Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5416, del 28-12-2006 (2006/13968)

ORDE de 20 d'octubre de 2006 de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual es delimita l'entorn de protecció de l'església de la Mare de Déu dels Àngels de Tuéjar (València) i s'establix la seua corresponent normativa protectora.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5416

Data del DOGV
:   28-12-2006

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2006/13323


Data del document
:   20-10-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Esport

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * Tuéjar
    * legislació
    * protecció del patrimoni
    * ben cultural
    * monument

ORDE de 20 d'octubre de 2006 de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual es delimita l'entorn de protecció de l'església de la Mare de Déu dels Àngels de Tuéjar (València) i s'establix la seua corresponent normativa protectora. [2006/13686]  
Per Reial Decret 3.957/1982, de 15 de desembre (BOE 26.01.83), es va declarar monument historicoartístic de caràcter nacional l'església de la Mare de Déu dels Àngels a Tuéjar (València).  
La disposició addicional primera de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià considera béns d'interés cultural integrants del patrimoni cultural valencià tots els béns existents al territori de la Comunitat Valenciana que a l'entrada en vigor de la llei ja hagen sigut declarats com a tals a l'empara de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol, tant per mitjà d'expedient individualitzat com en virtut del que estableixen l'article 40.2 de la dita llei i les seues disposicions addicionals primera i segona. En virtut de l'atribució de condició de bé d'interés cultural continguda en la disposició addicional primera d'esta última norma, l'església de la Mare de Déu dels Àngels de Tuéjar (València) constituïx, per tant, un bé d'interés cultural amb la categoria de monument.   
En aplicació de la disposició transitòria primera, paràgraf segon de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, relativa a la complementació de les declaracions produïdes amb anterioritat a l'entrada en vigor de la llei i referides a béns integrants del patrimoni cultural valencià, a fi d'adaptar el seu contingut als requisits que s'hi establixen, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià va adoptar Resolució de data 31 d'agost de 2005 (DOGV 08.09.05), per la qual es va acordar tindre per incoat l'expedient de delimitació de l'entorn de protecció de l'església de la Mare de Déu dels Àngels de Tuéjar i l'establiment de la seua corresponent normativa protectora.  
En compliment del que disposa este precepte i el Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat Valenciana, pel qual s'assignen competències a les conselleries amb competències executives i fent ús de les facultats conferides per l'article 35 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de Govern Valencià,   
ORDENE  
Primer  
Delimitar l'entorn de protecció de l'església de la Mare de Déu dels Àngels de Tuéjar (València), complementar la declaració produïda en el seu dia amb les altres determinacions que exigix la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià i establir la normativa de protecció d'este en l'articulat que a continuació es transcriu.   
Monument  
Article primer. Caldrà ajustar-se al que disposa la secció segona, Règim dels béns immobles d'interés cultural, del capítol III del títol II de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià aplicable a la categoria de monument.  
Article segon. Els usos permesos seran tots aquells que siguen compatibles amb la posada en valor i gaudi patrimonial del bé i contribuïsquen a la consecució d'estos fins. L'autorització particularitzada d'ús es regirà segons el que disposa l'article 18 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Entorn de protecció  
Article tercer. De conformitat amb el que disposa l'article 35 de la Llei 4/98, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià, qualsevol intervenció en l'entorn de protecció del monument requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura. Esta autorització s'emetrà d'acord amb els criteris establits en la present normativa, i en el que esta no preveu, per mitjà de l'aplicació directa dels criteris previstos en l'article 39 de l'esmentada llei. La present normativa regirà amb caràcter provisional fins que es redacte el pla especial de protecció del monument i el seu entorn i este aconseguisca la validació patrimonial.  
Totes les intervencions requeriran, per al seu tràmit d'autorització, la definició precisa del seu abast, amb la documentació tècnica que per la seua especificitat els corresponga, i amb la ubicació parcel.lària i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la seua transcendència patrimonial.  
Article quart. Sense perjuí del que disposa l'article anterior, per mitjà d'informe tècnic municipal es podrà derivar la no-necessitat de tràmit d'autorització previ en actuacions que se situen fora del present marc normatiu per falta de transcendència patrimonial, com seria el cas de les obres i instal.lacions dirigides a la mera conservació, reparació i decoració interior d'estos immobles.  
En estos casos, l'Ajuntament comunicarà a esta administració en el termini de 10 dies la concessió de llicència municipal, on adjuntarà, com a mínim, l'informe tècnic que es menciona en el paràgraf anterior, un pla d'ubicació i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la seua falta de transcendència patrimonial.  
Article quint. La contravenció del que preveuen els articles anteriors determinarà la responsabilitat de l'Ajuntament en els termes establits en l'article 37 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Article sext. Criteris d'intervenció  
1. Es mantindran les pautes de la parcel.lació històrica de l'entorn.  
2. Seran mantingudes les alineacions històriques de l'edificació conservades fins a l'actualitat, a excepció de la parcel.la núm. 03 de l'illa cadastral 80.353.  
3. Els edificis tradicionals del conjunt, per l'alt valor ambiental i testimonial d'una arquitectura i tipologia que els caracteritza, hauran de mantindre les fatxades visibles des de la via pública, i preservar i restaurar els seus caràcters originaris. Per a la realització d'obres als edificis de l'antiga posada situada en la parcel.la núm. 01 de l'illa cadastral núm. 79.357, la part conservada de l'antiga casa abadia situada en la parcel.la núm. 10 de l'illa cadastral núm. 79.356 i l'antiga casa del mossén situada en les parcel.les núm. 27 i núm. 28 de l'illa cadastral núm. 80.354, el promotor haurà d'aportar un estudi previ firmat per un tècnic competent en arqueologia a l'efecte de l'article 62 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
4. El nombre de plantes permeses és de tres altures (planta baixa més dos), sense perjuí de l'aprofitament davall coberta, i queden prohibits els semisoterranis. Els edificis que superen este nombre de plantes es regiran pel règim de fora d'ordenació. A este efecte, en els supòsits que concloga la seua vida útil, es pretenguen obres de reforma de transcendència equiparable a la reedificació, una remodelació amb eliminació de les plantes superiors o una substitució voluntària d'estos, se'ls aplicaran les ordenances de protecció d'esta normativa. Tot això sense perjuí de la possible aplicació de l'article 21 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià a estos immobles.  
5. L'altura de cornisa màxima és de 10,00 m per a tres plantes i 4,00 m per a una planta. Quan hi haja diferències topogràfiques en l'àmbit d'una parcel.la l'altura dels diferents cossos de l'edificació respectarà les pautes tradicionals de Tuéjar, estudiades dins de cada illa, de manera que els edificis resultants no generen un augment impropi de volum.  
6. Les cobertes, d'acord amb la tipologia de la zona, seran, en el cos principal de l'edifici, la profunditat edificable del qual oscil.larà entre 8 i 11 metres, inclinades, de teula àrab, amb pendent comprés entre 18% i 40%, a dos aiguavessos i carener d'altura màxima 2,25 m respecte de la línia de cornisa. Este requisit únicament podrà ser dispensat, amb caràcter excepcional, en aquells casos en què s'acredite l'existència d'una singular justificació historicocontextual.  
7. Les noves edificacions, o les remodelacions de les no tradicionals, s'adequaran amb caràcter estètic a la tipologia i als acabats tradicionals de Tuéjar; la fatxada s'ajustarà a les disposicions següents:  
- Ràfols segons la tradició constructiva de Tuéjar, de permòdols de fusta o de rajola i teula.  
- Impostes, motlures, marcs, cércols, coronaments ornamentals i la resta d'elements compositius amb una longitud màxima de volada de 15 cm.  
- Buits de fatxada de proporció vertical, amb la possible excepció de plantes baixes o cambres segons la tipologia compositiva del municipi. Es recomanen els vans atrompetats.  
- Balcons de barana metàl.lica, amb amplària màxima de volada de 40 cm, 15 cm de cantell i longitud màxima d'1,80 m. Si els balcons no són volats, la barana haurà de ser de fusta o de forja segons la tradició constructiva de Tuéjar.  
- El tancaments seran de fusta. Es recomana l'ús de contrafinestres.  
- Es prohibixen les persianes, excepte les persianetes exteriors enrotllables tradicionals.  
- Es prohibixen els acabats impropis de la tradició constructiva de Tuéjar, com ara rajola cara vista, ceràmica, pedres polides, etc. o materials d'imitació dels tradicionals.   
8. L'ús permés en esta zona serà el residencial. S'admetran els usos següents, sempre que mostren la seua compatibilitat amb les arquitectures tradicionals de la zona:  
A) magatzems  
B) locals industrials ubicats en planta baixa  
C) locals d'oficina  
D) ús comercial  
Article sèptim. Totes les actuacions que puguen tindre incidència sobre la correcta percepció i la dignitat en l'apreciació de l'escena o paisatge urbà del monument i el seu entorn, com seria el cas de l'afecció dels espais lliures per actuacions de reurbanització, enjardinament o arbratge, provisió de mobiliari urbà, assignació d'ús i ocupacions de la via pública, etc., o com podria ser-ho també l'afecció de la imatge arquitectònica de les edificacions per tractament de color, implantació de rètols, marquesines, tendals, instal.lacions vistes, antenes, etc., o qualssevol altres d'estil i conseqüències semblants, hauran de sotmetre's a autorització de la conselleria competent en matèria de cultura, que resoldrà d'acord amb les determinacions de la llei i els criteris de percepció i dignitat abans mencionats.   
Queda proscrita la introducció d'anuncis o publicitat exterior als plans de fatxada dels edificis que, en qualsevol de les seues accepcions, irrompa en la dita escena urbana, excepte la d'activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i per temps limitat sol.licite i obtinga autorització expressa.  
Article octau. Els béns de rellevància local s'atindran al que disposa la secció primera, Dels béns de rellevància local, del capítol IV, títol II de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià aplicable als béns de rellevància local.  
Article nové. En qualsevol intervenció que afecte el subsòl de l'immoble o el seu entorn de protecció, serà aplicable el règim tutelar establit en l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic.  
Segon  
L'entorn de protecció del bé d'interés cultural queda definit tant literalment com gràficament en els annexos adjunts que formen part de la present orde. La documentació complementària es troba en l'expedient corresponent.  
Disposició addicional primera  
Comunicar la present delimitació d'entorn de protecció de l'església parroquial de la Mare de Déu dels Àngels de Tuéjar (València) i determinació de la seua normativa protectora al Registre General de Béns d'Interés Cultural a l'efecte de la seua constància en este.   
Disposició addicional segona  
Inscriure la delimitació de l'entorn de protecció de l'església de la Mare de Déu dels Àngels de Tuéjar i l'establiment de la seua corresponent normativa protectora en la secció primera de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià a l'efecte de la seua constància en este.   
Disposició final  
La present orde entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat.  
València, 20 d'octubre de 2006  
El conseller de Cultura, Educació i Esport  
Alejandro Font de Mora Turón  
ANNEX I  
Delimitació literal  
Descripció de l'immoble  
L'església parroquial de la Mare de Déu dels Àngels és una obra mestra representativa de la primera arquitectura barroca valenciana, que posseïx, a més, influències castellanes, construïda per l'arquitecte Joan Pérez Castiel, i que és una elaboració original d'este.  
La planta és de creu llatina, amb capelles laterals intercomunicades al llarg dels tres trams de la nau principal, té les sagristies al costat del presbiteri i la torre campanar als peus. Sobre la sagristia vella, al costat de l'evangeli, es troba el denominat cor, lloc on s'ubicava l'orgue, desaparegut en la guerra civil de 1936.   
Es cobrix amb volta tapiada de canó amb llunetes a la nau principal, i cúpula sobre petxines i tambor al creuer.  
La fatxada és un parament pla coronat per la cornisa i espadanya en el centre. La portada és de pedra calcària i es compon d'unes pilastres laterals que suporten un entaulament sobre el qual se situen pinacles piramidals amb boles i un edicle amb frontó corb amb petxina en el seu interior.  
A l'església també van treballar l'escultor Doménec Cuevas, que va realitzar el retaule, hui desaparegut, i Josep Mínguez, a qui s'atribuïx el campanar.  
L'església posseïx una abundantíssima decoració aplicada en algeps de potent volumetria els temes decoratius de la qual són característics de Pérez Castiel.  
L'església de Tuéjar és un dels més clars exponents de la renovació no sols formal, sinó de tècniques constructives, que es produïx en l'arquitectura valenciana a partir de l'últim terç del segle XVII, època en què s'adopta amb caràcter generalitzat la volta tapiada per al cobriment de naus, i s'abandonen les voltes de creueria i fàbriques de tàpia.  
Parts integrants:  
- Nau principal amb capelles laterals  
- Sagristies, nova i vella  
- Campanar  
- Espadanya  
- Escalinata exterior  
Pertinences i accessoris  
Escultura  
. Crist crucificat de transició goticorenaixentista 100×90 cm, del segle XVI i anònim, número d'inventari M791956143186  
Pintura  
. Sagrada família de principis del segle XVIII, anònim de 42×42 cm, número d'inventari C0008700000626.  
. Sant Tomàs d'Aquino de mitjan segle XVIII, de 58×37 cm, anònim, número d'inventari C0008700000627.  
. Mare de Déu del Pilar, la tela és anònima com a exvot, número d'inventari C0008700000628.  
. Sant Vicent Ferrer, anònim, academicista, en oli sobre tela de 80×36 cm de m. Segle XIX, número d'inventari C0008700000630.   
Orfebreria:  
. Calze de transició des del gòtic cap al renaixement del segle XVI ca. 1525, de plata de 22×15 cm, número d'inventari C0008700000633.  
. Calze de finals del segle XVII, 25×14 cm, de coure platejat i plata daurada, número d'inventari V4502224020131  
. Calze de 25x15 cm, de 1874, número d'inventari C0008700000635.  
. Creu processional ca. 1650 de 70×63 i nus de 20×16 cm, del segle XVII número d'inventari: C0008700000636.  
. Lignum crucis de 44×20 cm i de mitjan segle XVII en sagristia, número d'inventari C0008700000637.  
. Una naveta de plata de 10×18×10, ca 1772, número d'inventari C0008700000638.  
. Una corona d'or, perles i plata de final del segle XVIII, de 40×40 cm, número d'inventari C0008700000639.  
. Un canelobre neoclàssic de bronze daurat de 1814 i de 72×28×15 cm.  
Justificació de la delimitació proposada  
La delimitació dels seus entorns de protecció s'establix d'acord amb els criteris següents:  
- Parcel.les que limiten directament amb la que ocupa el bé d'interés cultural, de manera que este puga ser afectat, tant visualment com físicament, per qualsevol intervenció que es realitze sobre aquelles.  
- Parcel.les que donen al mateix espai públic que el bé d'interés cultural i que constituïxen l'entorn visual i ambiental immediat i en el qual qualsevol intervenció que es realitze puga suposar una alteració de les seues condicions de percepció o del caràcter de l'espai urbà o no urbanitzable.  
- Espais públics en contacte directe amb el bé d'interés cultural i les parcel.les enumerades anteriorment i que constituïxen part del seu ambient urbà immediat.  
- Edificacions o qualsevol element del paisatge urbà o no urbanitzable que encara que no tinguen una situació d'immediatesa amb el bé d'interés cultural n'afecten de manera fonamental la percepció.  
Delimitació de l'entorn de protecció  
Origen: intersecció entre l'eix del carrer Remedios amb la prolongació de la fatxada sud-est de la parcel.la 02 de l'illa cadastral 80.344.  
Sentit: horari  
Línia delimitadora: des de l'origen la línia s'introduïx a l'illa cadastral núm. 80.344 seguint la fatxada sud-est de la parcel.la 02 i per la mitgera de les parcel.les 03 i 04. Continua per les parts posteriors de les parcel.les 38 i 39 i prosseguix pel carrer Porche en direcció oest. Gira al sud i s'introduïx a l'illa 79.357 i incorpora les parcel.les des de la 05 fins a la 01. Creua el carrer i recorre les parts posteriors de les parcel.les 16, 17 i 18 de l'illa número 79.359. Continua pel carrer Esbarador, i prosseguix per les parts posteriors de les parcel.les 10, 09, 08 i 02 de l'illa número 79.356. Continua per la mitgera entre les parcel.les 01 i 02 d'esta illa. Creua el carrer Larga i prosseguix per les parts posteriors de les parcel.les 07, 06 i 05, travessa la 04 i recorre la posterior de la 03. Seguix pel carrer Carnicerías i incorpora les parcel.les 01, 02, 03, 34, 33, 32, 32, 31, 30, 29, 28 i 27 de l'illa 80.354. Creua el carrer Rajolado i contínua per les mitgeres entre les parcel.les 03 i 04 i 10 i 09 de l'illa 80361. Creua el carrer Pintor Sorolla i travessa l'illa 80.352 per les mitgeres entre les parcel.les 01 i 02 i 08 i 09 i prosseguix per l'eix del carrer Remedios fins al punt d'origen punt A.  
ANEXO/ANNEX II  
Delimitación gráfica/Delimitació gràfica