Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9532, del 13-02-2023 (2023/1012)

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies del terme municipal de Cortes de Arenoso. Expedient: (1646041) 107/2020/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9532

Data del DOGV
:   13-02-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/1012


Data del document
:   21-11-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies del terme municipal de Cortes de Arenoso. Expedient: (1646041) 107/2020/AIA. [2023/1012]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (1646041) 107/2020/AIA.  
Títol: Projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies.  
Titular: Marta Fabregat Climent.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló. Expedient ASOSUB/2020/288.  
Localització: al polígon 2, parcel·la 486, del terme municipal de Cortes de Arenoso (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
La parcel·la 486, del polígon 2, a la partida La Peña del terme municipal de Cortes de Arenoso (Castelló), té una superfície d'uns 660.810 m². Ateses les característiques i la problemàtica d'aigua en aquesta, desitja realitzar una captació per a reg de suport de carrasques tofoneres mitjançant reg per microaspersió d'una superfície d'uns 63.421 m². Es pretén, per tant, el reg de part de la parcel·la. Pel que se sol·licita l'autorització per a efectuar una perforació per a ús propi, amb un consum anual inferior als 7.000 m³.  
No obstant això, cal assenyalar que no es té informació de la tipologia dels terrenys en els quals es realitzarà l'activitat posterior i si corresponen a terrenys forestals o agrícoles de secà. Per tant, aquesta avaluació únicament es pronuncia sobre el projecte de sondeig d'investigació presentat.  
S'ha detectat un aqüífer sota el terreny a una profunditat d'uns 225 m. El cabal és d'uns 300-350 l/min, i s'estima que la profunditat que aconseguirà la perforació serà de 250 metres. Prèviament a la fase de construcció, s'anivellarà la superfície d'emplaçament de la perforadora.  
  
A causa dels materials que es preveuen travessar en la perforació (calcàries i margues) s'ha triat com a sistema de perforació la rotopercussió directa. La perforació es realitzarà mitjançant una màquina perforadora amb martell en fons; la màquina emprada serà una perforadora sobre camió més un compressor degudament homologats, atés que es considera aquest tipus de perforació el més idoni per a l'execució d'aquest tipus de sondeig d'acord amb el terreny que es preveu travessar. El diàmetre de la perforació serà de 310 mm, de 0 a 250 m. L'entubament del pou es realitzarà amb canonada de ferro de 250 mm de diàmetre i 6 mm de grossària de xapa. La zona d'admissió de l'aigua al pou serà de tipus ranurat i es realitzarà directament sobre la canonada. Es farà una cimentació de l'espai anul·lar fins a una profunditat de dos metres. Posteriorment, l'aigua serà elevada mitjançant bomba submergible, la qual serà col·locada a una profunditat al voltant de 200 m.  
Durant la perforació es generaran uns llots propis d'aquest tipus de projectes. A fi de gestionar-los correctament, es preveu la construcció d'una bassa d'evacuació de llots al costat de la perforació, que serà buidada periòdicament, per una empresa registrada per a la gestió de residus no perillosos.  
No és necessari realitzar cap accés, ja que es pot accedir a la zona emprant els camins ja existents.   
En el punt on es pretén realitzar el sondeig no hi ha infraestructures de canalització soterrades que es poden ser afectades per la perforació pretesa.  
La perforació es realitza en la massa d'aigua subterrània 080.111-Llucena-l'Alcora, i s'indica en el document ambiental que es troba en bon estat, que el recurs disponible és superior a la demanda actual i que, així mateix, és escàs el volum anual sol·licitat amb aquesta captació.  
  
Tramitació administrativa  
El 14.12.2020 té entrada un escrit del cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló (exp. ASOSUB/2020/288) i es trasllada el projecte i el document ambiental, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
Després de la consulta realitzada el 31.01.2022 es va rebre, el 08.11.2022, la Resolució del director territorial de Castelló de data 23.08.2022, d'acord amb el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, en el sentit que l'actuació sol·licitada no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i no ha de ser sotmesa a avaluació detallada d'efectes sobre aquesta, i s'estableix en la dita resolució els condicionants que s'exposaran en l'apartat de les consideracions ambientals d'aquesta resolució.  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució, la superfície afectada serà l'ocupada per l'equip de perforació, maquinària, accessoris i bassa de llots, l'afecció de la qual desapareixerà quan es desmunten i retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació i la seua instal·lació, el sondeig no requerirà més condicionament que construir el cap de pou.  
  
b) Es proposa com a termini d'execució, considerat com a òptim i suficient per a l'acabament de les obres, el d'una setmana a partir de la signatura de l'acta de comprovació de replanteig i autorització de començament.  
Pel que fa als treballs necessaris per a realitzar la perforació, consistiran a aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, que garantirà amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment dels detritus extrets de la perforació d'un sondeig de 250 m de profunditat, consistents en roca triturada que s'emmagatzemaran en una bassa excavada al costat del pou. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots, que una vegada finalitzada la perforació es recondicionarà amb estesa i anivellament. Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica dels dos és molt similar i en els dos casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària: 15 02 02\* (absorbents, materials de filtració) 15 01 10\* (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes).  
  
d) Respecte a l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes, indica que no es té coneixement de l'existència de pous pròxims al lloc de la perforació que ara es projecta, almenys en un radi mínim de 100 metres. Respecte al cabal, es van detectar aparentment entre 300 i 350 litres per minut, que són suficients per a les necessitats hídriques d'aigua de la peticionària. La distància més pròxima a un barranc o curs d'aigües és de més de 100 metres.  
En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 de l'annex II).  
  
Ubicació del projecte  
a) El sondeig es localitza al municipi de Cortes d'Arenós (Castelló), i el punt de perforació es troba en les coordenades UTM (ETRS 89) FUS 30: X = 708.985; Y = 4.453.787 i Z =1.152 ± 5 msnm. No requereix l'execució de nous accessos, ja que s'utilitzen els existents.  
  
La parcel·la se situa en un altiplà envoltat al nord per cims i tossals dels contraforts de la serra de Férriz, que conforma una geomorfologia convexa de relleus amb pendents suaus.  
En un radi de 2 km, l'ús existent és de cultius agrícoles de secà, principalment cereal, entremesclats amb zones de matoll i boscos de pins i alzines. Com a altres usos es troba el cinegètic de caça major i caça menor.  
Les vies de comunicació pròximes són la CV-190 des de Cortes d'Arenós, a més de camins asfaltats i de terra d'accés a finques.  
b) L'emplaçament es troba en una zona classificada com a zona rural comuna forestal afectada per sòl forestal no estratègic del PATFOR, segons el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana.  
El projecte està situat en el paisatge de rellevància regional PRR06: Alt Millars, inclòs en el conjunt paisatgístic del grup 1: paisatges agroforestals de l'interior de Castelló. No obstant això, atesa l'escassa entitat i àmbit espacial del projecte, així com les mesures d'integració paisatgística a adoptar, no és previsible afecció paisatgística a ressenyar.  
  
Quant a altres afeccions territorials, l'actuació no afecta espais naturals protegits, camins ramaders o forests d'utilitat pública.  
  
El projecte es troba inclòs en els espais integrants de la Xarxa Natura 2000 denominats LIC ES5223004 i ZEPA ES 0000466 Penyagolosa, declarada per Acord de 5 de juny de 2009, del Consell, d'ampliació de la xarxa de zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA) de la Comunitat Valenciana. (DOGV 6031, 09.06.2009) i acord de 27 de novembre de 2009, del Consell, de correcció d'errors en els annexos I i II de l'Acord de 5 de juny, del Consell, d'ampliació de la xarxa de zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA) de la Comunitat Valenciana. (DOGV 6155; 30.11.2009).  
En aquest sentit, el director territorial de Castelló mitjançant la Resolució de data 23.08.2022, determina que l'actuació sol·licitada no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i no ha de ser sotmesa a avaluació detallada d'efectes sobre aquesta. En aquesta resolució estableix els condicionants següents:  
1. La finalitat de la derivació del sondeig haurà de ser la proposada en la sol·licitud.  
2. Que el canvi en el règim de l'aigua subterrània no supose alteracions en l'ambient i afecte els hàbitats i espècies de la zona.  
  
3. Extremar les precaucions amb l'abocament de materials no utilitzats o sobrants en l'execució de la perforació, els quals hauran de ser traslladats a un abocador controlat o a un punt d'apilament prèviament autoritzat. Els diferents tipus dels residus generats durant la fase de construcció del pou seran gestionats d'acord amb la legislació aplicable en cada cas.  
4. Prèviament a l'execució dels treballs s'hauran d'observar i complir les limitacions i requisits en matèria de prevenció d'incendis forestals i, particularment, el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
5. Amb una antelació mínima de dues setmanes abans de l'inici dels treballs, es notificarà aquesta actuació en l'oficina comarcal de medi ambient corresponent (demarcació de Segorbe: telèfon 452 127 396 ofma\_vyhsbwj@ysg.pj). Amb trenta dies d'antelació, s'ha de presentar declaració responsable (notificació) per a l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els voltants, https://www.gva.es/va/inicio/procedimientos'id\_proc=20905. Decret 7/2004, de 23 de gener.  
No es troba afectada per risc d'inundació del PATRICOVA. En la cartografia d'àrees crítiques davant del canvi climàtic de la cartografia de la Generalitat Valenciana, es troba en una zona corresponent a l'àrea estratègica 2 quant a recàrrega d'aqüífers. La permeabilitat del sòl està catalogada com a mitjana. La vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies en la zona de projecte està qualificada com alta, d'acord amb la cartografia temàtica (antiga COPUT).  
  
c) No es coneix cap element historicoartístic, arqueològic o paleontològic que poguera ser afectat per la perforació del sondeig. Indica la documentació que no s'han trobat evidències del fet que puguen existir aquests elements en la zona d'actuació. Per tant, l'afecció de l'actuació sobre el patrimoni cultural es considera nul·la. Malgrat l'anterior, si en el transcurs de les obres es localitzara alguna resta arqueològica o paleontològica, es comunicaria a la Direcció General de Cultura i Patrimoni de la Generalitat Valenciana perquè condicionara les accions a seguir per a la protecció d'aquesta troballa. Cal assenyalar que, si escau, es donarà compliment al qual s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.   
  
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal d'una setmana i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, i és poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) No es preveu que el sondeig produïsca cap alteració sobre els components del medi, ni modificació que afecte la dinàmica general de l'ecosistema una vegada posat en funcionament.  
Correspon a la zona agrària núm. 0900802 - Alt Millars - Riu Veo. La zona d'estudi es troba en el marge esquerre de la conca del riu Millars. Dins de la zona d'estudi no discorre cap llit d'importància i, per tant, no s'afectarà el domini públic hidràulic. La distància més pròxima a un barranc o curs d'aigües és de més de 100 metres.  
  
No es preveuen descensos d'importància en els nivells de l'aqüífer per l'extracció del cabal sol·licitat, ja que aquest presenta una alta transmissivitat i bona recàrrega. A més, la massa d'aigua subterrània 080.111 - Llucena-l'Alcora en la qual se situa el sondeig, es troba en bon estat, i el recurs disponible és superior a la demanda actual, i és, així mateix, escàs el volum anual sol·licitat amb aquesta captació.  
c) En relació amb el paisatge, en la documentació s'indica que en aquest cas no es considera una alteració significativa del paisatge, ja que es tracta d'una alteració de tipus temporal, per la curta duració de les obres, causada per la presència de la maquinària necessària per a realitzar la perforació i l'espai alterat per l'ocupació d'aquesta. Atés que es tracta d'una zona allunyada de qualsevol nucli urbà, es considera un impacte mínim de tipus negatiu compatible. No obstant això, considera l'adopció de mesures d'integració paisatgística de les obres i indica que en els terrenys afectats per les obres es recuperarà el relleu original i la capa superior de terra vegetal. Valora que tindrà un impacte visual mentre estiga la maquinària en l'obra. Aquest impacte no serà d'especial rellevància a causa de la curta duració de les obres.  
d) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquest tipus d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituirà un problema d'eliminació.  
No es preveu la generació d'un altre tipus de residus excepte els procedents d'eventuals tasques de manteniment de la maquinària (olis, filtres, etc.), que en cas de produir-se seran gestionats a través de gestor autoritzat.  
S'estableix un programa de vigilància ambiental per a les fases inicial, fase de perforació i fase d'explotació.  
Per tant, en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
No obstant això, cal assenyalar que aquesta avaluació únicament es refereix al projecte d'investigació de sondeig presentat, sense perjudici que l'activitat posterior per aplicació de legislació sectorial li puga correspondre algun procediment d'avaluació ambiental, qüestió que no és possible determinar amb la documentació presentada.  
  
Consideracions jurídiques  
L'obra de perforació per al sondeig d'investigació per a la captació d'aigües subterrànies constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II, grup 3.a.3r de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II, de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer   
Estimar que l'execució del projecte per a sondeig d'investigació d'aigües subterrànies, a realitzar en el polígon 2, parcel·la 488, del terme municipal de Cortes de Arenoso (Castelló), promogut per Marta Fabregat Climent, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que consta en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
  
1r) S'hauran de tindre en compte les condicions indicades en la Resolució de data 23.08.2022 relativa als efectes sobre Xarxa Natura 2000 anteriorment exposada, i amb una antelació mínima de dues setmanes s'haurà de comunicar l'inici dels treballs a l'Oficina Comarcal de Medi Ambient a Segorbe.  
2n) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
3r) Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produeixen, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, si escau, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
4t) El material extret del sondeig està classificat amb el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el de l'excavació de la bassa amb el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Segons la normativa, encara que siguen de naturalesa molt similar, i tots dos inerts, els materials d'excavació disposen de regulació específica i hauran de gestionar-se per l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar. També podria realitzar-se de conformitat amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció com es preveu en l'article 3.1.a. El terreny haurà de ser restaurat i quedar amb la seua morfologia anàloga a la inicial.  
  
5é) En el cas que, per diferents motius, es renuncia a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, ensulsiades en el pou, etc.) s'haurà de clausurar i segellar, i també restaurar el terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
6é) S'haurà de preveure que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 21 de novembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»