Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5315, del 01-08-2006 (2006/8027)

Acord de 12 de maig de 2006, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, relatiu al Pla especial d'evacuació de pluvials i obres complementàries d'Albal.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5315

Data del DOGV
:   01-08-2006

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2006/8027


Data del document
:   12-05-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * Albal
    * sanejament
    * pla d'urbanisme

Acord de 12 de maig de 2006, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, relatiu al Pla especial d'evacuació de pluvials i obres complementàries d'Albal. [2006/8027]  
En relació amb el Pla especial d'evacuació de pluvials i obres complementàries de sanejament, remés per l'Ajuntament d'Albal, es destaquen els següents antecedents i fonaments jurídics:  
Antencedents  
U. El projecte es va sotmetre a informació pública mitjançant un acord del Ple de l'Ajuntament en sessió extraordinària celebrada el 22 de juliol de 2005. Una vegada transcorregut el corresponent període d'exposició pública (DOGV núm. 5071, de data 16 d'agost de 2005 i anunci en el diari Las Provincias de 29 de juliol de 2005), en el qual no es va presentar cap al·legació, sobre el projecte va recaure acord plenari d'aprovació provisional en data 29 de setembre de 2005.   
DOS. El projecte inclou Pla especial .que consta de memòria, annexos, plànols i pressupost.  
TRES. L'objecte del projecte és aportar una solució per a la necessitat d'evacuació d'aigües pluvials del municipi. Aquest pla inclou l'evacuació d'aigües pluvials mitjançant col·lectors que aboquen a diferents barrancs de la zona i a l'Albufera a través d'una bassa de laminació de nova construcció de 37.015 m3, la construcció de la bassa de laminació, la modificació del traçat d'un tram de sèquia com a obra complementària, i la creació d'un nou col·lector de fecals que abocarà al col·lector oest.  
Els objectius d'aquest projecte són:  
. Estimar els cabals de pluvials que es generaran, tant al casc urbà actual com en els sectors i àrees de nou desenvolupament, ja siguen d'ús residencial, industrial o terciari.  
. Estudiar la xarxa de nous col·lectors de pluvials necessària per a evacuar aquests cabals, evitant les inundacions.  
. Projectar i valorar les noves conduccions i obres de pas necessàries, així com qualsevol altra infraestructura imprescindible per a solucionar tots els problemes de drenatge.  
. Projectar basses de laminació intermèdies, per a establir regulacions de l'eixida dels efluents cap a l'Albufera.  
. Assignar els costos d'aquestes obres, repartint-los entre les àrees o sectors que el Pla general preveu dur a terme, segons el seu valor urbanístic.  
QUATRE. Durant la tramitació de l'expedient s'han sol·licitat els informes següents:  
. Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals.  
. Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
. Divisió de Recursos Hidràulics de la Direcció General d'Obres Públiques. Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
. Junta Rectora del Parc Natural de l'Albufera.  
En relació amb els informes sectorials s'indica el següent:  
Amb data 16 de novembre de 2005, el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi emet un informe del següent tenor literal:  
.(.../...)  
. En relació amb la construcció de la bassa de regulació de cabal que es proposa com a punt d'abocament dels col·lectors de pluvials nord i centre:  
. D'acord amb el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, es considera necessària una estimació d'impacte ambiental positiva prèvia a l'execució de l'obra. Aquest decret establix en l'article 29 el sotmetiment a l'estimació d'impacte ambiental de les activitats assenyalades en el seu annex II, entre les quals figura en el seu apartat 3.c) les preses i embassaments de reg, la capacitat de les quals estiga compresa entre 20.000 i 50.000 metres cúbics, Si bé la finalitat de la bassa proposada no és la de reg, es considera, per similitud de l'obra, i atés que la seua capacitat segons el Pla especial és de 37.015 metres cúbics, susceptible de seguir aquest procediment.  
En aquest sentit és necessària l'elaboració d'un projecte tècnic per a la realització de la bassa, que ha d'incloure els aspectes següents:  
. L'abocament de les aigües residuals a través de l'escorredor de la Closa, no s'ha de realitzar de manera directa a l'Albufera, per tractar-se d'aigües de la llacuna. Per tant és necessària la utilització d'un dispositiu que prèviament al desaigüe dels col·lectors a la bassa, permeta separar els materials sòlids que puguen haver sigut arrossegats, sobretot per la primera pluja.  
. S'ha de comptar també amb algun sistema de control i anàlisi de la qualitat de les aigües prèviament a l'abocament a la llacuna, en previsió que en grans avingudes puguen arrossegar-se per aquests col·lectors substàncies contaminants procedents de l'àrea de recollida de les aigües (industrial i urbana), que puguen afectar el sistema hídric.  
. La construcció de la bassa ha de realitzar-se de manera que quede integrada en el medi natural, i es puga consolidar com un element d'interés paisatgístic. Per a això, es construirà evitant les formes poligonals tractant que la planta de la bassa seguisca un contorn més o menys irregular, amb l'objectiu que no aparega com un element netament artificial. De la mateixa manera s'emprarà un tractament bla en la seua construcció.  
. En relació amb la modificació del traçat de la séquia necessari per a adoptar la solució proposada en el Pla especial, que consistix a concentrar les aigües pluvials dels col·lectors nord i centre a la bassa de laminació, s'han d'atendre les indicacions que marca el PRUG en l'article 53, segons el qual les riberes de canals, sèquies i barrancs es dedicaran preferentment a usos de caràcter forestal, bé mitjançant la seua regeneració amb espècies apropiades, bé mitjançant la conservació de les espècies autòctones existents. Únicament hi ha la possibilitat de realitzar canalitzacions en obra fora de l'àmbit de Perellonà, i sempre que no hi haja risc de degradació d'hàbitats o de poblacions d'espècies d'interès prioritari, i en qualsevol cas es restauraran els marges de les séquies mitjançant la reposició de la vegetació pròpia d'aquest hàbitat, després de l'aportació de terra vegetal en cas necessari.  
. Tal com estableix el PRUG en l'article 53.5, en el cas que les obres que s'han de realitzar comportaren l'eliminació de l'espècie del lliri groc (Iris pseudacorus) aquest s'ha de trasplantar, al lloc i en les condicions que indique l'Oficina Tècnica del parc.  
. En relació amb els col·lectors que aboquen a llits naturals: col·lector de pluvials sud, que té el punt d'abocament en el barranc de la Font, els sectors 2c, UE 12 i UE 8 que aboquen al barranc de la Foia, i la zona de Santa Anna que aboca al barranc del Fons; per ser aquests cursos naturals d'aigua, pertanyents a la conca d'alimentació de la zona humida de l'Albufera, i sense perjudici de les autoritzacions sectorials pertinents, s'ha de portar un control de la qualitat de l'aigua d'abocament, separant prèviament els materials sòlids d'arrossegament de les aigües pluvials i adoptant solucions que impedisquen que, en el cas que en grans avingudes es puguen arrossegar contaminants procedents de l'àrea de recollida de les aigües, aquests pogueren afectar el sistema hídric..  
Amb data 22 de desembre de 2005 va entrar en aquest servei territorial, escrit de l'Ajuntament d'Albal adjuntant còpies dels informes emesos pel Parc Natural de l'Albufera, l'Entitat de Sanejament d'Aigües i el Ministeri de Foment.  
El Parc Natural de l'Albufera emet INFORME FAVORABLE CONDICIONAT als punts següents:  
.III. Encara considerant-se que les actuacions descrites en l'esmentat pla, s'ajusten a les necessitats del municipi d'Albal, cal fer les següents observacions per a adequada consecució del mateix:  
. Característiques de la bassa de laminació: S'han de consensuar aquestes amb l'Oficina de Gestió Tècnica del Parc Natural de l'Albufera anteriorment a la seua execució perquè s'adeqüen a les necessitats i usos permesos a la zona en qüestió.  
. Execució dels col·lectors en l'inici de les obres d'urbanització: S'ha d'obligar per part de l'Ajuntament d'Albal a l'execució amb caràcter previ de les obres de sanejament corresponents a cada zona d'expansió anteriorment a l'execució de les obres d'urbanització.  
. Manteniment adequat de la bassa: de conformitat amb l'Oficina de Gestió Tècnica del Parc Natural de l'Albufera es redactarà un protocol d'actuació per al manteniment de la bassa de laminació en qüestió.  
IV. De conformitat amb l'article 90 del PRUG, relatiu a Definició i classes d'ÀREES D'ÚS AGRÍCOLA (A)  
Constituïxen aquesta categoria d'ordenació aquells terrenys la destinació productiva principal dels quals és l'activitat agrària, per raó de la qual mostren una marcada homogeneïtat paisatgística i funcional. (...).  
V. De conformitat amb l'article 91 del PRUG, relatiu al Règim general d'ordenació:  
L'activitat agrícola en l'àmbit del parc està vinculada territorialment a les ÀREES D'ÚS AGRÍCOLA (A) delimitades gràficament en la cartografia de zonificació del PRUG.  
En les dites zones, l'activitat agrícola es practicarà conforme a les normes generals del PRUG (articles 8 a 11 i determinacions complementàries), a les normatives i reglamentacions sectorials i a les disposicions aplicables dels respectius planejaments urbanístics municipals. (...).  
VI. De conformitat amb l'article 90 del PRUG, relatiu a Usos permesos:  
Amb caràcter general, es permeten els usos agrícoles practicats conforme a les normes generals d'aquest pla, articles 8 a 11.  
Així mateix es permeten tots els usos permesos en les ÀREES DE RESERVA (R) i en les ÀREES D'ÚS RESTRINGIT (UR), mentre no suposen interferència amb l'activitat agrària o, en cas contrari, prèvia conformitat dels titulars afectats.  
També es permeten les activitats compatibles o complementàries amb l'ús agrari que a continuació s'indica:  
(...)  
j) altres activitats, instal·lacions i equipaments d'interès públic informats favorablement pel Consell Directiu del parc i conformes amb les normes generals.  
Les activitats enumerades en l'apartat anterior han de ser practicades conforme a les corresponents normes generals quant a les condicions d'execució requerides i, si és el cas, als àmbits territorials admissibles per a l'exercici d'aquestes. En alguns casos, les dites condicions inclouen l'informe previ del Consell Directiu del parc natural per a determinades activitats, sense perjudici de les autoritzacions sectorials i de les llicències municipals que corresponguen.  
VII. De conformitat amb l'article 90 del PRUG, relatiu a Usos prohibits:  
Amb caràcter general, no es permet destinar el sòl a un ús diferent de l'agrari predominant, sense perjudici de les activitats compatibles o complementàries amb aquest a què es refereix l'anterior article 92.  
(...)  
Queden prohibides així mateix, en general, altres activitats que figuren en les normes generals com no permeses en relació amb els distints àmbits d'activitat susceptibles d'afectar territorialment les ÀREES D'ÚS AGRÍCOLA. En particular no es permet la construcció d'edificacions, instal·lacions i infraestructures diferents de les previstes en els articles 8 a 11 de les normes generals com vinculades a l'ús agrari, així com de les relacionades directament amb els usos compatibles enumerats en l'article 92 d'aquestes normes particulars..  
VIII. Per a la bassa de laminació situada en l'àmbit del Parc Natural de l'Albufera, s'han de presentar a l'oficina de gestió tècnica la memòria de la construcció d'aquesta amb les característiques d'execució anteriorment a la seua excavació i condicionament.  
IX. Qualsevol alteració sobre la sol·licitud original ha de ser notificada a aquesta oficina de Gestió Tècnica amb anterioritat a la seua execució.  
X. La Guarderia del Parc Natural de l'Albufera durà a terme una revisió de les actuacions realitzades.  
XI. A més d'això, el present informe no eximix el sol·licitant de l'obtenció de les corresponents autoritzacions, llicències o permisos que es requerisquen per a l'execució de l'actuació sol·licitada..  
L'Entitat Pública de Sanejament comunica el següent:  
Actualment la xarxa de col·lectors de residuals de l'Ajuntament d'Albal és unitària, de manera que l'aigua residual i l'aigua de pluvials s'unixen i arriben a la depuradora per al seu tractament.  
El Pla especial d'evacuació de pluvials d'Albal considera la separació d'aquestes xarxes i el posterior tractament de les pluvials en unes basses de decantació, per a després abocar-les a barranc.  
Després d'estudiar l'avantprojecte redactat es comprova la no-existència d'afeccions a la xarxa de col·lectors generals i sistema de sanejament de Pinedo II (on aboquen les aigües residuals d'Albal).  
En tot cas, si durant la redacció del projecte constructiu o en l'execució de les obres, es detecta alguna possible afecció, hauria de comunicar-se a aquesta Entitat de Sanejament d'Aigües per al seu estudi i aprovació definitiva.  
La Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana de la Direcció General de Carreteres del Ministeri de Foment, informa el següent:  
Les obres que inclouen aquest pla afecten l'autovia V-31 en els punts següents:  
En el p.k. 6+925 de l'autovia V-31, creua un col·lector d'aigües fecals. No es defineix tipus de encreuament en els plànols.  
En el p.k. 6+925 de l'autovia V-31, creua un col·lector d'aigües pluvials mitjançant el clavament de dues conduccions de diàmetre 1200 mm.  
En el p.k. 7+250 de l'autovia V-31, creua un col·lector d'aigües pluvials mitjançant el clavament de tres conduccions de diàmetre 1400 mm.  
El disseny d'aquests encreuaments ha de complir les condicions següents:  
Les conduccions que s'han de col·locar han de reunir les condicions precises de resistència, segons normativa vigent, per a suportar les càrregues que circulen per la carretera.  
En cas de ser necessària la construcció de pous o arquetes, s'instal·laran fora de la zona de domini públic, a una distància mínima de 8 metres de l'aresta exterior de l'explanació.  
La longitud de la canalització clavada inclourà com a mínim la zona compresa entre les arestes exteriors de l'explanació i mai es realitzarà a cel obert en tot el tram que puga afectar l'estabilitat de la plataforma.  
La profunditat a què es realitzarà l'encreuament serà suficient perquè no afecte l'estabilitat de la plataforma i l'aresta exterior de la generatriu del tub més superficial ha de quedar com a mínim a dos (2 metres) davall la rasant de la carretera. Aquesta profunditat ha d'augmentar-se d'acord amb la canalització que s'ha clavar fins a assegurar la no-afecció al ferm de l'autovia V-31, tant a la seua resistència estructural, com a la seua geometria.  
Amb data 10 de gener de 2006 va entrar en aquest Servei Territorial, escrit de l'Ajuntament d'Albal adjuntant còpia de l'informe emés per l'administrador d'Infraestructures Ferroviàries, del següent tenor literal:  
.No existix, en principi, cap impediment perquè es realitzen els 3 encreuaments de canonada davall les instal·lacions ferroviàries en la Encina-València, en el terme municipal d'Albal, sempre que es complisquen els requisits tècnics pel que fa a materials que s'han d'emprar, profunditat d'encreuament d'aquestes, i altres que s'indicaran en les autoritzacions que ADIF els entregarà, i la sol·licitud dels quals ha de dirigir l'Ajuntament que representeu a aquesta Gerència de Producció..  
Amb data 10 de març de 2006 va entrar l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
CINC. En data 18 de novembre de 2005, entra en aquest Servei Territorial dictamen de l'Ajuntament de Catarroja del següent tenor literal:  
.El Pla especial establix una xarxa de sanejament per a l'evacuació d'aigües pluvials que afecta en diversos punts el límit entre el municipi d'Albal i el de Catarroja. Existixen per tant, en el projecte diversos punts d'afecció al municipi de Catarroja. En aquest sentit pel que fa a la xarxa afecta al nostre terme municipal s'han d'apuntar les següents:  
Hi ha un pou de registre que connecta la xarxa d'aigües residuals d'Albal amb l'emissari de la xarxa metropolitana amb ubicació al carrer Pelai de Catarroja. A aquest pou de registre li correspon estar ubicat al municipi d'Albal i s'ha de traslladar.  
Les tapes de registre existents de l'emissari no són de tancament hermètic i per això l'alleugeriment d'aquestes produïx la inundació del pas inferior de la via fèrria. Aquestes tapes per tant s'han de substituir per tapes de tancament hermètic.  
La séquia d'Albal en el seu tram des de la pista de Silla fins al seu desaigüe a l'Albufera, que passa per entre Catarroja i Albal en augmentar el seu cabal produïx vessament sobre la part que limita amb Catarroja i per això ha d'actuar sobre la canalització de la séquia perquè açò no es produïsca..  
En data 1 de desembre de 2005, va entrar en aquest Servei Territorial informe de l'enginyer municipal d'Albal, en relació amb el dictamen emés per Catarroja, del següent tenor literal:  
.PUNT PRIMER DE L'AL·LEGACIÓ  
Respecte al punt primer de l'al·legació, és cert, com ja hem comentat, que hi ha un pou de registre que connecta la xarxa d'aigües residuals del nucli urbà d'Albal amb l'emissari de la xarxa metropolitana, i la ubicació de la qual està centrada al carrer Pelai de Catarroja. Aquest pou, igual que tot el denominat ramal Catarroja Escorxador va ser executat en el seu dia pel Consell Metropolita de l'Horta, i és un dels onze ramals de connexió al col·lector oest. La xarxa de sanejament del nucli urbà d'Albal connecta en aquest punt, per imposició d'aquest ens supramunicipal, i aquest és l'únic punt d'abocament existent en l'actualitat per al nucli urbà.  
Com és lògic, el Consell Metropolita de l'Horta va executar aquest ramal davall el criteri tècnic, sense tindre en compte els límits d'ambdós termes municipals, amb un traçat sensiblement recte que discorre per sòl públic (camí de l'Alteró i carrer Pelai), i no solament és el municipi d'Albal el que connecta amb aquest ramal, sinó que també ho fa part del nucli urbà de Catarroja. En conseqüència és absurd al·legar que un pou d'aquest ramal haja d'estar en un terme municipal o en l'altre.  
PUNT SEGON DE L'AL·LEGACIÓ  
Respecte al punt segon de l'al·legació, i la possibilitat de substituir les tapes dels pous de registre existents en el ramal Catarroja Escorxador per altres de tancament hermètic, aquesta és una actuació que entenem que competix a l'òrgan titular d'aquesta conducció (en aquest moment, l'EMSHI), o en tot cas, hauria de ser una actuació conjunta entre ambdós municipis, ja que ambdós aboquen a aquest ramal.  
En tot cas, el Pla especial no actua sobre la xarxa de sanejament en aquesta zona, és més, les mesures addicionals que proposa, com ja s'ha comentat anteriorment, és la construcció d'un sobreeixidor en l'entroncament de la xarxa del nucli urbà i el ramal, per a evacuar els cabals de pluvials en episodis de pluges importants cap als nous col·lectors proposats pel pla.  
En l'actualitat el municipi d'Albal no té alternatives d'abocament de pluvials, és per tant, l'execució dels col·lectors previstos en el Pla especial la que permetrà alleujar els efluents de pluvials evitant funcionaments en càrrega de la xarxa del nucli urbà i del ramal de connexió al col·lector oest.  
PUNT TERCER DE L'AL·LEGACIÓ  
Respecte al punt tercer de l'al·legació, la séquia d'Albal és en l'actualitat, el desaigüe cap a l'Albufera dels cabals de reg provinents de la séquia Reial del Xúquer i de la séquia de Favara.  
Aquesta és, per tant, una infraestructura natural de pas exclusiu d'aigües de reg, que depén de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Sobre aquesta séquia, l'única actuació que aquest ajuntament realitza és la neteja periòdica del seu llit, amb permís i subvenció de la mateixa Confederació.  
La ubicació d'una bassa de laminació en el tram final, al costat de la pista de Silla no interferix el funcionament del desaigüe de les sèquies, encara que és cert que el buidatge d'aquesta es realitza per bombament cap a la séquia d'Albal, el màxim cabal de pluvials prèviament decantades que es preveu abocar és de 0,50 m3/seg, que es realitzarà quan les condicions de la séquia ho permeten, ja que la mateixa bassa és capaç de laminar la totalitat de la pluja en un dia per a un període de retorn de 25 anys, 178 mm/m², i en conseqüència, si la séquia no ho permetera pel pas d'un cabal important de reg, el buidatge de la bassa pot esperar fins i tot dies, ja que la laminació es coordina amb les altres basses situades aigües amunt, que també estan calculades per a laminar aqueixa mateixa pluja màxima en un dia.  
Respecte que aquesta séquia inunda el terme de Catarroja, aquesta és una afirmació incerta, ja que l'única inundació que es produeix anualment és la denominada Perellonà, és a dir, la inundació provocada una vegada a l'any en tota l'Albufera per al cultiu de l'arròs, que és absolutament necessària..  
SIS. Albal compta amb Pla general, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 16 de novembre de 2001, amb diverses modificacions aprovades.  
SET. La Comissió Informativa de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en sessió celebrada el 5 de maig de 2006, per unanimitat, va emetre un informe relatiu al projecte que ens ocupa, complint així el que ha preceptuat l'art. 23 del Decret 201/2003, de 3 d'octubre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans urbanístics de la Generalitat Valenciana.  
FONAMENTS JURÍDICS  
PRIMER. La tramitació ha sigut correcta, conforme al que establix l'article 38 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística (en endavant, LRAU).  
SEGON. La documentació està completa, a l'efecte del compliment del que ha preceptuat l'article 27 de la LRAU.  
TERCER. Per a resoldre adequadament les al·legacions de l'Ajuntament de Catarroja, ha d'aportar-se la justificació tècnica objectiva que l'actuació proposada no agreuja ni perjudica el problema d'inundació existent en el terme municipal de Catarroja.  
L'Ajuntament d'Albal aporta, amb data entrada 3 de maig de 2006, un informe tècnic, a la vista de les al·legacions de l'Ajuntament de Catarroja, concloent que la solució tècnica continguda en el Pla especial és totalment correcta per a l'objectiu proposat. Segons manifesta l'Ajuntament d'Albal aquest nou informe tècnic compta amb la conformitat de l'Ajuntament de Catarroja. L'Ajuntament d'Albal proposa que l'aprovació del Pla especial quede condicionada, si és el cas, que en l'elaboració del projecte constructiu es recalcule la instal·lació hidràulica d'acord amb l'informe tècnic consensuat amb l'Ajuntament de Catarroja.  
Respecte d'això, l'Ajuntament de Catarroja emet dictamen amb data 4 de maig de 2006 en el qual s'informa que les al·legacions presentades per l'Ajuntament de Catarroja al Pla quedarien solucionades sempre que el document recollira les conclusions i recomanacions establides en els informes tècnics emesos pel Sr. J. Manuel Carceller per a l'Ajuntament de Catarroja i per l'enginyer Pascual Abad Moreno per a l'Ajuntament Albal que es resumixen en el següent:  
. Elaboració de l'estudi hidrològic amb el mètode desenvolupat per la Universitat Politècnica de València en el Manual de normalització dels elements de sanejament de la ciutat de València, per a 25 anys de període de retorn.  
. Càlcul hidràulic dels col·lectors amb rugositats de 0.010, 0.012 I 0.015 per a PVC, acer i formigó respectivament.  
. Determinació del volum de laminació per diferència entre els volums dels hidrogrames d'entrada i eixida.  
. De forma simplificada però suficient es pot adoptar per a l'entrada un hidrograma triangular, suposant el temps de concentració igual a la durada de la precipitació de càlcul (temps base = 2.67 x temps límit).  
. Per a l'eixida de l'hidrograma es definirà segons el règim de bombament, que dependrà dels equips projectats . temps de buidatge i de la velocitat d'eixida compatible amb els usos de les parcel·les afectades.  
QUART. La Comissió Territorial d'Urbanisme, a proposta del director general de Planificació i Ordenació Territorial, és l'òrgan competent per a emetre dictamen resolutori sobre l'aprovació definitiva dels plans generals i especials de municipis de menys de 50.000 habitants, de conformitat amb el que disposa l'article 39 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística, en relació amb l'article 10.A, per remissió de l'article 9.1, del Decret 201/2003, de 3 d'octubre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans urbanístics de la Generalitat Valenciana.  
A la vista de tot el que antecedeix la Comissió Territorial d'Urbanisme de data 12 de maig de 2006, per unanimitat, acorda:   
Aprovar definitivament el Pla especial d'evacuació de pluvials i obres complementàries d'Albal, condicionat que s'obtinga informe favorable del Ministeri de Foment sobre la compatibilitat del pla amb les previsions d'obra de la Demarcació de Carreteres de València.   
Contra el present acord, que no posa fi a la via administrativa, es pot interposar recurs d'alçada davant la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient, segons disposa l'article 74.3.c) de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de Govern Valencià i article 55 del títol IX del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, que establix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, en el termini d'UN MES comptador a partir del dia següent a la data de recepció de la present notificació.  
Si és el cas, les administracions públiques poden formular requeriment d'anul·lació o revocació segons disposa l'article 44 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, davant la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient per analogia amb l'article 74.3.c) de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de Govern Valencià i article 55 del títol IX del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, que establix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, en el termini de DOS MESOS comptador a partir del dia següent a la data de recepció de la present notificació. L'esmentat article 44 de la Llei 29/1998 establix literalment;  
Art. 44.1. En els litigis entre administracions públiques no cal interposar recurs en via administrativa. No obstant això, quan una administració interpose recurs contenciós administratiu contra una altra, pot requerir-la prèviament perquè derogue la disposició, anul·le o revoque l'acte, faça cessar o modifique l'actuació material, o inicie l'activitat a què estiga obligada.  
En el supòsit que no formule el requeriment indicat, les administracions públiques poden interposar, en el termini de dos mesos, a comptar de la notificació, recurs contenciós administratiu davant la sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que preveu l'article 46-1 de l'esmentada Llei 29/98.  
Tot això sense perjudici que es puga exercir qualsevol altre recurs o acció que estime oportú.  
Fet certifiquem amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes necessaris que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 27-5 de la Llei 30/92, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú (LRJAP-PAC).  
València, 12 de maig de 2006.. El secretari de la Comissió Territorial d'Urbanisme: Álvaro Aleixandre Ortí.