Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9590, del 08-05-2023 (2023/4569)

RESOLUCIÓ de 24 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació de planta solar fotovoltaica de 33 MWp - PFV Atalaya Solar, que ocupa la parcel·la 1 del polígon 38 i la parcel·la 32 del polígon 36, en el terme municipal de Villena. Expedient: (2833169) 172/2022/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9590

Data del DOGV
:   08-05-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/4569


Data del document
:   24-02-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 24 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació de planta solar fotovoltaica de 33 MWp - PFV Atalaya Solar, que ocupa la parcel·la 1 del polígon 38 i la parcel·la 32 del polígon 36, en el terme municipal de Villena. Expedient: (2833169) 172/2022/AIA. [2023/4569]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2833169) 172/2022/AIA.  
Títol: Instal·lació de planta solar fotovoltaica de 33 MWp - PFV Atalaya Solar.  
Promotor: Iniciativa y Desarrollo Energético Planta 4, SL.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2020/27.  
Localització: terme municipal de Villena.  
  
Objecte i descripció del projecte  
L'empresa Iniciativa y Desarrollo Energético Planta 4, SL, promou un projecte de construcció i operació de planta solar fotovoltaica de 33 MWp en el terme municipal de Villena (Alacant). La planta se situarà en la zona sud del terme municipal, que ocuparà la parcel·la 1 del polígon 38 i la parcel·la 32 del polígon 36 del terme municipal.  
  
Els mòduls fotovoltaics, que s'instal·laran en seguidors solars integrats en estructures metàl·liques fixades al terreny mitjançant el sistema de perfils de clavament, es connectaran elèctricament en sèrie i s'agruparan en inversors de strings per al seu posterior augment de tensió en centres de transformació des de 0,8 kV fins a 30 kV. Els seguidors solars orientaran els mòduls per a minimitzar l'angle d'incidència entre els raigs solars i la superfície dels mòduls durant el dia, la qual cosa augmentarà el seu rendiment en comparació amb els sistemes estàtics.  
La superfície cadastral total vinculada al projecte és de 150 ha i la superfície ocupada (barrada) és de 50,22 ha. En calcular la relació entre la producció de la planta (en MWp) i la superfície ocupada per la instal·lació (en ha), s'obté un coeficient de 0,66 MW/ha ocupada.  
L'evacuació de l'energia produïda es farà de manera conjunta amb dos altres projectes més que es troben en tramitació en les proximitats: PFV Villasol (ATALFE/2020/26) i PFV Frutasol (ATALFE/2020/22). La planta es divideix en dues zones separades per la PFV Frutasol (en la parcel·la contigua (parcel·la 1 del polígon 37)). La PFV Villasol se situa en la mateixa parcel·la que la planta analitzada.  
Els centres de transformació es connectaran per mitjà de 2 línies subterrànies de 30 kV (3,30 km de canalització) amb la subestació transformadora 30/132 kV (prevista en la planta PFV Frutasol), des d'on s'elevarà la tensió fins a 132 kV per a evacuar l'energia cap a la subestació col·lectora Sax 400/132/30kV (amb declaració d'impacte ambiental favorable de l'Administració General de l'Estat), que permetrà la connexió a la subestació SAX 400 de Red Eléctrica de España, SAU.  
  
L'accés als sectors de la planta es farà des dels camins públics que connecten amb la carretera C-V813. Les poblacions més pròximes són Villena al nord-est i Sax al sud-est, situades a una distància de 10-12 km de la planta solar fotovoltaica.  
Es preveu durant la fase constructiva un condicionament previ del terreny, l'execució de vials interiors de grava per a l'accés de camions durant l'obra, instal·lació de clos perimetral, clavament directe dels seguidors solars, obertura de rases per al cablejat, realització de lloses de formigó per a la instal·lació d'edificis de tipus prefabricat (edifici de monitoratge i centres de transformació). S'instal·laran serveis higiènics les aigües residuals dels quals s'emmagatzemaran en un depòsit estanc que serà periòdicament revisat, i buidatge per l'empresa autoritzada. Els sòls i altres materials naturals excavats seran transportats a un abocador per a la seua classificació posterior.  
El sistema de proveïment d'aigua potable serà mitjançant marraixes o dispensadors d'aigua d'empreses autoritzades i l'aigua no potable s'emmagatzemarà en un depòsit d'aigua estanc omplit periòdicament per l'empresa autoritzada.  
Durant la fase d'operació i manteniment de la planta solar, es faran neteges periòdiques dels panells per mitjà d'equips semiautomàtics de neteja. L'empresa concessionària acreditarà la procedència de l'aigua i l'autorització en vigor per al seu ús.  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es procedirà al desmantellament i restauració del terreny a les condicions preexistents (d'ús agrícola, plantejant-se com a possibilitat la restauració forestal), per evitar en la mesura que siga possible el moviment de terres i caldrà retirar qualsevol estructura, fonamentació o un altre element permanent.  
  
Tramitació administrativa  
De conformitat amb l'annex VI (part B, epígraf n de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el fraccionament de projectes és el mecanisme artificiós de divisió d'un projecte amb l'objectiu d'evitar l'avaluació d'impacte ambiental ordinària en el cas que les magnituds superen els llindars establits en l'annex I. Les característiques pròpies del present projecte determinen que constitueix, per si mateix, un supòsit d'avaluació ambiental ordinària, per la qual cosa no es produeix fraccionament en els termes esmentats. El Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (òrgan substantiu) ha admés a tràmit l'expedient per a la seua autorització, per la qual cosa correspon a aquest òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, de conformitat amb la legislació autonòmica i en concordança amb l'article 11 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
En data 30 de setembre de 2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. Aquesta s'acompanyava de:  
- Projecte d'execució de la planta solar fotovoltaica (l'evacuació és compartida i figura en l'expedient ATALFE/2020/22).  
- Publicació del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana relativa a la informació pública de la sol·licitud d'autorització d'implantació en sòl no urbanitzable, autorització administrativa prèvia i autorització de construcció.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Documentació complementària: estudi arqueològic, estudi de fauna, estudi d'avifauna, estudi d'integració paisatgística, estudi d'inundabilitat i pla de desmantellament.  
En data 13 de desembre de 2022, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet requeriment d'esmena de documentació. En particular, es requereixen l'informe vinculant en matèria de territori i paisatge segons l'art. 25 del Decret llei 14/2020 i l'informe en patrimoni cultural segons art. 11 de la Llei 4/1998.  
En dates 22 de desembre de 2022, 17 de gener de 2023 i 18 de gener de 2023, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant aporta documentació en resposta al requeriment remés.  
En data 14 de febrer de 2023, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental reitera el requeriment d'esmena de l'expedient amb l'informe en matèria de territori i paisatge segons l'art. 25 del Decret llei 14/2020.  
En data 15 de febrer de 2023, la Direcció General de Política Territorial i Paisatge remet informe favorable en matèria d'infraestructura verda i paisatge.  
a) Informació pública  
D'acord amb la documentació remesa, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9253 amb data 11 de gener de 2022. Durant el període d'exposició pública s'han presentat al·legacions per part de l'associació Salvatierra per a la conservació i desenvolupament del patrimoni natural i cultural de Villena, i de l'Associació de Veïns de l'Alzina.  
En data 6 de febrer de 2021, l'Associació de Veïns de l'Alzina presenta al·legació en què exposa que, en representació de tots els veïns d'aquesta pedania, manifesta la seua oposició a la instal·lació massiva de projectes solars i sol·licita la no aprovació dels projectes. El promotor respon que la pedania l'Alzina es troba a una distància superior a 20 quilòmetres del projecte, i que els seus efectes sobre aquesta són inexistents.  
En data 26 de desembre de 2021, l'associació Salvatierra presenta al·legació en la qual exposa:  
- L'estudi d'impacte ambiental menysprea els efectes sinèrgics dels projectes en tramitació que se situarien en l'àmbit geogràfic. El promotor respon que l'estudi dels efectes sinèrgics es valora en l'estudi d'impacte ambiental de les infraestructures d'evacuació del nuc Sax (estudi d'impacte ambiental d'infraestructures d'evacuació comunes nuc Sax 400kV) presentat com a part de l'expedient ATALFE/2020/22, i que l'inventari de fauna s'ha elaborat en una àrea molt extensa per a tindre en compte el conjunt de projectes del nuc Sax 400 kV, i els possibles efectes sinèrgics i acumulatius sobre la fauna.  
  
- L'estudi d'impacte ambiental no considera l'afecció a recursos paisatgístics i hàbitats protegits per la legislació europea i espanyola (LIC/ZEPA ES5213039/ES0000457 «serra de les Salines»), o bé s'omet el seu valor patrimonial. El promotor respon que l'afecció a espècies de fauna de l'àrea Xarxa Natura 2000 és compatible a causa de la presència de corredors territorials i a la implantació de clos cinegètic. Així mateix, implantaran mesures preventives davant l'afecció indirecta a l'espai Xarxa Natura 2000, incloent-hi mesures de prevenció d'incendis forestals.  
- Les conclusions de l'estudi de fauna són infundades i arbitràries, i no permeten la valoració adequada dels impactes sobre la fauna. Els transsectes per a mostreig de passeriformes i mesomamífers, punts d'observació d'aus, mostrejos acústics i d'amfibis, són insuficients i amb distàncies no adequades entre ells. La metodologia utilitzada en l'escolta de rapinyaires nocturns no s'ha dut a terme correctament. El promotor respon que l'inventari de fauna que s'ha fet segueix les metodologies i criteris establits pel MITERD per a plantes fotovoltaiques i té en consideració els criteris i espècies en règim de protecció per la normativa autonòmica. Conclou que és totalment adequat i representatiu.  
  
- L'impacte sobre certes espècies faunístiques i florístiques protegides i el seu hàbitat no està convenientment reflectit en l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental. Concretament, sobre l'àguila reial (Aquila chrysaetos), l'àguila marcenca (Circaetus gallicus), l'aligot comú (Buteo buteo), falcó d'Elionor (Falco eleonorae), fauna herpetològica, ratpenat de peus grossos (Myotis capaccini) i aus estepàries de la ZEPA Moratillas-Almela. El promotor respon que l'estudi de fauna de cicle anual és complet i estima una afecció compatible sobre la fauna després de l'aplicació de mesures correctores, preventives i compensatòries. De manera particular, enumera els contactes i nombre d'exemplars detectats de les espècies esmentades per l'al·legant, així com mesures que afavoriran el seu desenvolupament com ara el manteniment de la vegetació davall dels panells solars o la no utilització de fitosanitaris, entre altres.  
- L'eliminació de milers de peus de cultius llenyosos no té res a veure amb els objectius definits en el projecte de reducció de CO2. Consideren que l'estudi d'alternatives hauria d'incloure una alternativa millor en terrenys erms i sense capacitat de desenvolupar massa vegetal. El promotor respon que la reducció d'emissions que aconsegueix la planta fotovoltaica en evitar el consum de combustibles fòssils en la producció d'energia és molt superior a la dels cultius.  
- L'estudi d'integració paisatgística no inclou el valor social assignat al projecte mitjançant els processos de participació pública d'acord amb la normativa. No s'implementa el procés preceptiu de participació pública per a la valoració de les unitats de paisatge i els recursos paisatgístics. No hi ha una caracterització del valor paisatgístic en els termes de la LOTUP. El promotor respon que el pla de participació pública va ser iniciat de manera simultània al període d'informació pública i que s'aportarà el resultat d'aquest una vegada finalitzat.  
  
- L'estudi d'impacte ambiental no fa al·lusió a l'afecció que tindrà en la zona sobre els terrenys cinegètics. El promotor respon que la limitació de l'activitat cinegètica no es considera un impacte ambiental.  
  
- Les mesures compensatòries proposades no semblen obeir ni en la seua naturalesa ni en la seua escala a les probables afeccions del projecte. L'al·legant proposa mesures complementàries a les existents en l'estudi d'impacte ambiental com ara la compensació de superfícies mitjançant lloguer durant la vida útil de la planta, la creació d'un pla de conservació d'amfibis, la selecció més gran d'espècies vegetals per a la creació de la pantalla vegetal, i la conservació de talussos, entre altres. El promotor té en consideració les mesures proposades per l'associació i atendrà aquella que dispose l'òrgan ambiental.  
b) Consultes a administracions i informes rebuts  
Simultàniament al tràmit d'informació pública, es va formular consulta i petició d'informes per part de l'òrgan substantiu a les administracions públiques següents amb competències mediambientals afectades i a les entitats interessades. S'ha rebut còpia dels informes següents:  
  
  
- Informe favorable de compatibilitat urbanística de data 2 de setembre 2020 emés per l'Ajuntament de Villena, condicionat al compliment de la legislació vigent de la Llei 5/2014, de 25 de juny, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, a l'informe favorable en matèria de paisatge i ordenació del territori, i de la consideració com a interés econòmic estratègic per les conselleries competents en medi ambient, territori i economia. Així mateix, es condiciona a la reculada de vint metres a eix de camins i deu metres a bogues i a l'obtenció de l'autorització administrativa per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Informe tècnic del Servei d'Arqueologia del Museu de Villena de data 4 de gener de 2022, en el qual remarquen la necessitat de documentació de l'antiga edificació Casa de Don Elías i el seguiment arqueològic de les obres a causa de troballes de ceràmiques prehistòriques.  
- Informe tècnic de l'àrea de Medi Ambient de l'Ajuntament de Villena de data 5 de gener de 2022, en el qual exposen deficiències en l'estudi d'impacte ambiental en relació amb les afeccions a l'espai Xarxa Natura 2000 «serra de les Salines» i espècies d'avifauna protegides per la Directiva d'aus. Plantegen deficiències en l'estudi d'integració paisatgística perquè no considera l'efecte sinèrgic del conjunt de plantes solars en tramitació i proposen noves mesures correctives i compensatòries.  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 12 de gener de 2022, condicionat a especificacions relatives a la protecció dels llits, el manteniment dels marges per a garantir el drenatge superficial, la disponibilitat de recursos hídrics, qüestions quant a inundabilitat i utilització del domini públic hidràulic, segons el que es disposa en el text refós de la Llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol).  
- Informe favorable del Servei Territorial de Cultura i Esport d'Alacant de data 10 de febrer de 2022, condicionat al seguiment arqueològic dels moviments de terra en el moment d'execució de l'obra i la no afecció als béns etnogràfics.  
- Informe favorable de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental de data 15 de març de 2022, condicionat a la inclusió de les mesures següents per a completar les deficiències de les propostes en l'estudi d'impacte ambiental:  
«- S'utilitzaran seguidors que s'adapten al terreny i s'evitarà fer desmunts, esplanacions o anivellats del terreny.  
- Per als efectes del possible escolament de les plaques sobre el sòl, produïda tant per la pluja com per la neteja, seria convenient fer una canalització que reculla aquestes aigües i les deposite de manera més dispersa o bé les acumule o redirigisca per al seu ús posterior en el reg de la pantalla vegetal d'integració paisatgística.  
- La barrera d'integració paisatgística haurà d'estar composta per diferents espècies de flora que pertanguen a la sèrie de vegetació corresponent a la zona natural i els individus es disposaran en forma de bosquet i no de manera lineal per a afavorir el trànsit de fauna a través d'aquesta i la biodiversitat de l'ecosistema.  
- S'haurà d'acreditar que no hi ha existència de cap individu arbori que donada la seua importància o grandària poguera ser part del patrimoni arbori monumental.  
- Per a poder reparar les pèrdues en la qualitat de l'hàbitat i d'espais vitals de les diferents espècies, s'hauran de mantindre els cultius existents en totes aquelles zones possibles que no s'utilitzen per a la instal·lació dels panells solars. S'hauran d'adquirir o llogar parcel·les de cultiu, tant fora com dins dels espais de les ZEPA, amb la intenció de mantindre cultius de cereals de varietats tradicionals de cicle llarg que permeten el desenvolupament de les postes d'avifauna. Aquesta esmena d'afeccions es faria en una proporció d'almenys el 25 % de la superfície afectada.  
- S'instal·laran caixes niu adaptades a espècies rapaces amb una densitat mínima d'1 per cada 5 hectàrees.  
- Es crearan illes de panells solars no superiors a 10 ha i es disposaran corredors de vegetació entre aquestes que permeten crear un espai en mosaic que afavorisca la circulació de la fauna i el manteniment d'un ecosistema naturalitzat. Per a complir amb aquesta pauta, s'insta a conservar la vegetació silvestre que poguera existir amb anterioritat.  
  
- S'haurà de mantindre una capa de cultiu herbaci en totes les instal·lacions que afavorisca el manteniment de l'estructura edàfica i la presència d'insectes pol·linitzadors.  
- El pla de vigilància ambiental haurà d'incloure el seguiment d'aus i enviar anualment al Servei de Vida Silvestre d'aquesta subdirecció general els resultats que se'n deriven. Aquests estudis permetran avaluar i adaptar les mesures correctives plantejades per comprovar la seua eficàcia o la necessitat de modificar la seua ubicació o altres característiques.  
- Les tasques de rehabilitació de punts d'aigua i creació de tolles s'han de fer en una època que no afecte la nidificació o el pas d'aus aquàtiques (març-juny).  
- La construcció de vedrunes per a rèptils hauria d'anar acompanyada de la instal·lació de xicotetes tolles o punts d'aigua al seu voltant. S'haurà de tindre en compte que la zona pateix superpoblació de conills, per la qual cosa s'haurà d'intentar no afavorir la proliferació d'aquesta espècie».  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni de data 7 d'octubre de 2022, condicionat al seguiment arqueològic dels moviments de terra i de certificació municipal de no afecció a la Casa de Don Elías.  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 15 de març de 2022, en el qual es requereix elaborar un estudi de paisatge. En data 13 de juliol de 2022 s'emet nou informe que reafirma l'anterior.  
L'Advocacia General de la Generalitat, consultada en relació amb aquest tipus de projectes i la seua tramitació, en dates 4 de novembre de 2022 i 28 de novembre de 2022 emet informe i aclariment d'aquest. Assenyala que no cal requerir un estudi de paisatge en el tràmit d'autorització del projecte, per la qual cosa s'ha d'emetre informe en els termes de l'article 25 del Decret llei 14/2020.  
Sobre la base d'aquest, la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat dicta instrucció de data 5 de desembre de 2022. D'acord amb la instrucció citada tots aquells expedients que, en data de la instrucció ja han sigut informats, però que estiguen pendents d'un informe concloent en aquesta matèria, s'informaran tenint en compte la documentació que consta en l'expedient i atesos els criteris establits en aquesta. L'informe es pronunciarà expressament sobre les qüestions indicades en la instrucció i serà concloent.  
- Informe del Servei de Gestió Territorial de data 11 de gener de 2023, de caràcter concloent, favorable als estudis d'inundabilitat i a les prescripcions de la normativa del PATRICOVA i la resta de normativa d'ordenació del territori.  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 20 de desembre de 2022, de caràcter no concloent, que requereix mesures d'integració paisatgística addicionals i condiciona l'emissió d'informe favorable a l'esmena de la documentació aportada pel promotor.  
  
El 18 de gener de 2023, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant trasllada l'escrit del promotor de data 11 de gener de 2023, en el qual es compromet a l'adopció de les mesures d'integració paisatgística requerides per aquest òrgan.  
- Informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 13 de febrer de 2023, que valida les mesures d'integració paisatgística acceptades pel promotor i condicionat a l'adopció de mesures complementàries.  
c) Altres actuacions  
Donat l'estat de tramitació d'aquest i altres projectes anàlegs i en atenció a les fites establides en el Reial Decret llei 23/2020, de 23 de juny, es formula consulta a l'advocacia en relació amb la possibilitat d'emetre declaració d'impacte ambiental amb caràcter retroactiu. S'emet informe de data 17 de gener de 2023 i aclariment en data 22 de febrer de 2023, en relació amb el que es preveu en l'article 39.3 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre.  
De conformitat amb els antecedents exposats, cal entendre que en data 11 de gener de 2023 el promotor va completar els documents necessaris per a l'anàlisi ambiental del projecte, incorporant-se aquests a l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental per la seua remissió a l'òrgan ambiental per l'òrgan substantiu en data 18 de gener de 2023.  
  
Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, perquè la seua utilització constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle, i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
  
A la Comunitat Valenciana, les dades d'emissions de GEI verificades per a 2022 mostren que el valor acumulat per a les instal·lacions de generació d'energia a partir de combustibles fòssils implantades en aquest territori s'ha incrementat de manera constant i rellevant en els últims dos anys i s'ha situat al mateix nivell que en 2019 (per damunt dels valors de 2017 i 2018).  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir la neutralitat climàtica a Espanya en 2050, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.  
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat, recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, i plantegen com a objectiu arribar a 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les mesures degudes de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
a) Ubicació  
La planta solar fotovoltaica projectada se situarà íntegrament a la localitat de Villena, situada al nord-oest de la província d'Alacant. Es troba en una zona agrícola extensiva al peu de la serra de les Salines (que pertany a la Xarxa Natura 2000). En parcel·les circumdants es troben les següents plantes solars fotovoltaiques en tramitació administrativa: PFV Frutasol i PFV Villasol, de tramitació autonòmica; FV PSF Sax I i PFV Prados, de tramitació autonòmica; i FV Villena, FV CSF La Atalaya, FV Argos i FV Fotovoltaica Prados, de tramitació estatal.  
  
En l'estudi d'impacte ambiental presentat s'han considerat diferents alternatives per a la ubicació de la planta. L'alternativa zero o de no realització és descartada atés que suposaria el desaprofitament de les fonts d'energia renovables necessàries per a la disminució de gasos d'efecte d'hivernacle i la no consecució dels objectius estatals i europeus de transició ecològica cap a energies netes. L'alternativa 1 adapta la topografia de les parcel·les per a aconseguir una superfície totalment plana. L'alternativa 2 adapta la planta solar a la topografia del terreny. L'alternativa 1 es descarta per suposar un moviment més gran de terres i superfície esbrossada, juntament amb afeccions puntuals a la qualitat de l'aire i a la fauna. Se selecciona l'alternativa 2 donat el reduït pendent del terreny i la consegüent reducció dels moviments de terra.  
  
L'àrea presenta majoritàriament un ús agrícola amb grau de naturalitat poc significatiu, principalment cultius de secà, així com xicotets afloraments de vegetació típica mediterrània de transició forestal (que seran preservats). El sòl ocupat pel clos està classificat segons la normativa urbanística de Villena com a no urbanitzable comuna.  
  
La línia d'evacuació d'alta tensió (30 kV) es projecta soterrada per l'interior de la planta PFV Frutasol fins a la subestació col·lectora, i no deriva en afeccions de caràcter mediambiental més enllà de les derivades del moviment de terres.  
La totalitat dels terrenys ocupats pels panells solars queda fora de l'àmbit de la ZEC/ZEPA «serra de les Salines» (ES5213039/ES0000457), de l'àmbit de zonificació de la seua norma de gestió (Decret 12/2023, de 10 de febrer) i d'altres espais naturals protegits o catalogats. Tampoc alberguen hàbitats d'interés comunitari. No obstant això, les instal·lacions es troben limítrofs a l'àmbit de la ZEC/ZEPA «serra de les Salines».  
La zona presenta vulnerabilitat i permeabilitat mitjana d'aqüífers, que es troben, respecte de la recàrrega d'aqüífers, en una àrea qualificada en la zona est de la planta com «sense interés» i que cal millorar en la zona oest. La ubicació de la planta solar no és pròxima a corredors territorials fluvials. En els marges del clos perimetral es troben els llits següents: barranc de Bareta, barranc de Boquera i rambla de la Melera.  
  
Part del projecte es troba afectat, segons la cartografia del PATRICOVA, per perillositat geomorfològica d'inundació. El promotor ha elaborat dos estudis d'inundabilitat en els quals es delimiten les zones afectades pel risc d'inundació i en els quals no s'implantaran seguidors solars.  
L'estudi d'impacte ambiental distingeix 5 unitats de paisatge vegetal: camins (sòls compactats amb presència d'espècies ruderals i arvenses), cultius herbacis anuals i vegetació natural de guaret (espècies herbàcia i arbustiva primocolonitzadores), vinyes, cultius arboris (principalment olivera i ametler), i vegetació forestal (pinedes de Pinus halepensis i espècies forestals associades a barrancs). La unitat de pinedes i vegetació forestal presenta un grau més de naturalitat i queda fora de l'àmbit d'implantació del projecte.  
En l'àmbit de la instal·lació, l'estudi d'impacte ambiental indica la presència de les espècies prioritàries següents: àguila calçada (Hieraaetus pennatus), xoriguer petit (Falco naumanni) i cotxa cua-roja (Phoenicurus phoenicurus). També és significativa la presència d'aus estepàries, també espècies prioritàries, que nidifiquen en el sòl: còlbit negre (Oenanthe leucura), titeta campestre (Anthus campestris) i cogullada comuna (Galerida cristata). Per la proximitat amb la ZEC/ZEPA Serra de les Salines, podrien, així mateix, ser presents les espècies àguila reial (Aquila chrysaetos), falcó pelegrí (Falco peregrinus), duc eurasiàtic (Bubo bubo) i gralla de bec roig (Pyrrhocorax phyrrhocorax).  
  
En l'estudi d'avifauna presentat pel promotor, s'indica que no s'ha observat en la zona d'actuació la presència d'espècies prioritàries. Destaca, al seu torn, l'existència d'una àrea de nidificació a menys de 4 km d'àguila reial (Aquila chrysaetos) i d'àguila cuabarrada (Aquila fasciata), que és la zona on s'instal·larà la planta, l'espai vital i alimentació d'aquests rapinyaires.  
D'una altra banda, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que el projecte es desenvolupa dins de la conca alta del Vinalopó, àrea establida (segons el Decret 9/2007, de 19 de gener) com de recuperació de l'espècie en perill d'extinció el fartet (Aphanius Iberus). No s'estima afecció a aquesta espècie pel fet que el projecte es localitze fora de l'àmbit de cursos d'aigua corrents o estancats, ni terrenys cultivats entollats temporalment o permanentment.  
D'acord amb la cartografia del PATFOR, les zones de clos no se situen sobre terreny forestal ordinari ni sobre terreny forestal estratègic qualificat. No obstant això, la parcel·la situada a l'est és limítrof pel sud amb terreny forestal estratègic de la serra de les Salines. A més, se situa parcialment en una àrea tallafocs d'ordre 1 (sense actuació) prevista en el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació d'Alcoi.  
  
La totalitat dels residus generats (de més gran entitat en la fase de construcció) seran entregats al gestor autoritzat. L'execució de la central no comporta moviments de terres de gran entitat, ja que s'adapta a la topografia existent, per la qual cosa és possible estendre les terres excedents en l'àmbit del projecte. Les rases per a executar l'estesa subterrània s'ompliran amb el mateix material d'excavació.  
Els elements que conformen la central no envaeixen l'amplària legal de vies pecuàries ni interfereixen en el trànsit ramader.  
S'ha dut a terme un estudi arqueològic, el qual ha sigut valorat pel Servei Territorial de Cultura i Esport d'Alacant. Després de la prospecció duta a terme, s'han posat de manifest béns patrimonials les característiques dels quals es detallen en l'estudi esmentat i es proposen mesures correctores. Destaca el bé patrimonial denominat Casa de Don Elías, recollit en el Catàleg d'elements, edificis i conjunts d'interés historicoartístic del terme municipal de Villena i el nivell de protecció del qual es detalla en les normes urbanístiques del municipi. Addicionalment, s'han constatat troballes de restes ceràmiques prehistòriques.  
  
b) Impactes i mesures correctores  
La fauna objecte de conservació pot patir una afecció en forma de mortalitat o desplaçament del seu hàbitat, i es pot veure afectada especialment durant la construcció de la planta i amb les tasques de control de la vegetació durant la fase de manteniment. Per la possible presència d'espècies prioritàries en l'àrea d'actuació es farà, abans de l'inici de les obres, una prospecció per a descartar la presència de nius o individus d'aquestes espècies. Així mateix, es planificaran les obres en les èpoques de menys afecció a la fauna, i especialment fora de períodes de cria i nidificació.  
A més, durant la prospecció prèvia també es confirmarà l'absència d'oliveres protegides, de conformitat amb l'indicat en l'informe de l'òrgan competent en medi natural. En cas de detectar oliveres protegides, s'aplicaran els diàmetres de protecció d'acord amb el Decret 154/2018, de 21 de setembre.  
L'estudi d'impacte ambiental proposa com a mesures correctores l'abalisament de l'àrea per esbrossar i la reutilització del material esbrossat com a substrat per al sòl. Com a mesura general, no es farà un decapatge general durant les obres (desbrossament de la vegetació amb retirada dels primers cm de sòl) i només es retirarà o remourà el sòl en els casos en què siga estrictament necessari i de manera degudament justificada.  
Per a mantindre la coberta natural del terreny, es delimitaran els vials d'obra pels quals circularà la maquinària a fi d'evitar la compactació del sòl en la mesura que siga possible. Finalitzada la instal·lació dels seguidors solars, es restituiran totes les àrees alterades que no siguen d'ocupació permanent i es fomentarà el creixement d'una cobertura vegetal espontània mantinguda per mitjans mecànics. La restauració vegetativa es farà amb espècies autòctones de flora que pertanyen a la sèrie de vegetació de la zona natural. Això, a més, permetrà mantindre l'hàbitat d'espècies de fauna que utilitzen la zona per a alimentar-se i reduirà el risc d'erosió del terreny.  
L'impacte sobre la fauna serà rellevant durant la fase de construcció. Durant la fase d'explotació serà menys, encara que es preveuen efectes acumulatius per la implantació de la resta de plantes solars en tramitació en les proximitats. Per a minimitzar l'alteració sobre aquestes, l'estudi d'impacte ambiental considera les mesures següents: trasllat de nius d'aus a zones aptes per a la seua conservació en cas que es detecten durant l'execució de l'obra, la limitació de velocitat dels vehicles a 30 km/h i adequar terreny fora del període reproductor de les espècies censades en l'àrea (maig-juliol). També s'adopten, tant a l'interior com a l'exterior de la planta, mesures antielectrocució, i el cablejat discorre soterrat. Els closos (de tipus cinegètic) disposaran de plaques anticol·lisió antireflectores per a evitar un possible efecte crida sobre les aus (amb les especificacions establides en l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural).  
  
El projecte considera, com a mesura dins del programa de vigilància ambiental, un pla de seguiment de les poblacions d'aus presents en la zona i l'emissió de dos informes semestrals de seguiment d'avifauna durant el primer any de funcionament, que seran remesos a l'òrgan competent en medi natural. Així mateix, per a facilitar l'activitat de rapinyaires es té en compte la creació de vedrunes que faciliten la cria d'herpetofauna, rosegadors i micromamífers. Es recomana que en la proximitat de les vedrunes s'instal·len abeuradors de dimensions xicotetes o punts d'aigua per estar localitzada la planta en una zona de clima àrid. Així mateix, s'evitaran mesures que afavorisquen el desenvolupament de conills en l'àmbit projectat, perquè el municipi de Villena es troba en la llista de municipis afectats per sobrepoblació de conills, segons la Resolució del 31 d'agost del director general del Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
Com que la planta limita amb la massa forestal de la serra de les Salines, s'estableix com a condicionant el compliment del Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals. El promotor l'inclou en el Projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental. Entre les mesures s'estableixen, entre altres: no fer apilament de material vegetal susceptible d'inflamar-se, habilitar mitjans d'extinció per a evitar la propagació del foc durant la fase de construcció (camió cisterna o extintors), habilitar una àrea tallafocs de 15 metres d'amplària entre el clos perimetral i l'àrea forestal, entre altres.  
L'estudi d'impacte ambiental considera com a mesures per a evitar una afecció significativa sobre la hidromorfologia i el sòl les següents: la realització d'una zona impermeabilitzada (punt net) per al manteniment de la maquinària d'obra i l'apilament de residus susceptibles de generar infiltracions en el subsol, la minimització dels moviments de terra, la vigilància pel personal d'obra davant de possibles abocaments i apilaments de residus en les zones no aptes, i la restitució del sòl una vegada finalitzada l'explotació de la planta.  
Consultada la cartografia del PATRICOVA, part del projecte es troba afectat per perillositat geomorfològica d'inundació. L'article 18.4 de la normativa del PATRICOVA estableix que en les parcel·les de sòl no urbanitzable afectades per aquesta perillositat es podrà eximir la prohibició d'implantar centres de producció d'energia (article 18.2 de la mateixa), sempre que un estudi específic i detallat justifique la seua escassa incidència en relació amb l'activitat que cal implantar. Després de l'anàlisi dels dos estudis d'inundabilitat per part del Servei de Gestió Territorial, s'emet l'informe corresponent en què es considera compatible la instal·lació projectada. Com a mesures correctores addicionals es proposa que la disposició de les plaques solars acompanye les corbes de nivell del terreny, que el clos perimetral siga permeable al flux, que es conserven els estrats de vegetació a fi d'augmentar la infiltració i disminuir els processos erosius derivats de l'escolament.  
L'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer remarca la possible ocupació de les zones de policia dels barrancs presents en l'àrea. Per això, si és el cas, previ a l'execució de les obres resulta preceptiva l'obtenció de les autoritzacions d'ocupació de l'organisme de conca.  
Quant a l'afecció sobre el paisatge, tant la fase de construcció com d'explotació suposaran un impacte negatiu sobre el territori, el paisatge i la infraestructura verda. El promotor ha elaborat un estudi d'integració paisatgística en el qual es consideren les diferents afeccions, es proposen les mesures correctores necessàries i el pla de participació pública.  
  
Entre les mesures d'integració paisatgística es proposa el disseny d'edificacions i llast dels camins d'acord amb l'entorn i l'ús de mòduls fotovoltaics amb tractament antireflector. Es projecta, a més, una pantalla vegetal en el perímetre que utilitza els peus d'olivera i ametler de gran port situats en les actuals parcel·les, que es condicionaran i trasplantaran.  
El promotor assumeix l'adopció de les mesures d'integració paisatgística requerides pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge: execució de zones de transició amb arbres de secà en la contigüitat amb la serra de les Salines i zona del sector oest, actualització de les pantalles vegetals mantenint els cultius existents, increment de zones de pantalles vegetals de nova plantació, establiment de noves zones lliures de seguidors mantenint els bancals existents i la utilització de pintures sobre edificis auxiliars per minimitzar l'impacte visual. El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge estableix, en el seu últim informe, mesures complementàries a les anteriors que consisteixen en ajustos del clos proposat, recuperació i/o reutilització de la Casa de Don Elías, inclusió de noves espècies agrícoles a l'interior del clos que limita amb la carretera i retirada dels acabats de grava una vegada finalitzada la construcció de la planta o manteniment de l'acabat de llast d'acord amb les especificacions contingudes en el mateix informe.  
  
Es produirà un increment del trànsit durant la fase constructiva pel trànsit de maquinària, juntament amb alçament de pols, producció de sorolls i emissió de fums. L'estudi d'impacte ambiental considera mesures correctores de caràcter general per a mitigar els efectes de la generació de pols i soroll, i per al control d'abocaments i aigües residuals. Pel que fa a la contaminació lumínica, el promotor indica que no serà necessària cap il·luminació en la instal·lació.  
Després de la prospecció arqueològica duta a terme i d'acord amb els informes dels òrgans competents en patrimoni cultural, serà necessària la realització d'un seguiment arqueològic dels moviments de terres i es procedirà a la restauració i documentació de la Casa de Don Elías.  
  
El Pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment en el qual es comprove que les obres es facen d'acord amb el projecte, normativa ambiental, mesures preventives i correctores, i requisits establits en la present declaració d'impacte ambiental i resolucions complementàries. Addicionalment, la informació recollida en el pla de seguiment es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus, afecció sobre avifauna, etc.) i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals, tant en la fase d'implantació com en la de funcionament.  
Després de la vida útil del projecte, es procedirà al desmantellament dels panells i cablejat elèctric, subsolatge de totes les superfícies afectades per compactació, condicionament topogràfic del terreny, restauració dels accessos i dels factors biòtics i abiòtics afectats. Després del procés de desmantellament de la planta solar no haurà de quedar cap element artificial en l'enclavament i s'haurà de restaurar el sòl afectat de tal manera que es garantisquen els seus usos posteriors. Per al compliment d'aquest objectiu i a fi d'evitar la destrucció de l'estructura edàfica i conservar la seua funció com a embornal de carboni no es retirarà la terra fèrtil en la fase de desmantellament de la instal·lació.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, de conformitat amb l'article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
De conformitat amb l'article 1 del Reial Decret llei 23/2020, de 23 de juny, pel qual s'aproven mesures en matèria d'energia i altres àmbits per a la reactivació econòmica, «Els titulars dels permisos d'accés per a instal·lacions de generació d'energia elèctrica que hagueren obtingut aquests permisos en data posterior al 27 de desembre de 2013, i abans de l'entrada en vigor d'aquest reial decret llei, hauran d'acreditar el compliment de les fites administratives següents en uns terminis no superiors als estipulats a continuació. (...) b) Si el permís d'accés es va obtindre amb posterioritat al 31 de desembre de 2017 i abans de l'entrada en vigor d'aquest Reial decret llei: 2n, Obtenció de la declaració d'impacte ambiental favorable: 31 mesos (...) que serà computat des del 25 de juny de 2020».  
De conformitat amb l'article 39.3 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques: «Excepcionalment, podrà atorgar-se eficàcia retroactiva als actes quan es dicten en substitució d'actes anul·lats, així com quan produïsquen efectes favorables a l'interessat, sempre que els supòsits de fet necessaris existiren ja en la data a la qual es retrotraga l'eficàcia de l'acte i aquesta no lesione drets o interessos legítims d'altres persones».  
  
Per tot això, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Formular la present declaració d'impacte ambiental del projecte de planta solar fotovoltaica de 33 MWp, promogut per Iniciativa y Desarrollo Energético Planta 4, SL, en el terme municipal de Villena (Alacant), en la qual s'estableixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
Atesos els antecedents i fonaments de dret exposats, es resolen les condicions del projecte i mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'estableixen en els termes següents:  
i) Condicions generals  
(1) Queda condicionada la viabilitat ambiental del projecte PFV Atalaya Solar al sentit que determine l'avaluació ambiental de l'expedient d'autorització que es té en compte en la línia d'evacuació comuna.  
(2) El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores considerades en l'estudi d'impacte ambiental, projecte tècnic i altra documentació que consta en l'expedient i les mesures acceptades després de la informació pública, o contingudes en la informació complementària, en tant que no contradiguen el que s'estableix en la present resolució.  
(3) Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que siga aplicable i que afecte els elements del medi recollits en la present resolució.  
(4) En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
(5) S'executaran les mesures d'integració paisatgística desenvolupades en l'estudi d'integració paisatgística, addendes al projecte i aquelles altres addicionals que en aquesta matèria informe favorablement l'òrgan competent en ordenació del territori i paisatge. Per a la seua execució real i efectiva, aquestes mesures s'hauran d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, plans i pressupost, i seran verificades per l'òrgan substantiu en fases posteriors de la tramitació, previ a l'autorització de l'explotació.  
(6) No es farà un decapatge general durant les obres (desbrossament de la vegetació amb retirada de la terra vegetal) i només es retirarà o remourà el sòl en els casos en què siga estrictament necessari i de manera degudament justificada. En aquests casos, es mantindrà el sòl retirat de manera adequada per a la seua posterior restauració.  
(7) Relatiu a l'afecció sobre la flora i fauna, i donada la proximitat amb la ZEC ES5213039 i ZEPA ES0000457 «serra de les Salines», s'adoptaran les mesures de protecció exposades en l'estudi d'impacte ambiental i estudi d'avifauna de manera real i efectiva, així com les indicacions especificades en l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental. En fase de construcció, es prohibirà l'entrada de vehicles i maquinària, i la instal·lació d'apilaments o de superfícies auxiliars a l'interior d'aqueix espai. Aquests llocs seran adequadament abalisats abans de l'inici de les obres i durant tota la seua duració.  
(8) Abans del començament de les obres, es farà una prospecció prèvia per a comprovar la inexistència de nius o ventrades d'espècies protegides. Si és procedent, s'evitaran els treballs inicials de desbrossament durant el període de reproducció d'aquelles espècies que puguen utilitzar el sòl com a substrat de nidificació. En cas que hi haja, s'informarà els agents mediambientals perquè disposen les actuacions necessàries per a conservar-los de la millor manera possible.  
(9) Es farà un seguiment arqueològic dels moviments de terres per part de tècnics especialitzats. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
(10) De conformitat amb els informes dels òrgans competents en patrimoni cultural i el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, es documentarà i recuperarà el bé etnogràfic Casa de Don Elías.  
(11) A fi d'evitar els possibles processos d'erosió del sòl, es mantindran les estructures dels bancals com ara ribassos, parets de pedra existents, murs, etc., segons el que s'estableix en els informes de la Subdirecció General de Medi Natural i del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
(12) Es respectarà la zona de flux preferent dels barrancs limítrofs a la planta. Si és el cas, s'obtindrà abans de l'execució de l'obra la preceptiva autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per l'ocupació de les seues zones de policia (de conformitat amb l'article 9.d del Reglament del domini públic hidràulic).  
(13) S'executaran les mesures relacionades amb la disminució de l'escolament de les aigües superficials i el manteniment de la capacitat d'infiltració del sòl considerades en la documentació presentada pel promotor i en els informes del Servei de Gestió Territorial. El clos cinegètic haurà de ser permeable de manera que no interrompa el règim fluvial dels llits circumdants.  
(14) En les zones impermeabilitzades de manteniment de la maquinària d'obra i apilament de residus, es disposarà d'un sistema de recollida de les possibles fuites d'olis i combustibles que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat. No es faran apilaments en zones amb pendents elevats o amb perillositat d'inundació.  
  
(15) Quant a l'execució i explotació de la planta, es respectarà l'indicat en el Decret 7/2004, de 23 de gener, sobre mesures de seguretat i prevenció en incendis forestals.  
(16) El control de la coberta vegetal es farà per mitjans mecànics o pasturatge. No podran utilitzar-se herbicides, plaguicides, insecticides, rodenticides o altres productes químics que, per les seues característiques, provoquen pertorbacions en els sistemes vitals de la fauna. Tampoc s'utilitzarà en el procés de neteja dels mòduls fotovoltaics cap classe de sabó, dissolvent o substància que puga contaminar el sòl o l'aqüífer.  
(17) L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o concessió de l'organisme de conca.  
(18) L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor al desmantellament de la mateixa en els termes definits en el pla aportat.  
iii) Condicions al Pla de vigilància ambiental  
(19) Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
(20) Es durà a terme un pla de seguiment de les poblacions d'aus presents en la zona durant el primer any d'explotació, i s'avaluarà l'efectivitat de les mesures correctores previstes a fi d'evitar la pèrdua d'hàbitat d'alimentació de les espècies de fauna i flora presents en la zona. Es remetran els resultats del seguiment a l'òrgan competent en matèria de biodiversitatamb la periodicitat que s'acorde amb l'òrgan.  
  
  
Segon  
Atés que en l'expedient consta, des de la seua remissió per al tràmit d'avaluació ambiental, l'estudi d'integració paisatgística elaborat pel promotor, atesa la falta d'emissió d'informe concloent en matèria de paisatge encara dictades instruccions específiques per a això, atesa l'acceptació expressa pel promotor de les condicions indicades en el tercer informe emés en matèria de paisatge i que tot això ha resultat ser suficient per a l'obtenció d'un informe de caràcter favorable en aquesta matèria, i com que la fita administrativa marcada en el Reial Decret llei 23/2020, de 23 de juny, constitueix una circumstància singular, es pot atorgar, excepcionalment, eficàcia retroactiva en data 18 de gener de 2023 a la present declaració d'impacte ambiental, excepte millor fonament de dret i sense perjudici del que així determine l'òrgan substantiu, en estimar que no es lesionen drets o interessos legítims d'altres persones.  
  
Tercer  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Quart  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 24 de febrer de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»