Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4230, del 17-04-2002 (2002/3265)

RESOLUCIÓ de 5 de març de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 078/96-AIA; 125/99-AIA; 242/99-AIA; 057/99-AIA i 601/99-AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4230

Data del DOGV
:   17-04-2002

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2002/3265


Data del document
:   05-03-2002

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Palma de Gandía
    * Sant Joan de Moró
    * Sant Vicent del Raspeig
    * Romana, la
    * Castellonet de la Conquesta
    * Oliva
    * Alfauir
    * Beniarjó
    * Font d'en Carròs, la
    * Beniflá
    * Potries
    * Llocnou de Sant Jeroni
    * Ròtova
    * Cocentaina
    * Almiserà
    * Terrateig
    * impacte ambiental
    * vigilància del medi ambient

RESOLUCIÓ de 5 de març de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 078/96-AIA; 125/99-AIA; 242/99-AIA; 057/99-AIA i 601/99-AIA. [2002/F3265]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, resolc:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 078/96-AIA, 125/99-AIA, 242/99-AIA, 057/99-AIA i 601/99-AIA, que segons el reglament aprovat pel Decret 162/1990 és obligat publicar.
  
València, 5 de març de 2002.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
«Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 078/96-AIA sobre el projecte bàsic Autovia Gandia'El Morquí C-320 i nou accés a Oliva, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports i que afecta els termes municipals d'Alfauir, Almiserà, Beniarjó, Beniflá, Castellonet de la Conquesta, la Font d'En Carròs, Llocnou de Sant Jeroni, Oliva, Palma de Gandía, Potríes, Rótova i Terrateig.
  
Vist que, en data 6 de març de 1996, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a les obres de desdoblament de la C-320. Autovia Gandia'El Morquí i nou accés a Oliva. Clau: 11-V-1179(2).
  
Vist que en data 14 de març de 1996 s'efectua consulta a la llavors Direcció General de Conservació del Medi Natural pertanyent a aquesta conselleria, així com a tots els ajuntaments afectats per les obres projectades. Així mateix en data 21 del mateix mes es va consultar a les conselleries d'Administració Pública i de Cultura (a la qual es va remetre informació addicional en data 12 d'abril de 1996).
  
Vist que en data 16 d'abril de 1996 es rep informe del Servei d'Espais Naturals d'aquesta conselleria en què s'assenyala que aquesta actuació no afecta a cap espai natural protegit ni en tràmit de protecció, i que està un poc allunyada de l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de les Valls de Pego. Tampoc sembla afectar a cap espai d'interés natural.
  
Vist que en data 6 de maig de 1996 es rep informe desfavorable de l'Ajuntament d'Alfauir en el qual es detallen una sèrie de possibles impactes relatius a:
  
?La creació d'una barrera física al llarg de tot el traçat.
  
- Afecció de gran extensió de terrenys de cultiu amb forta pèrdua de recursos econòmics.
  
- Requeriment de gran quantitat de materials de préstecs.
  
- Afeccions a les séquies de reg.
  
?Afeccions a activitats econòmiques de la zona
  
- Afecció del sòl no urbanitzable de protecció paisatgística situat al nord de la carretera.
  
Vist que en data 6 de maig de 1996 es rep de l'Ajuntament de Castellonet de la Conquesta informe desfavorable per considerar que suposa una gran barrera per al municipi i provoca el seu aïllament. Al mateix temps remet còpia de les al·legacions presentades per dos particulars en relació amb les afeccions del projecte sobre la Venda Andreu. Per tota la qual cosa es proposen una sèrie de modificacions i canvis en el projecte amb objecte fonamentalment de millorar l'accessibilitat i permeabilitat de l'obra.
  
Vist que en data 20 de juny de 1996 es rep informe de la Direcció General de Patrimoni en què els tècnics d'arqueologia i etnologia assenyalen que, encara que el projecte contempla la incidència sobre el Patrimoni Arqueològic i Etnològic, s'ha omès l'apartat «Pla de vigilància ambiental en matèria de protecció del patrimoni», així com les recomanacions al dit pla. Documents que formen part de l'informe tècnic sobre l'impacte al patrimoni arqueològic i etnològic (annex 4 de l'estudi d'impacte ambiental) i còpia dels quals incorpora al seu informe la Direcció General de Patrimoni, que proposa que les determinacions contingudes en aquests s'incloguen en la declaració d'impacte ambiental.
  
Vist que en data 8 de juliol de 1996 es rep informe de la Secció de Vies Pecuàries de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, en el que es posa de manifest que el traçat proposat afecta les següents vies pecuàries:
  
- Terme municipal de Potríes: afecta la via pecuària Assagador de Villalonga (8 m), coincident amb la carretera VP-1061.
  
- Terme municipal de Palma de Gandía: afecta la via pecuària Assagador d'Alquibla (7 m), coincident amb el riu Vernissa, així com també a l'Assagador del Camí Vell de Gandia.
  
Vist que en data 7 d'octubre de 1996 es rep informe de la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Presidència, en el que s'assenyala que el criteri seguit per a calcular els diferents períodes de retorn és correcte, ja que s'ha optat per establir capacitats per a períodes de retorn de 500 anys en els principals llits, així com quan una secció menor pot afectar a poblacions. No obstant, no se cita el barranc de Marxuquera com un dels passos transversals sobre el qual es construirà un pont. Es considera que l'esmentat barranc té la suficient entitat com per a ser necessària la seua construcció. Així mateix es posa de manifest que les aportacions del drenatge de cunetes a llits naturals i séquies produeixen en ocasions un augment de cabal que pot ser causa d'inundacions en cascos urbans, fet aquest que ve observant-se des de diversos ajuntaments. Per això se sol·licita es tinga en compte aquest aspecte en el disseny dels dits drenatges.
  
Vist que en data 11 de novembre de 1996 es rep informe favorable de la Direcció General de Desenvolupament Forestal, en tractar-se fonamentalment de terrenys agrícoles i sense afeccions a forests declarades d'utilitat pública.
  
Vist que en data 20 d'octubre de 1997 la Direcció General de Patrimoni remet informe favorable de la Unitat d'Inspecció de Patrimoni, ja que en la zona de traçat no n'hi ha cap bé immoble afectat per expedient de bé d'interés cultural, encara que es troba molt pròxim el monestir de Sant Jeroni de Cotalba en el terme d'Alfauir, declarat BIC pel Decret 93/1994, de 24 de maig.
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte bàsic Autovia Gandia'El Morquí C-320 i nou accés a Oliva, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anunci de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports publicat en el Boletín Oficial del Estado, número 67, de 18 de març, de 1996, i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.712, de data 20 de març de 1996, havent presentat, segons certificat de l'Oficina del Pla de Carreteres remesa en data 21 d'octubre de 1996, diverses al·legacions i informes, del contingut del qual resulten amb caràcter mediambiental les següents qüestions que resumim a continuació:
  
1. Es critica el contingut de l'estudi d'impacte ambiental per considerar-lo un document justificatiu de la bondat del projecte, sense realitzar una vertadera anàlisi de l'impacte ambiental.
  
2. Malgrat ser una zona d'interés per a la conservació de la productivitat agrícola i del paisatge d'acord amb el Mapa Geocientífic de la Província de València, no es té en compte l'impacte sobre la superfície agrícola i el mode de vida de la població, fortament lligada al medi físic que la sosté.
  
3. No s'avalua l'opció de no executar el desdoblament, limitant l'actuació a una simple millora de l'actual C-320.
  
4. Se critica l'estudi de fauna efectuada. I assenyala l'efecte de tall o partició que suposa la infraestructura projectada sobre la fauna, que com els eriçons, raboses i porcs senglars, travessen la zona baixant de les forests pròximes, i ja que s'han dissenyat molt pocs passos de fauna i molt mal distribuïts.
  
5. Així mateix es critica el fet que no es tinga en compte la barrera que suposa per a la població, tant vianants com trànsit agrícola.
  
6. Respecte als impactes sonors es critica el fet que no s'estudie la necessitat d'instal·lar apantallaments acústics, deixant aquesta per a la fase d'explotació i únicament si es comprova que són necessaris.
  
7. Respecte als impactes sobre el patrimoni es destaca el que no s'haja tingut en compte el Camí Reial Xàtiva-Dénia, una antiga via de comunicació d'origen romà, i que es troba en funcionament en alguns trams com a camí rural.
  
8. Es critica el que tampoc l'estudi d'impacte ambiental analitze la necessitat de materials per a l'execució de les obres, amb un dèficit de terra superior als 400.000 metres cúbics.
  
9. S'acusa l'estudi d'impacte ambiental de falta de rigor objectiu en la identificació i valoració d'impactes, amb mesures correctores que no minimitzen els impactes realment produïts.
  
Atés que les obres projectades, amb un desenvolupament de 18.212 metres, persegueixen l'objectiu general de crear una nova via ràpida d'accessos restringits que permeta connectar les comarques de l'interior amb la xarxa viària existent i amb els principals nuclis costaners. Per a això es projecta el desdoblament de la carretera C-320 entre el Morquí i la població de Palma de Gandía, així com la seua prolongació com a carretera convencional de nova construcció des de l'esmentada població fins a Oliva, adoptant-se les següents seccions tipus:
  
Tram 1: des del Morquí a Palma de Gandía: dues calçades de dos carrils de secció 7/10,5.
  
Tram 2: de Palma de Gandía a Beniflá: una calçada de dos carrils de secció 7/10.
  
Tram 3: de Beniflá a Oliva: una calçada de dos carrils de secció 6/8.
  
Atés que es projecta així mateix l'execució de camins de servei a un costat i a l'altre de la carretera, així com una pista ciclista que discorre al llarg de la traça i que es projecta amb calçada pròpia bidireccional de tres metres d'amplària i segregada de la resta de camins i carreteres.
  
Atés que en la declaració d'impacte ambiental del II Pla de Carreteres de la Comunitat Valenciana es va considerar l'actuació com d'impacte previsible greu indicant que:
  
La vall que separa les serres del Montdúber-Marxuquera i Ador-la Cuta actua com un corredor ambiental entre ambdues, per la qual cosa el traçat previsible representaria un important efecte de barrera que caldrà evitar amb l'adopció de mesures correctores o de traçat.
  
Per tant resulta imprescindible adoptar les mesures necessàries per a evitar aquest efecte de tall o partició, i es consideren adequats tant els objectius contemplats respecte d'això en l'estudi d'impacte ambiental, i que són:
  
- Reduir al màxim l'efecte barrera que afecta les espècies terrestres en els seus moviments per satisfer les seues necessitats vitals (territori, alimentació, reproducció).
  
- Millorar els coneixements científics sobre els impactes de les infraestructures lineals sobre certs animals i fer avançar la metodologia dels estudis d'impacte.
  
Com els mitjans proposats així mateix en l'estudi d'impacte ambiental per a la consecució d'aquests objectius:
  
1. Confirmar els llocs on s'han de contemplar els passos de fauna.
  
2. Establir les recomanacions adequades per al bon funcionament de certs passos.
  
3. Promoure la informació a les poblacions locals, en particular als caçadors.
  
4. Realitzar estudis detallats relatius al pas de la fauna, definint:
  
- El nombre de passos necessaris.
  
- Les posicions exactes.
  
- Les característiques geomètriques òptimes de tal manera que s'indicaran les tècniques d'ordenació necessàries per al bon funcionament: plantacions, etc.
  
Ara bé, manca de sentit la proposta de l'estudi d'impacte ambiental de deixar a càrrec de les labors de vigilància ambiental l'elaboració dels necessaris estudis detallats respecte d'això, ja que de les conclusions que es deriven dels esmentats estudis pot resultar necessària l'adopció de mesures que suposen modificacions importants de projecte, que en cap cas es poden executar una vegada en funcionament la infraestructura projectada, sinó que hauran d'incorporar-se en el seu propi projecte de construcció.
  
Atés que en analitzar el soroll en el seu apartat 3.6, l'estudi d'impacte ambiental conclou que per als diferents punts habitats i propers al traçat s'ha considerat la necessitat de realitzar mesures d'apantallament en el PK 10+360 (habitatge rural), en el PK 15+380 (habitatges de segona residència) i en el PK 16+400 (habitatges de segona residència).
  
No obstant, el projecte presentat no recull la construcció cap apantallament acústic, ni en plans ni en pressupost i únicament s'adopta com a mesura correctora deixar la possible construcció de barreres acústiques en funció dels resultats de l'estudi sònic a realitzar dins del Programa de Vigilància Ambiental, és a dir, una vegada entre en funcionament la infraestructura, la qual cosa es considera del tot inadequat, quan ja en fase de projecte l'estudi de soroll realitzat posa de manifest la necessitat d'alguns d'aquests apantallaments.
  
Atés que per a l'execució del tram 3 s'escull una solució, la nord, que a més d'evitar l'afecció al complex arquitectònic de la Foia, suposa una minimització de l'impacte visual de la traça en construir-se en la pròpia zona d'influència de la A-7 al costat del terraplè de l'autopista. Ara bé al contrari l'acostament de la traça a les forests de la Foia pot donar lloc a la creació d'impactes visuals importants per l'execució en els dits munts de talussos que poden resultar molt visibles, la qual cosa fa necessari minimitzar aquests i procedir a una adequada restauració de les superfícies afectades.
  
Atés que a pesar d'assenyalar-se en les taules del capítol IV de l'estudi d'impacte ambiental la necessitat de reestablir la funcionalitat de les vies pecuàries existents en els termes municipals afectats, no es grafien aquestes vies ni les reposicions proposades per a la seua continuïtat en la documentació gràfica presentada, ni en els plans de projecte ni en l'estudi d'impacte ambiental. Únicament s'assenyala en l'annex 6 d'«Afeccions i reposició de serveis» que es mantindrà la seua continuïtat reposant-les mitjançant vies de servei de 5,00 metres d'amplària amb sobreexpropiació de fins a un màxim de 8 metres, però sense assenyalar les localitzacions concretes per a cada un dels casos.
  
Atés que la traça de la carretera afecta en la seua major part terrenys agrícoles, fonamentalment camps de cítrics, sent escassos els enclavaments amb vegetació natural i corresponent aquests a un matoll o bosc de rebrot amb algun enclavament de Pinus halepensis.
  
Atés que es preveu l'execució de murs de contenció de terraplens que poden arribar a tenir 7 metres d'altura, als quals s'haurà de donar un tractament superficial a fi d'integrar aquests en el medi circumdant i evitar el seu impacte visual sobre l'entorn.
  
Tenint en compte que les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental en relació a les afeccions al patrimoni historicoartístic i cultural es fonamenten en les determinacions del «Pla de vigilància ambiental en matèria de protecció del patrimoni», pla que no s'incorpora a la documentació tramitada, la qual cosa no permet conéixer l'abast del seu contingut i per tant difícilment es pot garantir l'execució de les mesures correctores contemplades en aquest.
  
Així mateix l'estudi d'impacte ambiental recull la necessitat de:
  
1. Requerir que amb anterioritat a la redacció del projecte constructiu, un equip tècnic haja portat a terme el procés de documentació i planifique les intervencions pertinents davall la supervisió de la Conselleria de Cultura de la Generalitat.
  
2. Realitzar una prospecció arqueològica al llarg del traçat, prèviament a l'inici de les obres, a fi d'evitar danys irreparables.
  
No obstant això, el projecte presentat no recull cap partida pressupostària per a la realització d'estudis de detall o prospeccions arqueològiques, ni tan sols s'estimen dotacions per a les intervencions arqueològiques necessàries com és el cas de l'afecció sobre el jaciment arqueològic La Sort, ja destruït parcialment per la circumval·lació de Rótova executada en el seu dia i que es localitza en les proximitats del PK 16+350, l'existència i afecció del qual s'assenyala en l'informe arqueològic incorporat com a annex a l'estudi d'impacte ambiental.
  
Atés que les coves, avencs i la resta de cavitats subterrànies es troben protegides dins de la Comunitat Valenciana segons prescriu l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, s'haurà de vigilar la possible aparició d'alguna cavitat durant la fase de construcció (moviment de terres, explotació de pedreres o préstecs, etc.), ja que qualsevol troballa donaria lloc a la necessitat de procedir a la seua valoració i la seua catalogació si es dona el cas.
  
Tenint en compte que les obres d'execució de la carretera projectada comporten l'explotació de pedreres i l'obtenció de materials de préstec, atés que es preveu com a mínim un dèficit de terres d'aproximadament uns 418.800 metres cúbics de material per a terraplé. No obstant en la documentació presentada no es localitzen els llocs per a l'extracció de materials per a la construcció.
  
De la mateixa manera, tampoc es localitza cap lloc per a l'abocament de materials sobrants produïts per les obres (incloent restes de demolició de ferms, de construccions i murs, etc.).
  
Per tant, no es pot incloure en la present declaració d'impacte ambiental la preceptiva avaluació d'impacte ambiental de les citades activitats d'extracció i abocament.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons que es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Tenint en compte que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només als efectes ambientals, el projecte bàsic Autovia Gandia'el Morquí C-320 i nou accés a Oliva, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que es duguen a terme les següents condicions, així com totes les especificacions i mesures correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental incloent el Programa de Vigilància Ambiental, i que no entren en contradicció amb aquests:
  
1. El llast per a bases i subbases, els materials de farciment (terraplens i pedraplens) i les esculleres que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs i/o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o escombrera, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
No es permetran en cap cas i sota cap concepte extraccions o abocaments de materials de forma indiscriminada i sense l'obtenció dels preceptius permisos legals, incloent els derivats del compliment de la legislació d'impacte ambiental.
  
2. Es donarà adequat compliment a les previsions del «Pla de vigilància ambiental en matèria de protecció del patrimoni» i les recomanacions a aquest contingudes en l'informe tècnic sobre l'impacte en el patrimoni arqueològic i etnològic del traçat de l'autovia el Morquí'Gandia. S'haurà d'incorporar l'esmentat pla i les seues recomanacions a la documentació integrant de l'estudi d'impacte ambiental.
  
Així, doncs, es realitzarà una prospecció arqueològica prèvia general, com també els estudis de detall necessaris per a determinar la importància dels elements del patrimoni cultural existents en les proximitats; jaciments arqueològics, elements etnològics i/o arquitectònics, etc., de manera que es concreten i porten a terme, sota la supervisió de la Conselleria de Cultura i Educació, tant les labors de documentació necessàries com les intervencions arqueològiques pertinents. Tot això amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del projecte de construcció, a fi d'adaptar aquest de manera que incorpore les modificacions que s'estimen necessàries en funció de les conclusions de les dites prospeccions i estudis de detall.
  
Si a pesar de les intervencions arqueològiques efectuades i la resta de mesures de protecció adoptades, es trobaren de forma casual durant la construcció de les obres restes arqueològiques no inventariades, es paralitzaran aquestes obres i es comunicarà immediatament la troballa a la Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
3. Previ a l'aprovació definitiva del projecte de construcció se sol·licitaran, davant de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, les autoritzacions pertinents per a l'aprovació, d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, de les reposicions dels passos de les vies pecuàries classificades en els termes municipals travessats per la infraestructura i que es troben afectades per les obres projectades. S'han d'assenyalar correctament en projecte la localització de les esmentades vies pecuàries i les seues reposicions, incorporant així mateix la senyalització vial necessària d'acord a la legislació vigent.
  
4. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte de construcció, el promotor haurà d'elaborar un estudi de permeabilitat de la infraestructura projectada en el qual s'analitzarà l'efecte barrera d'aquesta tant sobre la població (vianants, trànsit agrícola) com sobre la fauna i les determinacions i les conclusions finals dels quals s'hauran d'incorporar a l'esmentat projecte de construcció.
  
Per a l'anàlisi de l'efecte de tall sobre la població es tindran en compte les propostes efectuades des dels diversos ajuntaments travessats per la infraestructura, a fi d'adoptar solucions que garantisquen una adequada accessibilitat en el territori afectat.
  
Per a l'anàlisi de l'efecte barrera sobre la fauna, l'estudi a realitzar seguirà les previsions especificades en l'estudi d'impacte ambiental (apt. 1.9.4.4 del Programa de Vigilància Ambiental) i analitza les característiques, suficiència i funcionalitat de les obres a condicionar com a punts de pas per a la fauna, i establir les mesures correctores necessàries per al seu correcte funcionament: dimensions, adequació vegetal dels seus voltants, etc.
  
En particular, s'analitzarà la possibilitat d'augmentar les dimensions de les obres de drenatge previstes en el tram 1. Especialment, i a més dels passos en estructura sobre els llits travessats (barranc del Morquí, barranc Cosí, riu Vernissa, barranc de Marxuquera i riu Serpis), es condicionaran com a passos de fauna els localitzats en les proximitats dels següents punts quilomètrics: 10+565 (barranc de Xetà), 13+280 (vall de la Costera), 13+350 (vall de Mortadell), 13+800 (vall de Castellonet) i 15+550 (connexió del tàlveg existent amb el barranc de la Bassa).
  
5. Durant la fase d'execució de les obres, es prohibirà la realització de treballs que puguen perjudicar el descans nocturn de la població, tant per impactes sonors com per vibracions molestes, o per elevada lluminositat.
  
El ferm de les calçades s'executarà amb revestiment asfàltic porós donada l'eficàcia d'aquest tipus de paviment com a mesura per a la reducció i atenuació del soroll emés des de les vies de circulació de vehicles.
  
Així mateix s'executaran les pantalles acústiques que han sigut considerades necessàries d'acord amb les conclusions de l'estudi de soroll incorporat a l'estudi d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, ja en fase de funcionament i com a part del Programa de Vigilància Ambiental es duran a terme els controls necessaris per a comprovar que els impactes acústics generats per la nova infraestructura no sobrepassen els valors assumibles per la població (65 dBA Leq. Diürns i 55 dBA Leq. Nocturns mesurats a dos metres de la façana exterior dels edificis), havent d'instal·lar, en funció dels resultats que s'obtinguen, les barreres acústiques complementàries de les ja construïdes, que s'estimen necessàries per a corregir situacions inadequades.
  
6. L'execució de les obres es realitzarà de forma respectuosa amb la vegetació existent de manera que es limite al màxim la franja de treball minimitzant l'afecció de les obres de construcció sobre els exemplars singulars d'espècies naturals que pogueren existir en la zona.
  
Així mateix es procedirà a l'adequada restauració paisatgística de l'entorn afectat, per la qual cosa es procedirà a la revegetació i restauració de totes les àrees afectades seguint les determinacions proposades en l'estudi d'impacte ambiental amb les següents condicions:
  
- Es procedirà a la retirada selectiva de la terra vegetal existent, la qual s'apilarà adequadament per a la seua posterior reutilització en les labors de revegetació projectades, és a dir la seua aportació tant en rotondes i mitjanes com en terraplens i altres àrees afectades per les obres (parcs de maquinària, amuntegaments de materials, etc.).
  
- Aquesta aportació de terra vegetal es realitzarà sobre totes les àrees esmentades i al llarg de tota la infraestructura incloent les zones en què aquesta travessa terrenys de cultiu. Només es podrà prescindir, al costat d'aquestes zones de cultiu, de l'hidrosembra projectada tal com proposa l'estudi d'impacte ambiental, si l'altura dels terraplens és inferior als 5 metres de desnivell, ja que si és major es procedirà així mateix a l'hidrosembra de la seua superfície.
  
- En relació amb les plantacions a executar:
  
· S'escolliran les espècies a utilitzar en cada cas en funció de la humitat edàfica de l'enclavament concret en què es localitzen.
  
· En rotondes i parterres es diversificaran les plantacions a executar introduint, a més dels exemplars arboris de Quercus ilex, Populus alba, Salix alba i Celtis australis proposats en l'estudi d'impacte ambiental, altres espècies arbòries com el Pinus halepensis, Populus nigra, Ceratonia siliqua i Olea europaea. Així mateix s'efectuarà plantació d'exemplars arbustius d'espècies a elegir entre les següents o qualsevol altra adaptada a les condicions ecològiques de la zona: Pistacia lentiscus, Rhamnus alaternus, Rhamnus lycioides, Helichrysum stoechas, Juniperus phoenicea, Juniperus oxycedrus, Chamaerops humilis, Rosmarinus officinalis, Quercus coccifera, Thymus vulgaris.
  
- En el tractament de terraplens s'incorporarà la plantació d'exemplars de Pinus halepensis a més dels exemplars de Quercus ilex proposats. Quant a les espècies arbustives s'ampliarà la seua diversitat escollint entre les anteriorment esmentades.
  
- Així mateix en les plantacions de grups arbustius a realitzar en desmunt es desaconsella la utilització de Cistus albidus i Ulex parviflora, que se substituiran per altres de la relació anterior, a més de la incorporació a peu de terrabuit i després d'aportació de terra vegetal, d'espècies enfiladores com l'Hedera helix.
  
- Tant en terraplens com en desmunts s'augmentarà la densitat de plantació d'arbustives de manera que es garantisca un correcte recobriment d'aquests, per a això s'estimen necessaris com a mínim 2.500 peus/ha.
  
- En les plantacions a realitzar per al tractament del carril-bici es recomana la substitució de Platanus hybrida per espècies com Morus alba, Populus alba, Populus nigra o Pinus halepensis.
  
- S'incrementaran les mesures de restauració a executar per a la integració paisatgística de tots aquells desmunts el desnivell dels quals supere els cinc metres d'altura, introduint en aquests bermes intermèdies almenys d'un metre d'ample cada tres metres d'altura. Aquestes labors de restauració s'intensificaran especialment en els desmunts a executar en les forests de la Foia, i en el turó del Portell (enllaç de Palma de Gandía), donada l'àmplia conca visual d'aquests enclavaments i el fort impacte paisatgístic que s'hi pot derivar.
  
- Es procedirà a l'aplicació dels regs necessaris per al perfecte desenvolupament de la vegetació, i es procedirà a més a les cures i reposició de faltes que resulten pertinents.
  
7. Es tindran en compte les recomanacions que respecte de les condicions de drenatge de la infraestructura s'efectuen des de la Direcció General d'Interior i que han sigut reflectides en la present declaració d'impacte ambiental.
  
8. Es vigilarà la possible aparició d'alguna cavitat subterrània en la zona, durant la fase de construcció (moviment de terres, explotació de pedreres o préstecs, etc.), de manera que si es dona el cas, es procedirà a la paralització de les obres comunicant el fet a la Conselleria de Medi Ambient a fi que es procedisca a la valoració i catalogació, si és el cas, de la cavitat, d'acord a les previsions de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
9. S'executaran els murs projectats per a la contenció de talussos, entre els PK 11+260 i 11+400 i al costat dels barrancs del Cosí i de la Bassa, de forma que se'ls aplique un tractament superficial a fi de millorar la seua integració visual i paisatgística, bé a base de plantació d'enfiladores com l'heura (Hedera helix) o bé recobrint el parament de formigó amb pedra en imitació dels murs de maçoneria de la zona, o qualsevol altre tractament que s'estime convenient per a la consecució de l'objectiu d'integració pretés.
  
10. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut depositades, abocades o abandonades en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres projectades.
  
11. Es recorda el promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
12. Una vegada finalitzada l'obra i dins dels sis primers mesos següents es presentarà davant d'aquesta direcció general, com a part del Programa de Vigilància Ambiental, informe tècnic ambiental, acompanyat de reportatge fotogràfic de l'aplicació de les mesures correctores establertes d'acord a les directrius plantejades.
  
Així mateix es remetrà còpia dels informes tècnics ambientals periòdics a elaborar segons previsions contingudes en el Programa de Vigilància Ambiental.
  
13. Entre els documents contractuals del projecte figurarà l'obligatorietat del compliment de la present declaració d'impacte ambiental, per a això el promotor del projecte adaptarà el seu pressupost de forma que s'incorporen les partides pressupostàries necessàries.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 25 de gener de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.»
  
«Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 125/99-AIA referent a l'avaluació d'impacte ambiental del projecte bàsic Ronda de Sant Joan de Moró, carretera CV-160, al terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló), promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i sobre la base de les següents consideracions:
  
I. - Antecedents
  
I.a) Tràmits realitzats
  
En data 25 de febrer de 1999, la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a les obres de la Ronda de Sant Joan de Moró, carretera CV-160, al terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló).
  
L'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte de Ronda de Sant Joan de Moró, carretera CV-160, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant sengles anuncis, publicats en el Boletín Oficial del Estado, de data 12 de març de 1999, i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de data 18 de març de 1997, havent presentat un escrit de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació, segons el contingut del certificat de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports remesa en data 9 de juny de 1999.
  
Com a conseqüència del que assenyala l'esmentat escrit, en el sentit de millorar la informació referent als impactes arqueològics, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports remet, en data 9 de juny de 1999, un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental en el qual s'han ampliat les matèries que s'havien jutjat com a insuficientment definides.
  
I.b) Descripció del projecte
  
La carretera CV-160 constitueix un itinerari de pas continu de camions carregats d'argila per a la indústria ceràmica; aquest trànsit, al seu pas pel nucli urbà de Sant Joan de Moró, produeix les dificultats pròpies de les travesseres: sorolls, contaminació atmosfèrica i perillositat. Amb la realització de les obres contemplades en el projecte s'elimina aquesta situació ja que es tracta d'una variant de la carretera CV-160 al seu pas pel citat nucli urbà.
  
El projecte recull sis possibles alternatives per a la circumval·lació de Sant Joan de Moró i després de realitzar unes consideracions de funcionalitat, manteniment, politicosocials, termini d'execució, econòmiques i d'impacte ambiental realitza l'elecció que estima com més convenient i que circumval·la a la població pel sud-est. De forma anàloga proposa cinc possibles alternatives per a solucionar la intersecció nord de l'actual carretera amb la variant proposada i, després de realitzar consideracions sobre seguretat vial, elegeix l'alternativa denominada com E; no obstant això, en la resta dels documents del projecte bàsic apareix desenvolupada l'alternativa C.
  
La màxima altura de desmunt, sense introduir plataforma intermèdia, és 5 de metres.
  
La secció tipus projectada presenta una plataforma d'11 metres, amb una calçada de 7 metres, voreres d'emergència de 1,5 metres i bermes de 0,5 metres.
  
El pressupost del projecte arreplega un capítol titulat «Jardineria i plantacions» en què apareixen partides per a l'estesa de terra vegetal, hidrosembra, trasplantaments i diverses plantacions.
  
I.c) Enquadrament territorial
  
L'estudi s'engloba en la província de Castelló, dins de la comarca de la Plana Alta i pròxim al límit SO d'aquesta amb la de l'Alcalatén.
  
La carretera centre de l'estudi naix en la comarcal CV-16 i transcorre des d'aquesta en direcció SO-NE, travessant la localitat de Sant Joan de Moró, fins a Vilafamés per a enllaçar amb la CV-15.
  
I.d) Característiques naturals del territori
  
L'àrea sobre la qual discorre el traçat correspon, en general, a una franja constituïda primordialment per depòsits de tipus continental d'era terciària, amb algun aflorament detrític quaternari corresponent a depòsits de llit de barranc o rambla.
  
S'ha de destacar la proximitat, a l'oest de l'àrea d'estudi, del llit de la Rambla de la Viuda i l'embassament de Maria Cristina; no es coneix l'existència de cap nivell productor superficial de consideració en l'entorn, per la qual cosa no es preveu que es descobrisca cap nivell aqüífer d'entitat que afecte al projecte.
  
El vessament superficial s'orienta en general en direcció oest cap a la Rambla de la Viuda.
  
La xarxa de drenatge natural està formada per enbarrancaments encaixonats, canals secundaris afluents de la Rambla de la Viuda, principal canal de drenatge de l'entorn:
  
- Barranc del Molí.
  
- Barranquet de Forés.
  
- Barranc de la Ragina.
  
Els dos primers a tenir en compte ja que es travessaran successivament.
  
II. Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
En la introducció de l'estudi d'impacte ambiental s'incorpora el marc legal d'obligat compliment, citant expressament la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental.
  
En els capítols II i III es descriu l'actuació i es justifica l'elecció de la solució adoptada.
  
El capítol IV està dedicat a la realització de l'inventari ambiental i inclou els apartats següents:
  
1. Geomorfologia, geologia i medi físic.
  
2. Hidrologia.
  
3. Climatologia.
  
4. Vegetació.
  
En el capítol V s'identifiquen els elements del medi que són susceptibles de sofrir impacte ambiental i assenyala els següents:
  
1. El sòl.
  
2. La qualitat de l'aire.
  
3. El nivell sonor.
  
4. Les aigües superficials i subterrànies.
  
5. La vegetació.
  
6. La fauna.
  
7. El paisatge.
  
8. Els assentaments humans.
  
9. El patrimoni històric, artístic, etnològic i arqueològic.
  
En el capítol VI s'identifiquen els elements i accions del projecte capaços de produir impacte ambiental, tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament. Durant la fase de construcció assenyala els següents:
  
1. El moviment de terres.
  
2. El trànsit rodat i la maquinària pesada.
  
3. Soroll i vibracions.
  
4. L'abocament de materials sobrants.
  
I durant la fase de funcionament:
  
1. La presència de la infraestructura.
  
2. El trànsit rodat i l'emissió de contaminants.
  
3. El trànsit rodat i l'emissió de sorolls.
  
4. El manteniment de l'obra.
  
En el capítol VII s'estableix una metodologia per a la valoració de l'impacte ambiental del projecte, desembocant en una matriu, descriptiva i numèrica, d'avaluació d'impacte.
  
El capítol VIII està dedicat a l'anàlisi de les mesures correctores, i estableix les següents:
  
- Mesures correctores de caràcter general
  
1. Vigilància per a minimitzar el moviment de terres i l'ocupació de terrenys pròxims, així com l'abandó o abocament de materials.
  
2. Regs periòdics per a pal·liar l'emissió de pols.
  
3. Vigilància i senyalització de zones perilloses pel trànsit de camions i maquinària.
  
4. Retirada a abocador controlat de terres i materials sobrants, així com aprofitament de la terra vegetal sobrant.
  
- Mesures correctores de caràcter particular
  
1. La revegetació dels desmunts, dels terraplens i de les illetes, per a obtenir la màxima integració paisatgística.
  
Finalitza el capítol tornant a plantejar la matriu d'impacte, aquesta vegada tenint en compte la introducció de les mesures correctores descrites.
  
Finalment, el capítol IX està dedicat al desenvolupament del Programa de Vigilància Ambiental, diferenciant la fase de construcció de la fase de funcionament; en el programa no se selecciona cap tipus d'indicador per a mesurar els impactes causats.
  
Cal assenyalar que es troba a faltar el document de síntesi.
  
III. Altres consideracions
  
Atés que en el projecte bàsic no es recull la localització dels possibles jaciments i pedreres a utilitzar, ni es concreta la localització prevista dels abocaments a realitzar, i tenint en compte que les activitats d'obertura de préstecs i condicionament d'abocadors estan arreplegades entre els supòsits contemplats en la legislació per als que resulta preceptiva la formulació de declaració o, si és procedent, estimació d'impacte ambiental, en el cas de no utilitzar instal·lacions ja autoritzades i ser necessàries noves obertures, aquestes s'hauran de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
  
Atés que en l'annex número 12 de la memòria del projecte bàsic Estudi de solucions» i per a la intersecció nord en direcció a Vilafamés s'ha elegit la solució denominada E; no obstant això, en la resta de la documentació apareix desenvolupada la solució denominada C. Respecte d'això s'ha d'assenyalar que la solució C s'ha dissenyat amb un fort terraplé amb escullera que, a més de causar un impacte paisatgístic no desitjable, pot arribar a disminuir la secció hidràulica del barranc del Molí. Aquestes consideracions fan que es considere encertada l'elecció de l'esmentada solució E.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant el Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Formular amb caràcter favorable la present declaració d'impacte ambiental del projecte bàsic Ronda de Sant Joan de Moró, carretera CV-160, al terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló), promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, als efectes del que estableix l'article 5.1 de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, sempre que es complisquen les mesures correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, així com les següents condicions:
  
1. En la redacció del projecte de construcció es tindran en compte els següents aspectes:
  
1.1. En el plec de prescripcions tècniques particulars s'inclourà la legislació en matèria de medi ambient, tota aquesta d'aplicació i d'obligat compliment.
  
1.2. Es completarà l'estudi d'impacte ambiental amb la redacció i inclusió del document de síntesi.
  
1.3. En el projecte constructiu s'eliminarà el desenvolupament de la solució denominada C per a la intersecció nord en direcció a Vilafamés i, en el seu lloc, es desenvoluparà la solució denominada E; aquesta solució, que serà la que es construïsca, es troba grafiada en el pla 3.5, full 5 de 5, de l'annex número 12, «Estudi de solucions».
  
1.4. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, així com de les condicions de la present declaració d'impacte ambiental, per a això s'establiran en el pressupost del projecte, amb anterioritat a l'inici dels treballs, les partides pressupostàries necessàries.
  
2. S'adoptaran les mesures correctores addicionals següents:
  
2.1. Els materials de farcit i el llast per a bases i subbases que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs i/o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
No es permetran en cap cas i sota cap concepte extraccions o abocaments de materials de forma indiscriminada i sense l'obtenció dels preceptius permisos legals, incloent els derivats del compliment de la legislació d'impacte ambiental.
  
2.2. Durant la fase d'execució de les obres, es tindrà en compte la no-producció d'afeccions sobre la població. Per a això es prohibirà la realització de treballs que puguen perjudicar el descans nocturn de la població, tant per impactes sonors com per vibracions molestes, o per elevada lluminositat.
  
2.3. Si durant l'execució de les obres aparegueren restes arqueològiques, es paralitzaran aquestes i es comunicarà immediatament la troballa a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
2.4. L'estesa de terra vegetal i la posterior revegetació es realitzarà en la totalitat dels talussos i superfícies nues; es procedirà també a l'aplicació dels regs necessaris per al perfecte desenvolupament de la vegetació, i es procedirà a més a les cures i reposició de faltes que resulten pertinents.
  
2.5. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de tots aquells runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocaments o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres projectades.
  
2.6. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
3. En relació amb el Programa de Vigilància Ambiental:
  
3.1. S'inclouran en el Programa de Vigilància Ambiental els indicadors adequats amb vista a garantir el compliment de les mesures protectores i correctores.
  
3.2. Una vegada finalitzada l'obra i dins dels sis primers mesos següents es presentarà davant d'aquesta direcció general, com a part del Programa de Vigilància Ambiental, informe acompanyat de reportatge fotogràfic, de l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació executades d'acord amb les directrius plantejades.
  
4. Tràmits finals:
  
4.1. Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
4.2. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 2 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.»
  
«Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 242/99-AIA referent a l'avaluació d'impacte ambiental del pla parcial del sector I-3 Canastell Nord d'ús industrial del municipi de Sant Vicent del Raspeig (Alacant), promogut pel mateix ajuntament, i tenint en compte les següents consideracions:
  
1. Tramitació administrativa
  
En data 22 d'abril de 1999, l'Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig va remetre a la Conselleria de Medi Ambient l'estudi d'impacte ambiental al costat del certificat del període d'informació pública.
  
Havent analitzat la documentació presentada, el 20 de setembre de 1999 es va sol·licitar ampliació d'aquesta per part del Servei de Programació i Avaluació d'Impacte Ambiental.
  
El 30 de desembre de 1999 es va rebre en la Conselleria de Medi Ambient la documentació sol·licitada, i va procedir a la finalització de l'expedient.
  
En l'esmentat expedient figura que l'estudi d'impacte ambiental es va sotmetre a informació pública mitjançant anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.439, de 22 de febrer de 1999, i diari Informació, en data 16 de gener de 1999.
  
2. Antecedents
  
2.a) Descripció del projecte
  
El projecte presentat proposa la urbanització del sector I-3 Canastell Nord, dins del Pla General Municipal d'Ordenació, que classifica els terrenys afectats com a sòl urbanitzable. L'esmentat sòl ha estat objecte d'ordenació detallada mitjançant el corresponent pla parcial, aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 14 de juny de 1996.
  
Abraça una superfície neta de 240.123 metres quadrats, i seguint les condicions generals establertes pel pla parcial, es descriu a continuació la distribució de superfícies:
  
Urbanització del sector 240.123 m² (99,99%)
  
Vials 50.192 m² (20,90%)
  
Carrers 40. 232 m² (16,75%)
  
Aparcaments 9.960 m² (4,15%)
  
Espais lliures de domini i ús públic 24.012 m² (10,00%)
  
Equipament 9.948 m² (4,14%)
  
Parc esportiu 4.802 m² (2,00%)
  
Comercial 2.745 m² (1,14%)
  
Social 2.401 m² (1,00%)
  
Àrees industrials 15.5971 m² (64,95%)
  
La justificació de la intervenció passa per la necessitat de proveir sòl per a ús industrial a fi de satisfer les necessitats de creixement ordenat del municipi i aprofitant l'existència del polígon industrial Canastell adjacent.
  
2.b) Enquadrament territorial
  
L'àrea d'estudi se situa al terme municipal de Sant Vicent del Raspeig, dins de l'anomenada partida de Canastell, cap a l'extrem sud-oest del municipi.
  
Ocupa una franja allargada que s'estén en direcció ESE.WNW. La superfície està configurada per un polígon els límits del qual són:
  
- Al nord, una línia imaginària paral·lela a la carretera d'Agost, i a 410 metres al nord d'aquesta.
  
- A l'est i sud, amb el sòl urbà del terme municipal i la carretera d'Agost.
  
- A l'oest, amb un camí.
  
D'aquesta manera, voreja per la seua banda nord la zona industrial que s'estén a un costat i a l'altre de la carretera d'Agost, des del nucli urbà de Sant Vicent fins a uns 1.000 metres del límit del terme municipal.
  
2.c) Característiques naturals del territori
  
L'àrea d'estudi és part d'una àmplia zona al·luvial formada per l'erosió dels relleus pròxims a conseqüència de les pluges que han actuat en la regió, dins d'un clima normalment càlid. No cal destacar, per tant, particularitats geològiques en la zona.
  
En conjunció amb la vegetació ruderal pròpia d'entorns antropitzats, hi ha àrees cultivades d'ametler prou degradades, i no s'han detectat formacions dignes de menció.
  
La fauna està igualment influïda per la presència humana, mancant d'un especial interés de protecció.
  
L'abandó del potencial agrícola dels cultius existents és la tònica dominant, si bé estan presents edificacions de primera o segona residència que segueixen cultivant artesanalment parcel·les de reduïdes dimensions.
  
Pel que sembla, les actituds dels veïns respecte de la proposta són totalment receptives per l'increment del valor dels terrenys.
  
3. Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
En compliment de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, i el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la llei anteriorment citada, es redacta el present estudi d'impacte ambiental (EIA), i queden exposats tant els seus objectius com la metodologia a seguir i el marc jurídic aplicable.
  
Es descriuen les característiques i naturalesa del projecte, i es recalca la situació geogràfica i la justificació d'aquest.
  
A continuació s'exposen les consideracions sobre el clima, la geologia, la flora i vegetació, la fauna, els usos actuals del sòl, les possibles interaccions ecològiques, l'afecció del paisatge i el patrimoni cultural.
  
També s'efectua una identificació d'impactes, tant en la fase de construcció com en la de funcionament, si bé en aquesta última les consideracions s'estimen massa escarides.
  
Tot l'anterior permet analitzar els impactes produïts i valorar les seues repercussions en el medi ambient, entenent aquest últim com un compendi de factors que tracten de protegir la salut de l'home així com la conservació, tant en quantitat com en qualitat, de tots els recursos que condicionen i sostenen la vida.
  
S'estableixen a l'efecte una sèrie de mesures correctores i/o protectores, de les quals cal destacar la importància d'executar les obres sota unes determinades condicions ambientals amb l'objecte de minimitzar les possibles molèsties a la resta del municipi, la prescripció respecte als materials de rebuig (residus inerts) i les consideracions sobre les espècies vegetals a implantar.
  
Finalment, se cita un breu programa de vigilància ambiental.
  
4. Anàlisi de les al·legacions de caràcter ambiental
  
No consta en aquest expedient que s'hagen presentat al·legacions al projecte presentat dins del període d'informació pública que estableix la llei, segons el certificat remés per l'ajuntament.
  
Atés que no figura en la documentació presentada informació referent a l'arreplegada, transport i posterior gestió dels residus sòlids urbans generats en la fase de funcionament del sector.
  
Atés que l'estudi d'impacte ambiental prescriu l'obligatorietat de fixar un destí clar per als residus inerts que es generen com a conseqüència de l'execució del projecte, havent de depositar-los en abocador autoritzat, i que proposa a més reutilitzar la capa vegetal aprofitable en els llocs adequats.
  
Atés que queda certificada la disponibilitat dels recursos hídrics de la zona, segons informe d'Aigües d'Alacant remés a aquest servei per l'Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig.
  
Atés que l'empresa mixta d'Aigües Residuals d'Alacant va informar sobre les característiques de l'estació depuradora d'aigües residuals a la que aboca la xarxa municipal, establint els cabals màxims suportats així com els paràmetres que obligatòriament hauran de complir els abocaments de les diferents instal·lacions que s'ubiquen en la zona a urbanitzar (segons les ordenances municipals d'abocament o model d'ordenances editat per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies).
  
Atés que els cabals d'aigües residuals estan dins dels màxims suportats per l'EDAR Racó de Lleó, segons informe del mateix arquitecte municipal de Sant Vicent del Raspeig.
  
Atés que no queda prou clara l'explicació per la qual es descompten les aportacions de pluvials al col·lector municipal sent el sistema d'arreplegada unitari.
  
Atés que hi ha un alt risc de contaminació d'aqüífers per la porositat del terreny, unit a les possibilitats d'inundació de la zona descrites en l'estudi d'impacte ambiental que proposa, al seu torn, realitzar estudis hidrogeològics més amplis per a valorar en la seua justa mesura si les suposicions s'ajusten a la realitat.
  
Atés que existeix en la zona cert risc sísmic.
  
Atés que no pareix haver tingut en compte aspectes medi ambientals importants en la fase de funcionament com per exemple els acústics.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons que es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant el Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Formular amb caràcter favorable la present declaració d'impacte ambiental del pla parcial del sector I-3 Canastell Nord d'ús industrial del municipi de Sant Vicent del Raspeig (Alacant), promogut pel mateix ajuntament, als efectes del que estableix l'article 5.1 de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir, s'estableixen les següents:
  
1. Assegurar, per part de l'ajuntament o de l'entitat gestora corresponent, l'arreplegada, transport i tractament dels residus sòlids urbans generats en abocador o planta legalitzats.
  
2. Respecte a la possible generació de residus tòxics i perillosos cal ajustar-se al que disposa la legislació vigent.
  
3. Les activitats a realitzar en el sector hauran d'ajustar-se al que descriu el Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses.
  
4. Seria recomanable ampliar el projecte amb un estudi hidrològic de la zona que assegure la correcta evacuació de les aigües d'origen pluvial per a evitar les possibles inundacions que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental, de manera que no s'unisquen als cabals que es condueixen a l'estació depuradora d'aigües residuals per a no augmentar-los més enllà del que permet.
  
5. Si a través de l'estudi citat en el punt anterior s'estima risc d'inundació, haurà de prohibir-se la construcció de soterranis, així com situar en zones elevades els possibles productes contaminants per a evitar el seu arrossegament per les aigües.
  
6. Es prestarà especial atenció a l'execució de la xarxa de sanejament per a minimitzar les seues pèrdues de càrrega, i disminuir així l'alt risc de contaminació d'aqüífers per porositat del terreny. Quedaran totalment prohibits els abocaments fora d'aquesta xarxa.
  
7. Cal ajustar-se al que disposa la legislació vigent per a la prevenció de riscos sísmics.
  
8. Respecte a la contaminació acústica, es recomana adoptar les prescripcions establides en les ordenances redactades a l'efecte per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
9. En cas de trobar restes arqueològiques durant la fase de moviment de terres i urbanització del projecte, s'hauran de detenir les obres i comunicar el fet als tècnics de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència perquè actuen conseqüentment.
  
10. S'advocarà, tal com descriu l'estudi d'impacte ambiental, per instaurar espècies autòctones en les àrees destinades a zones verdes.
  
Tercer
  
Establir, en relació al Programa de Vigilància Ambiental, en compliment del que estableix l'article 12 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, les condicions fixades en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Quart
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Cinqué
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 15 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.»
  
«Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 057/99-AIA, referent al projecte d'explotació de la pedrera de calcària ornamental anomenada La Boquera I, situada al paratge de Serra Pelada, al terme municipal de la Romana (el Vinalopó Mitjà), el promotor de la qual és Romanense de Mármoles. SL.
  
Vist que en data 2 de febrer de 1999, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet els exemplars del projecte i el corresponent estudi d'impacte ambiental i pla de restauració, sense haver-ne previst el tràmit de la informació pública.
  
Vist que, en contestació a les consultes realitzades sobre aquests documents, van ser rebuts, en les dates indicades, els següents escrits:
  
- Tres informes tramesos per la Direcció General de Patrimoni Artístic (7 i 10 de juny de 1999). Dos d'aquests amb caràcter favorable en considerar que no es preveu l'afecció a cap element patrimonial conegut o catalogat, mentre el tercer entén que l'estudi d'impacte ambiental no ha abastat l'estudi d'aquesta variable ambiental i hauria d'haver-ho fet, tenint en compte que no és descartable la possible afecció a alguns dels jaciments arqueològics inventariats.
  
- Informe del Servei de Gestió Forestal (7 de juny de 1999), en el qual comunica que no es veu afectada cap forest declarada d'utilitat pública, i no es veu impediment per a la prossecució de l'expedient, sense perjudici dels continguts de la resta d'informes.
  
- Informe tramès per la Direcció Territorial de Medi Ambient (6 de juliol de 1999), indicant que els terrenys afectats per aquest projecte miner es troben qualificats com sòl no urbanitzable comú, en la major part, desprès d'haver-se formulat una declaració d'impacte ambiental favorable a la modificació puntual número 1 de les normes subsidiàries de planejament municipal, consistent en una requalificació de terrenys per possibilitar la legalització de pedreres existents en la zona. No obstant, la delimitació d'aquest projecte afecta, en la part més alta, a terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció natural, dins el qual resulta incompatible, per la qual cosa caldria modificar i reduir escaientment el contorn de l'explotació minera projectada.
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmès al tràmit d'informació pública per l'Ajuntament de la Romana, segons consta en l'escrit d'aquesta corporació, rebut en data 3 de setembre de 1999 i acompanyat d'informe favorable de la Comissió de Govern i certificat de la informació pública on es fa constar que no s'hi van presentar al·legacions. No obstant, l'esmentat informe sí que parla d'una al·legació (encara que no comenta el seu contingut ni n'adjunta còpia) subscrita per alguns veïns de l'entorn de l'explotació, la qual no estima suficient per impedir l'obtenció de la llicència esmentada.
  
Vist que en data 15 d'octubre de 1999 es rep un escrit de la Unitat d'Inspecció Mediambiental d'aquesta conselleria, en què trasllada un escrit de protesta subscrit per 13 veïns del paratge de la Boquera, com també fotocòpies d'altres escrits, com ara de l'Ajuntament de la Romana i del Servei Territorial d'Indústria i Energia, entre els que hi consta l'anunci de l'edicte municipal d'informació pública de la pedrera en qüestió, publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant número 151, de data 5 de juliol de 1999. També s'adjunta còpia de les actuacions realitzades per aquesta unitat i dos informes de l'ajuntament, en tots els quals es posa de manifest que l'activitat d'aquesta pedrera i la d'una altra del mateix promotor (anomenada La Boquera II) van començar sense les preceptives autoritzacions, encara que es troben iniciats els tràmits per optar a aquestes regularitzacions davant els Serveis Territorials d'Indústria i el mateix ajuntament.
  
Atés que en l'escrit esmentat en el punt precedent, els al·legants denuncien la no-legalitat en què s'han desenvolupat les dues pedreres, com també manifesten que estan patint molèsties pels efectes del trànsit de camions, que dóna lloc a sorolls i a la proliferació de pols. Per tot això, demanen la verificació dels fets i l'adopció de les mesures que es consideren escaients.
  
Atés que l'estudi d'impacte ambiental manifesta (apartat 3.2.8. Medi socioeconòmic i cultural) que no hi ha constància en l'àrea reconeguda de cap recurs arqueològic, etnològic, històric o artístic, ni consten antecedents d'aquests tipus en l'Inventari de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana. Per altra part, els apartats 5.8 i 7 (Programa de Vigilància Ambiental) indiquen que es prestarà especial atenció en els treballs d'obertura de nous fronts davant la possibilitat d'alguna troballa arqueològica, i que, en cas de produir-se, es paralitzarien immediatament els treballs i es procediria d'acord amb el que hi preveu la legislació sobre patrimoni.
  
Atès que també l'estudi d'impacte ambiental preveu, entre les mesures de protecció, la gestió adequada i externa dels residus de manteniment de la maquinària, com també els regs de camins per a evitar la formació de pols i el manteniment i revisions periòdiques dels vehicles de transport i la maquinària per tal de reduir el soroll.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons resulta de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient han estat observats els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en la resta de disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular de la preceptiva llicència d'activitat municipal, l'explotació de la pedrera La Boquera I, al terme municipal de la Romana, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en l'estudi d'impacte ambiental i les modificacions introduïdes per les condicions següents:
  
1. El perímetre de l'explotació projectada haurà de ser modificat per tal de no afectar la part qualificada de protecció natural pel planejament urbanístic vigent. Les possibles actuacions que ja s'hagueren pogut produir en aquest tipus de sòl hauran de ser corregides fins a la completa restitució dels terrenys al seu estat original.
  
2. Els perfils finals de restauració (part alta de l'explotació) estaran formats per bancs que no superen en cap cas els 7 metres d'alçària ni els 25 graus de pendent, i hauran d'estar separats per bermes amples. Conseqüentment, el plànol de restauració final quedarà molt més naturalitzat i en concordança amb la topografia natural de l'entorn. A l'efecte hauran de ser aplicades les tècniques de reperfilat i tractaments puntuals escaients, com les apuntades en l'estudi d'impacte ambiental (petites càrregues amb explosius, aportació d'estèrils de granulometria mitjana?). Amb aquestes mesures i les posteriors d'aportació de sòls i revegetació, s'haurà d'aconseguir que els límits laterals de l'explotació, com també els talussos de restauració resultants, s'adapten, progressivament i suaument, a la topografia del terreny natural circumdant, sense ocasionar contrasts ni formes excessivament geomètriques i sense superar els angles de pendent màxima establerts per als bancs en el punt precedent.
  
3. La densitat total de plançons a emprar en la restitució de la coberta vegetal arbustiva i climàcica (mitjançant les espècies seleccionades dins l'apartat 6.2.1. de l'estudi tramitat) haurà de ser augmentada fins a un mínim de 2.500 exemplars per cada hectàrea.
  
4. El pressupost de restauració haurà de ser revisat per tal d'incloure-hi totes les accions necessàries per a obtenir l'estat de la restauració final prevista en la present resolució, amb independència que part de la seua execució puga ser o no compaginada i assumida pel promotor formant part de les labors extractives.
  
5. Els treballs de restauració s'hauran d'escometre per mitjà de successives fases simultànies a les de l'avanç de l'explotació, de manera que es procedisca a restaurar progressivament l'espai afectat conforme es vaja produint l'esgotament dels diferents bancs d'extracció. En conseqüència, els successius plans de labors a presentar anualment davant el Servei Territorial d'Indústria i Energia hauran de ser plantejats donant prioritat al prompte esgotament d'aquells fronts i bancs que afavorisquen el compliment d'aquesta condició.
  
6. Tant el projecte d'explotació com l'estudi d'impacte ambiental preveuen que una part dels estèrils miners serà emprada en la restauració de la plaça de pedrera, però que una altra part d'aquests (prop de 392.000 m3) seran depositats en un runam immediat a l'explotació que, segons el projecte és un clot tancat. No obstant, aquest clot no ve reflectit en els plànols aportats (tan sols en el perfil B-B', el qual no és concordant amb el corresponent plànol). Tampoc el plànol de l'estat final reflecteix aquest runam. En conseqüència, cal que el promotor aporte un projecte de restauració d'aquest runam, amb els plànols d'ubicació i perfils representatius corresponents, per a la qual cosa haurà de tenir en compte el possible impacte paisatgístic des de la vall (vegeu la fotografia número 5 de l'estudi tramitat), com també les indicacions i limitacions exposades en les precedents condicions (particularment les 2, 3 i 4). L'informe favorable a l'esmentat projecte per part d'aquesta direcció general serà requisit necessari i previ a qualsevol autorització de l'activitat extractiva, llevat que el promotor renunciara formalment a constituir aquest runam, optant aleshores per extreure els residus miners donant-los un altre destí, justificant bé un aprofitament per a altres usos o bé la seua eliminació en abocador controlat o per a restauracions d'altres indrets degudament autoritzats.
  
7. A més de la vigilància prevista per tal de prevenir l'aparició i immediata protecció de possibles restes arqueològiques i paleontològiques, haurà de observar el promotor que també el possible descobriment de coves o avencs com a conseqüència de l'avanç de l'explotació ha de ser comunicat immediatament a aquesta direcció general, per tal que puguen ser inspeccionats, per la seua condició d'espais naturals protegits d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.
  
8. El promotor queda obligat a presentar davant el Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, por duplicat, on queden recollits el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitats, amb els rebliments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració-estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter mediambiental sorgida al llarg de l'activitat. Aquest servei haurà de remetre una de les còpies a aquesta direcció general.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 25 de gener de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.»
  
«Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 601/99-AIA referent al projecte de Subestació Transformadora 132/20 kV, al terme municipal de Cocentaina (Alacant), el promotor del qual és Iberdrola, SA.
  
Vist que a través del Servei Territorial d'Indústria i Energia a Alacant ha sigut remés el projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient de la instal·lació de la subestació transformadora 132/20 kV denominada Cocentaina.
  
Segons l'escrit del director territorial la documentació esmentada ha estat sotmesa a informació pública mitjançant l'anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant número 248, de data 28 d'octubre de 1999, durant un termini de 30 dies hàbils, sense que s'haja formulat cap al·legació.
  
Vist que en la documentació presentada s'indica que s'ha previst per part d'Iberdrola SA, la creació d'una nova subestació transformadora al terme municipal de Cocentaina a fi de poder descarregar la subestació de repartiment d'Alqueria-Muro, que està totalment saturada, i la subestació transformadora d'Alcoi.
  
La subestació s'ubicarà en una parcel·la de 10.500 metres quadrats de la qual s'ocuparan 3.300 metres quadrats aproximadament, situada entre el camí de la Barona i la carretera d'accés a l'ermita de Sant Cristòfol.
  
La subestació transformadora tindrà les següents característiques:
  
- Sistema de 132 kV compost per un embarrat principal amb una configuració de simple barra i 5 posicions: 2 de línia; 2 de transformador i 1 de partició.
  
- Dos transformadors de potència trifàsic de 40 MVA i relació 132/20 kV.
  
- Sistema de 20 kV amb un total de 25 posicions: 16 de línia; 2 de transformador; 2 de mesura; 2 de serveis auxiliares; 1 de partició; 2 de bateria de condensadors.
  
- Un edifici de cel·les i control amb una sola planta, en el qual s'ubicaran les cel·les de 20 kV així com els equips de control, protecció, comunicació, alimentació elèctrica, etc. necessaris per al correcte funcionament de la ST.
  
Vist que l'obra comportarà l'esplanació i condicionament del terreny amb la retirada de la capa de terra vegetal i excavació i farciment fins a la cota de 476,50 metres.
  
La ST estarà delimitada per una tancament perimetral de malla metàl·lica rematada en la seu part superior amb fil d'aram, fixat sobre posts metàl·lics de 48,3 mm de diàmetre, col·locats cada 2,50 m, amb una altura final de 2,30 metres sobre el sòl.
  
L'accés es realitzarà directament des de l'actual carretera que puja a l'ermita de Sant Cristòfol, a través de la construcció d'un camí de 40 metres de longitud i sis metres d'ample.
  
Vist que l'Ajuntament de Cocentaina ha remés còpia dels informes de l'arquitecte municipal i de l'enginyer tècnic industrial elaborats amb motiu de l'expedient de llicència municipal que esta tramitant en l'esmentat organisme.
  
En els informes esmentats s'indica, entre altres aspectes, que s'afecta un sòl no urbanitzable de règim general, i que pot dur-se a terme la citada activitat i apunten que es complisquen les mesures correctores previstes en l'estudi d'impacte ambiental i les que s'exigisquen a través de la declaració d'impacte ambiental, i es proposa com a mesures complementàries a complir la creació d'una barrera vegetal a voltant de la tanca que delimita la parcel·la, i la no transmissió d'un nivell sonor superior al permés en les normes urbanístiques del Pla General d'Ordenació Urbana.
  
Atés que en la ubicació de la ST s'ha optat per la parcel·la situada enfront del cementiri per considerar, entre altres aspectes, que se situa molt pròxima al polígon industrial al qual ha d'abastir. Destaca l'estudi que l'emplaçament escollit comportarà la baixa visibilitat d'aquesta infraestructura; a més a més del fet que el terreny es vaja a esplanar a una única cota a uns 476 metres sobre el nivell del mar, és a dir, que el ST s'ubique, en part, deprimida en el terreny, fa que solament siga parcialment perceptible des de l'exterior.
  
Vist que en l'estudi d'impacte ambiental s'ha definit una àrea d'estudi que se correspon a la zona on s'instal·larà la nova ST i una àrea d'influència de 2 km de longitud i 2 km d'amplària, el centre de la qual és la zona on s'ubica la ST.
  
De l'estudi d'aquesta zona es pot apuntar que la ST es localitza en una zona periurbana de Cocentaina, de relleu poc accentuat, ja que es troba abancalat i que es tracta d'una zona agrícola dedicada al conreu d'oliveres.
  
En un dels marges de la parcel·la es troba un barranc que serà travessat pel camí d'accés que es construirà per a la ST.
  
Caldria destacar que l'extrem sud-oest de la zona d'estudi correspon als vessants de la serra de Mariola, la qual presenta un alt valor pel que fa a vegetació, fauna, paisatge, etc.
  
Donat que en l'estudi es proposen una sèrie de mesures protectores i correctores que es reflecteixen a continuació de forma succinta.
  
Com a mesures protectores es proposen, entre altres, la creació de cubetes per a la recollida de possibles abocaments d'olis de transformador; l'oli procedent del funcionament de la maquinària durant l'explotació de la ST serà gestionat convenientment; no es depositarà cap tipus de residus sobre el barranc limítrof amb la parcel·la de la ST perquè s'haurà de traslladar a abocadors controlats; s'evitaran danys a les parcel·les adjacents i tots els materials necessaris per al projecte s'emmagatzemaran en l'interior de l'esplanació destinada a la ST; en cas de produir-se cap dany a les parcel·les confrontants es procedirà a la seua rehabilitació o a la seua compensació, etc.
  
Com a mesures correctores es proposa la revegetació de les zones afectades a base de plantacions d'arbres i arbustos i sembres.
  
Les espècies arbòries i arbustives a emprar seran:
  
Pinus halepensis 200 cm d'altura
  
Quercus coccifera 30/40 cm d'altura
  
Genista scorpius 30/40 cm d'altura
  
Lavandula latifolia 20/30 cm d'altura
  
Rosmarinus officinalis 20/30 cm d'altura
  
Thymus sp. 20/30 cm d'altura.
  
La sembra estarà formada per una mescla pluriespecífica de gramínies i lleguminoses 3:1. Les quantitats de llavor a emprar per unitat de superfície serà aproximadament de 25 g/m².
  
Els arbres es plantaran en forats de 0,60 m x 0,60 m x 0,60 m oberts una setmana abans de la plantació, a fi d'aconseguir la meteorització de la terra extreta i invertint els horitzons a l'hora de la plantació, compactant lleugerament la terra per a deixar forats entre aquesta i el sistema radical. S'afegirà al forat abonament químic i adob. En el moment de la plantació s'aportarà aigua a la planta a raó de 75 litres per arbre.
  
L'època idònia per a la plantació serà novembre i març.
  
Per als arbustos, els buits seran de 0,30 x 0,30 x 0,30 m, i es realitzaran les mateixes operacions que en el cas de la plantació d'arbres. L'aigua que s'aportarà una vegada acabada la plantació serà de 30 litres per cada arbust.
  
Els moments més idonis per a l'execució de la sembra són durant la tardor i la primavera. Les quantitats de llavor a emprar per unitat de superfície serà d'aproximadament 25 g/m².
  
Els tractaments s'aplicaran fonamentalment en els talussos resultants de la preparació del terreny. En primer lloc, es procedirà a la remodelació dels esmentats talussos, els quals no hauran de tenir un pendent excessiu, evitant-hi la presència d'arestes vives. Posteriorment s'executaran les plantacions i sembres prèvia incorporació de terra vegetal a la superfície en qüestió.
  
Els pins se localitzaran en la capçalera dels desmunts, mentre que la sembra i la plantació dels arbustos es realitzarà sobre els talussos en general. Les plantacions hauran de fugir de les disposicions geomètriques, a fi de donar un aspecte el menys artificial possible.
  
Una vegada finalitzades les obres, s'efectuarà la neteja general de la zona, amb l'objecte que no quede cap material inservible pertanyent a aquesta. Tots els residus d'obra es retiraran del lloc i es transportaran a abocador controlat d'inerts.
  
Tenint en compte que donat que l'actuació s'ha situat pròxima un enclavament urbà, en una parcel·la dedicada al conreu agrícola i atenent a les mesures correctores proposades en l'estudi, s'estima que l'obra no produirà impactes sobre els elements del medi de major grau que compatibles i moderats conforme al que exposa l'estudi d'impacte ambiental.
  
No obstant això, i precisament pel fet de tractar-se d'una àrea periurbana s'estima convenient ampliar les mesures correctores tendents a integrar l'activitat i minimitzar el màxim possible la transmissió sonora. Per tant, a més de l'apantallament proposat es procedirà a la creació de tancament opac amb materials constructius de característiques pròpies de la zona. L'altura del tancament serà com a mínim de dos metres.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que se n'adopte per a l'aprovació definitiva, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en la resta de disposicions que li són d'aplicació.
  
Tenint en compte que l'article 5 de la Llei 2/1989 atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només als efectes mediambientals i sense perjudici de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de Subestació Transformadora 132/20 kV, al terme municipal de Cocentaina (Alacant), el promotor del qual és Iberdrola, SA, atenent el que disposa l'estudi d'impacte ambiental i sempre que es complisquen les mesures protectores i correctores proposades en el mateix i les següents condicions:
  
1. A més de l'apantallament arbori i arbustiu proposat es procedirà a la creació de tancament opac amb materials constructius de característiques pròpies de la zona. L'altura del tancament serà com a mínim de dos metres.
  
2. Si durant el procés de construcció de la subestació transformadora, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura i Educació, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació.
  
3. Es presentarà informe davant aquesta Direcció General de Seguiment i Control previstos en el Programa de Vigilància Ambiental, en un termini no superior a sis mesos comptats una vegada finalitzades les obres de construcció i restauració.
  
4. Si en el desenvolupament de les obres es veiera afectada alguna via pecuària se complirà el que disposa la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en la seua defensa s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.