Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9540, del 23-02-2023 (2023/1636)

RESOLUCIÓ de 20 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de planta de generació elèctrica solar FV de 41,372 MWn (49,980 MWp), amb seguidor solar a un eix, Morella Llivis, al terme municipal de Morella. Expedient: (2968233) 228/4639-HYS.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9540

Data del DOGV
:   23-02-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/1636


Data del document
:   20-01-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de planta de generació elèctrica solar FV de 41,372 MWn (49,980 MWp), amb seguidor solar a un eix, Morella Llivis, al terme municipal de Morella. Expedient: (2968233) 228/5392-TWT. [2023/1636]  
  
«Declaració d'impacte ambiental.  
Expedient: (2968233) 228/2333-VZS.  
Títol: planta de generació elèctrica solar FV de 41,372 MWn (49,980 MWp), amb seguidor solar a un eix, Morella Llivis.  
Promotor: Desarrollos Renovables Eólicos y Solares, SLU.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Referència de l'òrgan substantiu: ATALFE/2020/42.Localització: terme municipal de Morella.  
  
Antecedents i descripció del projecte  
L'empresa Desarrollos Renovables Eólicos y Solares, SLU, promou la instal·lació solar fotovoltaica PF Morella Llivis, de 49,980 MWp.  
L'energia generada al parc solar fotovoltaic s'evacuarà mitjançant línies subterrànies de mitjana tensió (30 kV) independents (unint estacions de potències que constitueixen cada etapa) fins a la sala elèctrica (edifici de cel·les) que se situarà a la SET Morella Solar (30/132 kV) a executar en la planta fotovoltaica. Des d'aquesta subestació discorrerà una línia mixta aerosubterrània d'AT (132 kV) que enllaçarà amb la SET Morella 400 kV, a través de la SET Renomar 132/400 kV. Dins de la SET Renomar es durà a terme l'ampliació del parc intempèrie de 132 kV i s'ampliarà la barra per a allotjar la línia d'evacuació procedent de la SET Morella Solar. Es construirà, a més, un edifici d'operació i manteniment i es col·locarà una estació meteorològica amb meteorologia i hidrologia.  
L'evacuació de l'energia produïda per la planta es realitzarà de manera conjunta amb un altre projecte més que es troba en tramitació PFV Morella Llacua. Tant la SET com la línia d'evacuació d'alta tensió (132 kV) s'inclouen en el projecte de la PSFV Morella Llacua, per tant no s'inclouen en l'abast d'aquest expedient.  
La instal·lació fotovoltaica Morella Llivis es localitza al sud-oest del terme municipal, i ocupa la parcel·la 4, del polígon 50; les parcel·les 3, 5, 7 i 8, del polígon 51; les parcel·les 13 i 16, del polígon 54, i la parcel·la 10, del polígon 56.  
L'àrea total vinculada és de 882,28 ha, i l'àrea de la superfície ocupada associada al perímetre envolupant de tots els equips i infraestructures (perímetre barrat) és de 98,23 ha. La longitud total de la tanca, segons el pressupost del projecte, serà de 15.536 m.  
La potència pic instal·lada serà de 49,98 MWp. Els panells es connecten en sèrie i s'agrupen en inversors de strings per al posterior augment de tensió en els transformadors a instal·lar des de 0,66 kV fins a 30 kV. Es realitza el disseny d'una instal·lació solar fotovoltaica de 41,372 MWn. Els mòduls solars seran de tipus silici cristal·lí i s'instal·laran sobre una estructura que estarà clavada en el terreny, amb seguidor solar a un eix (rotació 55°/-55°) i respectant una orientació perfecta respecte del nord, augmentant així el seu rendiment en comparació amb sistemes estàtics.  
La infraestructura d'evacuació fins a la subestació es constitueix mitjançant una línia subterrània d'alta tensió de 30 kV, de 9.851 m de longitud (en tres etapes).  
El cablejat de baixa tensió entre els mòduls i els inversors es disposarà soterrat. La línia de mitjana tensió fins al centre de transformació transcorrerà soterrada i ocuparà predominantment terrenys de domini públic.  
L'accés a la planta es realitzarà des de la CV-12, i l'assagador dels Llivis, per camins de titularitat pública.  
  
Per a l'execució del projecte es preveu un condicionament previ del terreny mitjançant aclarida i desbrossament de les àrees on se situen els panells i desmunt de la zona d'instal·lacions i transformadors, obertura de rases per al cablejat, creació de vials interiors projectats en la planta, amb un ample mínim de 4 metres, així com el desenvolupament d'una xarxa de drenatge d'aquests i perimetral a la instal·lació amb la finalitat de canalitzar l'aigua i minimitzar el seu impacte. Així mateix, s'instal·larà la tanca perimetral, i s'executarà la construcció d'un edifici de control i manteniment.  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es desmantellarà i es restaurarà el terreny, s'evitarà sempre que es puga el moviment de terres i es retirarà qualsevol estructura, fonamentació o un altre element permanent.  
  
Tramitació administrativa  
De conformitat amb l'annex VI (part B, epígraf n) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el fraccionament de projectes és el mecanisme artificiós de divisió d'un projecte amb l'objectiu d'evitar l'avaluació d'impacte ambiental ordinària en el cas que les magnituds superen els llindars establits en l'annex I. Les característiques pròpies d'aquest projecte determinen que constitueix, per si mateix, un supòsit d'avaluació ambiental ordinària, per la qual cosa no es produeix fraccionament en els esmentats termes. El Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (òrgan substantiu) ha admés a tràmit l'expedient per a la seua autorització, per la qual cosa correspon a aquest òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, de conformitat amb la legislació autonòmica i en concordança amb l'article 11 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
Amb data 13 de desembre de 2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló va traslladar a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte ATALFE/2020/42. Aquesta sol·licitud adjunta l'enllaç electrònic a carpeta compartida, amb els següents documents, entre altres:  
- Projecte tècnic de la planta solar fotovoltaica i pla de desmantellament.  
- Publicació del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana relativa a la informació pública de la sol·licitud d'autorització administrativa i autorització de construcció.  
- Estudi d'impacte ambiental (octubre de 2020), documents de síntesis i annexos a l'EIA, estudi d'afecció a Xarxa Natura 2000.  
- Documentació complementària (informes recaptats de les administracions públiques, excepte l'informe de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre (CHE) i del Servei de Gestió Territorial).  
D'acord amb la sol·licitud remesa, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant anunci en el Butlletí Oficial de la Província de data 18.12.2021, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 21.12.2021, i en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Morella el 14.12.2021.   
Durant el període d'exposició pública s'han presentat al·legacions per part de particulars i de l'Ajuntament de Morella, les quals van rebre les corresponents respostes per part del promotor. Es resumeixen a continuació les referides a les instal·lacions de la planta Morella Llivis i les contestacions del promotor:  
1. El particular JMG al·lega la seua disconformitat sobre l'anunci d'expropiació, amb la corresponent indefensió i amb la pèrdua de propietat d'uns terrenys pertanyents a una família des de fa 150 anys, i que l'Administració puga donar el reconeixement d'utilitat pública sobre la base d'una normativa relacionada amb l'emergència climàtica i la reducció d'emissions.  
El promotor respon que la mercantil no té cap influència en la normativa aprovada per l'Administració i que no és elaborada ex professo per a aquesta mercantil com sembla deduir-se de l'al·legació. La declaració d'utilitat pública no implica per se l'expropiació dels terrenys. Es tenen acords i s'intentaran tancar el màxim nombre possible, tal com assenyala l'article 8.43.1 del Decret legislatiu 14/2020.  
  
En la mateixa al·legació d'aquest particular s'al·lega sobre la caracterització de l'ús de les parcel·les a expropiar i indica que les superfícies no estan definides amb el detall gràfic suficient.  
El promotor contesta que les superfícies de les parcel·les afectades estan representades gràficament i determinades en la seua magnitud, i l'àrea afectada es delimitarà precisament definint el seu envolupant amb les corresponents coordenades UTM.  
2. L'Ajuntament de Morella al·lega que tinga en compte el consentiment unànime dels propietaris de les parcel·les afectades, per a l'execució del projecte, i rebutja que es faça ús de la declaració d'utilitat pública de l'actuació amb la finalitat que, en cas que no s'obtinga el consentiment dels propietaris afectats per l'execució de les infraestructures necessàries per a la planta fotovoltaica, es puga dur a terme l'actuació a través del mecanisme de l'expropiació forçosa.  
  
El promotor contesta que, entre altres coses, i segons l'article 22 i l'annex III del Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, del Consell, s'estableix la necessitat que el promotor acredite la disponibilitat d'almenys el 25 % dels terrenys sobre els quals es projecte la central fotovoltaica, i indica que ja es tenen acords amb els propietaris de parcel·les que suposen el 81,45 % de la superfície necessària per a l'execució del projecte. En aqueixa mateixa línia, s'intentarà tancar el major nombre d'acords amb els titulars de les parcel·les que falten. Si no s'aconsegueixen els acords necessaris, es reduirà en la mesura que siga possible el projecte, sempre que no es perjudique la seua viabilitat. Així mateix, recorda que la declaració d'utilitat pública no implica per se l'expropiació dels terrenys, ni que es produïsca de manera automàtica. El promotor afig que per a la línia d'evacuació s'ha triat o bé camins públics o bé parcel·les amb les quals ja tenen acords subscrits, terrenys que constitueixen el traçat subterrani íntegre i que els terrenys on se situarà la subestació no són objecte d'aquest projecte.  
En la mateixa al·legació, l'Ajuntament de Morella indica que la planta fotovoltaica suposa una ocupació de sòl rural molt gran i que suposa un canvi en la configuració de la zona i el consegüent impacte que puga generar en el medi ambient. També al·lega que suposarà una pèrdua econòmica important quant a ajudes PAC i a producció agrària, i que la línia d'evacuació afectarà des del punt de vista visual, ambiental i econòmic.  
El promotor contesta que, segons la circular interpretativa de l'aplicació dels principis i criteris de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) als informes en matèria d'ordenació del territori, en el marc de la tramitació de sol·licituds d'implantació de plantes fotovoltaiques (signada per la secretària autonòmica de Política Territorial, Urbanisme i Paisatge, amb data 16.12.2021), atesos els condicionants energètics quant a abocament a la xarxa elèctrica, en el cas que el municipi es trobe a una distància raonable a grans punts d'abocament (com la subestació SET Morella 400 kV), es permet un ús de fins al 2,5 % de l'SNUC. En aquest projecte s'ha respectat una ocupació racional del sòl (0,74 %). Respecte a la pèrdua econòmica, indica que s'ha arribat a acords pels quals els propietaris obtindran majors ingressos econòmics que els obtinguts per les activitats agrícoles i ramaderes, a més de ser segurs i que aniran incrementant-se amb l'IPC, i que podran continuar paral·lelament l'activitat agrícola i ramadera en les superfícies no utilitzades pel projecte. Respecte a la línia d'evacuació, s'indica que serà soterrada íntegrament, i que seran compensats econòmicament els titulars dels terrenys afectats en virtut dels acords subscrits; a més, es respectaran i s'acolliran les resolucions dels informes dels organismes afectats en relació amb l'execució del projecte.  
L'Ajuntament de Morella, en la seua al·legació, indica afecció al Patrimoni Cultural Valencià de la zona en la qual es preveu la implantació del projecte, i aconsella efectuar una prospecció arqueològica, atés que es detecten en els voltants de la infraestructura alguns elements de rellevància local i cultural, i exigeix el corresponent informe preceptiu de la conselleria competent en matèria de cultura i patrimoni. També al·lega que es tinguen en compte els efectes que puguen produir en conjunt les noves plantes renovables de la zona.  
  
El promotor indica que es va realitzar la corresponent prospecció arqueològica amb les indicacions contingudes en l'autorització sol·licitada a l'ST de Cultura i Esport de Castelló, i que s'ha incorporat a la documentació presentada per a la tramitació del projecte. Així mateix, s'indica que els béns de rellevància local hauran de disposar d'un entorn de protecció. Respecte a la valoració en conjunt de les noves plantes renovables de la zona, el promotor indica que ja s'han tingut en compte els possibles efectes acumulatius i les sinergies amb altres projectes en el corresponent estudi d'impacte ambiental.  
  
3. Finalment, respecte a l'al·legació particular de la senyora MSM, el promotor indica que les seues al·legacions són referents al projecte PS FV Morella Llacua (ATALFE/2020/43), la SET Morella Solar 30/132kV, la SET Morella 132/400kV i la corresponent línia d'evacuació, i que no corresponen a aquest projecte. El promotor reprodueix les contestacions a les al·legacions formulades en el document corresponent, i indica que no són extrapolables a aquest projecte.  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Morella, de data de signatura de 22.10.2020, elaborat per l'arquitecte municipal, on s'indica la compatibilitat amb el Pla general de Morella, sempre que la ubicació de les instal·lacions siga compatible amb les diferents proteccions del sòl, separació de les instal·lacions a infraestructures públiques, llits de rius, zones de protecció arqueològica, etc.  
- Informe del Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible, amb data de signatura d'11.04.2022, el qual conclou favorablement, referent a infraestructures de transport de competència autonòmica, i indica que l'adequació d'accessos (per compte del promotor) i l'execució de les obres en les zones de domini públic i de protecció de la carretera CV-12, haurà de ser autoritzada per l'ST d'Obres Públiques de València.  
  
- Informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de data de signatura 07.11.2022, condicionat al compliment de diferents requeriments exposats en l'informe. L'informe conclou de la manera textual següent:  
«A la vista del que s'ha exposat, s'emet informe favorable en matèria d'infraestructura verda i paisatge de la instal·lació solar fotovoltaica PSF Morella Llivis, condicionat al compliment dels requeriments exposats en aquest informe (mesures d'integració paisatgístiques establides i complementàries i l'esmena del pla de desmantellament).  
  
L'emissió d'informe favorable en matèria d'infraestructura verda i paisatge que faça viable l'edifici d'operacions i manteniment des del punt de vista de la seua afecció al paisatge requerirà l'esmena dels requeriments exposats en aquest informe.  
El disseny final de l'actuació i de les MIP establides en aquest informe hauran de ser incorporades al projecte d'execució en la memòria, els plànols i el pressupost, per a la seua execució real i efectiva».  
- Resolució de data 08.11.2022, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental (ref.: C234/2021), per la qual s'emet declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, on s'indica:  
  
«(…) que el projecte analitzat no tindrà repercussions sobre la integritat de l'espai de la Xarxa Natura 2000, sempre que en el seu desenvolupament i execució se seguisquen les determinacions establides en l'estudi d'afeccions analitzat, i que es garantisca el compliment de les mesures preventives i correctores proposades en aquest, entre les quals destaquen:  
- Seguiment de les espècies objecte de conservació de la ZEPA durant almenys els sis primers anys des de la posada en funcionament de la planta solar.  
- El pla de vigilància ambiental i totes les mesures correctores que figuren en l'estudi d'afeccions.  
- El manteniment de parcel·les amb cultius agrícoles típics de la zona perquè servisquen de refugi a les espècies desplaçades per l'execució del projecte».  
- Informe de la DT d'Agricultura de Castelló, de data de signatura 09.12.2022, de caràcter favorable, on s'indica que, entre altres, s'adopte el següent condicionant:  
«Que s'adopten les mesures adequades que asseguren que no s'altera el funcionament dels sistemes de drenatge ni la direcció i capacitat de l'evacuació natural de les aigües d'escolament de les parcel·les afectades. Ús i manteniment que es realitzarà de la superfície de la parcel·la no ocupada per la planta fotovoltaica».  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data de signatura de 20.12.2022, el qual conclou favorablement, però amb diversos condicionants a complir que s'exposen en el mateix informe remés per l'òrgan substantiu i que conclou resumidament de la següent manera:  
«(…) les instal·lacions de la planta solar fotovoltaica i la línia elèctrica d'evacuació s'hauran d'allunyar 500 metres de l'Ermita de Sant Pere dels Llivis.  
El traçat de la línia elèctrica d'evacuació haurà d'estar soterrada, al seu pas per la rodalia de l'Ermita de Sant Antoni de la Vespa i dels gravats del Fraiximeno.  
Durant l'execució de les obres s'hauran de prendre les mesures arqueològiques següents: seguiment arqueològic de totes les obres de desbrossament, enterrament, esplanació, excavació de rases, fonaments de suports per a la línia elèctrica, condicionament de camins, etc., que impliquen la remoció del sòl. Si apareixen jaciments, estructures o materials arqueològics, s'haurà de presentar un projecte d'excavació manual. (…)  
Hi ha afecció al patrimoni cultural en totes les seues manifestacions per tant, vistos els preceptes indicats i de conformitat amb els informes dels serveis tècnics, s'emet informe favorable, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, al projecte de construcció de la planta solar fotovoltaica Vega dels Llivis i la seua línia elèctrica d'evacuació, al terme municipal de Morella. En l'àmbit patrimonial, la construcció d'aquesta planta solar no afectarà cap BIC o Bé de Rellevància Local, sempre que es complisquen totes les mesures correctores proposades pels informes tècnics respecte al patrimoni arqueològic, etnològic i paleontològic que pogueren veure's afectats.  
  
Aquest informe es contrau a la documentació ambiental aportada i en els termes descrits en aquesta, amb l'exprés advertiment que si, a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta ara informada, aquesta s'haurà de sotmetre de nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià».  
  
Amb data 29.12.22, aquest òrgan ambiental remet a l'òrgan substantiu un requeriment d'informes recaptats de les AP (Confederació Hidrogràfica de l'Ebre (CHE), Servei de Gestió de Territori i del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge).  
Amb data 09.01.23, es rep en aquest òrgan ambiental des de l'ST d'Indústria, Energia i Mines de Castelló un informe del Servei de Gestió del Territori, el qual conclou textualment de la següent manera:  
«Consideracions finals  
D'acord amb la capacitat d'acolliment del territori sobre la totalitat de l'SNUC de Morella, la planta solar representa un percentatge ponderat del 0,482 % del total de l'ocupació del sòl SNUC.  
D'acord amb la instrucció de la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat de la Generalitat, de data 5 de desembre de 2022, es determina que les plantes fotovoltaiques autonòmiques (potència instal·lada inferior a 50 MW) no computen per a la limitació d'ocupació del sòl. Aquests càlculs s'ofereixen a títol informatiu i de facilitar la gestió de l'òrgan substantiu.  
Una vegada vistes les qüestions de la valoració del risc d'inundació, i analitzat l'estudi d'inundabilitat aportat pel promotor, aquesta manca de la informació necessària justifica l'existència de no afecció per perillositat d'inundació de les parcel·les que ocupen la zona de closa número 8. No obstant això, es determina que caldrà retirar les plaques d'aquesta zona a un cota de resguard respecte al marge dret del barranc de l'Ombria.  
Aquest informe es realitza sense avaluar els efectes acumulatius que pogueren generar les altres instal·lacions veïnes o pròximes, l'existència de les quals implicaria una avaluació més detallada a conseqüència dels efectes acumulatius i secundaris que es poden derivar per l'ampla ocupació de superfície generada i que podrien comportar majors repercussions i efectes negatius sobre el territori.  
  
Conclusions  
Per tot el que s'ha exposat, s'emet informe desfavorable respecte a l'estudi d'inundabilitat, però vistes les consideracions exposades, es conclou que la instal·lació de la planta solar fotovoltaica Morella Llivis, al terme municipal de Morella (Castelló), es considera compatible condicionada segons les consideracions finals, ateses les determinacions normatives d'aplicació i les cartografies oficials d'ordenació del territori tingudes en compte en la realització d'aquest informe.  
La modificació de les característiques inicials del projecte tingut en compte per a l'elaboració dels informes emesos per aquest servei respecte a l'expedient de referència hauran de tindre entrada en aquest servei i seran objecte de la remissió d'un nou informe».  
Amb data 10.01.23, es rep en aquest òrgan ambiental des de l'ST d'Indústria, Energia i Mines de Castelló informe de la CHE, el qual conclou que després de l'anàlisi realitzada pels seus tècnics, de l'estudio d'inundabilitat del Parc Solar Morella Llivis, es considera vàlid d'acord amb els esmentats punts de l'article 12 del Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Així mateix, es remet també una altra documentació com ara cartografia, addenda al projecte, i segona addenda a l'estudi d'impacte ambiental on es recullen els últims informes recaptats de les AP que ja han sigut exposats anteriorment, i les contestacions a aquests per part del promotor acceptant les condicions i modificacions exigides en cada informe.  
- Nou informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, amb data d'entrada en aquest òrgan ambiental des del STIEM de Castelló, 13.01.2023, condicionat al compliment de diferents requeriments exposats en l'informe. L'informe conclou textualment de la manera següent:  
« A la vista del que s'ha exposat, s'emet informe favorable en matèria d'infraestructura verda i paisatge de la instal·lació solar fotovoltaica PSF Morella Llivis, condicionat al compliment de les especificacions relacionades amb el pla de desmantellament d'aquest informe.  
En aplicació de l'apartat 1.e de l'article 30, del Decret llei 14/2020, del Consell, l'òrgan territorial competent en matèria d'energia aprovarà, si escau, el pla de desmantellament, i incorporarà en l'aprovació les condicions recollides en l'informe de l'òrgan competent en ordenació del territori i paisatge. En aquest cas: modificar els costos del pressupost d'acord amb l'exposat en aquest informe.  
  
D'altra banda, l'emissió d'informe favorable en matèria d'infraestructura verda i paisatge que faça viable l'edifici d'operacions i manteniment des del punt de vista de la seua afecció al paisatge requerirà el compliment dels requeriments exposats en l'informe de data 07.11.2022.  
Aquestes condicions, d'acord amb l'indicat en l'apartat 4.2 de la Instrucció de 5 de desembre de 2022, de la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, es faran constar en la corresponent autorització de la instal·lació. A més, hauran de recollir-se en el corresponent projecte a fi de garantir la seua execució.  
D'acord amb el que s'estableix en l'apartat 3.7 d'aquesta instrucció, aquest informe posa fi a la intervenció de la direcció general competent en matèria d'infraestructura verda i paisatge».  
  
Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la seua utilització constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
   
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, vol aconseguir que Espanya en 2050 arribe la neutralitat climàtica, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.   
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'estat espanyol, i planteja com a objectiu aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
Actualment, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les degudes mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'analitzen un total de tres alternatives quant a la ubicació del projecte, incloent-hi l'alternativa zero (no execució del projecte). Per a l'elecció de l'alternativa final, s'ha triat la que respecta la distància de 500 m respecte a l'Ermita de Llivis, a més de valorar factors com: major distància a nuclis habitats (Morella 5,8 km); menor afecció a la vegetació arbustiva de major port; menor afecció visual al paisatge en general i, en concret, a l'Ermita de Llivis.  
  
La planta solar fotovoltaica Morella Llivis es desenvolupa principalment en camps en guaret o abandonats, i en camps de cultiu extensiu de cereal, sent el sòl classificat com no urbanitzable comú, i en algunes zones no urbanitzable protegit, sobre el qual l'Ajuntament de Morella va emetre informe de compatibilitat urbanística on indicava que el projecte era compatible amb el Pla general de Morella, sempre que es respecten les mesures de protecció corresponents.  
Les parcel·les a ocupar compleixen els criteris d'implantació previstos en el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost de 2020, i es troben puntualment afectades per alguna zona amb el risc de perillositat per inundació de nivell 6 i risc geomorfològic, i han obtingut informe al respecte del Servei de Gestió Territorial, la conclusió del qual ja ha sigut exposada anteriorment.  
La línia de 30 kV subterrània no presenta afecció mediambiental rellevant, més enllà de les derivades per la seua execució, i discorre soterrada per camins de domini públic en la seua major part.  
Els terrenys en els quals es desenvolupen el parc solar i la seua línia d'evacuació es localitzen en l'àmbit d'espais de la Xarxa Natura 2000 (ZEPA l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana). Respecte a aquesta afecció, es disposa informe favorable de la Direcció General de Medi Natural en el qual s'estableix la compatibilitat de la ubicació supeditada al compliment d'una sèrie mesures correctores en el projecte.  
D'acord amb la cartografia del PATFOR, algunes de les parcel·les a ocupar es troben catalogades com a sòl forestal. No es detecten zones amb el risc d'incendi en límits i zones de desenvolupament de la línia subterrània d'evacuació.  
S'inclou en l'estudi d'impacte ambiental (EsIA), un estudi d'anàlisi de vulnerabilitat en el qual es conclou que la instal·lació dona com a resultat un risc baix en vulnerabilitat, en relació als riscos avaluats (inundacions, incendis forestals, sismes, forts vents, etc.), el qual estarà més reduït amb les mesures correctores i preventives projectades. No s'identifiquen efectes ambientals significatius derivats de la vulnerabilitat del projecte davant riscos d'accidents greus o de catàstrofes naturals.  
  
El sòl de la zona és de valor agrològic alt i principalment de topografia plana. Els terrenys a ocupar presenten un ús agrícola ocupat per cultius de cereal d'hivern en secà, i camps en guaret i/o abandonats. La vegetació natural afectada consta de formacions de matoll baix i pastures, mentre que la línia d'evacuació en el seu tram final soterrat, afectarà una zona de carrascar amb afecció a alguns peus d'alzines. A causa de l'ocupació de la planta solar fotovoltaica, la proposta per a la compensació d'hàbitat perdut per a alimentació o nidificació, que es realitza en l'informe de la Subdirecció General de Medi Ambient i Avaluació Ambiental, el promotor es comprometrà a realitzar les mesures indicades durant les fases de construcció i d'explotació, així com a mantindre parcel·les amb cultius agrícoles típics de la zona perquè servisquen de refugi a les espècies desplaçades pels treballs. En el mateix informe, es destaca, segons el banc de dades de la biodiversitat, la presència en l'àmbit de la instal·lació de l'espècie prioritària madrilleta roja (Achondrostoma arcasii), cranc de riu ibèric (Austropotamobius pallipes), hortolà (Emberiza hortulana), llúdria (Lutra lutra) i ofegabous (Pleurodeles waltl). No es troba cap hàbitat protegit dels inclosos en l'annex IV del Decret 70/2009.  
  
Segons l'EsIA, dels estudis d'avifauna presentats pels promotors, indiquen la presència de les espècies prioritàries lligades a ecosistemes de secà com: calàndria (Melanocorypha calandra), cogullada (Galerida cristata) i alosa (Alauda arvensis), fringíl·lids com ars el passerell comú (Linaria cannabina) i cadernera europea (Carduelis carduelis), còrvids com ara la gralla de bec roig (Pyrrhocorax pyrrhocorax), la cornella negra (Corvus corone) o el corb (Corvus corax), alguns rapinyaires com ara el xoriguer (Falco tinnunculus), així com altres espècies com la cueta blanca (Motacilla alba), la titeta d'estiu (Anthus campestris) o el colom (Columba livia domestica).  
El projecte preveu que durant la fase d'explotació es durà a terme un pla de seguiment de les poblacions d'aus presents en la zona per a determinar la possible afecció de la construcció, almenys durant els primers 2-3 anys d'explotació, així com de la permeabilitat de la tanca perimetral i la sinistralitat associada a aquest.  
En compartir línia d'evacuació amb el projecte Morella Llacua, es presenta un estudi de sinergies en l'EsIA, on s'analitzen els efectes esperables sobre factors mediambientals destacables, i on es conclou que el total de sòl agroforestal ocupat és d'un 0,08 % del total de la superfície agrícola i suposa un 0,007 % de la superfície del terme de Morella. Així mateix, conclou que és inevitable la degradació del paisatge per la presència de les plaques solars, però, no obstant això, el disseny i la ubicació d'aquestes evita la sensació de mar de plaques, i estan en zones on no hi ha fites importants del paisatge. Les plantes solars es localitzen molt separades, i respecte als parcs eòlics de la zona, es difuminen al no compartir l'angle de visió.  
Com a afecció principal durant la fase d'implantació es procedirà al desbrossament i rebuig de la vegetació present durant la implantació dels seguidors solars. L'EsIA preveu mesures correctores de caràcter general per a mitigar els efectes de la generació de pols, soroll, així com per al control d'abocaments i aigües residuals. L'energia elèctrica se subministrarà mitjançant generadors dièsel; la superfície sobre la qual se situen estarà degudament senyalitzada i impermeabilitzada.  
Com a mesures correctores encaminades a mantindre la coberta natural del terreny i d'acord amb les mesures establides en l'EsIA, s'evitarà la compactació del sòl i no s'utilitzaran herbicides, usant en el seu lloc desbrossadora o preferentment el pasturatge, eliminant únicament la vegetació que interferisca amb l'explotació normal de la central, mantenint la vegetació natural en els marges de la planta i carrers intermedis entre files de panells solars, sobre la base del pla de restauració proposat pel promotor. Això, al seu torn, permet mantindre l'hàbitat d'espècies de fauna que utilitzen la zona per a alimentar-se i reduirà el risc d'erosió del terreny.  
Es garantirà la permeabilitat de la tanca per al pas de fauna de xicoteta grandària deixant un espai lliure des del sòl, almenys, de 15 cm i amb quadres inferiors de grandària mínima de 300 cm² mancant d'elements tallants o punxants com ara fil d'aram de pues o similars que puguen danyar la fauna. Disposarà de plaques visibles de senyalització per a evitar col·lisió de l'avifauna.  
Així mateix, les fonamentacions en l'àmbit del projecte són mínimes i estaran clavades, preperforades o amb micropilonatge, segons les necessitats del terreny, amb què s'evitarà l'excessiva compactació del sòl en l'àrea. De la mateixa manera, després de finalitzar les obres de construcció, es descompactaran aquelles zones compactades pel pas de la maquinària i s'empraran materials de la zona per a conformar els camins interiors de la planta, sense utilitzar materials que segellen o impermeabilitzen el sòl.  
Les centrals fotovoltaiques, per les seues característiques i funcionament, no tenen associat un consum rellevant d'aigua durant la seua execució i funcionament. Durant les obres, s'adoptaran mesures preventives per a evitar abocaments accidentals, com ara habilitar zones de manteniment i apilament de maquinària, equips i residus generats. Les aigües residuals que puguen generar-se en l'obra seran recollides en dipòsit estanc per a la posterior retirada i gestió per part de gestor autoritzat mitjançant l'ús de banys químics. El projecte indica que la neteja de les plaques solars en fase d'explotació, es realitzarà mitjançant tancs.  
  
Consultades la carta arqueològica i l'inventari general del patrimoni cultural, no s'han identificat en l'àmbit afectat per l'actuació i el seu entorn més pròxim (200 m), elements del patrimoni cultural inventariats. L'informe de la Direcció General de Patrimoni indica que serà necessària la realització d'un seguiment intensiu en la fase de desbrossament i moviment de terres en les parcel·les indicades en aquest.  
  
Segons els elements que formen la central, no es preveu invasió de l'amplària legal de camins ramaders ni interfereixen el trànsit ramader per aquests.  
La generació de residus té major entitat en la fase de construcció. La totalitat dels residus generats en aquesta fase seran entregats a gestor autoritzat. L'execució de la central no comporta moviments de terres de gran entitat, ja que s'adaptarà en la mesura que siga possible a la topografia existent, per la qual cosa és possible estendre les terres excedents en l'àmbit del projecte.  
La zona presenta vulnerabilitat baixa d'aqüífers i es troba en una àrea de permeabilitat mitjana, classificada com a àrea estratègica 2, segons el visor de la IDEV, per a la recàrrega d'aqüífers. Els mòduls solars presentaran buits entre si, de manera que no es generen vies preferents d'aigua i no descarreguen en el mateix punt del terreny, més encara si es tenen en compte el seguiment solar dels panells a instal·lar. L'ombra provocada per les plaques reduirà l'evapotranspiració i facilitarà la recàrrega. La qualitat de les aigües de recàrrega estarà afavorida en no utilitzar-se productes fitosanitaris, que reduirà l'aportació de nitrats. L'orografia de la zona amb escàs pendent afavoreix la infiltració. La disposició de plaques i pals de fonamentació no fan preveure la formació de vies de desguàs preferent per a l'escolament que suposen modificació de les condicions actuals.  
S'ha realitzat un estudi d'integració paisatgístic, el qual ha sigut complementat per informes tècnics de resposta als informes emesos pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. Entre les mesures a adoptar es proposa una plantació d'espècies arbustives al voltant de la tanca perimetral del parc fotovoltaic per a crear una pantalla verda al voltant del projecte amb la finalitat d'una millor integració paisatgística en l'entorn. Aquesta plantació es realitzarà a la distància d'1,5 m cap a l'exterior de la tanca perimetral, i amb una separació de 3 m entre espècies. D'aquesta manera, s'evita la pèrdua de sòl per erosió, es redueix la generació de pols en la instal·lació i es crea un biòtop que pot albergar una comunitat natural similar a l'existent. La resta de mesures correctores de caràcter paisatgístic coincideixen amb les ja indicades en l'estudi d'integració paisatgística, així com en l'informe recaptat en matèria d'infraestructura verda i paisatge. En l'estudi s'ha desenvolupat una valoració de la integració visual de la planta des de diferents punts d'observació i ha donat com a resultat que per les característiques del terreny on se situa aquesta només s'apreciarà des de l'entorn immediat i des dels camins rurals que serveixen d'accés a aquesta, i es conclou un impacte visual lleu-moderat.  
El pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment en el qual es comprove que les obres es realitzen d'acord amb el projecte i que s'assegure el compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en la DIA i en resolucions complementàries. Addicionalment, la informació recollida en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus i abocaments d'oli, etc.) i extraordinaris puntuals en el cas de successos excepcionals tant en la fase d'implantació com en la de funcionament.  
Després de la vida útil del projecte, es desmantellaran els panells i el cablejat elèctric, i a la restauració dels accessos i dels factors biòtics i abiòtics afectats. Per a això, el projecte adjunta un estudi de desmantellament amb pressupost. La gestió dels panells fotovoltaics es realitzarà amb un gestor autoritzat de residus d'aparells elèctrics i electrònics.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, de conformitat amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre. En concordança amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II, del títol 2, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc,  
  
  
Primer  
Respecte del projecte de planta solar fotovoltaica Morella Llivis, de 49,98 MWp, promogut per Desarrollos Renovables Eólicos y Solares, SLU, al terme municipal de Morella (Castelló), es proposa formular aquesta declaració d'impacte ambiental, en la qual s'estableixen les condicions ambientals, incloent-hi les mesures preventives, correctores i compensatòries que resulten de l'avaluació ambiental practicada i que s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables.  
Atesos els antecedents i els fonaments de dret exposats es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'estableixen en els termes següents:  
1. Condicions al projecte  
i) Condicions generals  
(1) L'avaluació ambiental de la subestació Morella Solar i de la línia d'evacuació comuna a 132 kV, incorporada en l'expedient ATALFE/2020/43 s'haurà d'abordar en el si del tràmit d'autorització d'aquest, i la viabilitat ambiental del projecte Morella Llivis quedarà condicionada al que l'avaluació ambiental de l'esmentat expedient determine.  
  
(2) El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores previstes en l'EsIA, el projecte tècnic i l'altra documentació que consta en l'expedient i les acceptades després de la informació pública, o contingudes en la informació complementària, sempre que no contradiguen el que s'estableix en aquesta resolució.  
(3) Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que li siga aplicable, i que afecte els elements del medi recollits en aquesta resolució.  
(4) En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
(5) En relació amb el risc d'inundació, la instal·lació de la planta solar es considera compatible, condicionada a les determinacions de l'informe definitiu de l'òrgan competent en matèria de gestió territorial.  
  
(6) De conformitat amb la resolució de declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, s'haurà de garantir el compliment de les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'afeccions, així com les condicions següents:  
- Seguiment de les espècies objectiu de conservació de la ZEPA durant almenys els 6 primers anys des de la posada en funcionament de la planta solar.  
- El pla de vigilància ambiental i totes les mesures correctores que figuren en l'estudi d'afeccions.  
- El manteniment de parcel·les amb cultius agrícoles típics de la zona perquè servisquen de refugi a les espècies desplaçades per l'execució del projecte.  
(7) En cas de realitzar les obres en època de reproducció d'aus, un tècnic especialista abalisarà les zones de major sensibilitat per la presència d'aus nidificants.  
(8) Les instal·lacions de la planta solar fotovoltaica i la seua línia elèctrica d'evacuació hauran de mantindre les distàncies amb els elements patrimonials determinades per l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement d'aquest òrgan, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
(9) Cal disposar de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fugues d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat, s'hauran d'establir zones de recollida de residus i no es faran apilaments en zones amb pendents elevats i perillositat d'inundació.  
(10) Quant a l'execució i explotació de la planta, s'haurà de respectar el que s'indica en el Decret 7/2004, de 23 de gener, relatiu a prevenció d'incendis.  
(11) L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o concessió de l'organisme de conca.  
(12) S'hauran d'executar les mesures d'integració paisatgístiques desenvolupades en l'estudi d'integració paisatgística i els informes tècnics presentats.  
(13) L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor al desmantellament d'aquesta en els termes definits en el pla aportat.  
iii) Condicions al pla de vigilància ambiental (PVA)  
(14) Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades, i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
(15) S'hauran d'incorporar al PVA les mesures derivades de l'estudi d'afecció a Xarxa Natura 2000, de conformitat amb la condició número 6.  
  
Segon  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 20 de gener del 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»