primera línia de la mar (primers 100 metres), que es considera adequat. No obstant això, en el cas que no siga possible portar-lo a la pràctica per les edificacions actuals, o en el cas que es dispose de més reserva de sòl destinat a zones verdes, aquest es localitzarà de manera preferent en el límit nord-est (al costat del barranc) per a buscar més permeabilitat i més superfície lliure d'edificacions entre la costa i l'interior.  
  
D.12 - Zones verdes de la xarxa primària  
- S'ha proposat la localització de dues zones verdes que pertanyen a la xarxa primària, el PVP-1 parc Serra d'Altea i el PVJ-1, dins del LIC Serra de Bèrnia i Ferrer.  
Els sòls triats es caracteritzen per un elevat pendent, per ser rocosos i de difícil accessibilitat.  
En l'annex IV punt III.3 de la LOTUP, s'estableixen les condicions funcionals i dimensionals que han de complir aquestes zones verdes públiques:  
Posseir condicions apropiades per a la plantació d'espècies vegetals en almenys un 50 % de la superfície.  
La posició serà la que preste millor servei als residents i usuaris; queden prohibides les localitzacions de difícil accés per als vianants o la falta de centralitat que no es compense amb uns altres avantatges per a aquests.  
Mai es destinaran a zona verda porcions residuals de la parcel·lació.  
  
L'emplaçament evitarà les zones de topografia natural que encarisquen en excés la urbanització o que impliquen desmunts d'impacte paisatgístic inadequat.  
El 25 de setembre de 2015 l'Assemblea General de l'ONU va adoptar l'Agenda 2030 per al Desenvolupament Sostenible. L'Agenda planteja 17 objectius (ODS) amb 169 metes de caràcter integrat i indivisible que abasten les esferes econòmica, social i ambiental. L'estratègia és una guia per als programes de desenvolupament durant els 15 anys següents mitjançant la qual els Estats s'han compromés a implementar-la.  
L'objectiu número 11, ODS 11, pretén aconseguir que les ciutats i els assentaments humans siguen inclusius, segurs, resilients i sostenibles. Una de les metes és proporcionar accés universal a zones verdes i espais públics, especialment per a dones, xiquets, gent gran i persones amb discapacitat.  
Es considera que els espais designats no compleixen aquest requisit perquè no persegueixen un desenvolupament sostenible, ni els criteris de la LOTUP.  
- La viabilitat d'aquest sòl com a zona verda de la xarxa primària correspon determinar-la a la Direcció General d'Urbanisme, encara que no s'ha d'oblidar l'informe recent emés per al Pla general de la Nucia pel Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant, que entre altres qüestions assenyalava que «els PVP han d'estar interconnectats i distribuïts de manera equilibrada en el territori i la posició serà la que preste millor servei als residents i usuaris».  
En qualsevol cas, des del punt de vista ambiental, aquestes zones han de conservar-se en l'estat actual i evitar-ne la transformació.  
D.13 - Infraestructura verda i paisatge  
L'últim informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge que consta en l'expedient és del 20 de febrer de 2020 i es conclou de manera resumida que es deurà:  
- Subdividir la unitat de paisatge de l'Horta.  
- Completar la infraestructura verda a escala estructural amb els sòls urbanitzats situats en la zona sud de la desembocadura del riu Algar.  
- Establir en la normativa o en les fitxes dels sectors l'obligació que tenen aquests de completar la infraestructura verda.  
- Modificar de manera expressa l'objecte dels estudis d'integració paisatgística.  
Aquest servei comprovarà que s'han complit aquestes qüestions amb caràcter previ a l'aprovació definitiva.  
En l'annex justificatiu presentat per l'Ajuntament se n'indica la introducció en la proposta.  
D.14 - Recurs hídric  
D'acord amb el que indica l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer del 24 de febrer de 2020, el municipi es proveeix dels drets següents:  
  
Titular Proveïment de cabal m³/any  
Ajuntament Terme municipal 1.451.049  
APOBERSA Urbanitzacions serra 928.623  
Aryjan La Nucia, SL. Serra d'Altea II, Urlisa III, El Áramo 566.141  
Consorci d'aigües de la Marina Baixa Terme municipal 1.200.000  
 Total 4.145.813  
  
  
Segons les dades aportades a la Confederació, la demanda requerida pel Pla és de 4.113.577 m³/any, que és inferior a la quantia de subministrament per la qual s'emet un informe favorable als efectes previstos en l'article 25.4 TR de la Llei d'aigües.  
S'ha aportat un estudi de disponibilitat de recursos hídrics en el qual es justifica la demanda necessària. Al municipi hi ha dues empreses subministradores.  
Una d'aquestes proveeix a algunes urbanitzacions situades en la serra (Alhama Candela, Serra d'Altea, Urlisa, Mascarat). En aquesta zona s'estima una població potencial de 16.335 habitants amb unes necessitats hídriques de 195 l/hab/any (calculades segons el consum actual), que suposaran 1.167.530,25 m³/any.  
L'altra empresa subministra a la resta del municipi (excepte el sector Santa Clara que es proveeix des de Callosa d'en Sarrià). En aquesta zona s'estima una població potencial de 31.640 habitants amb unes necessitats hídriques de 136,11 l/hab/any (calculades segons el consum actual), que suposaran 1.571.892,63 m³/any.  
Les necessitats de l'ús terciari es realitzen en funció de la superfície prevista i d'un consum de 0,5 m³/m²/any. L'estudi preveu una superfície d'ús terciari de 425.445 m² (hi inclou 90.000 m² en Cap Blanc), cosa que suposarà una nova demanda de 212.722,66 m³/any. Si se suma als consums actuals, suposarà uns requeriments de 593.983,66 m³/any.  
  
L'estudi posteriorment estima el rendiment de la xarxa en un 80 % i incrementa el cabal necessari fins a aconseguir els 4.113.577 m³/any considerats per la Confederació.  
S'ha trobat a faltar la inclusió d'una normativa per a protegir els punts de captació d'aigua per al consum humà.  
D.15 - Aigües residuals  
Les aigües residuals generades en el municipi són tractades pels sistemes de depuració següents:  
  
Nom Capacitat disseny   
(m³/dia) Influent actual  
 (m³/dia)  
Altea 12.000 11.256  
Santa Clara 140 59  
Paradís 217 14  
Golf 168 43  
Golf-viver 96 46  
La Llenya 139 36  
Mascarat 580 364  
Monterrico 80 9  
Galera de les Palmeres 96 24  
Toix-Mascarat 800 128  
Total 14.316 11.979  
  
  
De l'anàlisi de la taula es desprén que, excepte l'EDAR d'Altea, la resta de les EDAR tenen un volum d'influent actual molt inferior al cabal de disseny, cosa que pot ser l'indici que una part important dels sectors que serveixen no es troben connectats i, per tant, no efectuen una gestió de les aigües residuals adequada.  
Es considera, per tant, que el POP haurà d'abordar aquesta problemàtica i establir els terminis i mesures que cal aplicar per a corregir-ho.  
Totes donen servei al municipi, excepte la d'Altea, a què també aboquen els municipis de la Nucia, Callosa d'en Sarrià i Polop.  
L'EPSAR assenyala en l'informe que el desenvolupament del Pla suposarà un increment de 513 m³/dia de cabal, i la viabilitat dels sistemes públics de tractament que hi ha sempre que es complisquen catorze condicionants, dels quals se'n poden destacar la previsió d'una àrea de reserva per a ampliacions possibles, l'ordenació dels col·lectors generals o la sol·licitud d'informe sobre la capacitat del sistema de sanejament en el moment de tramitació dels instruments de desenvolupament.  
L'EDAR d'Altea es denomina PQI-2 (xarxa primària / equipament / infraestructura) i preveu una superfície per a ampliar-lo.  
D.16 - Contaminació acústica  
- Tant l'estudi acústic elaborat com l'informe de la secció de qualitat ambiental del 5 de març de 2020 parteixen d'una premissa errònia, per la qual cosa han de ser revisats.  
En l'estudi acústic s'indica que en la proposta es produeix una desclassificació (cert) de sòl respecte al planejament vigent, que no es proposen noves classificacions de sòl urbanitzable (error), que, per tant, no és necessari realitzar assajos acústics, i que les mesures correctores adoptades són informatives.  
Si bé s'han realitzat assajos acústics per a conéixer la situació del municipi, a causa de l'afirmació realitzada, la Secció de Qualitat Ambiental no ha informat en relació als nivells acústics actuals.  
L'error s'ha produït perquè no s'ha tingut en compte que el sector Montagut/Expoaltea és nou, que no està previst en el planejament vigent i que no se n'ha aprovat definitivament la reclassificació.  
  
Si bé els usos del sector industrial/terciari són els més tolerants respecte als nivells de soroll previstos en la normativa, això no impedeix que s'hagen d'estudiar i informar, i més tenint en compte que es localitza al costat d'una font de soroll com és la carretera CV-760. També s'ha de considerar que són una font de soroll i que poden generar molèsties als usos residencials veïns.  
- La resta de sectors sí que estaven previstos en el planejament vigent, però això no significa que no s'haja d'estudiar l'afecció acústica i adoptar mesures correctores en cas necessari.  
Segons l'informe de la secció de qualitat ambiental en els sectors ZND-RE2 Marimuntanya II, ZND-RE3 Carbonera, ZND-RE5 Cap Blanc i ZND-TR-1 Pontet serà necessari comprovar els nivells sonors perquè no se superen els que s'estableix en l'annex de la Llei 7/2002.  
Aquesta afecció podrà incidir en l'ordenació detallada d'aquests sectors i és possible que siga necessari adoptar mesures correctores.  
  
L'anàlisi de l'afecció, i si és procedent la correcció, s'haurà de realitzar en la tramitació dels plans d'ordenació detallada corresponents o en el POP del PGE, per la qual cosa serà necessari introduir en la fitxa d'aquests sectors la necessitat d'elaborar estudis acústics.  
  
En el cas que siga necessari adoptar mesures correctores, s'optarà prioritàriament per allunyar la font de soroll dels receptors. Com a última mesura s'instal·laran pantalles acústiques per l'afecció paisatgística que generen i, en aquest cas, són preferibles les executades amb elements naturals.  
- La implantació del nou equipament docent, PQE-d4, tampoc estava prevista en el planejament vigent. Per això, per a la implantació d'aquest serà necessari estudiar els nivells sonors, més encara si tenim en compte que se situa al costat de la ronda de circumval·lació.  
D.17 - Gestió de residus en sòl industrial  
El 26 d'abril de 2019 es va publicar en el DOGV la revisió del PIRCV (el PIRCVA), el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, que té per objecte establir les disposicions necessàries per a l'ordenació material i territorial de les activitats de gestió de residus, per la qual cosa caldrà atendre'n les determinacions.  
En el planejament urbanístic de noves zones industrials o que preveja l'ordenació de sectors de sòl urbanitzable d'ús predominant industrial s'haurà de preveure que hi haja una o diverses parcel·les la qualificació urbanística de les quals permeta albergar, almenys, una infraestructura de transferència de residus industrials, perillosos i no perillosos.  
  
En aquesta llei s'indica que, en relació amb els polígons industrials actuals, aquesta obligatorietat deurà també ser prevista en les revisions del planejament general que s'efectuen a partir de l'entrada en vigor del PIRCVA.  
D.18 - Errors materials  
S'han observat alguns errors de redacció o mancances en el document que convé corregir:  
En l'apartat 7.1 de l'EATE (mesures protectores) es fa referència a classificacions de sòl d'un altre municipi.  
En l'última versió de l'EATE no s'ha inclòs el resum no tècnic, tal com s'indica en l'apartat k de l'annex VII de la LOTUP.  
No concorden les superfícies dels quadres de la memòria justificativa i els de les fitxes de gestió dels sectors.  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament  
L'apartat 3.1.3 de la memòria justificativa descriu el procés que cal seguir. Es proposa la creació d'un sistema d'indicadors de sostenibilitat emmarcats en set àmbits d'actuació (sis d'ocupació de sòl, un d'espai públic i habitabilitat, tres de mobilitat i serveis, un de complexitat urbana, cinc d'espais verds i biodiversitat, set de metabolisme urbà, tres de cohesió social, i dos d'infraestructura verda i paisatge). Aquests indicadors s'incorporen en l'article 11 NU, en l'EATE, en l'expedient de l'EATE i en un document independent.  
Aquest sistema d'indicadors està basat en el que proposa el Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí, aprovat el 25 de novembre de 2010 pel grup de treball d'indicadors del projecte de la Xarxa de Xarxes de Desenvolupament Local Sostenible amb la col·laboració de l'Agència d'Ecologia Urbana de Barcelona, amb l'adaptació de la llista d'indicadors a les necessitats i les característiques d'Altea.  
L'Ajuntament elaborarà un informe de seguiment cada quatre anys.  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals  
D'acord amb el que es disposa en l'article 54 de la LOTUP i amb els fonaments que s'han exposat, es PROPOSA considerar acceptable des del punt de vista ambiental aquesta declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural d'Altea presentada per l'Ajuntament, sempre que s'hi incorporen, abans de l'aprovació definitiva, les determinacions següents:  
  
1. No es podrà classificar com a sòl urbà la zona ZUR-TR3 Cap Blanc i haurà de considerar-se com a sòl rural fins que no es justifique que no hi ha risc d'inundació. Per a fer-ho, s'haurà d'obtindre un informe favorable del Servei d'Ordenació del Territori (veure l'apartat D.1).  
Una vegada realitzada aquesta justificació, correspondrà a l'òrgan substantiu valorar si el sòl urbà delimitat compleix els requisits per a aquesta classificació o si ha de considerar-se una altra classificació.  
2. Haurà d'excloure's dels sectors els llits dels rius i barrancs per aplicació de l'article 21 del RDL 7/15, del domini públic hidràulic, i l'article 23 del PATRICOVA. Igualment, s'haurà d'incloure en les fitxes dels sectors afectats la disposició d'espais lliures i zones verdes al costat d'aquests (veure l'apartat D.1).  
A més, el riu Algar i el barranc dels Arcs són considerats corredors ecològics pel PATIVEL, per la qual cosa s'haurà de mantindre una franja de 50 metres des de cada marge en la situació bàsica de sòl rural, amb excepció dels trams de sòl classificat com a urbà pel planejament vigent (veure l'apartat D.2).  
3. Com a adaptació al PATIVEL, haurà de modificar-se la redacció dels articles 61.2, 62.6 i 69 de les NU en els termes assenyalats en l'apartat D.2.  
En la memòria justificativa s'inclourà la justificació del compliment de l'article 13 del PATIVEL.  
4. El límit sud del sector Cap Blanc es tornarà a delimitar de manera que s'evite la conurbació amb l'Alfàs del Pi en aplicació de la directriu 90 de l'ETCV (veure els apartats D.3 i D11).  
5. No es considera acceptable des del punt de vista ambiental l'ús de nou habitatge aïllat i familiar en tot el sòl no urbanitzable del municipi, excepte en la zona ZRP-AG, en què es permetrà si està vinculada a l'activitat agrària i, en aquest cas, serà necessari modificar l'article 61.8 de les normes urbanístiques per a incloure tots els requisits descrits en l'article 197.b de la LOTUP (veure l'apartat D.4).  
També es permetrà en ZRC-AG1\*, per tractar-se d'un nucli tradicional catalogat.  
6. Haurà de modificar-se la regulació dels usos en el sòl no urbanitzable en els termes expressats en l'apartat D.5 (explotació de pedreres, extracció d'àrids i similars), D.6 (ramaderia intensiva), D.7 (activitats terciàries), D.8 (activitats industrials) i D.9 (sòl protegit).  
  
7. En relació amb la proposta de delimitació dels sectors urbanitzables d'ús industrial Montagut industrial i Expoaltea, en la zona situada al nord de la carretera CV-760 no podran implantar-se usos destinats a activitats econòmiques (veure l'apartat D.10).  
Els sòls destinats a PVJ-12 i PQI-7 hauran de conservar-se en l'estat actual i no transformar-se.  
A l'hora de realitzar l'ordenació detallada de l'àmbit situat al sud de la carretera esmentada haurà de situar-se la zona verda que confronta amb el sòl urbà residencial Montagut, tenint en compte que han de preservar-se els exemplars de Teucrium lepicephalum identificats.  
8. Els àmbits designats com a zones verdes de la xarxa primària PVP-1 i PVJ-1 hauran de mantindre's, en tot cas, en l'estat actual.  
Correspon a la Direcció General d'Urbanisme determinar si deuen o no considerar-se zones verdes de la xarxa primària (veure l'apartat D.12).  
9. En les NU s'inclourà la regulació de protecció dels punts de captació d'aigua destinada al consum humà.  
10. En relació al sistema de tractament de les aigües residuals es deurà (veure l'apartat D.15):  
Posar com a condicionant, en les fitxes de gestió dels sectors, la necessitat de sol·licitar un informe a l'EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament.  
Considerar com a PQI totes les estacions depuradores disponibles.  
Representar gràficament la xarxa de col·lectors generals (en el PGE o en el POP, segons es determine urbanísticament).  
En el POP, s'haurà d'analitzar per què l'influent de les EDAR és molt inferior al cabal de disseny i conseqüentment s'establiran els terminis i mesures que cal aplicar perquè els habitatges inclosos en el sòl urbà depuren les aigües residuals i es connecten a la xarxa de sanejament, amb especial atenció a les urbanitzacions situades en la serra de Bèrnia.  
  
11. En la fitxa dels sectors següents es posarà el condicionant assenyalat per l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer del 24 de febrer de 2020 (prèviament a l'aprovació dels instruments de planejament de desenvolupament dels sectors de sòl urbanitzable situats en zona de policia de llit públic o en el moment d'autorització de les obres es justifique la no afecció al règim de corrents i la viabilitat d'acord amb el Reglament de domini públic hidràulic):  
  
ZND-RE1 Finca Alhama, ZND-RE2 Marimuntanya II, ZND-RE3 Carbonera, ZND-RE5 Cap Blanc, ZND-TR1 Pontet i ZND-IN1 Montagut/Expoaltea.  
12. En les fitxes de gestió dels sectors següents s'haurà d'incloure la necessitat d'elaborar un estudi acústic en el moment de desenvolupament dels sectors, per a concretar les mesures correctores necessàries per a complir els nivells de qualitat acústica establits en la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica: ZND-RE2 Marimuntanya II, ZND-RE3 Carbonera, ZND-RE5 Cap Blanc i ZND-TR-1 Pontet.  
  
La implantació del nou equipament docent PQE-d4 també requerirà l'estudi de l'afecció sonora.  
En el cas que siga necessari adoptar mesures correctores, s'optarà prioritàriament per allunyar la font de soroll dels receptors. Com a última mesura, s'instal·laran pantalles acústiques per l'afecció paisatgística que generen i, en aquest cas, són preferibles les executades amb elements naturals.  
En el Programa de vigilància s'inclourà el control periòdic dels nivells de soroll per a assegurar-ne el funcionament correcte.  
13. En la fitxa del sector ZND-RE1 Finca Alhama s'inclourà la necessitat d'estudiar el risc de despreniments quan es vaja a desenvolupar.  
14. En les fitxes de gestió dels sectors de sòl urbanitzable d'ús predominant industrial es deurà preveure la reserva d'una o de diverses parcel·les la qualificació urbanística de les quals permeta albergar, almenys, una infraestructura de transferència de residus industrials, perillosos i no perillosos (veure l'apartat D.17).  
15. Hauran de corregir-se els errors materials observats en els termes indicats en l'apartat D.18.  
16. El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge verificarà la introducció en el Pla de les determinacions assenyalades en l'informe del 20 de febrer de 2020 prèviament a l'aprovació definitiva. Igualment, es pronunciarà sobre el traçat de la Via Litoral i la normativa reguladora d'aquesta.  
17. Prèviament a l'aprovació definitiva del Pla haurà d'obtindre's el pronunciament definitiu de la Demarcació de Carreteres de l'Estat, del Servei de Planificació, de la Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i la Mar, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, i sol·licitar un informe del Servei d'Infraestructures Educatives de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i de l'Ajuntament d'Alfàs del Pi, referents a les carreteres de l'Estat, les carreteres de la Generalitat, costes/DPMT, l'afecció paisatgística, el patrimoni cultural i les reserves de sòl dotacional escolar, respectivament.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si és procedent, es facen per via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o el programa; o bé, sense perjudici dels que es facen per via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria. Se'n donarà trasllat a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural d'Altea, havent d'incorporar-se al Pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, fet que no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que, en el seu dret, es consideren pertinents.  
Us ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
I se certifica abans d'aprovar l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 11 de novembre de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 16 d'octubre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Angel Ivorra Devesa.