Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5993, del 15-04-2009 (2009/4001)

RESOLUCIÓ de 10 de març de 2009, del director general de Recursos Humans, per la qual convoca un concurs oposició per a la provisió de vacants de facultatius especialistes de departament de diverses especialitats d'institucions sanitàries de l'Agència Valenciana de Salut.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5993

Data del DOGV
:   15-04-2009

Secció del DOGV
:   II. AUTORITATS I PERSONAL - A) OFERTES D'OCUPACIÓ PÚBLICA, OPOSICIONS I CONCURSOS

Número del document
:   2009/4001


Data del document
:   10-03-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Sanitat

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * concurs administratiu

RESOLUCIÓ de 10 de març de 2009, del director general de Recursos Humans, per la qual convoca un concurs oposició per a la provisió de vacants de facultatius especialistes de departament de diverses especialitats d'institucions sanitàries de l'Agència Valenciana de Salut. [2009/4001]  
S'ha publicat el Decret 176/2008, de 21 de novembre de 2008, que aprova l'oferta d'ocupació de personal estatutari adscrit a les institucions sanitàries de la Conselleria de Sanitat per a 2007.  
Atés que l'oferta d'ocupació de personal adscrit a les institucions sanitàries de l'Agència Valenciana de Salut aprovada pel Decret 39/2006, de 24 de març, del Consell de la Generalitat, està pendent d'execució quant a diverses categories.  
Vist que la disposició addicional tercera del Decret 176/2008, de 21 de novembre de 2008, que aprova l'oferta d'ocupació de personal estatutari adscrit a les institucions sanitàries de la Conselleria de Sanitat per a 2007, establix que les places de personal facultatiu que establix l'annex s'han d'acumular, si és el cas, a les de l'oferta d'ocupació de 2005, i es fa la convocatòria d'una especialitat o categoria d'ambdues ofertes d'ocupació conjuntament, es convoca un concurs oposició per a la cobertura de les places anunciades de facultatius especialistes de departament de diverses especialitats d'institucions sanitàries dependents de l'Agència Valenciana de Salut, incloses les places de facultatius especialistes oferides en ambdós decrets.  
Esta convocatòria es regix pel que disposa el capítol III del Decret 7/2003, de 28 de gener, del Consell de la Generalitat, que aprova el Reglament de selecció i provisió de places de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries de la Generalitat Valenciana.  
Esta Direcció General de Recursos Humans, fent ús de la competència delegada per l'article 1.3.3 de la Resolució de 19 de febrer de 2009, del director gerent de l'Agència Valenciana de Salut, per la qual publica la delegació per a competències en matèria de personal de l'Agència Valenciana de Salut, i després d'haver consultat les organitzacions sindicals amb representació en la Mesa Sectorial de Sanitat, acorda establir les bases següents.  
Bases de la convocatòria  
1. Normes generals  
1.1. Es convoquen proves selectives per a la provisió de les places vacants que figuren en l'annex III de personal estatutari del grup A, facultatius especialistes de departament de diverses especialitats, d'institucions sanitàries de l'Agència Valenciana de Salut.  
1.2. El procés selectiu es du a terme per mitjà del sistema de concurs oposició.  
1.3. D'acord amb l'article 55 del Decret 7/2003, de 28 de gener, s'establix la reserva de places que s'especifica en l'annex III per a cada especialitat, per a cobrir-les pel torn de promoció interna. Les places que no es cobrisquen per este torn s'acumulen al torn d'accés lliure.  
1.4. Atés el nombre de places convocades s'establix la reserva de places que s'especifica en l'annex III per a cada especialitat, per a persones que tinguen la condició legal de persones amb discapacitat, amb grau de discapacitat igual o superior al 33%, d'acord amb l'article 5.1 del Decret 7/2003, de 28 de gener.  
2. Requisits dels aspirants  
Les condicions per a ser admesos a les proves s'han de tindre en el moment d'acabar-se el termini de presentació de sol·licituds i s'han de mantindre durant tot el procés selectiu, fins al moment de la presa de possessió.  
a) Requisits generals  
2.1. Tindre la nacionalitat espanyola o la de qualsevol altre estat membre de la Unió Europea, o bé la d'un dels estats a què, per tractats internacionals celebrats per la Unió Europea i ratificats per Espanya, s'aplique la lliure circulació de treballadors en els termes en què esta la definix el Tractat Constitutiu de la Unió Europea, o tindre este dret d'acord amb el que preveu el Decret 543/2001, de 18 de maig.  
2.2. Tindre fets els setze anys i no haver arribat a l'edat de jubilació forçosa.  
2.3. Tindre, el títol de llicenciat o doctor i el títol d'especialista expedit pel Ministeri d'Educació, Cultura i Esport, de l'especialitat a què es pretén accedir, dins del termini de sol·licituds especificat en esta convocatòria.  
2.4. Tindre la capacitat funcional necessària per a l'exercici de les tasques que es deriven del nomenament, capacitat que s'ha d'acreditar per mitjà d'un certificat mèdic. La presa de possessió queda supeditada a la superació d'este requisit.  
2.5. No haver sigut separat per mitjà d'un expedient disciplinari del servici de qualsevol servici de salut o administració pública, ni trobar-se inhabilitat amb caràcter ferm per a l'exercici de funcions públiques ni, si és el cas, per a la professió corresponent. En el cas dels nacionals dels altres estats esmentats en el paràgraf 2.1, no trobar-se inhabilitat, per cap sanció o pena, per a l'exercici professional o per a l'accés a funcions o servicis públics en un Estat membre, ni haver sigut separat per una sanció disciplinària de cap de les administracions o servicis públics del país.  
2.6. Haver ingressat els drets d'examen com especifica la base 3 d'esta convocatòria.  
b) Requisits específics per al torn restringit de promoció interna  
Pot concórrer a les proves selectives pel sistema de promoció interna el personal estatutari fix dependent de l'Agència Valenciana de Salut que tinga i acredite durant el termini de presentació de sol·licituds els requisits generals exigits a tots els participants i, a més:  
- Pertànyer a un grup de classificació inferior, siga immediat o no, o a diferent categoria o especialitat del mateix grup.  
- Haver prestat servicis com a personal estatutari fix durant, almenys, dos anys en el grup de procedència.  
c) Requisits específics per a la quota de persones discapacitades  
Les persones que tinguen la condició de discapacitades han d'acreditar el grau de discapacitat i la compatibilitat amb l'exercici de les tasques i funcions pròpies dels llocs de treball que s'han de proveir, per mitjà d'una fotocòpia compulsada de la resolució administrativa de l'òrgan competent de la Conselleria de Benestar Social o, si és el cas, de l'òrgan competent de la comunitat autònoma respectiva, per la qual es reconeix eixa condició. Este document s'ha d'adjuntar a la sol·licitud de participació en les proves.  
d) Moment en què s'ha d'acreditar el compliment dels requisits per a concursar  
La persona aspirant ha d'acreditar els requisits per mitjà de fotocòpies ben compulsades i les ha d'aportar dins del termini establit en la base 6.5 d'esta resolució.  
3. Sol·licituds  
3.1. Les persones interessades a participar en el concurs oposició han d'omplir una sol·licitud que s'ha d'ajustar necessàriament al model que faciliten les direccions territorials de la Conselleria de Sanitat i la Gerència d'Alcoi. L'imprés també es pot descarregar des de la pàgina web de la Conselleria de Sanitat (www.san.gva.es). Els sol·licitants han d'omplir la sol·licitud d'acord amb les instruccions que figuren en l'imprés. El pagament dels drets d'examen (25,30 €) s'ha de fer abans de presentar l'imprés en una de les entitats col·laboradores que figuren el mateix imprés.  
Les persones que acrediten, juntament amb la sol·licitud, la condició de discapacitades estan exemptes del pagament dels drets d'examen, segons que establix la Llei de Taxes de la Generalitat Valenciana.  
També estan exemptes del pagament de drets les persones que acrediten, juntament amb la sol·licitud, la condició de membres de família nombrosa de categoria especial.  
Les persones que acrediten, juntament amb la sol·licitud, la condició de membres de família nombrosa de categoria general tenen una bonificació del 50% dels drets d'examen.  
Pagats els drets d'examen, l'oficina de l'entitat bancària on es fa l'ingrés ha de segellar i datar tots els exemplars de què consta l'imprés, conserva l'exemplar per a l'entitat i en torna la resta a la persona interessada.  
3.2. La instància, segellada per l'entitat bancària, es pot presentar en les unitats de Registre de les dependències administratives següents:  
- 03178 Alacant: c/ Girona, 26.  
- 03063 Alcoi: plaça d'Espanya, 2.  
- 12538 Castelló de la Plana: c/ Hort dels Corders, 12.  
- 46283 València: av. de Ferran el Catòlic, 74.  
O per mitjà de qualsevol de les formes previstes en la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, segons la redacció modificada per la Llei 4/1999.  
Un dels exemplars de la instància queda en poder de la persona interessada i li servix de justificant.  
En cap cas el pagament en l'entitat bancària ni la descàrrega de l'imprés des de la pàgina web de la Conselleria de Sanitat comporta la substitució del tràmit de presentació de la instància en temps i forma segons que s'indica ací.  
3.3. El termini de presentació d'instàncies és d'un mes, comptat a partir de l'endemà de la publicació de la convocatòria en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
3.4. La consignació de dades falses en la instància, o en la documentació aportada pels aspirants, comporta l'exclusió del concurs i la nul·litat de la plaça adjudicada, si és el cas, sense perjuí de les mesures legals que corresponguen.  
3.5. L'adreça que figure en les instàncies es considera l'única vàlida per a notificacions, i són responsabilitat exclusiva de l'aspirant tant les errades en la consignació com la comunicació a l'Agència Valenciana de Salut de qualsevol canvi del domicili.  
3.6. El tribunal ha d'establir, per a les persones amb discapacitat que ho sol·liciten, les adaptacions possibles de temps i mitjans per a la realització de les proves. Per a això, les persones interessades han de formular la petició corresponent en la sol·licitud de participació en la convocatòria. Les adaptacions no poden desvirtuar el caràcter de la prova, la finalitat de la qual és valorar l'aptitud dels aspirants per a les funcions pròpies de la plaça a què concursen.  
3.7. Els aspirants només poden participar a través d'un dels dos sistemes d'accés assenyalats: torn lliure o promoció interna. L'opció pel torn de promoció interna s'ha de formular en la sol·licitud de participació en la convocatòria, en l'espai habilitat per a això. En el cas que l'aspirant no complisca els requisits per a concursar per este torn, la sol·licitud es trasllada automàticament al torn lliure. Els aspirants que opten en la instància pel torn de promoció interna no poden optar a les places assignades al torn lliure. La quota de persones discapacitades està inclosa en el sistema d'accés pel torn lliure.  
4. Admissió i exclusió d'aspirants  
4.1. Acabat el termini de presentació d'instàncies, el director general de Recursos Humans ha d'aprovar, mitjançant una resolució, la llista provisional d'aspirants admesos i exclosos, pel torn lliure i pel torn de promoció interna, amb l'expressió de les causes d'exclusió. També s'ha de publicar la llista dels aspirants admesos directament al segon exercici perquè estan exempts del primer. La llista provisional també s'ha de publicar en els taulers d'anuncis dels Servicis Centrals i de les direccions territorials de la Conselleria de Sanitat.  
Els aspirants exclosos disposen aleshores d'un termini de deu dies hàbils, comptador des de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la resolució, per a esmenar els defectes apreciats.  
4.2. Una vegada finalitzat el termini d'esmena de defectes, s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la llista definitiva d'aspirants admesos i exclosos. Així mateix, esta llista definitiva s'ha de publicar en els taulers d'anuncis dels Servicis Centrals i de les direccions territorials de la Conselleria de Sanitat.  
En la mateixa resolució per la qual es publica la llista d'admesos i exclosos s'ha d'indicar el lloc, la data i hora de la primera prova, publicació que ha de fer-se amb una antelació mínima de 15 dies naturals a la realització de l'exercici. Esta publicació servix de notificació a les persones interessades.  
5. Tribunal  
5.1. El tribunal l'ha de nomenar el director general de Recursos Humans. La llista dels membres s'ha de publicar amb una antelació d'un mes com a mínim al començament de les proves. El tribunal el componen cinc membres, inclosos el president i el secretari. També s'han de nomenar els suplents respectius. Tres dels vocals han de tindre la titulació requerida per a l'accés a la mateixa categoria i especialitat convocada.  
5.2. Règim de funcionament  
5.2.1. S'apliquen les normes de funcionament i composició del tribunal que establix l'article 6 del Decret 7/2003, de 28 de gener.  
5.2.2. Per a comunicacions i la resta d'incidències, el tribunal té la seu als Servicis Centrals de la Conselleria de Sanitat, c/ Misser Mascó, 31, 46713 València.  
6. Procediment de la convocatòria  
Les proves selectives pel sistema de concurs oposició consistixen en la celebració de cada una de les fases, a fi de determinar l'aptitud dels aspirants i de fixar-ne l'orde de prelació per a la selecció.  
6.1. En la fase d'oposició els aspirants han de fer dos exercicis.  
6.1.1. El primer exercici consistix en la contestació per escrit, en el termini màxim d'una hora, d'un qüestionari de preguntes sobre el contingut dels 63 temes que s'inclouen com a annex II: 3 de normativa general, 7 de normativa sanitària comuna, 3 d'informàtica i 50 del temari específic de la categoria.  
El 15% com a mínim ha de versar sobre el temari no específic de la categoria.  
El qüestionari és de tipus test, en forma de preguntes amb diverses respostes, de les quals només una és la correcta. S'aplica la fórmula de correcció: A-(E/n-1), en la qual A és el nombre d'encerts, E el nombre d'errades i n el nombre de respostes alternatives.  
Estan exempts de fer este exercici els aspirants que es presenten pel torn de promoció interna i opten al mateix grup o grup immediat superior de la seua mateixa àrea de classificació (o sanitària o de gestió i servicis). Este grup d'aspirants constituïx la modalitat 1 de promoció interna.  
Els aspirants que es presenten pel torn de promoció interna i opten a un grup no immediatament superior de la seua mateixa àrea de classificació (o sanitària o de gestió i servicis) han de fer este primer exercici només sobre els 50 temes del temari específic de la categoria. Este grup d'aspirants constituïx la modalitat 2 de promoció interna.  
Els aspirants que es presenten pel torn de promoció interna i opten a qualsevol grup d'àrea diferent de classificació (sanitària a gestió i servicis o viceversa) han de fer este primer exercici només sobre els 7 temes de normativa sanitària comuna, els 3 temes d'informàtica i els 50 temes del temari específic de la categoria. Este grup d'aspirants constituïx la modalitat 3 de promoció interna.  
6.1.2. El segon exercici, de caràcter pràctic, té com a finalitat valorar les aptituds, destreses i capacitat professional dels aspirants en relació amb les funcions pròpies de la categoria a què opten, i versa sobre els 50 temes del temari específic de la categoria que s'inclou en l'annex II.  
6.1.3. Els aspirants són convocats per a cada exercici en crida única, i perden els drets els opositors que no compareguen a fer-lo.  
Els aspirants han d'acreditar la identitat per mitjà de la presentació del DNI, passaport o permís de conduir, i no són vàlides les fotocòpies compulsades d'eixos documents. En cas de robatori o pèrdua, han de presentar la denúncia davant de la policia i un altre document oficial amb foto.  
Els membres del tribunal i el personal col·laborador no permetran l'accés a l'aula on s'ha de fer l'exercici a les persones que compareguen quan s'haja acabat la crida dels aspirants i estiga la porta de l'aula tancada.  
6.1.4. És competència del tribunal la determinació concreta del nombre de preguntes que cal contestar adequadament per a superar cada exercici. Estos criteris s'han de comunicar durant la lectura d'instruccions per a la realització de cada prova.  
La puntuació màxima en la fase d'oposició és de 100 punts, a cada exercici en corresponen 50. Es considera aprovat en cada exercici, i són els dos eliminatoris, l'aspirant que obtinga com a mínim 25 punts.  
Els aspirants presentats pel torn de promoció interna que es presenten al primer exercici reben la qualificació d'aptes o no aptes segons si obtenen la puntuació mínima de 25 punts.  
6.1.5. Acabat el primer exercici, el tribunal ha de fer pública, en els taulers d'anuncis de la seu central de la Conselleria de Sanitat, el full de les respostes de cada exercici. Per a informació només, eixa publicació es fa també en els taulers d'anuncis de les direccions territorials, així com en la pàgina web de la Conselleria de Sanitat (www.san.gva.es).  
Els aspirants disposen d'un termini de 10 dies hàbils, comptador des de l'endemà d'esta publicació, per a fer-hi les al·legacions que consideren pertinents.  
Vistes les al·legacions, el tribunal ha de publicar, de la mateixa forma, el full definitiu de les respostes de l'exercici i la llista dels aspirants que l'aproven, per orde de la puntuació assolida, i també la llista dels aspirants per promoció interna que obtenen la qualificació d'aptes.  
Els aspirants disposen d'un termini de 10 dies hàbils, comptador des de l'endemà d'esta publicació, per a fer-hi les al·legacions que consideren pertinents, que ja no poden ser referides al contingut de l'examen.  
Vistes les al·legacions, el tribunal ha de publicar, de la mateixa manera i almenys amb 48 hores d'antelació, el lloc, la data i l'hora del segon exercici, la llista definitiva d'aspirants aprovats en el primer exercici per cada torn i també la llista d'aspirants que estan directament admesos al segon exercici perquè estan exempts del primer.  
Una vegada acabat el segon exercici, el tribunal ha de fer pública, de la mateixa forma que amb el primer, la relació d'aspirants aprovats per l'orde de puntuació aconseguida.  
Els aspirants disposen d'un termini de 10 dies hàbils, comptador des de l'endemà d'esta publicació, per a fer-hi les al·legacions que consideren pertinents.  
Vistes les al·legacions, el tribunal ha de publicar de la mateixa manera la llista d'aspirants que han superat la fase d'oposició per l'orde de puntuació total. Les llistes dels aspirants aprovats pel torn lliure i pel torn de promoció interna s'han de publicar separades. El torn de promoció interna s'ordena sobre la puntuació màxima de 50 punts corresponent al segon exercici.  
Poden superar la fase d'oposició un nombre d'aspirants superior al de places convocades.  
Els aspirants que hagen superat la fase d'oposició disposen de 15 dies naturals a partir de l'endemà de la publicació de la llista d'aspirants aprovats, per a presentar els documents acreditatius dels mèrits valorables en la fase de concurs segons el barem especificat en l'annex I en les unitats de registre esmentades en la base 3.2. de la convocatòria.  
6.2. En la fase de concurs, a la qual només accedixen els aspirants que hagen superat la fase d'oposició, es valoren els mèrits, d'acord amb l'Orde de 7 de maig de 2007, del conseller de Sanitat, per la qual aprova els barems de mèrits que s'apliquen als processos selectius per a la cobertura de places de personal estatutari al servici d'institucions sanitàries de la Generalitat Valenciana. En l'annex I es reproduïx el barem que s'aplica. La puntuació màxima en esta fase és de 100 punts.  
El tribunal, que només pot valorar la documentació ben acreditada i aportada en temps i forma, pot requerir qualsevol aclariment sobre la documentació. Si el requeriment no s'atén, no es valora el mèrit corresponent. El tribunal també pot sol·licitar als aspirants una còpia traduïda per un traductor jurat dels documents al·legats si estan redactats en idiomes diferents dels oficials a la Comunitat Valenciana.  
6.3. Resolució provisional del concurs oposició  
Acabades la fase d'oposició i la fase de concurs, el tribunal ha de fer pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la llista d'aspirants que han arribat fins a este punt del procés selectiu pel torn de promoció interna i d'accés lliure, amb l'especificació de la puntuació total obtinguda en cada fase. Els empats en la puntuació total es resolen en favor de l'aspirant que haja obtingut més puntuació en la fase d'oposició. Si subsistix l'empat, es resol d'acord amb els criteris especificats en el barem de mèrits.  
Els aspirants disposen d'un termini de 10 dies hàbils, comptadors des de l'endemà d'esta publicació, per a fer les al·legacions que consideren pertinents relatives a la puntuació de la fase de concurs.  
6.4. Resolució definitiva del concurs oposició  
Una vegada vistes les al·legacions, la llista ordenada definitiva d'aspirants després de les fases d'oposició i de concurs, pel torn de promoció interna i accés lliure, l'ha de publicar el tribunal de la mateixa manera que la llista provisional.  
Amb vista a garantir la quota de places reservades a persones discapacitades, i en el cas que, seguint l'orde de puntuació dels aspirants d'accés lliure, no es cobrisca el total de places reservades a la quota de persones discapacitades, s'ha d'incloure en els últims llocs amb dret a plaça, per l'orde de la puntuació obtinguda i fins a completar la quota reservada, si hi ha candidats per a això, els aspirants que hagen optat per acollir-se a esta quota i hagen superat la fase de concurs oposició.  
6.5. Sol·licitud de places i entrega de documentació  
El director general de Recursos Humans ha de fer pública, en els taulers d'anuncis de la seu central de la Conselleria de Sanitat, la resolució per la qual s'aprova la llista de places que s'oferixen als aspirants i el procediment perquè estos puguen efectuar l'opció a plaça. Per a l'elecció de destinació, hi ha un termini de 20 dies naturals des de l'endemà de la publicació d'esta resolució.  
Poden sol·licitar una plaça els opositors relacionats en la resolució definitiva del concurs oposició fins a un número d'orde equivalent al nombre total de places oferides en cada torn, més un 25% d'eixa quantitat, amb caràcter de reserva, per als casos de pèrdua, per part d'algun opositor, dels drets derivats de la participació en el procés selectiu.  
Durant este termini de 20 dies naturals, els aspirants han de presentar, a més de la sol·licitud de les places, la documentació següent:  
a) Una fotocòpia compulsada del document nacional d'identitat o passaport.  
b) Una fotocòpia compulsada del títol exigit per a la participació en estes proves selectives.  
c) Una declaració de no estar inhabilitat per a l'exercici professional o l'exercici de funcions públiques i no haver sigut separat, per mitjà d'un expedient disciplinari, del servici de qualssevol de les administracions públiques.  
d) Una certificació, expedida pels servicis mèdics dels servicis de salut, que acredite la capacitat funcional per a l'exercici del lloc de treball. La presa de possessió queda supeditada a la superació d'este requisit.  
e) Els aspirants discapacitats han de presentar una certificació de la Conselleria de Benestar Social o d'un òrgan competent d'altres comunitats autònomes o de l'administració de l'Estat, que acredite eixa condició, així com la capacitat per a exercir les tasques que corresponguen als llocs d'esta convocatòria  
Les persones que, dins del termini fixat, i excepte casos de força major, no presenten la documentació, no poden ser nomenades i queden anul·lades totes les actuacions, sense perjuí de la responsabilitat en què puguen haver incorregut per falsedat en la instància.  
Si un aspirant seleccionat no té algun dels requisits exigits en la convocatòria, el director general de Recursos Humans ha de dictar una resolució amb exposició de motius que declare la pèrdua dels drets a la plaça de què es tracte. Esta resolució pot ser impugnada de la forma determinada en la base 8.  
Els aspirants seleccionats pel sistema de promoció interna tenen preferència per a l'elecció de plaça sobre els procedents del sistema general d'accés lliure.  
Les vacants que s'oferisquen han de correspondre sempre a places bàsiques de la categoria.  
Les places que no es proveïsquen pel sistema de promoció interna s'acumulen a les convocades pel sistema d'accés lliure.  
6.6. Adjudicació de places  
Les places s'han d'adjudicar entre els aspirants d'acord amb la sol·licitud i l'orde de preferència, i per l'orde de la puntuació aconseguida. Perden els drets derivats de la participació en les proves selectives els aspirants que no sol·liciten cap plaça en temps i forma, i també els aspirants als quals, per la puntuació obtinguda en les proves, no els en corresponga cap entre les oferides, i els que no n'obtinguen cap entre les efectivament sol·licitades. Només poden ser declarats aprovats en les proves selectives i, per tant, nomenats, els aspirants que obtinguen una plaça. No es pot nomenar un nombre d'aspirants superior al de places convocades.  
7. Publicació, nomenament i termini de presa de possessió  
Acabat el termini per a la presentació de documents, el director general de Recursos Humans acorda, mitjançant una resolució, el nomenament dels aspirants finalment aprovats, amb la indicació de la plaça que els ha correspost, resolució que s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
El termini de presa de possessió és d'un mes comptat a partir de l'endemà de la publicació d'esta resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. Perden els drets derivats de la participació en el procés selectiu les persones que, transcorregut eixe termini, no s'hagen incorporat a la destinació, excepte per una causa de força major o impossibilitat. La pèrdua dels drets la declara una resolució que n'explique els motius del director general de Recursos Humans, després del tràmit d'audiència de la persona interessada.  
8. Recursos  
Esta convocatòria, les bases i tots els actes administratius que es dicten per a executar-la poden impugnar-los les persones interessades per mitjà de la interposició del recurs contenciós administratiu davant del Jutjat Contenciós Administratiu de la ciutat de València, en el termini de dos mesos, comptador a partir de la publicació de l'acte recorregut, segons que disposen els articles 109 i 110 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, d'acord amb la redacció modificada per la Llei 4/1999, i també els articles 14.2 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa. Potestativament, poden interposar-hi un recurs de reposició, en el termini d'un mes, d'acord amb els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, segons la redacció modificada per la Llei 4/1999.  
Els recursos contenciosos administratius que s'interposen contra esta convocatòria i els actes successius del procés selectiu s'han d'anunciar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana per a citar a comparéixer les persones interessades.  
Contra les resolucions i els actes de tràmit dictats pel tribunal que ha de jutjar el concurs oposició es pot interposar un recurs d'alçada en el termini d'un mes (articles 107 i 114 de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, segons la redacció modificada per la Llei 4/1999).  
Tot això no impedix que hom use qualsevol altre recurs que considere convenient per al seu dret.  
València, 10 de març de 2009.- El director general de Recursos Humans: José Cano Pascual.  
Annex I  
Barem de mèrits del personal facultatiu  
Este barem es basa en l'Orde de 7 de maig de 2007, publicada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 23.05.2007. El full d'autobarem que han d'omplir els participants està disponible en la pàgina web de la Conselleria de Sanitat (www.san.gva.es), en el lloc corresponent a cada categoria, i també en els punts de recollida de les sol·licituds de participació.  
1. Formació acadèmica, fins a un màxim de 10 punts  
1.1. Estudis de llicenciatura, fins a un màxim de 5 punts  
Per cada matrícula d'honor: 5 punts.  
Per cada excel·lent: 4 punts.  
Per cada notable: 2 punts.  
La suma de les puntuacions es dividix pel nombre total d'assignatures obligatòries o troncals avaluades en el pla d'estudis.  
1.2. Estudis de doctorat, fins a un màxim de 5 punts  
1.2.1. Sistema anterior a l'establit pel Reial Decret 185/1985:  
Grau de llicenciatura: 1 punt.  
Superació de la totalitat dels cursos de doctorat: 1 punt.  
1.2.2. Sistema establit pel Reial Decret 185/1985 o pel Reial Decret 778/1998:  
Aspirants que han obtingut els 32 crèdits del programa de doctorat: 1 punt.  
Reconeixement de suficiència investigadora o DEA: 1 punt.  
Els apartats 1.2.1 i 1.2.2 s'exclouen entre si.  
1.2.3. Grau de doctor: 2 punts. Si este grau s'ha aconseguit amb la qualificació cum laude, se suma 1 punt més.  
2. Formació especialitzada, fins a un màxim de 30 punts  
2.1. Titulats superiors que hagen complit el període complet de formació com a residents en l'especialitat de què es tracta (certificat MIR, QUIR, FIR, PIR, BIR..): 22 punts.  
2.2. Titulats superiors que hagen complit el període complet de formació com a residents en un centre estranger amb un programa reconegut de docència per a postgraduats de l'especialitat de què es tracta i amb el títol convalidat pel Ministeri d'Educació i Ciència: 22 punts.  
2.3. Per formació com a especialista en centres acreditats per a la docència en l'especialitat de què es tracta, per un mínim de 2 anys: 8 punts.  
2.4. Haver complit el període complet de formació com a resident en qualsevol especialitat (certificat MIR, QUIR, FIR, PIR, BIR...): 15 punts.  
2.5. Haver complit el període complet de formació com a residents en un centre estranger amb un programa reconegut de docència per a postgraduats en qualsevol especialitat i amb un títol convalidat pel Ministeri d'Educació i Ciència: 15 punts.  
2.6. Per formació com a especialista en centres acreditats per a la docència en qualsevol especialitat, per un mínim de 2 anys: 5 punts.  
Els apartats 2.4, 2.5 i 2.6 únicament es valoren en les convocatòries per a la cobertura de places de les categories per a les quals no s'exigisca una especialitat com a requisit.  
Els apartats 2.1, 2.2, 2.3, 2.4, 2.5 i 2.6 s'exclouen entre si.  
2.7. Es valoren els cursos, cursos superiors, diplomes o màsters que hagen sigut cursats per la persona interessada, segons l'escala següent, fins a un màxim de 8 punts.  
Per la realització de màsters, fins a un màxim de 3 punts.  
Per cada màster: 1 punt.  
Per la realització de cursos o diplomes de duració igual o superior a 100 hores lectives, fins a un màxim de 3 punts.  
Per cada curs superior o diploma: 0,75 punts.  
Per la realització de cursos d'una duració entre 20 i 100 hores lectives, fins a un màxim de 3 punts.  
Per cada curs de 40 o més hores de duració: 0,40 punts.  
Per cada curs de 20 o més hores de duració: 0,20 punts.  
3. Experiència professional, fins a un màxim de 45 punts  
3.1. Per cada mes complet de servicis prestats en la mateixa categoria i especialitat en institucions sanitàries del Sistema Nacional de Salut: 0,30 punts.  
3.2. Per cada mes complet de servicis prestats en un lloc d'alt càrrec, càrrecs intermedis, llocs directius o de lliure designació, o llocs amb funcions d'inspecció de servicis sanitaris, segons l'article 8: 0,20 punts.  
3.3. Per cada mes complet de servicis prestats en una categoria diferent en institucions sanitàries del Sistema Nacional de Salut: 0,15 punts.  
3.4. Per cada mes complet de servicis prestats de caràcter assistencial o de coordinació i direcció en programes de cooperació internacional per convenis o acords organitzats o autoritzats per l'administració pública: 0,15 punts.  
3.5. Per cada mes complet de servicis prestats en la mateixa categoria i especialitat en qualsevol administració pública o en institucions acreditades per a la formació de l'especialitat de què es tracte: 0,05 punts.  
3.6. No es poden valorar per més d'un apartat servicis prestats simultàniament.  
4. Altres activitats, fins a un màxim de 10 punts  
4.1. Per haver fet treballs científics i d'investigació, d'acord amb la taula de càlcul següent, fins a un màxim de 6 punts:  
  
4.2. Professor associat, o titular o catedràtic en ciències de la salut en hospitals amb un conveni específic amb la universitat i amb programa de docència pregraduada, fins a un màxim de 2 punts.  
Per cada curs acadèmic complet: 0,50 punts.  
4.3. Per formar part de comissions clíniques de control de qualitat acreditades en institucions sanitàries públiques, amb una certificació emesa pel director de la comissió, fins a un màxim d'1 punt.  
Per cada 12 mesos: 0,25 punts.  
4.4. Per activitats com a tutor de residents, haber rebut beques d'estudi o d'investigació, i també per tindre altres mèrits o haver fet activitats rellevants relacionades amb l'especialitat, no previstes en els apartats anteriors, fins a un màxim d'1 punt.  
5. Coneixements de valencià, fins a un màxim de 5 punts  
Certificat de coneixements orals: 2 punts.  
Certificat de grau elemental: 3 punts.  
Certificat de grau mitjà: 4 punts.  
Certificat de grau superior: 5 punts.  
Autobarem de personal facultatiu  
Cognoms i nom \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_  
Categoria i especialitat \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_  
1. Formació acadèmica, fins a un màxim de 10 punts  
1.1. Estudis de llicenciatura, fins a un màxim de 5 punts.  
Per cada matrícula d'honor: 5 punts.   
Per cada excel·lent: 4 punts.   
Per cada notable: 2 punts.  
La suma de les puntuacions s'ha de dividir pel nombre total d'assignatures obligatòries i troncals avaluades en el pla d'estudis.  
Subtotal 1.1 (fins a 5 punts)  
1.2. Estudis de doctorat, fins a un màxim de 5 punts.  
1.2.1. Sistema anterior a l'establit pel Reial Decret 185/1985:  
Grau de llicenciatura: 1 punt.  
Superació de la totalitat dels cursos de doctorat: 1 punt.  
1.2.2. Sistema establit pels reials decrets 185/1985 o 778/1998:  
Aspirants que han obtingut els 32 crèdits del programa de doctorat: 1 punt.  
Reconeixement de suficiència investigadora o DEA: 1 punt.  
1.2.3. Grau de doctor: 2 punts. Amb la qualificació cum laude, se suma 1 punt més.  
Subtotal 1.2 (fins a 5 punts)  
Total 1 (fins a 10 punts)  
2. Formació especialitzada, fins a un màxim de 30 punts.  
2.1. Titulats superiors que hagen complit el període complet de formació com a residents en l'especialitat de què es tracta (certificat MIR, QUIR, FIR, PIR, BIR...): 22 punts.  
2.2. Titulats superiors que hagen complit el període complet de formació com a residents en un centre estranger amb un programa reconegut de docència per a postgraduats en l'especialitat de què es tracta i amb un títol convalidat pel Ministeri d'Educació i Ciència: 22 punts.  
2.3. Per formació com a especialista en centres acreditats per a la docència en l'especialitat de què es tracta, per un mínim de 2 anys: 8 punts.  
2.4. Haver complit el període complet de formació com a resident en qualsevol especialitat (certificat MIR, QUIR, FIR, PIR, BIR...): 15 punts.  
2.5. Haver complit el període complet de formació com a resident en un centre estranger amb un programa reconegut de docència per a postgraduats en qualsevol especialitat i amb un títol convalidat pel Ministeri d'Educació i Ciència: 15 punts.  
2.6. Per haver fet formació com a especialista en centres acreditats per a la docència en qualsevol especialitat, per un mínim de 2 anys: 5 punts.  
2.7. Es valoren els cursos, cursos superiors, diplomes o màsters que haja cursat la persona interessada, d'acord amb l'escala següent, fins a un màxim de 8 punts.  
Per la realització de màsters, fins a un màxim de 3 punts. Per cada màster: 1 punt.  
Per la realització de cursos o diplomes de duració igual o superior a 100 hores lectives, fins a un màxim de 3 punts. Per cada curs superior o diploma: 0,75 punts.  
Per la realització de cursos d'una duració entre 20 i 100 hores lectives, fins a un màxim de 3 punts.  
Per cada curs de 40 o més hores de duració: 0,40 punts.  
Per cada curs de 20 o més hores de duració: 0,20 punts.  
Total 2 (fins a 30 punts)  
3. Experiència professional, fins a un màxim de 45 punts.  
3.1. Per cada mes complet de servicis prestats en la mateixa categoria i especialitat en institucions sanitàries del Sistema Nacional de Salut: 0,30 punts.  
3.2. Per cada mes complet de servicis prestats en lloc d'alt càrrec, càrrecs intermedis, llocs directius o de lliure designació, o llocs amb funcions d'inspecció de servicis sanitaris: 0,20 punts.  
3.3. Per cada mes complet de servicis prestats en distinta categoria en institucions sanitàries del Sistema Nacional de Salut: 0,15 punts.  
3.4. Per cada mes complet de servicis prestats de caràcter assistencial o de coordinació i direcció en programes de cooperació internacional en virtut de convenis o acords organitzats o autoritzats per l'Administració Pública: 0,15 punts.  
3.5. Per cada mes complet de servicis prestats en la mateixa categoria i especialitat en qualsevol administració pública o en institucions acreditades per a la formació de l'especialitat de què es tracta: 0,05 punts.  
Total 3 (fins a 45 punts):  
4. Altres activitats, fins a un màxim de 10 punts  
4.1. Per treballs científics i d'investigació, d'acord amb la taula de càlcul següent, fins a un màxim de 6 punts:  
  
4.2. Professor associat, o titular o catedràtic en ciències de la salut en hospitals amb un conveni específic amb la universitat i amb programes de docència pregraduada, fins a un màxim de 2 punts. Per cada curs acadèmic complet: 0,50 punts.  
4.3. Per formar part de comissions clíniques de control de qualitat, acreditades en institucions sanitàries públiques, amb una certificació estesa per la direcció de la institució:fins a un màxim d'1 punt. Per cada 12 mesos: 0,25 punts.  
4.4. Per fer activitats com a tutor de residents, aprofitament de beques d'estudi i/o investigació, i també per tindre altres mèrits o haver fet activitats rellevants relacionades amb l'especialitat no previstes en els apartats anteriors, fins a un màxim d'1 punt.  
Total 4 (fins a 10 punts):  
5. Coneixements de valencià, fins a un màxim de 5 punts.  
Certificat de coneixements orals: 2 punts.  
Certificat de grau elemental: 3 punts.  
Certificat de grau mitjà: 4 punts.  
Certificat de grau superior: 5 punts.  
Total 5 (fins a 5 punts):  
Total del barem (màxim 100 punts):  
Annex II  
Temari de normativa general  
1. La Constitució Espanyola de 1978: estructura i contingut. Drets i deures fonamentals. garantia i suspensió. El Tribunal Constitucional. El defensor del poble. Reforma de la Constitució.  
2. L'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana: la Generalitat. Competències. Relacions amb l'Estat i altres comunitats autònomes. Relacions amb la Unió Europea. Acció Exterior. Administració local. Economia i Hisenda. Reforma de l'Estatut. Altres institucions de la Generalitat Valenciana.  
3. La Llei de Govern Valencià: El Consell. Relacions del Consell i les Corts. Administració pública de la Generalitat Valenciana. Responsabilitat dels membres del Consell i de l'administració Pública de la Generalitat Valenciana.  
Temari de normativa sanitària comuna  
1. Reial Decret 1030/2006, de 15 de setembre, que establix la cartera de servicis comuns del Sistema Nacional de Salut i el procediment d'actualització. Llei 16/2003, de 20 de maig, de Cohesió i Qualitat del Sistema Nacional de Salut.  
2. Llei 3/2003, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'Ordenació Sanitària de la Comunitat Valenciana. Decret 74/2007, de 18 de maig, del Consell, que aprova el Reglament sobre Estructura, Organització i Funcionament de l'Atenció Sanitària a la Comunitat Valenciana.  
3. Llei 6/2008, de la Generalitat, d'Assegurament Sanitari del Sistema Públic de la Comunitat Valenciana. Decret 154/2006, de 13 d'octubre, del Consell, que aprova el II Pla de Salut de la Comunitat Valenciana, per la Llei 3/2003, d'Ordenació Sanitària.  
4. Decret 25/2005, de 4 de febrer, del Consell, que aprova els Estatuts reguladors de l'Agència Valenciana de Salut. Decret 120/2007, de 27 de juliol, del Consell, que aprova el Reglament Funcional de la Conselleria de Sanitat.  
5. Llei 55/2003, de 16 de desembre, de l'Estatut Marc del Personal Estatutari dels Servicis de Salut. Decret 7/2003, de 28 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament de Selecció i Provisió de Places de Personal Estatutari al Servici d'Institucions Sanitàries de la Generalitat Valenciana.  
6. Decret 137/2003, de 13 de juliol, que regula la jornada i els horaris de treball, permisos, llicències i vacances del personal al servici de les Institucions Sanitàries de la Generalitat Valenciana. Retribucions del personal sanitari. Carrera professional i desenrotllament professional en l'àmbit de les institucions sanitàries.  
7. Llei 1/2003, de 28 de gener, de la Generalitat, de Drets i Informació al Pacient de la Comunitat Valenciana. Llei 31/1995, de 8 de novembre, de Prevenció de Riscos Laborals. Llei 54/2003, de Reforma del Marc Normatiu de la Prevenció de Riscos Laborals.  
Temari d'informàtica  
1. Conceptes informàtics bàsics. Maquinari / programari. Sistema operatiu. Llenguatge. Programes d'aplicació. Perifèrics. Connectivitat. Utilització d'ordinadors en xarxa: usuaris de xarxa i compartició de recursos.  
2. Sistemes operatius d'ús generalitzat. Particularitats i diferències entre ells.  
3. Automatització d'oficina. Ferramentes ofimàtiques: fulls de càlcul, processadors de text, bases de dades. Paquets integrats. Gràfics i autoedició. Especial atenció a les ferramentes ofimàtiques d'ús comú en la Generalitat Valenciana: Word, Excel i Access.  
Temari específic de la categoria  
Anàlisis clíniques  
1. Bioseguretat. Normativa i pràctica per a un treball segur en les diferents àrees del laboratori. Gestió de residus en el laboratori clínic.  
2. Assegurament de la qualitat en el laboratori clínic. Models de qualitat total. Sistemes de certificació i acreditació.  
3. Obtenció, preparació, transport i conservació de mostres. Factors que afecten les proves de laboratori.  
4. Mètodes instrumentals: espectrofotometria, fluorimetria, nefelometria, turbidimetria, electroforesi, electroquímica, osmometria, cromatografia, immunoquímica, immunoassajos, espectrofotometria d'absorció atòmica, fotometria de flama, espectrometria de masses, tècniques en biologia molecular, cultius cel·lulars. Automatització. Robotització. Anàlisi prop del pacient.  
5. Estratègies d'organització i gestió d'un laboratori. Banc de mostres i teixits.  
6. Estudi fisiopatològic de les alteracions de les proteïnes. Propietats de les proteïnes. Mètodes de determinació.  
7. Estudi fisiopatològic de les alteracions del metabolisme dels hidrats de carboni: glucosa, fructosa, lactosa, galactosa. Característiques clíniques. Proves per al diagnòstic.  
8. Errors innats del metabolisme dels hidrats de carboni. Galactosèmia: tipus. Intolerància hereditària a la fructosa. Glucogenosi. Característiques clíniques. Estudi pel laboratori.  
9. Estudi fisiopatològic de les alteracions dels lípids i de les lipoproteïnes plàsmiques. Significat clínic. Dislipèmies. Proves per al diagnòstic.  
10. Metabolisme mineral. Desordes del metabolisme del ferro: absorció, transport i emmagatzemament. Desordes del metabolisme del coure. Altres oligoelements. Proves per al diagnòstic.  
11. Estudi de l'equilibri àcid-base i dels gasos en sang. Mecanismes de compensació (renals i respiratoris). Proves analítiques per a l'estudi. Equilibri hidroelectrolític. Principals ions. Mètodes de determinació.  
12. Estudi de la funció renal. Alteracions tubulars i glomerulars. Proves d'estudi.  
13. Estudi de la funció hepàtica. Proves de laboratori per a l'estudi de les hepatopaties.  
14. Estudi de la funció miocàrdica i muscular. Diagnòstic bioquímic del dany miocàrdic. Marcadors del dany muscular.  
15. Estudi de la funció gastrointestinal. Mètodes diagnòstics de malabsorció. Proves de funció pancreàtica i de funció intestinal. Indicadors bioquímics de l'estat nutricional.  
16. Estudi de la patologia osteoarticular. Proves analítiques per a l'estudi.  
17. Estudi de la neuropatologia. Proves bioquímiques d'utilitat en el diagnòstic precoç de les malalties neurodegeneratives.  
18. Estudi de la funció hipotalàmica i adenohipofisària. Proves diagnòstiques (estàtiques i dinàmiques).  
19. Estudi de la funció tiroide i paratiroide. Proves simples i funcionals.  
20. Estudi de la funcionalitat de l'escorça suprarenal. Mètodes d'exploració.  
21. Estudi de la funció gonadal. Proves analítiques (estàtiques i dinàmiques) per al diagnòstic.  
22. Utilitat dels procediments de laboratori com a suport per a l'estudi de la fertilitat, esterilitat i els procediments de reproducció assistida.  
23. Estudi de l'embaràs i la funció fetal. Maduresa pulmonar: estudi del líquid amniòtic. Marcadors de risc.  
24. Mètodes de laboratori per a l'estudi del creixement i del procés d'envelliment.  
25. Bioquímica del càncer. Classificació dels marcadors tumorals i utilitat clínica.  
26. Estudi pel laboratori de diferents líquids biològics: orina, LCR, sinovial, pleural, pericàrdic, peritoneal, seminal, etc.  
27. Aportació del laboratori d'anàlisis clíniques al monitoratge de fàrmacs. Mètodes de determinació. Drogues d'abús: proves de detecció.  
28. Trastorns del metabolisme intermediari: aminoacidopaties, acidúries orgàniques i malalties mitocondrials. Diagnòstic pel laboratori.  
29. Malalties lisosòmiques i peroxisomàtiques. Diagnòstic bioquímic.  
30. Hematopoesi: morfologia, bioquímica i funció de les cèl·lules sanguínies. Estudi diferencial de les causes d'anèmia. Desordes del metabolisme del ferro.  
31. Desordes de l'eritròcit: poliglobúlies, hemoglobinopaties i talassèmies.  
32. Leucòcits. Característiques generals. Morfologia citoquímica. Patologia. Estudi de neutropènies. Leucèmies, diagnòstic.  
33. Síndromes mieloproliferatius. Limfomes: Hodgkin i no Hodgkin.  
34. Mieloma múltiple i gammapaties monoclonals.  
35. Hemostàsia: desordes dels megacariòcits i plaquetes, morfologia i funció.  
36. Control de laboratori de la teràpia anticoagulant i antitrombòtica.  
37. Hemoteràpia: grups de sang i immunohematologia.  
38. Epidemiologia de les malalties infeccioses: prevalència, mecanismes d'infecció i prevenció de les malalties infeccioses en la Comunitat. Bacteris: a) microorganismes Gram (-) i Gram (+) d'interés clínic b) micobacteris. Diagnòstic de tuberculosi c) rickèttsies.  
39. Metodologia en el diagnòstic pel laboratori clínic de les infeccions víriques.  
40. Metodologia bàsica en l'aïllament i diagnòstic de les micosis d'importància en patologia humana.  
41. Metodologia bàsica en l'aïllament i diagnòstic de les parasitosis d'importància en patologia humana.  
42. Teràpia antimicrobiana. Profilaxi i tractament de les malalties infeccioses. Tècniques per a l'estudi de la sensibilitat als quimioteràpics.  
43. Diagnòstic de les infeccions nosocomials.  
44. Immunopatologia I: immunodeficiències congènites de limfòcits T i B, immunodeficiències adquirides. Abordatge pel laboratori de l'estudi de les immunodeficiències.  
45. Immunopatologia II: respostes immunitàries inapropiades. Equilibri TH1/TH2. Fisiopatologia i fonaments efectors de la resposta al·lèrgica. Tipus de reaccions d'hipersensibilitat. Resposta inflamatòria. Morfologia de les reaccions al·lèrgiques.  
46. Immunopatologia III: tolerància i autoimmunitat. Autoanticossos i rellevància clínica. Autoanticossos en malalties autoimmunes sistèmiques (LES, artritis reumatoide, Sjögren, vasculitis, síndrome antifosfolípid, EMTC...). Autoanticossos específics d'òrgan (malalties de la pell, hepàtiques, renals, endocrines, sistema nerviós, hematològiques...).  
47. Aportacions del laboratori en les malalties autoimmunes. Estudi diagnòstic inicial. Algoritmes diagnòstics.  
48. Histocompatibilitat. Immunologia dels transplantaments i monitoratge pel laboratori en els pacients transplantats.  
49. Citogenètica humana: mapes genètics, anomalies cromosòmiques estructurals, diagnòstic prenatal de trastorns genètics i defectes congènits, reproducció assistida. Diagnòstic preimplantacional.  
50. Consell genètic: aspectes ètics i legals i aspectes jurídics rellevants en la utilització de mostres biològiques.  
Temari específic de la categoria  
Cardiologia  
1. Anatomia i fisiologia del cor i de la circulació coronària. Determinants del consum d'oxigen miocàrdic.  
2. Història clínica i exploració física en cardiologia.  
3. Estudi radiològic en cardiologia. Ecocardiografia-Doppler. Electrocardiografia.  
4. Cardiologia nuclear.  
5. Prova d'esforç. Monitoratge ambulatori amb Holter. Prova de la taula basculant.  
6. Cateterisme cardíac. Hemodinàmica cardíaca.  
7. Angiografia, coronariografia, valvuloplàstia i tècniques de tractament intervencionista.  
8. Tractament anticoagulant i antiagregant en cardiologia.  
9. Insuficiència cardíaca. Xoc cardiogènic.  
10. Producció de les arítmies cardíaques. Consideracions electrofisiològiques.  
11. Mètodes invasius en el diagnòstic i tractament de les arítmies.  
12. Taquiarítmies supraventriculars. Arítmies ventriculars.  
13. Bradiarítmies. Trastorns de la conducció.  
14. Marcapassos i dispositius antiarítmics.  
15. Aturada cardíaca i mort sobtada.  
16. Tècniques de ressuscitació cardiopulmonar.  
17. Síncope cardiovascular.  
18. Etiopatogènia de l'aterosclerosi. Factors de risc en cardiopatia isquèmica. Prevenció primària i secundària.  
19. Dislipèmia i altres factors de risc de l'arteriopatia coronària. Flux sanguini coronari i isquèmia del miocardi.  
20. Malaltia coronària crònica.  
21. Síndrome coronària aguda sense elevació del segment ST.  
22. Síndrome coronària aguda amb elevació del segment ST.  
23. Angioplàstia coronària.  
24. Cirurgia de bypass aortocoronari. Altres tècniques de cirurgia coronària.  
25. Valvulopaties: mitral i aòrtica.  
26. Altres valvulopaties.  
27. Febra reumàtica. Afectació cardíaca en malalties reumàtiques.  
28. Miocardiopaties: dilatada i hipertròfica.  
29. Miocardiopatia restrictiva. Displàsia aritmogènica del ventricle dret.  
30. Miocarditis.  
31. Hipertensió arterial. Cardiopatia hipertensiva.  
32. Malalties del pericardi. Tamponament cardíac.  
33. Hipertensió pulmonar.  
34. Cor pulmonar.  
35. Tromboembolisme pulmonar.  
36. Malalties cardiovasculars d'origen genètic.  
37. Cardiopaties congènites en la infància.  
38. Cardiopaties congènites de l'adult.  
39. Cardiopaties adquirides en lactants i xiquets.  
40. Endocarditis infecciosa.  
41. Tumors cardíacs.  
42. Traumatismes del cor.  
43. Avaluació preoperatòria i risc quirúrgic dels pacients amb cardiopaties.  
44. Trasplantament cardíac.  
45. Tractament mèdic del pacient sotmés a cirurgia cardíaca.  
46. Repercussions sobre el cor de processos d'altres òrgans i sistemes. Cardiopatia i embaràs. El cor en l'obesitat.  
47. Manifestacions cerebrovasculars de les cardiopaties.  
48. Rehabilitació del malalt cardíac.  
49. Malalties de l'aorta.  
50. Malalties de les grans venes. Síndrome de la vena cava superior. Síndrome de la vena cava inferior.  
Temari específic de la categoria  
Cirurgia cardiovascular  
1. Anatomia quirúrgica cardíaca i vascular. Fisiologia cardiovascular.  
2. Història clínica i exploració cardiovascular. Avaluació del preoperatori. Estratificació de risc.  
3. Conceptes bàsics d'anestèsia. Monitoratge intraoperatori. Estratègies i programes d'estalvi de sang. Trombosi i hemostàsia.  
4. Principis generals de circulació extracorpòria. Protecció miocàrdica i hipotèrmia en cirurgia cardiovascular. Reanimació cardiopulmonar.  
5. Atencions postquirúrgiques en la cirurgia cardiovascular.  
6. Persistència del conducte arterial.  
7. Anells vasculars congènits.  
8. Coartació aòrtica.  
9. Comunicació interauricular.  
10. Drenatge anòmal parcial de venes pulmonars. Drenatge anòmal total de venes pulmonars.  
11. Defecte del canal auriculoventricular parcial. Defecte del canal auriculo-ventricular complet.  
12. Comunicació interventricular.  
13. Estenosi pulmonar.  
14. Estenosi supravalvular aòrtica. Estenosi subaòrtica. Estenosi aòrtica congènita.  
15. Tetralogia de Fallot.  
16. Transposició de les grans artèries.  
17. Atrèsia tricuspídica.  
18. Tronc arteriós.  
19. Atrèsia pulmonar amb septe íntegre.  
20. Ventricle únic.  
21. Aneurisma congènit del si de Valsalva.  
22. Hipoplàsia de cavitats esquerres.  
23. Malaltia d'Ebstein.  
24. Finestra aortopulmonar.  
25. Ventricle dret de doble eixida.  
26. Miocardiopatia hipertròfica obstructiva. Miocardiopatia dilatada.  
27. Estenosi mitral. Insuficiència mitral.  
28. Estenosi aòrtica. Insuficiència aòrtica.  
29. Valvulopatia tricuspídica.  
30. Biopròtesis valvulars cardíaques. Pròtesis valvulars mecàniques. Homoempelts valvulars.  
31. Prevenció i tractament de les infeccions. Endocarditis bacteriana. Indicacions quirúrgiques.  
32. Conceptes generals de la cardiopatia isquèmica. Indicacions quirúrgiques.  
33. Tècniques de revascularització miocàrdica. Reoperacions coronàries. Revascularització miocàrdica en situació d'infart agut de miocardi.  
34. Aneurisma ventricular esquerre. Comunicació interventricular postinfart.  
35. Insuficiència mitral isquèmica. Ruptura de paret lliure ventricular.  
36. Traumatismes cardíacs. Dissecció aguda de l'aorta.  
37. Cirurgia de l'aorta ascendent. Cirurgia de l'arc aòrtic.  
38. Traumatisme de l'aorta toràcica. Altres traumatismes vasculars i seqüeles.  
39. Aneurismes de l'aorta toràcica. Aneurismes de l'aorta abdominal. Aneurismes toracoabdominals.  
40. Protecció medul·lar en la cirurgia de l'aorta. Protecció cerebral en la cirurgia de l'aorta.  
41. Etiologia, avaluació, indicació i contraindicacions per a trasplantament. Tècniques quirúrgiques del trasplantament cardíac. Tractament postoperatori del trasplantament cardíac, teràpia immunosupressora.  
42. Tumors cardíacs.  
43. Tractament quirúrgic de les arítmies. Tècniques d'ablació de la fibril·lació auricular.  
44. Cirurgia de l'electroestimulació. Indicacions i tècniques d'implantació de marcapassos i desfibril·ladores. Consulta de seguiment.  
45. Cirurgia endovascular i microcirurgia vascular.  
46. Isquèmia arterial aguda. Isquèmia arterial crònica.  
47. Malaltia aortoilíaca.  
48. Malaltia dels troncs supraaòrtics.  
49. Isquèmia cerebrovascular.  
50. Fístules arteriovenoses terapèutiques. Insuficiència venosa. Varius i síndrome flebítics. Tromboflebitis superficial. Trombosi venosa profunda. Tromboembolisme pulmonar.  
Temari específic de la categoria  
Medicina intensiva  
1. Fisiologia de l'intercanvi gasós, de la mecànica respiratòria i dels mecanismes de control de la respiració.  
2. Clínica i fisiopatologia de la insuficiència respiratòria en les etiologies diferents (obstrucció de la via aèria, asma bronquial, edema pulmonar, destret respiratori de l'adult, obstrucció crònica al flux aeri i agudització, ofegament, insuficiència respiratòria neuromuscular, inhalació de gasos, cremada de via aèria, etc.).  
3. Mètodes i complicacions del manteniment de la via aèria: intubació traqueal i traqueostomia.  
4. Bases, modes, control i complicacions de la ventilació mecànica i la desconnexió.  
5. Interpretació i realització de proves diagnòstiques (imatge, fibrobroncoscòpia, proves funcionals respiratòries).  
6. Farmacologia dels broncodilatadors i altres fàrmacs usats en el tractament de la insuficiència respiratòria.  
7. Manteniment de la via aèria permeable: malalt no intubat. Intubació orotraqueal o nasotraqueal. Cricotireotomia i cateterització transtraqueal. Aspiració de secrecions. Presa de mostres.  
8. Ventilació: manual, amb bossa autoinflable i màscara. Mecànica, inclòs el maneig dels ventiladors usuals i dels patrons de ventilació mes freqüents. Humidificadors. Monitoratge i alarmes de ventiladors.  
9. Altres tècniques respiratòries. Fisioteràpia respiratòria. Monitoratge invasiu i no invasiu de l'intercanvi gasós. Mesurament de paràmetres de la mecànica respiratòria. Punció i drenatge pleural.  
10. Tècniques de ressuscitació cardiopulmonar avançada.  
11. Diagnòstic i tractament del taponament cardíac i de la pericarditis aguda. Clínica i fisiopatologia dels diferents tipus de xoc.  
12. Clínica i fisiopatologia de l'angina, de l'infart de miocardi i de les complicacions. Prevenció, tècniques diagnòstiques i tractament de l'embolisme pulmonar. Clínica i fisiopatologia del cor pulmonar.  
13. Diagnòstic i tractament de la dissecció aòrtica i de la ruptura d'aneurisma aòrtic.  
14. Farmacologia bàsica i ús de fàrmacs vasoactius. Indicacions i ús, si és el cas, del tractament fibrinolític i altres tècniques de revascularització.  
15. Fisiopatologia, diagnòstic i tractament farmacològic o electrolític de les arítmies cardíaques i dels trastorns de conducció. Farmacologia i ús de fàrmacs hipotensors. Indicacions i tècniques de cardioversió i de l'estimulació elèctrica endocavitària i externa transitòria.  
16. Tècniques de mesurament i càlcul dels paràmetres hemodinàmics i de transport d'oxigen.  
17. Maneig de postoperatori de cirurgia cardiovascular extracorpòria.  
18. Indicacions i ús, si és el cas, de dispositius d'assistència circulatòria.  
19. Indicacions, interpretació i realització de tècniques d'imatge associades a la patologia cardiovascular: radiològiques, isotòpiques i ecogràfiques.  
20. Accessos vasculars venosos, centrals i perifèrics, arterials, pulmonars i sistèmics. Maneig dels sistemes d'enregistrament de pressions i de mesurament del volum minut cardíac. Pericardiocentesi. Ús de «pantalons antixoc». Ús de cardiocompressors mecànics. Implantació i ús de marcapassos temporals.  
21. Fisiologia i fisiopatologia del flux cerebral i de la pressió intracranial, i tractament de la hipertensió intracranial. Indicacions, usos i complicacions de les tècniques de monitoratge de la pressió intracranial.  
22. Diagnòstic i maneig del pacient en coma i de les etiologies diferents.  
23. Diagnòstic i tractament de les crisis convulsives. Diagnòstic i tractament de l'hemorràgia subaracnoïdal i d'una altra patologia vasculocerebral crítica. Farmacologia bàsica dels fàrmacs sedants i dels antagonistes, dels anticonvulsants, dels que afecten la unió neuromuscular i dels antagonistes. Prevenció i tractament de les síndromes de privació i altres quadres al·lucinatoris i d'agitació.  
24. Criteris clínics i legals de mort cerebral.  
25. Diagnòstic i maneig de les polineuropaties o miopaties amb risc vital, com ara tètans, botulisme, Guillen-Barre, miastènia; i de l'encefalopatia i polineuropatia associada al malalt crític. Indicació i interpretació de les tècniques utilitzades en estes patologies, com ara tomografia axial computada, ressonància nuclear magnètica, arteriografia, electroencefalografia, electromiografia. Maneig del postoperatori de malalts neuroquirúrgics. Punció lumbar. Manteniment de sistemes per a monitoratge de la pressió intracranial.  
26. Fisiologia, fisiopatologia, clínica i tractament dels trastorns de l'equilibri hidroelectrolític i les bases de la fluidoteràpia. Fisiologia, fisiopatologia, clínica i tractament dels trastorns de l'equilibri àcid-base.  
27. Fisiopatologia, clínica i tractament de les alteracions agudes i greus de les malalties endocrinològiques. Fisiopatologia de la hipotèrmia i dels diferents tipus d'hipertèrmia.  
28. Fisiopatologia de la nutrició, càlcul de necessitats nutritives, monitoratge i eficàcia de la nutrició, diagnòstic i tractament dels dèficits nutricionals. Indicacions, tècniques i complicacions de la nutrició en diferents modalitats.  
29. Fisiopatologia i diagnòstic diferencial de la insuficiència renal aguda.  
30. Diagnòstic i tractament de les complicacions critiques de la insuficiència renal com ara l'edema agut de pulmó, els trastorns àcid-base i hidroelectrolítics greus. Mètodes i recomanacions per a l'ajust de dosi dels fàrmacs en la insuficiència renal. Nefrotoxicitat dels fàrmacs usats més sovint en vigilància intensiva. Indicació de les tècniques de depuració extrarenal.  
31. Sondatge vesical. Diàlisi peritoneal. Accessos vasculars per a sistemes de depuració extracorpòria. Hemofiltració arteriovenosa contínua.  
32. Fisiopatologia, diagnòstic i tractament dels trastorns de l'hemostàsia i de la coagulació. Indicacions, contraindicacions i complicacions del tractament amb cada un dels hemoderivats i de la plasmafèresi. Farmacologia bàsica dels fibrinolítics, de l'heparina i dels anticoagulants orals. Complicacions, profilaxi i tractament dels pacients neutropènics i immunodeprimits.  
33. Diagnòstic diferencial de l'abdomen agut, inclosa la perforació de víscera buida, les lesions agudes vasculomesentèriques, la colecistitis aguda, la pancreatitis severa i el megacòlon tòxic. Clínica, diagnòstic diferencial i tractament de l'hemorràgia digestiva aguda alta i baixa.  
34. Tractament de la pancreatitis severa. Fisiopatologia i tractament de la insuficiència hepàtica i de la morbiditat associada. Hepatotoxicitat dels fàrmacs usats més sovint en vigilància intensiva i dosificació de fàrmacs en la insuficiència hepàtica. Complicacions del postoperatori de la cirurgia abdominal, com el xoc, la sèpsia i la fístula entèriques.  
35. Indicacions i interpretació de les tècniques d'imatge d'ús habitual en estes patologies, especialment l'endoscòpia. Col·locació de sondes digestives per a aspiració i per a nutrició. Col·locació de sonda tipus Sengstaken-Blackemore.  
36. Epidemiologia i pràctiques preventives de les infeccions en vigilància intensiva, tant de les infeccions endògenes com de les infeccions encreuades. Fisiopatologia, manifestacions clíniques, prevenció i tractament de la sèpsia i del fracàs multiorgànic. Indicació i interpretació, de les tècniques diagnòstiques. Criteris diagnòstics i tractament de les malalties infeccioses crítiques, amb especial èmfasi en el que es referix a les indicacions i a la dosificació de fàrmacs antimicrobians, al control dels efectes adversos i al desenvolupament de resistències.  
37. Vigilància de la infecció, inclosa la freqüència d'aparició i els patrons de sensibilitat i resistència antibiòtica dels gèrmens. Obtenció de mostres apropiades per al seu processament en el laboratori de microbiologia.  
38. Maneig de les pèrdues massives de sang. Transport de malalts traumatitzats greus. Actituds diagnòstiques i terapèutiques davant dels traumatismes específics: toràcic, abdominal, cranioencefàlic, espinal, etc., potencialment letals o greument incapacitants. Fisiopatologia, manifestacions clíniques, prevenció i tractament de la síndrome d'aixafament i de les síndromes compartimentals.  
39. Fisiopatologia i tractament de les cremades greus i de les complicacions metabòliques, mecàniques i infeccioses. Reconeixement, diagnòstic i tractament de les alteracions locals i sistèmiques secundàries a inhalació de gasos.  
40. Tècniques d'immobilització genèricament i especialment de columna.  
41. Punció llavament peritoneal.   
42. Farmacologia bàsica: dosificació, vies d'administració, distribució, metabolisme i excreció dels fàrmacs d'ús habitual. Incompatibilitats, efectes adversos i interaccions amb significació clínica. Indicació del monitoratge dels nivells plàsmics de fàrmacs. Sedació, analgèsia i elements bàsics d'anestèsia en períodes breus. Infiltració analgèsica costal. Analgèsia epidural.   
43. Farmacologia bàsica dels agents que més sovint causen toxicitat, com ara els narcòtics, sedants, antidepressius, cocaïna, alcohols, analgèsics i productes industrials. Antagonistes. Mètodes que limiten l'absorció i que afavorixen l'excreció, inclosos els de depuració extrarenal.  
44. Legislació vigent sobre trasplantament d'òrgans. Mesures de manteniment del suport vital que possibiliten una situació òptima de l'òrgan susceptible de ser trasplantat. Principis generals del postoperatori del pacient trasplantat, de les complicacions i del tractament, incloses les bases de la immunosupressió.  
45. Recomanacions sobre estructura arquitectònica i recursos materials en les unitats de vigilància intensiva. Recomanacions sobre nombre, qualificació i formació continuada del personal. Elaboració d'històries clíniques orientades per problemes. Estat actual i maneig d'escales de mesurament de la gravetat del malalt i d'estimació de la probabilitat supervivència. Elements bàsics dels sistemes de control de qualitat en vigilància intensiva.  
46. Elements bàsics dels mètodes d'estimació de l'eficàcia i de la relació cost/benefici. Ús de mètodes de monitoratge més freqüents i dels calibratges. Ús d'ordinadors personals i dels programes que atenguen les necessitats bàsiques de base de dades, processador de text i càlcul.  
47. Mètodes per a la selecció i interpretació de les proves diagnòstiques. Mètodes per a l'elecció dels tractaments. Tècniques per a l'elaboració de protocols i per a la presa de decisions mèdiques. Lectura crítica de la bibliografia. Elements de bioestadística. Disseny, elaboració i presentació de treballs d'investigació. Preparació de treballs per a la publicació. Preparació i presentació de conferències científiques.  
48. Legislació bàsica en matèria de responsabilitats legals, com ara parts judicials, consentiments d'actuacions mèdiques que generen risc, problemes medicolegals per motius religiosos o altres.  
49. Consideracions ètiques sobre l'adequació dels tractaments a la situació clínica del pacient, a l'opinió expressada per ell o pels seus familiars pel que fa a mantindre la vida, a alleujar el patiment i a evitar o minimitzar els riscos. Legislació vigent i aspectes ètics dels assajos clínics.  
50. Conéixer les tècniques de triatge i d'adequació dels recursos aplicables als possibles desenllaços. Conéixer tècniques de recerca, transport sanitari i evacuació de col·lectius. Conéixer les actuacions de ressuscitació in situ de lesionats. Conéixer els fonaments bàsics dels programes d'emergències davant de diferents tipus de catàstrofes, naturals o secundàries a activitats humanes.  
Temari específic de la categoria  
Medicina nuclear  
1. Descriure matemàticament les funcions lineal, exponencial, logarítmica i altres d'aplicació en medicina nuclear.  
2. Explicar els fonaments de l'anàlisi compartimental i enumerar-ne les aplicacions clíniques més importants.  
3. Explicar els fonaments de la teoria del càlcul de fluxos.  
4. Aplicació dels conceptes bàsics d'estadística a la valoració de les exploracions i de la presa de decisions, així com les tècniques de correlació per a valorar la significació dels resultats.  
5. Descriure l'estructura atòmica de la matèria.  
6. Enumerar les característiques de les següents partícules elementals: electró, protó, neutró, positró i neutrí. Definir els conceptes següents: massa atòmica, nombre atòmic, núclid i radionúclid.  
7. Distingir entre elements isòtops, isòbars, isòtons i isòmers. Interpretar l'estabilitat nuclear en funció del defecte de massa, nombre atòmic i massa atòmica.  
8. Descriure els principals mètodes i sistemes emprats per a l'obtenció de radionúclids artificials.  
9. Descriure el fenomen de la radioactivitat i les radiacions emeses pels nuclis radioactius.  
10. Explicar la llei de desintegració radioactiva. Especificar el significat de la constant de desintegració, període de semidesintegració, vida mitjana i equilibri radioactiu.  
11. Representar esquemàticament els processos següents: emissió beta, captura electrònica, conversió interna i transició isomèrica. Interpretar els espectres d'energia associats als processos anteriors.  
12. Descriure i explicar la interacció de les radiacions electromagnètiques amb la matèria. Descriure i explicar la interacció de les radiacions corpusculars, carregades i neutres, amb la matèria.  
13. Identificar i descriure les propietats físiques dels radionúclids emprats en medicina nuclear. Definir les magnituds radiològiques següents: activitat, exposició, dosi absorbida, i dosi equivalent, així com les seues unitats.  
14. Descriure i explicar el fonament i funcionament dels equips utilitzats en la producció de radioisòtops artificials. Descriure el ciclotró i enumerar els productes obtinguts i d'ús habitual en medicina nuclear.  
15. Descriure el fonament dels diferents components d'una cadena de detecció i mesura.  
16. Descriure i explicar el funcionament dels equips utilitzats en protecció radiològica i en medicina nuclear, amb especial atenció als comptadors gamma i beta, i a les gammacàmeres planars i tomogràfiques (SPECT i PET).  
17. Explicar els fonaments de la formació d'imatges i dels factors que la modifiquen en els diferents sistemes emprats en els servicis de medicina nuclear.  
18. Explicar els components bàsics que constituïxen la part material (maquinari) d'un ordinador. Descriure els sistemes operatius (programari) d'un ordinador. Descriure les unitats d'entrada-eixida (perifèrics) d'un ordinador.  
19. Descriure i explicar les normes i mètodes del control de qualitat dels equips utilitzats en protecció radiològica i medicina nuclear, així com la interpretació dels resultats.  
20. Descriure i explicar els fonaments i funcionament d'altres tècniques biofísiques afins utilitzades en medicina nuclear.  
21. Explicar els mecanismes d'acció directa i indirecta de les radiacions ionitzants. Definir la transferència lineal d'energia i l'eficàcia biològica relativa. Explicar l'acció de les radiacions ionitzants sobre l'ADN.  
22. Explicar l'acció de les radiacions ionitzants sobre la cèl·lula i el cicle cel·lular. Explicar els mecanismes que intervenen en la reparació cel·lular de les lesions radioinduïdes. Explicar l'acció de les radiacions ionitzants sobre teixits i òrgans.  
23. Definir el concepte de radiosensibilitat i enumerar factors que la modifiquen. Explicar els factors que modifiquen els efectes de les radiacions ionitzants i els mecanismes. Explicar l'acció de les radiacions ionitzants sobre tot l'organisme.  
24. Descriure les síndromes d'irradiació superaguda, aguda i crònica.  
25. Descriure les bases físiques de la protecció radiològica. Descriure les bases biològiques de la protecció radiològica. Descriure els fenòmens radiobiològics i les mesures de profilaxi del dany produït per les radiacions ionitzants emeses pels radionúclids.  
26. Conéixer i interpretar les mesures de protecció radiològica contingudes en la legislació vigent en els servicis de medicina nuclear.  
27. Descriure les mesures de protecció especials en cada cas per al maneig de radionúclids en forma sòlida, líquida o gasosa. Descriure les mesures de protecció radiològica en emmagatzemament, tractament i eliminació de residus radioactius. Descriure les mesures de protecció radiològica i de seguretat en el treball en cada una de les aplicacions de la medicina nuclear. Descriure les mesures de protecció radiològica i seguretat en el treball per a personal professionalment exposat, pacients, públic i població en conjunt. Descriure els plans d'emergència davant d'accidents en què intervinguen radionúclids.  
28. Descriure el tractament i control dels pacients lesionats o potencialment afectats per l'efecte de radiacions ionitzants, amb especial referència a les mesures de descontaminació i desincorporació de substàncies radioactives.  
29. Definir el terme «radiofarmacologia». Definir els termes «radiofàrmac», «radionúclid» i «radiotraçador» i enumerar les diferències entre ells. Valorar i citar el radionúclid i el radiofàrmac més adequat per a cada actuació concreta.  
30. Descriure les diferents vies d'administració, metabolisme i eliminació dels distints radiofàrmacs. Enumerar els mecanismes de localització dels radiofàrmacs i la seua aplicació en les distintes exploracions i tractaments.  
31. Definir els conceptes de puresa química, radioquímica i radioactiva, i distingir les diferències entre ells. Definir les característiques d'isotonicitat, apirogeneïtat, esterilitat, pH, toxicitat i idoneïtat biològica d'un radiofàrmac.  
32. Definir els termes síntesi i marcatge. Descriure els mètodes generals de marcatge de molècules, partícules i cèl·lules. Reconéixer els factors que poden afectar la puresa i l'estabilitat dels compostos marcats.  
33. Enumerar i descriure els mètodes de control de qualitat dels radiofàrmacs.  
34. Definir el concepte de generador i descriure els seus elements i característiques. Enumerar els generadors d'ús habitual i seleccionar el sistema generador més adequat per a cada ús. Analitzar els avantatges i inconvenients que poden derivar-se de l'ús de generadors. Descriure el generador de Mo-Tc i analitzar les diferents característiques. Descriure les característiques principals que intervenen en la radioquímica del 99mTc. Descriure els distints compostos marcats amb 99mTc d'ús en medicina nuclear.  
35. Definir i explicar els fonaments físics, enumerar les indicacions i comentar els avantatges i inconvenients d'altres exploracions per la imatge i d'altres exploracions in vivo i in vitro relacionades amb la medicina nuclear. Analitzar i explicar la relació i el valor comparat entre les exploracions realitzades per mitjà de l'ús de radionúclids i altres tècniques diagnòstiques.  
36. Definir els conceptes de radioanàlisi i immunoanàlisi i exposar els principis teòrics en què es basen. Descriure els distints tipus de radioanàlisi i immunoanàlisi. Definir els conceptes, l'estructura i les propietats dels anticossos (monoclonals i policlonals), antígens i haptens.  
37. Explicar els fonaments i les característiques de la reacció antigen-anticòs. Valorar els distints factors que influïxen en la esta reacció. Definir la capacitat d'unió i afinitat d'un anticòs. Explicar els diferents mètodes de marcatge. Representar gràficament i interpretar una corba estàndard. Explicar els criteris per a seleccionar el mètode adequat per a càlculs automàtics.  
38. Descriure i explicar el control de qualitat dels elements que intervenen en la radioanàlisi i la immunoanàlisi. Indicar i planificar les proves d'estimulació i supressió emprades en medicina nuclear. Controlar i valorar clínicament els resultats obtinguts en la radioanàlisi i la immunoanàlisi.  
39. Enumerar les principals tècniques d'autoradiografia. Descriure i explicar-ne els fonaments i les aplicacions.  
40. Descriure totes les exploracions emprades en l'estudi de cada òrgan o sistema i fer constar la preparació del malalt, els radiofàrmacs a emprar i la dosi, les projeccions a enregistrar, les dades tècniques instrumentals, la necessitat o no de mitjans auxiliars i els riscos de les exploracions, la prevenció i el tractament.  
41. Determinar el pla d'exploracions en relació amb les dades clíniques del malalt i tindre en compte la informació clínica del malalt pel que fa d'una banda al seu estat orgànic i psíquic, socioeconòmic i a les exploracions efectuades prèviament i, d'una altra banda, a la infrastructura disponible (radiofàrmacs), els instruments, la càrrega assistencial i les llistes d'espera. Establir correlació amb altres tècniques diagnòstiques en el centre de treball.  
42. Identificar i descriure les estructures i funcions representades i els paràmetres de normalitat i les variacions en els estudis morfològics i funcionals. Enumerar i descriure els possibles artefactes.  
43. Valorar les corbes activitat/temps i les dades quantitatives obtingudes en els estudis funcionals.  
44. Identificar i descriure les troballes patològiques i les característiques semiològiques.  
45. Descriure el tractament de les dades analògiques i digitals obtingudes en les exploracions, així com els càlculs oportuns per a quantificar les funcions estudiades.  
46. Enumerar i descriure les urgències mèdiques que poden produir-se en un servici de medicina nuclear, així com el tractament.  
47. Descriure i interpretar les troballes de les distintes exploracions i donar una orientació diagnòstica. Definir les possibilitats, les limitacions i els riscos de les exploracions en medicina nuclear. Valorar l'eficàcia diagnòstica i la relació cost-benefici per a cada una de les exploracions.  
48. Descriure els radiofàrmacs emprats en teràpia, així com les propietats farmacològiques i farmacocinètiques. Descriure les bases radiobiològiques de l'acció terapèutica dels radionúclids utilitzats en teràpia. Descriure els mètodes de càlcul (volumètrics, d'activitat, dosimètrics) necessaris en teràpia amb radionúclids.  
49. Descriure la història natural (etiologia, patogènia, clínica i tractaments alternatius) de les malalties susceptibles de teràpia amb radionúclids. Establir el diagnòstic, el pronòstic i el control de l'evolució de la patologia susceptible de teràpia amb radionúclids. Establir les indicacions i descriure les tècniques terapèutiques de la medicina nuclear en la patologia.  
50. Enumerar les normes de diagnòstic, d'avaluació i de tractament de la patologia derivada de la teràpia amb radionúclids. Determinar la indicació i el moment d'aplicació d'altres teràpies associades.  
Temari específic de la categoria  
Pneumologia  
1. Les malalties obstructives broncopulmonars (1): l'asma i la bronquitis crònica.  
2. Les malalties obstructives broncopulmonars (2): l'emfisema, les bronquièctasis i la fibrosi quística.  
3. Les malalties neoplàsiques pulmonars, tant primàries com metastàsiques.  
4. Les malalties neoplàsiques pleurals, tant primàries com metastàsiques.  
5. Les malalties neoplàsiques mediastíniques, tant primàries com metastàsiques.  
6. Les infeccions pulmonars, tant en els pacients immunocompetents com en els immunodeprimits, i els mecanismes de defensa de l'aparell respiratori.  
7. Les micosis pulmonars, tant en els pacients immunocompetents com en els inmunodeprimits, i els mecanismes de defensa de l'aparell respiratori.  
8. Les parasitosis pulmonars, tant en els pacients immunocompetents com en els immunodeprimits, i els mecanismes de defensa de l'aparell respiratori.  
9. La tuberculosi pulmonar inclosos els aspectes relacionats amb el maneig, l'epidemiologia i la prevenció d'esta malaltia.  
10. La tuberculosi extrapulmonar, inclosos els aspectes relacionats amb el maneig, l'epidemiologia i la prevenció d'esta malaltia.  
11. Altres micobacteriosis, inclosos els aspectes relacionats amb el maneig, l'epidemiologia i la prevenció d'estes malalties.  
12. Les malalties pulmonars intersticials difuses (pneumopaties intersticials).  
13. Les malalties vasculars pulmonars (1): el tromboembolisme pulmonar, la hipertensió pulmonar primària i secundària,  
14. Les malalties vasculars pulmonars (2): les vasculitis i les síndromes hemorràgiques alveolars.  
15. Les malalties ocupacionals o relacionades amb el medi ambient, particularment les causades per la inhalació de pols orgànica i inorgànica.  
16. Les malalties ocupacionals o relacionades amb el medi ambient, relacionades amb l'asbest i l'asma ocupacional.  
17. Les malalties iatrogèniques, incloses les malalties pulmonars produïdes per fàrmacs i les complicacions postoperatòries.  
18. Les lesions pulmonars agudes, incloses les causades per radiacions.  
19. Les lesions pulmonars agudes, incloses les causades per inhalacions.  
20. Les lesions pulmonars agudes, incloses les causades per traumatismes.  
21. Les manifestacions pleuropulmonars de malalties sistèmiques.  
22. Les malalties del col·lagen i les malalties primàries d'altres òrgans.  
23. La insuficiència respiratòria i les seues causes.  
24. La síndrome del destret respiratori agut i les formes agudes i cròniques de les malalties obstructives. Els trastorns neuromusculars.  
25. Els transtorns causats per defectes de la paret toràcica.  
26. Les malalties pleurals, inclòs el vessament pleural, el pneumotòrax, el quilotòrax, l'hemotòrax, l'empiema i els tumors pleurals.  
27. Les malalties del mediastí.  
28. Els trastorns genètics i del desenvolupament de l'aparell respiratori.  
29. Les malalties pròpies de la tràquea.  
30. Les malalties pròpies dels bronquis principals.  
31. Les malalties per hipersensibilitat, inclosa l'asma bronquial, la rinitis i les alveolitis al·lèrgiques extrínseques.  
32. Els trastorns respiratoris relacionats amb el son.  
33. Els trastorns de la ventilació alveolar i del seu control, inclosa la síndrome d'obesitat-hipoventilació.  
34. Les malalties de la musculatura respiratòria.  
35. Bases de la rehabilitació respiratòria.  
36. Les alteracions respiratòries secundàries als trastorns nutricionals.  
37. Els trastorns respiratoris en situacions d'hiperbarisme o hipobarisme.  
38. El trasplantament pulmonar.  
39. La prevenció de les malalties respiratòries.  
40. L'avaluació respiratòria preoperatòria i postoperatòria.  
41. Les bases moleculars i cel·lulars de les malalties respiratòries.  
42. El tabaquisme. Tècniques de deshabituació tabàquica.  
43. Tècniques terapèutiques vinculades a la pneumologia (1): tractaments amb citostàtics i immunosupressors. Teràpies aerosolitzades. Hiposensibilització al·lergènica. Drenatge pleural. Pleurodesi i fibrinòlisi pleural. Braquiteràpia endobronquial. Crioteràpia endobronquial.  
44. Tècniques terapèutiques vinculades a la pneumologia (2): laserteràpia endobronquial. Electrocauterització endobronquial. Tractaments endobronquials fotodinàmics. Col·locació de pròtesis endobronquials. Traqueostomia percutània. Selecció, maneig i canvi de cànules traqueals. CPAP, BiPAP i altres modalitats de ventilació mecànica invasora i no invasora.  
45. Tècniques diagnòstiques vinculades a la pneumologia: tècniques no invasores (1): radiografia de tòrax. Tomografia computada, ressonància nuclear magnètica i tomografia per emissió de positrons del tòrax. Arteriografia pulmonar convencional i digital. Gammagrafia pulmonar. Ecografia toràcica.  
46. Tècniques diagnòstiques vinculades a la pneumologia. Tècniques no invasores (2): electrocardiografia. Espirometria i corbes de flux-volum. Proves d'hipersensibilitat cutània. Test de provocació bronquial específica i inespecífica. Pletismografia i mesurament de volums estàtics pulmonars amb gasos inerts. Estudis fisiopatològics amb nitrogen, heli i òxid nítric. Mesurament de pressions respiratòries (inspiratòries i expiratòries).  
47. Tècniques diagnòstiques vinculades a la pneumologia. Tècniques no invasores (3): proves de difusió alveolocapil·lar. Distensibilitat pulmonar i pressions màximes inspiratòries i expiratòries. Ergometria respiratòria. Anàlisi de gasos respiratoris en sang arterial i venosa i càlcul de l'efecte derivació (shunt) o de curtcircuit o mescla venosa.  
48. Tècniques diagnòstiques vinculades a la pneumologia. Tècniques no invasores (4): proves per a la valoració del control de la respiració (pressions inspiratòries d'oclusió, patró respiratori, sensibilitat de quimioreceptors i altres). Polisomnografia, poligrafia cardiorexpiratòria i oximetria en enregistrament continu. Pulsioximetria. Capnografia. Inducció de l'esput. Tècniques relacionades amb l'estudi del tabaquisme.  
49. Tècniques diagnòstiques vinculades a la pneumologia. Tècniques invasores (1): toracocentesi. Biòpsia pulmonar transparietal. Pleuroscòpia (toracoscòpia). Broncoscòpia flexible i les tècniques complementàries. Biòpsia bronquial i transbronquial. Punció-aspiració transbronquial.  
50. Tècniques diagnòstiques vinculades a la pneumologia. Tècniques invasores (2): lavatge broncoalveolar. Broncoscòpia rígida i les tècniques complementàries. Biòpsia pleural tancada o percutània. Estudis hemodinàmics pulmonars i cateterisme cardíac dret.  
Temari específic de la categoria  
Neurocirurgia  
1. Mort cerebral. Legislació vigent sobre trasplantament d'òrgans.  
2. Avaluació preoperatòria en neurocirurgia. Nocions de neuroanestèsia. Avaluació neurofisiològica preoperatòria.  
3. Fonaments del diagnòstic per imatge. Radiologia del crani. Radiologia del raquis. Ecografia i Doppler. Tomografia axial computada. Ressonància magnètica. Tomografia d'emissió de positrons (PET). Medicina nuclear.  
4. Angiografia cerebral, medul·lar i de troncs supraaòrtics. Electroencefalografia. Potencials evocats. Electromiografia. LCR: estudis dinàmics i de laboratori.  
5. Cirurgia estereotàxica. Bases teòriques i indicacions.  
6. Neuroendocrinologia. Neurooftalmologia. Neurootologia.  
7. Metabolisme i distribució de líquids i electròlits en els compartiments intracel·lulars i extracel·lulars. Maneig i requeriments en condicions normals i patològiques.  
8. Hipertensió intracranial. Fisiopatologia. Síndromes d'herniació cerebral. Hipertensió intracranial benigna: pseudotumor de cervell. Etiologia, clínica i opcions de tractament quirúrgic.  
9. Síndrome de compressió medul·lar.  
10. Malformacions congènites cranials: encefalocele i meningocele cranial. Aplàsia del cutis congènita. Espina bífida oberta: mielomeningocele. Espina bífida oculta. Malformació de Chiari tipus 2. Ancoratge medul·lar postreparació de mielomeningocele. Malformació de Chiari tipus 1. Siringomièlia. Quistos aracnoides. Malformació de Dandy-Walker.  
11. Anomalies de la frontissa craniocervical. Craniosinostosi no sindròmica. Síndromes amb craniosinostosi. Malformacions craniofacials.  
12. Hidrocefàlia. Concepte, classificació, etiologia. Diagnòstic clínic i neuroradiològic. Hidrocefàlia crònica de l'adult: diagnòstic, indicacions per a la cirurgia. Tractament de la hidrocefàlia. Tractament mèdic. Tractament quirúrgic. Derivacions de LCR: complicacions i tractament. Ventriculostomia per mitjà de neuroendoscòpia: complicacions i tractament.  
13. Tumors cerebrals. Epidemiologia. Classificació histològica i gradació dels tumors. Marcadors de proliferació tumoral. Factors de creixement tumoral. Factors angiogènics. Genètica molecular de tumors.  
14. Gliomes de baix grau supratentorials: astrocitoma, oligodendroglioma i tumors glials mixtos. Gliomes malignes: astrocitoma anaplàsic, glioblastoma multiforme, gliosarcoma i oligodendroglioma maligne. Meningiomes: classificació anatomopatològica. Criteris quirúrgics. Recidives. Opcions no quirúrgiques de tractament.  
15. Tumors de la fossa cranial posterior: medul·loblastoma, ependimoma, papil·loma dels plexes i astrocitoma benigne.  
16. Tumors ventriculars. Tumors dels ventricles laterals. Tumors del tercer ventricle.  
17. Ependimoma intracranial. Subependimoma.  
18. Tumors del tronc cerebral. Classificació anatomoclínica. Criteris de cirurgia. Opcions de tractament.  
19. Tumors hipofisaris. Adenomes. Craneofaringiomes. Tumors de la regió pineal. Classificació. Diagnòstic. Opcions de tractament.  
20. Limfomes intracerebrals. Carcinomatosi meníngia: problemes quirúrgics.  
21. Metàstasis cerebrals. Etiologia, diagnòstic i indicacions de tractament quirúrgic. Selecció de pacients per a la cirurgia.  
22. Tractaments coadjuvants en els tumors de cervell. Tractaments quimioteràpics. Radioteràpia. Radiocirugia.  
23. Tumors del crani. Tumors de l'òrbita. Tumors de la base del crani.  
24. Tumors intramedul·lars: astrocitoma i ependimoma. Altres varietats histològiques. Tumors extramedul·lars intradurals. Meningioma i neurinoma. Altres tumors.  
25. Tumors vertebrals primitius. Metàstasis vertebrals: origen, diagnòstic i tractament quirúrgic. Selecció de pacients per a la cirurgia.  
26. Ictus isquèmic cerebral. Atac isquèmic transitori. Modalitats de diagnòstic. Indicacions de cirurgia.  
27. Hemorràgia subaracnoide. Epidemiologia, etiologia, diagnòstic i tractament.  
28. Aneurismes intracranials. Etiologia i classificació. Opcions de tractament: cirurgia, abordatges i embolització.  
29. Hematomes intracerebrals espontanis. Etiologia, classificació. Indicacions del tractament quirúrgic. Pronòstic. Hematomes de fossa posterior.  
30. Malformacions arteriovenoses cerebrals. Classificació. Diagnòstic i opcions de tractament: cirurgia, embolització i radiocirugia. Fístules caròtidocavernoses: espontània i traumàtica. Clínica, diagnòstic i tractament.  
31. Trombosi venosa i dels sins venosos.  
32. Cavernomes supratentorials i infratentorials. Clínica. Opcions i indicacions de tractament.  
33. Lesions vasculars de la medul·la espinal. Classificació i tractament quirúrgic i endovascular.  
34. Traumatisme cranioencefàlic. Fisiopatologia. Tractament i pronòstic. Ferides penetrants cranioencefàliques. Maneig inicial. Tractament quirúrgic. Complicacions.  
35. Fractures cranials: fractures de la volta, fractures de la base de crani. Fractures amb afonament cranial. Criteris quirúrgics.  
36. Hematoma epidural intracranial, hematoma subdural agut i hematoma subdural crònic. Clínica, diagnòstic i tractament.  
37. Traumatisme craniofacial. Fístules de líquid cefaloraquidi posttraumàtiques.  
38. Seqüeles dels traumatismes cranials. Síndrome posttraumàtica. Epilèpsia. Lesions de parells cranials. Seqüeles neuropsicològiques i rehabilitació.  
39. Traumatisme raquimedul·lar. Epidemiologia. Avaluació del pacient. Diagnòstic i tractament inicial.  
40. Lesions traumàtiques de la medul·la espinal. Avaluació, diagnòstic i tractament. Indicacions del tractament quirúrgic. Atencions del pacient tetraplègic i paraplègic.  
41. Fractures i luxacions de columna cervical alta (atles i axis). Fractures i luxacions cervicals subaxials. Fractures i luxacions del raquis toràcic. Fractures i luxacions del raquis lumbar. Fractures del sacre.  
42. Conceptes i mecanismes de biomecànica del raquis. Conceptes d'inestabilitat de columna. Indicacions de les fixacions amb instrumentació de la columna. Complicacions de la instrumentació del raquis.  
43. Hèrnia discal cervical, hèrnia discal toràcica, hèrnia discal lumbar i estenosi del canal lumbar. Clínica, diagnòstic i tractament. Quadres de fracàs de la cirurgia de columna. Diagnòstic i tractament.  
44. Cirurgia de nervis perifèrics. Etiologia i indicacions de la cirurgia. Tècniques d'avaluació i tractament quirúrgic. Compressió del nervi mitjà i del cubital.  
45. Lesions quirúrgiques del sistema nerviós vegetatiu.  
46. Diagnòstic i cirurgia de l'epilèpsia.  
47. Neurocirurgia en la malaltia de Parkinson. Tractament de la tremolor. Neurocirurgia en trastorns psiquiàtrics. Tractament de l'espasticitat.  
48. Tractament del dolor. Teories del dolor. Tractament mèdic. Tractament quirúrgic. Tècniques percutànies. Neurectomia percutània del trigemin. Descompressió microvascular. Radiocirugia en la neuràlgia del trigemin.  
49. Abscés cerebral. Empiema cerebral. Etiologia, diagnòstic, tractament mèdic i tractament quirúrgic. Seqüeles.  
50. Infeccions del raquis. Abscés epidural espinal. Osteomielitis vertebral no tuberculosa. Osteïtis vertebral tuberculosa (Pott). Discitis espontània i postquirúrgica. Malalties parasitàries del SNC: neurocisticercosi, quist hidatídic, malalties per fongs. Complicacions neurològiques per infecció de VIH.  
Temari específic de la categoria  
Psiquiatria  
1. Fonaments històrics del pensament psiquiàtric.  
2. Fonaments biològics de la psiquiatria.  
3. Fonaments psicològics de la psiquiatria.  
4. Fonaments socioculturals de la psiquiatria.  
5. Epidemiologia psiquiàtrica. Concepte de cas psiquiàtric.  
6. L'entrevista psiquiàtrica. Relació metge-pacient. Anamnesi i exploració de l'estat mental. Entrevistes estructurades, qüestionaris i escales d'avaluació psiquiàtrica.  
7. Mètodes somàtics de diagnòstic (electroencefalogràfics i altres neurofisiològics, tècniques d'imatge en neuroradiologia, laboratori)  
8. Classificació en psiquiatria.  
9. Fonaments de la investigació psiquiàtrica. Metodologia del treball i la investigació psiquiàtrica. Maneig de fonts bibliogràfiques.  
10. Psicopatologia de la consciència, la memòria i l'atenció.  
11. Psicopatologia de la percepció, el pensament i el llenguatge.  
12. Psicopatologia de l'afectivitat i la psicomotricitat.  
13. Delirium, demència, trastorns amnèsics i altres trastorns cognoscitius.  
14. Trastorns mentals deguts a malalties mèdiques generals.  
15. Trastorns mentals relacionats amb l'alcohol.  
16. Trastorns mentals relacionats amb altres substàncies psicotròpiques.  
17. Esquizofrènia.  
18. Altres trastorns psicòtics.  
19. Trastorn bipolar.  
20. Trastorns depressius.  
21. Trastorns d'ansietat.  
22. Trastorns somatomorfs.  
23. Trastorns facticis i simulació.  
24. Trastorns dissociatius.  
25. Trastorns sexuals i de la identitat sexual.  
26. Trastorns de la conducta alimentària.  
27. Trastorns del son.  
28. Trastorns del control dels impulsos.  
29. Trastorns adaptatius.  
30. Trastorns de la personalitat.  
31. Factors psicològics que afecten l'estat físic.  
32. Retard mental.  
33. Trastorns del desenvolupament psicològic. Trastorns del comportament i de les emocions de començament habitual en la infància i adolescència.  
34. Intervencions de prevenció primària, secundària i terciària en psiquiatria.  
35. Psicofàrmacs antidepressius. Psicofàrmacs antipsicòtics.  
36. Psicofàrmacs ansiolítics i hipnòtics. Sals de liti i altres psicofàrmacs eutimitzants.  
37. Psicofàrmacs per al tractament de les demències, abús de substàncies i trastorn per dèficit d'atenció i hiperactivitat.  
38. TEC i altres teràpies biològiques.  
39. Psicoanàlisi, psicoteràpia psicoanalítica i altres teràpies d'orientació dinàmica.  
40. Psicoteràpia interpersonal i psicoteràpia de suport.  
41. Teràpia de conducta.Teràpia cognitiva.  
42. Teràpia familiar.Teràpia de parella.Teràpia de grup.  
43. Tècniques de rehabilitació i reinserció social en psiquiatria. L'atenció prolongada del malalt mental.  
44. Psiquiatria d'urgència i intervenció en crisi.  
45. Medicina psicosomàtica i psiquiatria d'enllaç.  
46. Suïcidi. Violència.  
47. Psiquiatria geriàtrica.  
48. Aspectes legals de la pràctica psiquiàtrica. Ètica en psiquiatria.  
49. Organització i gestió dels servicis d'atenció psiquiàtrica a la Comunitat Valenciana  
50. Psiquiatria comunitària.  
Temari específic de la categoria  
Radiofarmàcia  
1. El nucli atòmic. Introducció. Constituents del nucli. Núclids. Classificació dels núclids. Carta de núclids. Energia d'enllaç i estabilitat nuclear. Forces nuclears de saturació. Models nuclears.  
2. Desintegració radioactiva. Introducció. Partícules i radiacions emeses pels radionúclids. Llei fonamental de la desintegració radioactiva. Unitats de radioactivitat. Període de semidesintegració i vida mitjana. Transformacions radioactives en cadena. Equilibri radioactiu.  
3. Partícules i radiacions. Desintegració alfa: característiques. Esquemes de desintegració alfa. Espectres d'energies. Desintegració beta: espectre d'energies. Formes de desintegració beta. Captura electrònica. Esquemes de desintegració beta. Emissió gamma: naturalesa de la radiació electromagnètica. Procés de conversió interna. Transicions isomèriques. Esquemes de desintegració d'isòmers nuclears.  
4. Interacció de la radiació amb la matèria. Introducció. Mecanismes d'interacció. Poder de frenada. Ionització específica. Abast. Corbes de Bragg. Bremmstrahlung. Procés d'aniquilament. Autoabsorció. Efecte fotoelèctric. Efecte Compton. Efecte de producció de parells. Llei exponencial d'atenuació.  
5. Instrumentació: introducció. Propietats generals dels detectors. Paràmetres que han d'optimitzar-se: eficiència d'una mesura. Temps associats a la mesura. Constant de temps. Duració de l'impuls. Altura de l'impuls. Determinació d'energies.  
Classificació dels detectors. Sistemes de detecció basats en la ionització de gasos. Detectors de centelleig. Detectors de semiconductors. Altres sistemes de mesura.  
6. Espectrometria gamma. Fonament de l'espectrometria gamma. Analitzador d'impulsos. Espectre diferencial i integral. Espectròmetre monocanal i multicanal. Calibrat d'un espectròmetre. Mesura de mescles de radionúclids emissors gamma. Aplicacions.  
Espectrometria de centelleig líquid. Fonament. Avantatges d'esta tècnica. Mètodes de normalització per a la correcció de l'extinció. Mesura de mostres beta amb doble marcat.  
7. Errors en les mesures de radioactivitat. Introducció. Fonts d'error en les mesures de radioactivitat. Factors que afecten l'eficiència del detector. Calibrat del detector. Estadística aplicada a les mesures radioactives. Errors absoluts i relatius. Distribució òptima dels temps de mesura.  
8. Calibratge i ús d'activímetres. Introducció. Funcionament i utilització. Factor de calibratge i geometria de referència: la determinació. Procés de mesura d'una font.  
9. Magnituds i unitats radiològiques. Exposició: Röntgen. C/kg. Energia cedida: kerma. Dosi absorbida: rad. Gray. Eficàcia biològica relativa i factor de qualitat. Dosi equivalent: REM. Sievert.  
Efectes biològics de les radiacions. Introducció. Acció de les radiacions en els sistemes biològics: efectes a nivell molecular, a nivell cel·lular i tissular, a nivell d'individu i d'espècie, somàtics estocàstics i no estocàstics, genètics, retardats i acumulatius.  
10. Dosimetria. Introducció. Factors de què depén la dosi. Grups de població. Límits anuals de dosi (LAD). Operació planificada. Dosi acumulada. Temps de permanència. Control de la dosi. Dosimetria personal i d'àrea. Criteri ALARA.  
11. Contaminació ambiental i interna. Introducció. Contaminació de fluids. Constants fisiològiques. Concentració màxima admissible (CMA). Índexs de nivell de perillositat i de nivell global de risc. Contaminacions superficials. Control de les contaminacions. Càrrega orgànica màxima permissible. Vies de contaminació. Períodes de semieliminació biològica i efectiva. Classificació dels radionúclids segons la radiotoxicitat.  
12. Tècniques de protecció radiològica. Introducció. Tècniques de protecció contra les radiacions externes. Materials emprats en el blindatge de partícules i radiacions. Càlcul de gruixos de blindatge. Diagrames d'isodosi. Protecció radiològica ocupacional. Classificació de les zones de treball i control radiològic. Manipulació de fonts. Protecció del personal professional exposat i del públic en general. Manipulació sense risc de radionúclids. Residus radioactius. Emmagatzemament de fonts radioactives.  
13. Legislació i reglamentació sobre instal·lacions radioactives i protecció radiològica. Desenvolupament de la legislació nuclear a Espanya. Reglament d'instal·lacions nuclears i radioactives. Autorització d'instal·lacions. Documentació. Llicències d'operador i de supervisor. Inspecció de les instal·lacions radioactives. Diari d'operació i informes. El Consell de Seguretat Nuclear. Reglament sobre protecció sanitària contra les radiacions ionitzants. Legislació sobre criteris de qualitat en medicina nuclear i sobre protecció radiològica de les persones sotmeses a radiacions ionitzants amb ocasió d'exposicions mèdiques.  
14. Radiofarmàcia general. Introducció. Concepte de radiofarmàcia. Àmbit de la radiofarmàcia. Relació amb altres activitats. Situació actual.  
Radiomarcatge de molècules. Traçadors per a ús in vivo i in vitro. Radionúclids utilitzats. Marcatges in vivo i in vitro. Purificació. Activitat específica. Conservació i degradació de traçadors radioactius (decay, radiòlisi, autoradiòlisi).  
15. Principis de radiofarmàcia. Definició de radiofàrmac. Característiques del radiofàrmac ideal (energia d'emissió, decay, inèrcia metabòlica, disponibilitat, vida mitjana efectiva). Mecanisme de localització dels radiofàrmacs. Òrgan diana.  
16. Formulació de radiofàrmacs. Formulació de productes radiofarmacèutics: principis actius, components essencials i excipients. Conservació. Estabilitat. Condicionament. Formes farmacèutiques: càpsules, injectables, solucions orals, suspensions, gasos i aerosols. Normes de farmacopea.  
Fisicoquímica radiofarmacèutica. Cinètica del procés de marcatge. Cinètica de degradació de radiofàrmacs. Col·loides. Suspensions. Isotonia.  
17. Generadors de radionúclids. Introducció. Principis d'un generador. Generador de 99Mo/99mTc. Altres generadors (113Sn/113mln, 81Rb/81mKr, 68Ge/68Ga). Control de qualitat d'un generador. Característiques fisicoquímiques de l'eluat. Esterilitat i apirogenicitat. Detecció de contaminants químics i radionúclídics. Tècniques.  
18. Química del tecneci. Generalitats. Característiques dels metalls de transició. Propietats químiques dels elements del grup VII. Estats d'oxidació. Propietats redox. Espècies iòniques. Diferències entre la química del tecneci i la del reni.  
Estats d'oxidació del tecneci i els seus principals compostos. Estats d'oxidació (VII) i (VI). Compostos amb lligands oxo. Estat d'oxidació (V). Compostos amb el nucli «[TcO]3+». Compostos amb el nucli «[TcO2]+». Nitrurs i altres compostos. Estats d'oxidació (IV) i (III). Compostos amb lligands que contenen nitrogen, oxigen i sofre. Compostos amb enllaços metall-metall. Estats d'oxidació (II) i (I). Compostos amb fosfines i isonitrils. Carbonils.  
19. Processos químics en un equip. Descripció general d'un equip. Funcions dels components: reductor, lligand, lligand secundari, antioxidants, tampons, altres. Principals reductors i additius.  
20. Radiofàrmacs tecneciats  
Radiofàrmacs de perfusió cerebral: exametazina (HM-PAO), bicisat (ECD). Radiofàrmacs de perfusió miocàrdica: 2-metoxiisobutilisonitril (MIBI), tetrofosmina. Radiofàrmacs del sistema vascular: albúmina humana. Radiofàrmacs de perfusió pulmonar: macroagregats i microesferes d'albúmina (MAA).  
Radiofàrmacs del sistema ossi: derivats de l'àcid fosfòric (MDP, HEDP, PYP, etc). Radiofàrmacs de l'estudi de la funció renal: àcid dimercaptosuccínic (DMSA), àcid dietilentriaminopentaacètic (DTPA), mercaptoacetiltriglicina (MAG-3®). Radiofàrmacs del sistema hepatobiliar: complexos amb derivats de l'àcid iminodiacètic (IDAs), col·loides. Radiofàrmacs del sistema limfàtic: nanocol·loides i microcol·loides. Radiofàrmacs de segona generació: conceptes generals. Compostos amb pèptids i anticossos.  
21. Radiofàrmacs tecneciats en investigació. Nous entorns de coordinació: nitrurs. Carbonils. Combinacions de diferents lligands: compostos '3+1'i altres combinacions. Investigació en radiofàrmacs de segona generació. Preparació per mitjà de quelats bifuncionals. Pèptids. Aplicacions en oncologia. Els compostos de 186Re i 188Re per a aplicacions terapèutiques.  
22. Radioiodació. Introducció. Química i radioisòtops del iode. Radioiodació. Mecanismes de marcatge: intercanvi isotòpic, substitució electrofílica, substitució nucleòfila, addició al doble enllaç. Mètodes de radioiodació. Mètodes de purificació. Altres tècniques de marcatge. Degradació i conservació de radiofàrmacs iodats.  
23. Radiofàrmacs iodats. Iodur sòdic (131I, 123I). Albúmina sèrica iodada (125I). Ortoiodohipurat sòdic (123I, 131I). Metaiodobencilguanidina (123I, 131I). Noriodocolesterol (131I). Ioflupà (123I).  
24. Radiofàrmacs de l'indi (111In). Química de l'indi. Marcatge de pèptids i proteïnes. Quelats bifuncionals.  
25. Descripció monogràfica de radiofàrmacs del 111in. Pentetat d'indi (111In-DTPA), clorur d'indi, oxinat d'indi, anticossos monoclonals, pèptids.  
26. Radiofàrmacs d'ús terapèutic. Fosfat sòdic (32P), clorur d'estronci (89Sr), sals d'itri (90I) col·loïdal, hidroxietilendifosfonat (153mSm), anticossos (90Y). Altres emissors beta.  
27. Altres radiofàrmacs. Radiofàrmacs de seleni (75Se): selenocolesterol, àcid tauroselenocòlic. Radiofàrmacs de crom (51Cr): edetat de crom, cromat sòdic. Altres radiofàrmacs d'ús diagnòstic: citrat de gal·li (67Ga), clorur de tal·li (201Tl), citrat de ferro (59Fe), clorur de calci (47Ca), càpsules de cianocobalamina (57Co). Gasos radioactius: xenó (133Xe), kriptó (81mKr), micropartícules de carboni- tecneci (99mTc).  
28. Radiofàrmacs autòlegs. Proteïnes sèriques. Cèl·lules sanguínies marcades (hematies i leucòcits). Plaquetes. Cèl·lules intactes i desnaturalitzades. Radionúclids precursors utilitzats. Mètodes de marcatge i control.  
29. Control de qualitat dels radiofàrmacs.  
Proves fisicoquímiques: estat físic, pH, tonicitat, grandària de partícula, puresa química. Proves biològiques: esterilitat, apirogenicitat, toxicitat, biodistribució. Mètodes.  
Proves radiològiques: concentració radioactiva, puresa radioquímica, puresa radionuclídica, activitat específica. Mètodes.  
30. Determinació de la puresa radioquímica dels radiofàrmacs. Cromatografia en capa fina. Cromatografia en columna. Cromatografia líquida d'alta resolució. Altres tècniques: electroforesi, filtració, extracció líquid-líquid.  
31. Determinació de l'estructura dels compostos formats amb 99mTc. Síntesi de compostos amb el nucli 99Tc. Avantatges i inconvenients. Síntesi dels compostos homòlegs de reni. Avantatges i inconvenients. Espectroscòpia de masses-electroesprai.  
32. Radiofarmacologia. Conceptes generals. Processos LADME. Aspectes farmacocinètics i farmacodinàmics. Vida mitjana efectiva. Biodisponibilitat i bioequivalència. Dosimetria interna.  
33. Disseny d'un radiofàrmac. Òrgan a estudiar. Estructura de la molècula. Radionúclid a emprar. Marcatge i conservació. Farmacocinètica, dosimetria interna i toxicitat. Vida mitjana efectiva. Valoració preclínica i clínica.  
34. Producció de radionúclids emissors de positrons. Producció de radionúclids emissors de positrons en ciclotrons: 11C, 13N, 15O, 18F. Reaccions nuclears més favorables. Altres radionúclids. Obtenció de radionúclids emissors de positrons per mitjà de generadors: 44Sc, 52mMn, 62Cu, 68Ga, 72As, 82Rb, 122I.  
Automatització i robotització en radioquímica PET. Sistemes automàtics i semiautomàtics. Components mecànics i electrònics bàsics: vàlvules, detectors, sensors, mesuradors i reguladors de flux, pressió i temperatura; sistemes de control.  
35. La unitat de radiofarmàcia PET. Disseny i equipament. Característiques diferencials. Principis generals d'assegurament i control de qualitat de radiofàrmacs PET.  
Radiofàrmacs marcats amb 18F. Principis generals de síntesi de radiofàrmacs marcats amb 18F. Síntesi nucleofílica i electrofílica. Estratègies de síntesi. Descripció monogràfica (estructura, síntesi, formulació, forma farmacèutica, control de qualitat, mecanisme d'acció, farmacocinètica, indicacions i posologia, contraindicacions i precaucions, interaccions i interferències medicamentoses o d'un altre tipus, efectes secundaris, dosimetria) de: 18F-fluorodesoxiglucosa, 18F-fluorur, 18F-DOPA. Altres radiofàrmacs fluorats.  
36. Radiofàrmacs marcats amb 11C. Principis generals de síntesi de radiofàrmacs marcats amb 11C. Trampes criogèniques i de tamís molecular. Precursors primaris i secundaris: 11CO2, 11CH3I, 11C-metil triflat. Estratègies de síntesi. Síntesi en solució, en fase sòlida i en loop. Descripció monogràfica (estructura, síntesi, formulació, forma farmacèutica, control de qualitat, mecanisme d'acció, farmacocinètica, indicacions i posologia, contraindicacions i precaucions, interaccions i interferències medicamentoses o d'un altre tipus, efectes secundaris, dosimetria) de Lmetionina (metil[11C]), O-metil[11 C]racloprida. Altres radiofàrmacs marcats amb 11C.  
Radiofàrmacs marcats amb 13N i 15O. Principis generals de síntesi de radiofàrmacs marcats amb 13N i 15O. Descripció monogràfica (estructura, síntesi, formulació, forma farmacèutica, control de qualitat, mecanisme d'acció, farmacocinètica, indicacions i posologia, contraindicacions i precaucions, interaccions i interferències medicamentoses o d'un altre tipus, efectes secundaris, dosimetria) de 13N-amoníac, 15O-aigua, gasos marcats amb 15O: 15O-monòxid de carboni.  
37. Sistemes d'adquisició i processament d'imatge. Tomògrafs PET i PET-CT: principis de funcionament, tipus de cristalls i característiques diferencials, adquisició 2D i 3D, processat. Tomògrafs per a animals xicotets: microPET.  
38. La tomografia d'emissió de positrons en investigació. Investigació traslacional. Aplicació dels radiofàrmacs PET a I+D de nous fàrmacs. Estudis de competició: «drug challenge studies». Estudis de microdosificació. Anàlisi de metabòlits. Anàlisi dinàmic de les dades. Visualització «in vivo» de l'expressió dels gens per mitjà de tomografia d'emissió de positrons: «PET-reporter gens». Combinació d'estudis PET-microPET i autoradiografia digital quantitativa de cos sencer. Marcatges dobles.  
39. Producció de radiofàrmacs. Preparació de radiofàrmacs, radionúclids precursors i generadors. Procés de producció i mètodes. Control de matèries primeres, productes intermedis i producte final. Condicionament.  
Equips. Preparació d'equips. Control de matèries primeres, productes intermedis i producte final.  
40. Registre i autorització de radiofàrmacs. Els productes radiofarmacèutics com a especialitats farmacèutiques. Registre: proves de qualitat, seguretat i eficàcia. Distribució i comercialització.  
41. Exploracions diagnòstiques sense imatge. Característiques dels tests «in vivo-in vitro». Eritrocinètica, volum eritrocitari, volum plàsmic, ferrocinètica, captació i descàrrega tiroide.  
Proves funcionals renals: filtrat glomerular, flux plàsmic renal efectiu. Proves funcionals digestives: test de Schilling, pèrdues sanguínies digestives, pèrdues proteiques digestives, proves de l'alé.  
42. Exploracions diagnòstiques per la imatge (primera part). Gammacàmera: funcionament i tipus. Exploracions estàtiques i dinàmiques; planars i tomogràfiques.  
Anatomia, fisiopatologia, radiofàrmacs i aplicacions clíniques en: sistema osteoarticular, sistema cardiovascular i sistema nerviós central.  
43. Exploracions diagnòstiques per la imatge (tercera part). Anatomia, fisiopatologia, radiofàrmacs i aplicacions clíniques en: sistema hepatobiliar, melsa, sistema urorenal i pulmó.  
Exploracions diagnòstiques per la imatge (quarta part). Anatomia, fisiopatologia, radiofàrmacs i aplicacions clíniques en sistema endocrí, aparell digestiu, processos infecciosos, tumorals i inflamatoris.  
44. Radioteràpia metabòlica. Principis de la radioteràpia metabòlica. Hipertiroïdisme i càncer de tiroide. Policitemia vera. Feocromocitomes i tumors adrenèrgics. Tractament del dolor oncològic. Futures perspectives.  
Altres usos dels radionúclids. Tècniques analítiques. Radioteràpia. Densitometria. Esterilització per radiacions. Irradiació d'aliments. Gammagrafia industrial.  
45. Reaccions adverses als radiofàrmacs. Inducció de respostes adverses. Alteracions iatrogèniques en la biodistribució del radiofàrmac. Generació d'elements tòxics. Alteracions degudes a la via d'administració del radiofàrmac. Defectes dels radiofàrmacs. Farmacovigilància i control de defectes en radiofàrmacs.  
46. Normes de correcta preparació radiofarmacèutica. Normes de correcta preparació radiofarmacèutica a nivell industrial i hospitalari. Personal. Higiene. Procediments i protocols. Documentació i registres. Dispensació i distribució.  
47. Informació de radiofàrmacs. Fonts de consulta: fitxa tècnica i prospecte. Catàleg d'especialitats i bancs de dades. Butlletí d'informació. Guia farmacoterapèutica.  
48. Gestió dels radiofàrmacs. Criteris tècnics en l'elecció de radiofàrmacs. Adquisició de radiofàrmacs. Planificació i control d'existències.  
49. Unitat de radiofarmàcia. Concepte i tipus d'unitat de radiofarmàcia. Disseny d'una unitat de radiofarmàcia. Normativa interna de funcionament. Recepció i control de radionúclids, control de residus radioactius, preparació i control de qualitat de radiofàrmacs, dosimetria.  
50. Legislació. Legislació sanitària, comunitària i espanyola, aplicable als radiofàrmacs: producció industrial, assajos clínics, registre sanitari, distribució, farmacopea, farmacovigilància, altres aspectes. Disposicions comunitàries i espanyoles sobre substàncies radioactives, instal·lacions i protecció radiològica.  
Annex III  
Places convocades per especialitat  
