Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5142, del 24-11-2005 (2005/12449)

RESOLUCIÓ de 28 d'octubre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5142

Data del DOGV
:   24-11-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/12245


Data del document
:   28-10-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Torre d'en Besora, la
    * Castalla
    * Onil
    * Benlloc
    * Albocàsser
    * Culla
    * Catí
    * Fuenterrobles
    * Vall d'Alba
    * Xixona
    * Bolbaite
    * Ibi
    * Buñol
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 28 d'octubre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X12962]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 085/03-AIA Bolbaite, 137/04-AIA Ibi, Onil, Castalla, 405/03-AIA Albocàsser, 029/04-AIA Benlloch, Vall d'Alba, 406/03-AIA Albocàsser, Culla, la Torre d'En Besora, 407/03-AIA Catí, 232/04-AIA Buñol, 213/04-AIA Fuenterrobles, i 144/04-AIA Xixona, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 28 d'octubre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 85/03-AIA
  
Títol: Legalització i ampliació de l'explotació porcina d'encebament
  
Promotor: Francisco García Martínez
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Bolbaite (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat de la legalització i ampliació de l'explotació porcina d'encebament
  
Localització: Partida de Las Balsillas, polígon 3, parcel·les 267, 457, 458 i 459, del terme municipal de Bolbaite (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització i ampliació d'una explotació porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per una nau d'encebament amb capacitat per a 352 porcs, i es pretén ampliar amb una altra nau amb capacitat per a 960 porcs, per la qual cosa la capacitat final de l'explotació serà de 1.312 porcs d'encebament. Les dues naus seran de planta rectangular i coberta a dues aigües, i constituiran una superfície construïda de 1.182,75 m².
  
L'activitat consisteix en l'encebament de porcs, els quals romanen en l'explotació, des dels 18-20 kg, fins a aconseguir els 100 kg de pes viu. Es realitzaran 2,5 cicles/any.
  
Es generarà un total de 2.821m3 de purí/any, que quedarà retingut en fosses interiors amb capacitat d'emmagatzematge de 459 m3 i bassa exterior que es construirà en la fase d'ampliació, de 270 m3. El purí se sotmetrà a tractament microbiològic en fosses de purins, previ a la utilització d'aquest com a adob orgànic, de manera que se'n disminuïsca la càrrega contaminant, disminuïsca l'emissió d'olors, i millore les propietats d'aquest com a adob orgànic. Es justifica disposar d'un total de 59,64 ha de superfície agrària on aplicar el purí.
  
Es pretén construir una bassa de purins soterrada, de forma prismàtica, amb una capacitat útil d'abassegament de 270 m3. Amb la construcció de l'esmentada bassa projectada, la capacitat d'emmagatzematge de purí en l'explotació serà superior als tres mesos exigits en el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.
  
L'explotació estarà cercada perimetralment, de manera que puguen efectuar-se les operacions de càrrega/descàrrega d'animals, descàrrega de pinsos i retirada de purins sense que siga necessari que la traspassen els vehicles, i s'emplaçarà no obstant això, un gual de desinfecció de rodes en la porta d'entrada.
  
Les baixes que es produïsquen seran eliminades en la fossa existent en l'explotació.
  
L'explotació es localitza a més d'1 km del nucli de població.
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal d'abastiment d'aigües potables.
  
La identificació cadastral de les parcel·les on s'apliquen els purins com a adob orgànic, totes elles al municipi de Bolbaite (València), es recull a continuació: polígon 1 parcel·la 313-a, 474, polígon 2 parcel·la 226, 236, 274-a, 274-b, 274-c, 274-d, polígon 6, parcel·la 157, 158, 159, polígon 12, parcel·la 297, polígon 1, parcel·la 291, 354, 363-a, 363-b, polígon 2, parcel·la 89-a, 347, polígon 6, parcel·la 25, polígon 7, parcel·la 22, polígon 1, parcel·la 325-a, 325-b, 425, polígon 3, parcel·la 25-a, 25-b, 87, 178, 197, 412, polígon 5, parcel·la 114, 135-a, polígon 1, parcel·la 63, 424, polígon 2, parcel·la 516, polígon 3, parcel·la 28-a, 28-b, 558, polígon 5, parcel·la 136, 137, polígon 10, parcel·la 69, 70-a, polígon 12, parcel·la 286, polígon 2, parcel·la 335, polígon 4, parcel·la 178-a, polígon 8, parcel·la 97, polígon 10, parcel·la 13, polígon 2, parcel·la 412, polígon 3, parcel·la 212, polígon 4, parcel·la 264, 276, 330, polígon 5, parcel·la 153, parcel·la 200, polígon 8, parcel·la 72; polígon 10, parcel·la 85, 89, 92, 93, polígon 11, parcel·la 13, 99, polígon 1, parcel·la 31; polígon 2, parcel·la 134, polígon 3, parcel·la 4, 52, 196, 380, polígon 4, parcel·la 318, polígon 8, parcel·la 286-a, 286-b, polígon 1, parcel·la 65-a, 65-b, 462, polígon 2, parcel·la 120-a, 337, 22, 262, 266, 328, polígon 4, parcel·la 327, polígon 8, parcel·la 15-a, 15-b, 15-c, 17, polígon 1, parcel·la 376-a, 376-b, 376-c, 376-de, 376-f, 377, polígon 3, parcel·la 150, 517, polígon 10, parcel·la 62, 75, polígon 11, parcel·la 245, 254, polígon 12, parcel·la 262, 294, polígon 15, parcel·la 110, polígon 1, parcel·la 295, 399, polígon 2, parcel·la 408, polígon 3, parcel·la 500, polígon 4, parcel·la 66, polígon 5, parcel·la 95, 205, polígon 6, parcel·la 12, 36, polígon 10, parcel·la 90, polígon 2, parcel·la 497, 499, polígon 10, parcel·la 104, polígon 5, parcel·la 65-a, 65-b, polígon 1, parcel·la 98-a, 98-b, polígon 2, parcel·la 206, 418, polígon 10, parcel·la 120, polígon 12, parcel·la 275-a, 275-b, polígon 1, parcel·la 66, 188-a, 188-b, 427, polígon 3, parcel·la 427, polígon 3, parcel·la 102, 109, 235, 236, 508, polígon 4, parcel·la.20, 220, polígon 6, parcel·la 110-a, polígon 12, parcel·la 86, polígon 1, parcel·la 83-a, 504, polígon 2, parcel·la 316, polígon 3, parcel·la 512, 576, polígon 4, parcel·la 17, 77-a, 77-b, 353, polígon 6, parcel·la 41-a, 41-b, polígon 12, parcel·la 121-a, polígon 2, parcel·la 362, 404, 421, polígon 3, parcel·la 152, polígon 10, parcel·la 98.
  
La justificació de la gestió de cadàvers no és acceptable, ja que hauria de retirar-se les baixes de l'explotació per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte, segons estableix la legislació vigent.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 3 de març de 2003, amb la remissió per part de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 174, de 24 de juliol de 2003, com també als veïns de l'explotació, sense la presentació d'al·legacions.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable del tècnic municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
- Informe favorable de l'alcaldia.
  
No s'ha inclòs informe del veterinari d'Àrea.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, agrícola de secà, no presenta valors ambientals rellevants, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental estan referits a la fase de construcció de l'ampliació, com també a la de funcionament. Els impactes més rellevants, en la fase de construcció, seran els relatius a l'impacte que es genere sobre l'aire, per emissió de pols, i olors associades al purí generat, i a la mateixa presència dels animals.
  
L'estudi dels possibles impactes que pot generar l'actuació, s'ha dut a terme tant per a les alternatives proposades en l'estudi d'impacte ambiental, relatives a l'impacte que puga ocasionar-se si no es du a terme la construcció, o si es decidira, al contrari, construir la segona nau.
  
S'ha utilitzat un confús mètode de valoració d'impactes, després del que s'ha passat directament a proposar una sèrie de mesures protectores i correctores per a l'actuació.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental
  
Entre les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclouen les següents:
  
- S'escamparan els purins en dies o hores en què el vent no disperse les olors cap a la població.
  
- Es realitzarà tractament microbiològic als purins per a disminuir-ne l'emissió d'olors, la seua càrrega contaminant, i millorar al mateix temps les propietats d'aquests com a adob orgànic.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1. H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'explotació porcina d'encebament, localitzada en el terme municipal de Bolbaite (València), promoguda per Francisco García Martínez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:
  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també de les fosses i bassa de purins.
  
- S'utilitzarà un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació, de manera que puguen efectuar-se les operacions de càrrega/descàrrega d'animals, descàrrega de pinsos i retirada de purins sense que siga necessari que la traspassen els vehicles, i s'emplaçarà no obstant això, un gual de desinfecció de rodes en la porta d'entrada.
  
- Es disposarà a l'entrada de l'explotació de gual sanitari, que permeta la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- Es disposarà de bassa de purins impermeabilitzada i tancada, de manera que s'evite les filtracions en el terreny. Estarà dimensionada de manera que tinga capacitat per a emmagatzemar, al costat de les fosses, la producció de purins d'almenys tres mesos, tot això segons l'article 5.U. B.1. del Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- El purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que millore les propietats d'aquest com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la seua manipulació o se substituirà per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquest. Amb aquest fi, s'hauran de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podrà aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No es podrà superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 25 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 137/6985TVL
  
Promotor: Gas ALACANT, SAU
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Objecte projecte: Gasoducte a Onil
  
Localització: Als termes municipals d'Ibi, Onil i Castalla.
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és la construcció d'un gasoducte que partint d'una posició existent del gasoducte ja construït València - Alacant de subministrament de gas al consum industrial i domèstic - comercial de les poblacions d'Onil i Castalla.
  
Característiques del projecte:
  
- Canonada d'acer a 16 bars de pressió màxima, diàmetres de 8- i 6- i amb una longitud aproximada de 7.850 m i 490 m, respectivament. En tot el seu recorregut la canonada anirà soterrada a una profunditat mínima d'1 metre. La canonada disposarà de diversos tipus de revestiments: exterior amb polietilé extrusionat i pintura interior, i revestiment antiroca en zones especials. El sistema disposarà d'una protecció catòdica anticorrosió provisional mitjançant ànodes de sacrifici, per a posteriorment instal·lar el sistema definitiu de corrent imprés. S'inclou un tram en mitjana pressió de 278 m de longitud al final del tram en APA a l'eixida de l'estació de regulació i mesura en els voltants del nucli urbà d'Onil.
  
- Amplària de pista de treball: 10 m utilitzada per a l'excavació de la rasa i l'acumulació de materials extrets d'aquesta, circulació de vehicles i operacions de soldadura. L'amplària de la rasa és d'entre 0,5 m i 0,8 m.
  
- La reposició dels terrenys es farà de manera que la zona afectada per la canalització quede en el seu estat primitiu.
  
- Dues estacions de regulació i mesura APA/MP, que disposaran de casetes on s'instal·laran els equips, a més del subministrament elèctric en baixa tensió.
  
Una vegada acabada la instal·lació de la conducció es procedirà a la restauració dels terrenys, i en concret es procedirà a restablir de forma original els accessos, tanques i tanques, trapes, talussos, murs, sistemes de regadiu, drenatges, etc. D'acord amb les instruccions dels propietaris o responsables i de l'enginyer i el seu delegat.
  
Tramitació administrativa
  
Antecedents expt. 116/3304-YAA:
  
El promotor va realitzar consulta sobre la necessitat de sotmetiment del projecte de gasoducte d'Onil a declaració d'impacte ambiental, i l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental li va comunicar que sí que era necessari.
  
Per part dels Serveis Territorials d'Alacant d'aquesta Conselleria es va remetre la Resolució de sotmetiment a informació pública del projecte d'addenda al projecte de gasoducte d'Onil i estudi d'impacte ambiental corresponent, com també memòria descriptiva del projecte gasoducte a Onil.
  
Per part de l'Àrea d'Avaluació Ambiental es va comunicar als Serveis Territorials que s'havia informat el promotor de la necessitat de sotmetre el projecte a declaració d'impacte ambiental.
  
Expt. 137/5433-VLB:
  
La Unitat Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el projecte d'execució denominat: Addenda al projecte gasoducte a Onil (Alacant), estudi d'impacte ambiental del projecte de construcció del gasoducte a Onil i les al·legacions rebudes durant el període d'informació pública (BOP de 25-03-04 i DOGV de 24-03-04), com també la resposta del promotor a aquestes.
  
Al·legacions
  
S'allisten a continuació un resum de les al·legacions remeses:
  
1. Berbegal Roque, SA i Actiu Enterprises que són iguals:
  
Sol·liciten que es desestime el projecte de gasoducte presentat i que en cas d'acollir-se els motius i al·legacions presentats facilitarien la col·laboració tècnica i comunicació amb l'empresa promotora per a la ràpida resolució de l'expedient administratiu i l'obra d'urbanització proposada dins dels llits marcats per la legalitat vigent.
  
1.1. Existència d'errors materials en la identificació dels titulars de les finques afectades.
  
1.2. Inadequació del projecte modificat (addenda) a la normativa urbanística vigent i absència de coordinació amb plans urbanístics.
  
1.3. Inobservança del planejament urbanístic vigent i de la declaració d'interés comunitari del parc tecnològic d'ús industrial promogut pel grup empresarial ACTIU.
  
1.4. Inobservança de les normes i disposicions del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana.
  
1.5. Tramitació administrativa de l'expedient de sol·licitud d'ocupació del camí ramader denominat sendera de les Creuetes pel traçat del gasoducte proposat per Gas Alacant sense que la peticionària acreditara la condició de titular d'autorització administrativa per a exercir l'esmentada petició i sense que per part de la conselleria competent es verificara la realitat d'aquests extrems.
  
1.6. L'errònia classificació i qualificació dels terrenys afectats pel traçat del gasoducte a Castalla (addenda) i les seues conseqüències a l'efecte d'expropiació i valoració de béns expropiats i les servituds imposades.
  
1.7. L'estudi d'impacte ambiental estaria incomplet per quant eludeix l'impacte de l'obra sobre el risc d'inundació, com també la proposició de mesures correctores per a mitigar-lo.
  
1.8. El Reglament electrotècnic per a baixa tensió, aprovat per Decret 2413/1973, de 20 de setembre, que se cita com la normativa en funció de la qual es portarà a efecte el traçat de la línia de mitjana tensió annexa al gasoducte està derogat.
  
1.9. Es proposa com a alternativa de traçat de l'Addenda, que es torne al traçat del projecte inicial de manera que no s'afecten terrenys de les referides empreses.
  
2. Ajuntament de Castalla:
  
Es proposa que el traçat se n'isca de l'àmbit de la declaració d'interés comunitari i en via d'execució o aportació autorització per l'empresa promotora de l'esmentada DIC (a partir del PK 4,488 i cap a Castalla) i que en transcórrer per sòl no urbanitzable del PK 2,547 al 3,208 es trasllade el traçat a camí públic de delimitació entre Castalla i Onil.
  
Resposta de les al·legacions per part de l'empresa promotora GAS Alacant, SAU:
  
1. GAS Alacant, SAU manifesta que el projecte no amenaça el parc tecnològic per les raons següents: totes les xarxes de gas discorren pròximes o dins de zones urbanitzables dels municipis, ja que el fi del gasoducte no és un altre que subministrar gas natural a les poblacions, síties a zones urbanes o industrials. Per això, és freqüent que a causa del temps de tramitació de les autoritzacions i llicències obligatòries per a la instal·lació succeïsca que els traçats discórreguen a vegades per zones en què està prevista una actuació urbanística.
  
En aquests casos, tant l'actuació urbanística com la instal·lació del gasoducte són perfectament compatibles i s'utilitzen dues solucions distintes depenent del grau de desenvolupament de l'actuació urbanística al moment d'executar les obres del gasoducte. En primer lloc, si quan el gasoducte s'haja d'executar estan ja projectats els futurs vials de la zona que s'ha d'urbanitzar, el gasoducte s'hi adaptarà o per les zones verdes previstes de manera que no s'afecten les parcel·les que s'han d'urbanitzar.
  
En el segon supòsit, si en el moment que s'haja de realitzar el gasoducte aquests futurs vials no estan encara prevists, cal assenyalar que el gasoducte no resta volum edificable ja que es tracta d'una servitud de gas natural i no d'una expropiació de ple dret. En conseqüència, és possible adaptar el desenvolupament urbanístic de la zona situant els vials i zones verdes, obligatoris per la legislació urbanística, pel traçat del gasoducte.
  
S'han mantingut conversacions amb els al·legants en diverses ocasions i el traçat de l'addenda discorre en part pel mateix límit de l'actuació urbanística de manera que no s'afectaria cap futura construcció, i la resta del traçat discorreria per una zona verda, en concret entre dos estanys que tenen previst construir.
  
Igualment es va comunicar als al·legants que si abans de l'inici de les obres comuniquen el futur disseny dels vials i zones verdes de la zona GAS Alacant està disposat a fer discórrer el gasoducte per aquestes.
  
La sol·licitud de modificació de traçat ha de desestimar-se ja que l'encreuament de la carretera CV-806 s'ha realitzat com a conseqüència de l'existència d'un barranc afecte la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Així mateix, la modificació es veu justificada ja que l'addenda es preveu el subministrament de gas natural al municipi de Castalla i en el projecte inicial discorria només cap a Onil.
  
Al·legació 1.1. S'esmenen els errors de titularitat al·legats, sense perjudici del lliurament de la posterior aportació de la documentació original d'acreditació.
  
Al·legació 1.2. El projecte de gasoducte a Onil no deroga la declaració d'interés comunitari del parc tecnològic, ja que ningú impedeix que es construïsca aquest. Es tracta de dos projectes distints i perfectament compatibles com ho posa de manifest el fet que en la major part dels carrers de les ciutats i polígons industrials discórreguen en l'actualitat canonades de llum, aigua, gas, etc. Manifesten la seua disposició amb els al·legants a modificar el traçat, sense afectar tercers, ajustant-lo als vials o zones verdes projectats que ens indiquen abans de l'inici de les obres.
  
Els al·legants no poden ignorar que el legislador ha atorgat a les xarxes de distribució de gas natural la condició de projectes d'utilitat pública, recollit en l'article 103 de la Llei del sector d'hidrocarburs, precisament a fi d'evitar que un particular impedisca el subministrament de gas natural a una comunitat d'interessats, en aquest cas al terme municipal de Castalla, amb l'únic argument que no passe per les finques d'aquest.
  
Així mateix, la Llei 16/2003, de 17 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat Valenciana estableix en l'article 74.2 que: els plans i projectes de construcció de les instal·lacions d'aquest capítol (infraestructures del sector energètic), les autoritzacions dels quals siguen competència de la Generalitat Valenciana, prevaldran sobre qualsevol instrument de planificació o ordenació territorial o urbanística.
  
Finalment cal assenyalar que els preus justs es pagaran en funció de la seua classificació en el moment de l'alçament d'actes, a què seran citats els al·legants, mitjançant notificació individual i en la qual podran realitzar totes les al·legacions que convinguen al dret d'aquests.
  
Al·legació 1.3. Respecte a les explicacions sobre la classificació i qualificació del sòl urbanística, com també els antecedents de la tramitació de la declaració d'interés comunitari del parc tecnològic no són objecte de la informació pública del projecte de referència. Pel que fa al conflicte entre la declaració d'interés comunitari i la utilitat pública del gasoducte es remeten a allò que s'ha assenyalat en la resposta a la segona al·legació.
  
Al·legació 1.4. El PATRICOVA preveu en l'article 20 que els plans d'acció territorial, els plans generals i els seus instruments de desenvolupament modificatius analitzen els possibles riscs d'inundació. En aquest sentit sembla raonable que l'administració haja exigit als al·legants la construcció d'una canalització futura del llit o revinguda que puga produir-se per a la urbanització del parc tecnològic. Però això en cap cas implica que el gasoducte no permeta complir les normes del PATRICOVA ja que si la canalització projectada coincidira amb part del traçat del gasoducte, aquest podria desplaçar-se ajustant-se al projecte dels al·legants de manera que no afectara la canalització. Per això és imprescindible, que els al·legants faciliten a GAS Alacant, SAU el projecte del parc tecnològic a l'efecte de poder-lo respectar durant la realització de les obres.
  
Al·legació 1.5. Els al·legants no són competents per a tramitar l'autorització d'encreuament o paral·lelisme d'un camí ramader i haurà de ser la Conselleria de Medi Ambient la que sol·licite, si és el cas, que es complete o acredite la documentació que estime oportú. Els al·legants confonen l'autorització administrativa de subministrament de gas natural amb l'autorització d'instal·lacions del projecte.
  
Al·legació 1.6. La classificació dels terrenys es detallarà en l'acta prèvia a l'ocupació d'acord amb la seua realitat urbanística. I òbviament, la valoració dels béns i drets afectats estarà en funció de l'esmentada classificació.
  
Al·legació 1.7. El gasoducte és una instal·lació subterrània i que difícilment pot inundar-se per això, els gasoductes no figuren dins de les obres prohibides dins del PATRICOVA. L'estudi d'impacte ambiental del projecte compleix amb tots els requisits legals i té en compte tot les mesures correctores necessàries en una obra que per un altre costat té un escàs impacte ambiental a causa del soterrament d'aquesta.
  
Al·legació 1.8. Pel que fa a aquesta al·legació no procedeix la seua contestació ja que el projecte de l'addenda no inclou línies elèctriques.
  
Al·legació 1.9. El traçat inicial és inviable en aquest tram ja que afectaria un barranc adscrit a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
2. Respecte a les al·legacions de l'Ajuntament de Castalla el promotor respon el següent:
  
El gasoducte és compatible amb la declaració d'interés comunitari per al parc tecnològic donant com a arguments els aportats en les respostes a les al·legacions anteriorment citades.
  
Pel que fa al trasllat del gasoducte pel camí en els PK 2,547 al 3,208 ha de desestimar-se, ja que la traça del gasoducte ha de ser lineal i no pot estar subjecte a les diverses formes dels camins o dels límits de les finques per què discorre ja que farien inviable el projecte tant per raons tècniques, econòmiques i de seguretat de les instal·lacions.
  
Respecte a la classificació i qualificació del sòl, cal precisar que d'acord amb la Llei 16/2003, de 17 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, de 19 de desembre de 2003, en l'article 74 s'indica que els plans i projectes de les instal·lacions objecte de la regulació del capítol XX, les autoritzacions dels quals siguen competència de la Generalitat Valenciana, prevaldran sobre qualsevol instrument de planificació o ordenació territorial o urbanística. El capítol XX es refereix, entre altres instal·lacions, a les xarxes de transport de gas canalitzat amb pressió màxima de disseny superior o igual a 16 bars, que siguen declarades d'utilitat pública conforme a l'article 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric, i conforme a l'article 103 de la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs. Els articles del capítol citat regulen aquest tipus d'infraestructures.
  
Respecte a la declaració d'interés comunitari relativa al projecte d'actuació integral parc tecnològic en el paratge Venta Flores d'actiu Enterprises Corporation, SL que té declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicions, de 3 de juny de 2003, d'acord amb la zonificació proposada el traçat del gasoducte discorreria pel límit de la DIC i afectant zones verdes. La referida declaració d'interés comunitari està aprovada mitjançant un Acord de 3 de juny de 2003, del Govern Valencià.
  
Consideracions ambientals
  
L'estudi d'impacte ambiental remés avalua el projecte del gasoducte a Onil en la totalitat del traçat.
  
Respecte a l'examen d'alternatives l'estudi indica que traçats a majors distàncies de la CV-806 tindrien probablement una major longitud, augmentant el risc d'afecció a factors ambientals, patrimonials o culturals d'interés, especialment si es triaren altres alternatives situades al nord de la referida carretera. El traçat proposat, paral·lel a les carreteres CV-806 i 815, tenint en compte el relleu, quasi pla i en la seua major part ocupat per terrenys de cultius, com també segones residències de caràcter aïllat, redueix considerablement els efectes adversos a vegetació, fauna i paisatge.
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
Segons l'estudi:
  
Respecte a la vegetació s'afecten zones de cultius de fruiters amb predomini d'ametler, olivera, vinya i quelcom de cereal, amb espècies arvenses com ara Avena fàtua, Hordeum murinum, etc. i parcel·les de cultiu abandonades ocupades per espècies com ara Salsola kali, Salsola genistoides, Atriplex halimus, etc., i s'estima l'interés com a escàs.
  
Es travessen dues zones de vegetació natural corresponent a pineda de pi blanc (Pinus halepensis) que constitueixen taques xicotetes amb abundància de restes de fem, envasos, etc. L'estrat arbustiu està dominat pel romer (Rosmarinus officinalis), espart (Stipa tenaccisima) i l'espart bord (Lygeum spartum) i puntualment coscoll (Quercus coccifera) i bruc d'hivern (Erica multiflora). L'estrat herbaci està dominat pel fenàs (Brachypodium retusum). Es travessa un pineda mixta de pi blanc i pi pinyoner en la finca La Donzella, que l'estudi qualifica com de zona enjardinada.
  
Respecte de la fauna es fa una bona descripció d'aquesta indicant-se que les espècies assenyalades tenen una àmplia o molt àmplia distribució a la Comunitat Valenciana. En els voltants de l'estricta zona d'actuació no s'han detectat nius d'aus d'interés.
  
S'indica igualment que no consta que en el traçat projectat hi haja cap tipus de jaciment arqueològic o paleontològic (Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià). Tampoc afecta sistemes de reg destacables ni hi ha enclavaments de reunió de gents (ermites, santuaris, àrees recreatives tradicionals, etc.) o altres elements que puguen considerar-se d'interés o rellevància per a les gents del lloc.
  
El traçat proposat travessa la sendera Travessera, la sendera de la Doncella i l'assagador de Vivens entre els límits d'Ibi, Onil i Castalla i també afecta la sendera de Creuetes i a la sendera del Arco entre Onil i Castalla.
  
S'ha comprovat que el traçat travessa un llit prop de la població de Castalla en què queden restes d'omedes, podent afectar un exemplar de port arbori d'om (Ulmus minor). Els oms en la seua major part estan afectats per grafiosi i s'han assecat gran nombre d'exemplars de port arbori i hi ha nombrosos rebrots amb port arbustiu.
  
Els principals elements afectats serien la vegetació, la fauna i el paisatge.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
L'estudi d'impacte ambiental destaca els impactes següents:
  
- Sobre la fauna vertebrada l'impacte durant la construcció es considera baix, tenint en compte que les molèsties seran puntuals i transitòries i les característiques del medi travessat.
  
- Sobre la vegetació es considera baixa o molt baixa tenint en compte que la major part del traçat discorre per terrenys de cultiu en producció o abandonats i per zones que a curt termini seran urbanitzades, i no afecta cap element arbori d'importància o formacions singulars.
  
- Sobre el paisatge es considera baix tenint en compte el grau d'antropització de la zona i la llunyania d'aquesta i poca rellevància perceptual respecte a altres enclavaments considerats de major qualitat.
  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental estima ambientalment acceptable el projecte, tenint en compte el valor ambiental dels terrenys travessats, la superfície afectada, l'impacte previsible, les característiques de l'obra (conduccions soterrades, intentant minimitzar moviments de terres en seguir línies de màxima pendent) i la previsible posterior regeneració natural de la zona afectada, però considera necessària la implantació de mesures preventives i correctores que reduïsquen l'impacte previst.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
L'estudi inclou la següent proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental:
  
- Els marges de maçoneria que puguen ser danyats durant l'execució de les obres previstes hauran de ser convenientment restaurats. Aquesta mesura haurà de ser especialment cuidadosa quan es travesse l'entrada a la finca de La Donzella, al terme municipal d'Onil. Les pedres que s'utilitzen en aquesta restauració hauran de ser les mateixes que ara flanquegen el camí d'entrada a l'habitatge.
  
- Una vegada finalitzats els treballs de construcció del gasoducte, l'empresa adjudicatària haurà de llaurar, en els terrenys agrícoles i en tota la longitud d'aquesta, la franja de terreny que no és imprescindible per al bon manteniment de la conducció, és a dir fins una distància de 2 a 2,5 m de la vora de la rasa. Amb aquesta mesura es pretén la descompactació d'uns 4,8 a 5,3 m de terra, la qual cosa permetrà el creixement de la vegetació herbàcia I l'amortització de l'impacte paisatgístic.
  
- En els dos trams en què el gasoducte travessa pinedes, la franja inservible per al manteniment del gasoducte, una vegada conclòs, haurà de ser repoblada amb espècies arbustives, com ara romer i coscoll. Aquesta zona de repoblació haurà de ser emmarcada amb estaques i cordes, com també senyalitzada amb cartells que indiquen que es tracta d'una zona en regeneració que ha de ser respectada.
  
- La fitació dels pins que siga necessari eliminar per a la construcció del gasoducte, es realitzarà mitjançant l'ocupació de motoserres i tallant a trossos l'arbre, començant per la copa. Amb aquesta mesura es pretén evitar que la caiguda dels pins danye a aquells exemplars que no siga necessari eliminar. Les soques s'hauran de traure mitjançant utilització de maquinària pesada.
  
- Quan es porte a efecte la tala de pins s'haurà de disposar dels mitjans necessaris d'extinció d'incendis, independentment de l'època en què s'efectue.
  
- Tot el material procedent del desbrossament de matoll i tala d'arbres (fruiters o pins), haurà de ser retirat immediatament de la zona d'actuació. S'aconsella que siga cedit als propietaris afectats per l'obra o, ben transportat a abocador autoritzat.
  
- Es recomana, si tècnicament és possible que en els trams en què s'afecta pinedes s'aprofiten els camins existents que els travessen.
  
- Tots els materials inerts sobrants hauran de ser transportats a un abocador autoritzat.
  
- No s'estima necessari l'adopció de cap pla de vigilància, més enllà de la verificació del compliment del projecte en els termes que s'ha descrit.
  
En l'estudi s'indica que si durant la realització de les obres previstes es detectaren jaciments arqueològics o paleontològics, l'activitat constructiva haurà de cessar immediatament i la troballa s'haurà de comunicar als organismes competents de la Generalitat Valenciana, és a dir, la Conselleria de Cultura.
  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental considera que sobre les mesures preventives i correctores adoptades en l'estudi han de realitzar-se una sèrie de correccions i modificacions, com també introduir mesures addicionals per a reduir l'impacte que es generarà i millorar-ne l'eficàcia. A pesar que les zones forestals afectades són d'escassa entitat i es presenten deteriorades, no obstant això, s'estima que és necessari detallar en un projecte senzill els treballs de restauració tant d'aquestes zones com de la totalitat del traçat.
  
En relació a l'afecció als camins ramaders se sol·licitarà les autoritzacions pertinents davant d'aquesta Conselleria.
  
Respecte al compliment del PATRICOVA per risc d'inundació s'obtindrà informe favorable de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial d'aquesta Conselleria els possibles riscs de l'actuació s'obtindrà informe favorable de la Direcció General d'Interior i igualment s'obtindrà informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte a la possible afecció al patrimoni cultural.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de gasoducte a Onil en els termes municipals d'Ibi, Onil i Castalla (Alacant), el promotor dels quals és GAS Alacant, SAU, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que es duga a terme d'acord amb allò que s'ha indicat en la documentació presentada,. com també els condicionants de l'apartat segon.
  
Segon
  
Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. S'haurà de complir la proposta de mesures correctores i el programa de vigilància ambiental de l'estudi d'impacte ambiental.
  
2. Mesures preventives per a la flora, vegetació i fauna: prèviament a l'inici de les obres es realitzarà una inspecció de la traça per personal qualificat i sota la supervisió dels agents ambientals de la zona, per a determinar si cal adoptar alguna mesura addicional per a reduir l'impacte sobre aquests elements. Els agents ambientals podran establir ajusts o lleugeres modificacions en el traçat per a evitar l'afecció a exemplars arboris o arbustius de gran port o singulars. En les zones en què es travessen pinedes s'establirà pels agents ambientals de la zona el traçat més idoni per a reduir l'impacte sobre aquestes (i ajustar-lo en la mesura que siga possible a camins o per zones en què la pineda tinga menor valor).
  
Respecte a la pineda de la finca la Donzella es determinarà la traça del gasoducte en camp sota la supervisió dels agents ambientals de la zona a fi d'evitar l'afecció als exemplars arboris de major port, podent establir-se pels agents ambientals canvis de traçat amb aquest fi, que pot comportar desviar la traça de manera que s'evite completament l'afecció a aquesta pineda si no és possible evitar l'afecció als exemplars de pi de major port.
  
Respecte a l'encreuament del llit en els voltants de Castalla s'establirà en camp sota la supervisió dels agents ambientals de la zona el pas més adequat a fi d'evitar o minimitzar l'afecció a les restes d'omeda presents.
  
3. Se seguiran les instruccions que dicten els agents ambientals de la zona en relació a evitar o reduir el risc d'incendis en les zones pròximes a àrees forestals i en aquells punts en què es travessen aquestes.
  
4. Prèviament a l'inici de les obres s'haurà de complir allò que estableix, per a aquest tipus de projectes, el capítol XX (articles 73, 74 i 75) de la Llei 16/2003 de 17 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, de 19 de desembre de 2003.
  
Així mateix s'obtindrà informe favorable de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial d'aquesta Conselleria respecte a l'afecció al projecte de parc tecnològic promogut per Actiu Enterprises en el terme municipal de Castalla i del compliment del PATRICOVA respecte al risc d'inundació.
  
5. Els materials inerts procedents de les obres d'obertura de la rasa i pista de treball, que per les característiques d'aquests no puguen ser reutilitzats en el farciment de la rasa hauran de ser depositats en abocadors de residus inerts degudament identificats i legalitzats.
  
Altres materials residuals de l'obra, com cables, restes de tancaments, etc. el caràcter del qual els faça assimilables a residus sòlids urbans, seran depositats en abocadors autoritzats i aptes per a aquest fi.
  
6. Platges d'abassegament, depòsits de materials i parcs de maquinària:
  
- La ubicació d'aquestes zones s'establirà sota la supervisió dels agents ambientals de la zona, que podran establir els canvis que estimen oportuns.
  
- Les platges d'abassegament de materials que siga necessari establir per a executar les obres, com també els parcs de maquinària, se situaran en tots els casos en terrenys de cultiu sense afectar en la mesura que es puga l'arbratge o desproveïts de vegetació natural.
  
- Els depòsits o abocadors temporals se situaran així mateix en àrees cultivades sense afectar en la mesura que es puga l'arbratge, i en qualsevol cas en terrenys adjacents a vies de comunicació. En el cas que l'impacte paisatgístic fóra elevat, es prendran les mesures necessàries per a aïllar visualment les zones mencionades mitjançant el tancat temporal d'aquestes.
  
- Una vegada finalitzada l'activitat en les instal·lacions auxiliars citades, es procedirà a la restauració d'aquestes d'acord amb les mesures que s'establisca per a la restauració de la resta del traçat.
  
7. Préstec de materials:
  
- En el cas que el material extret de la rasa no fóra de qualitat adequada, els materials per al farciment d'aquesta s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades.
  
8. Es procedirà a la restauració de tota la traça una vegada acabades les obres d'instal·lació del gasoducte, seguint-se els següents criteris que hauran de concretar-se en un document que serà supervisat i aprovat pels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'aquesta Conselleria a Alacant:
  
- Retirada de la capa superficial de sòl en les zones en què siga possible i posterior ús en la restauració. Els materials procedents del desbrossament de la traça en la mesura que siga possible es trituraran i es reutilitzaran en la restauració de la traça.
  
- Descompactació del terreny. En les zones de terreny natural aquesta serà superficial o limitada a les zones d'obertura dels clots de plantació.
  
- Reposició de murets de pedra: es procedirà a la reposició de tots els murets de pedra afectats.
  
- En els terrenys naturals (taques de pineda) es procedirà a efectuar plantacions amb espècies autòctones en proporció relativa i densitat d'aquestes que permeten recuperar la situació anterior a l'actuació o millorar-la, recomanant-se les espècies següents: Rosmarinus officinalis (romer) Stipa tenaccisima (espart), Rhamnus lycioides (arç negre) i Pinus halepensis (pi blanc).
  
- Època de plantació: amb caràcter general entre octubre i febrer ambdós inclusivament.
  
- El seguiment de les plantacions s'efectuarà durant almenys dos anys des que s'efectuen.
  
- Les plantes seran d'una o dues sabes i no superaran els 50 cm. d'alçària.
  
- L'origen de les plantes serà de vivers pròxims al lloc de plantació, i es rebutjarà en tot cas la introducció de subespècies, varietats o races originades en jardineria o diferents de les autòctones.
  
- Es preveuran els suficients regs de plantació i manteniment, com també la reposició de malls.
  
- En la finca la Donzella es procedirà a la plantació en la traça en la mesura que siga possible d'exemplars de pi de les espècies afectades.
  
9. Es complirà el que disposa la Llei 3/1995, de camins ramaders, en cas d'afecció, sol·licitant les autoritzacions corresponents davant aquesta Conselleria.
  
10. Respecte al patrimoni cultural s'obtindrà informe favorable de la Conselleria de Cultura.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 25 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 405/03-AIA
  
Títol: Variant d'Albocàsser des de la CV-129 a la CV-130
  
Promotor: Diputació de Castelló
  
Autoritat substantiva: Diputació de Castelló
  
Objecte: Construcció de variant a Albocàsser
  
Localització: Termes municipal d'Albocàsser
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte d'aquest projecte consisteix en la construcció d'una variant a la població d'Albocàsser entre la CV-129 i la CV-130, a fi d'evitar el trànsit de vehicles pesants per l'interior de la població.
  
En línies generals, les actuacions previstes són les següents:
  
- La secció transversal està formada per dos carrils de 3,5 m cadascun, amb vorals d'1 m i bermes de 0,25 m.
  
- L'enllaç amb la carretera CV-129 es realitzarà mitjançant una glorieta de diàmetre exterior de 32 m i 12 m de diàmetre interior.
  
- L'enllaç amb la carretera CV-130 es realitzarà mitjançant una intersecció tipus T amb prioritat per a la nova via.
  
- Pas inferior en el pk 0+060, amb l'objecte de restituir el camí ramader assagador Reial de la Mata, format per marcs prefabricats de formigó armat de dimensions interiors 4 x 3 m.
  
- L'encreuament amb el barranc Fondo es resol mitjançant una obra de drenatge prefabricada de formigó armat, amb secció voltada de dimensions aproximades 6,5 x 4 m.
  
- La secció de ferm està composta per:
  
- 35 cm de sòl seleccionat.
  
- 30 cm de llast artificial.
  
- 6 cm d'aglomerat del tipus G-20 amb àrid calcari.
  
- 4 cm de capa de rodament format per aglomerat asfàltic en calent del tipus S-12 amb àrids quarsosos.
  
- Els terraplens de més de 6 metres d'alçària es col·locaran d'escullera en el peu de terraplé a fi de disminuir l'ocupació, també es col·locarà mur d'escullera a les proximitats del barranc Fondo per a protegir-lo de l'escorriment.
  
2. Alternatives
  
Durant la redacció del projecte es van proposar diferents alternatives, de les quals dues es van descartar perquè afectaven una població de carrasques al final del traçat juntament amb la carretera de Tírig, i una tercera per la proximitat d'aquesta a l'ermita de San Pere, i perquè incrementava el moviment de terres, afectant de manera important la morfologia del terreny, ja que travessava el barranc en el punt més profund.
  
Finalment de va optar per l'alternativa B1, ja que comporta una menor afecció sobre la morfologia del terreny i el medi ambient en general.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 31 d'octubre de 2003 la Diputació de Castelló va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte de construcció de la variant d'Albocàsser des de la CV-129 a la CV-130.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte de construcció de la variant d'Albocàsser des de la CV-129 a la CV-130, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4777, de data 17 de juny de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions ni informes corresponents.
  
Afeccions legals
  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a:
  
- Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, hi ha afecció al:
  
- Barranc Fondo.
  
- Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, el traçat afecta:
  
- assagador Reial de la Mata.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La zona on se situa l'actuació està dominada pel paisatge agrícola de secà, dedicada principalment al cultiu d'ametlers i oliveres.
  
La zona està formada per materials de traginada provinents de les rambles durant les pluges torrencials. Els terrenys són detrítics, molt permeables, en els quals l'aigua circula entre els porus de les roques.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
- L'ocupació de sòl i la destrucció de la coberta vegetal produïda per les instal·lacions auxiliars com ara casetes d'obra, vestidor o magatzems i per la creació de camins d'accés a l'obra per al trànsit de maquinària pesant.
  
- Com a conseqüència de la realització de les obres i de l'execució dels treballs de moviments de terres, es produirà una alteració dels escorriments superficials.
  
- Un altre dels impactes potencials produïts per les obres lineals són la contaminació, tant de les aigües superficials com de les aigües subterrànies, causat, bàsicament pel moviment de terres que provocaria la producció de sòlids en suspensió, i pel moviment de maquinària, que provocarà abocaments d'olis i greixos.
  
- Les obres podran afectar l'ermita de Sant Pere, a causa de la proximitat d'aquesta a la traça de la carretera.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.
  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.
  
- Les instal·lacions auxiliars d'obra (casetes, vestidors, magatzems etc.) s'ubicaran en zones d'escàs valor ecològic i sempre evitant els sòls permeables pel risc d'abocaments, i allunyats dels cursos d'aigua. Una vegada acabades les obres s'integrarà paisatgísticament la zona mitjançant la descompactació del terreny i neteja d'aquest.
  
- Totes les aigües residuals procedents de les instal·lacions, parcs de maquinària, zones d'emmagatzematge de materials, instal·lacions provisionals d'obra i plantes d'aglomerat asfàltic, se sotmetran a un sistema de desbast i decantació de sòlids. En cap cas els abocaments d'olis, combustibles, ciments i altres sòlids en suspensió procedents de les zones d'instal·lacions s'abocaran directament al terreny o als cursos d'aigua.
  
- Els talussos en terraplé seran de 3H:2V i s'hauran de revegetar amb arbustos i herbàcies autòctones. Quan el terraplé siga superior als sis metres es disposarà d'un mur de peu d'escullera a fi de disminuir-ne l'ocupació.
  
- En el traçat triat no es preveu l'afecció a cap exemplar de carrasca ja que aquesta zona queda fora de la zona de afecció de les obres. No obstant això, si es detectar l'afecció a algun exemplar puntual, es transplantarà per a la posterior utilització d'aquest en les labors de revegetació.
  
- Quedarà prohibida la deposició de residus i circulació de maquinària d'obra, com també els aterraments en el lloc on es troben les carrasques.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Control de l'ocupació de sòl per les obres i els elements auxiliars d'aquestes a fi d'evitar l'afecció a superfícies majors o diferents de les previstes en el projecte.
  
- Control de les emissions de pols a l'atmosfera i l'afecció d'aquesta a la vegetació circumdant.
  
- Control de la retirada i abassegament de terra vegetal, tendents a la conservació de la qualitat de les terres recollides.
  
- Control de la qualitat de les aigües dels llits pròxims durant les obres.
  
- Vigilar l'estat dels talussos, a fi de comprovar si fóra necessari efectuar alguna nova hidrosembra.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals es farà saber el compliment del programa així com els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de la variant d'Albocàsser des de la CV-129 a la CV-130, promogut per la Diputació de Castelló, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que han d'emprendre.
  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. S'inclouran tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta.
  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establits en aquest programa.
  
3. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'abassegaran al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de manera que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests. En cap cas aquests abassegaments temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents de la mateixa forma, en finalitzar els treballs, es descompactaran per subsolació tots els terrenys que s'haguen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.
  
4. Els materials de farciment i les llasts que calguen necessàries per a l'execució del projecte s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus adequadament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
5. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser adequadament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
6. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
7. Atés que hi ha afecció a camins ramaders, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació o reposició de pas davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
8. Tal com menciona l'informe d'afecció patrimonial realitzat prèviament, el traçat del projecte afecta l'ermita de Sant Pere, per aquest motiu s'aconsella la realització d'una prospecció arqueològica del traçat, per si pot trobar-se algun element d'especial interés, de totes maneres si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet es posarà en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
9. Durant la realització de les obres es prendran totes les mesures de seguretat necessàries per a evitar ocasionar cap dany a l'ermita de Sant Pere, delimitant, si fóra necessari, una àrea de protecció.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 29/04-AIA
  
Títol: Ampliació i millora de la carretera CV-156 de Benlloch a la Vall d'Alba des del pk 3+000 fins al pk 6+175
  
Promotor: Diputació de Castelló
  
Autoritat substantiva: Diputació de Castelló
  
Objecte: Ampliació i millora del ferm de la CV-156
  
Localització: Termes municipals de Benlloch i la Vall d'Alba
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte d'aquest projecte consisteix en l'ampliació i millora del traçat tant en planta com en alçada de l'actual CV-156, que discorre entre els termes municipals de Benlloch i la Vall d'Alba, i ajustar-lo a una velocitat de projecte de 80 km/h, en eliminar els trams de revolts perillosos i millorar el drenatge transversal i longitudinal.
  
Amb aquest fi s'ampliarà la plataforma dels actuals 5 i 5,50 m d'amplària als 7,70 m, formada per dos carrils de 3,50 m (un per cada sentit de circulació), i bermes de 0,35 m s'eliminaran els trams de revolts perillosos.
  
El ferm que es projecta respondrà a la següent seqüència de capes:
  
- Capa de base granular amb llast artificial de 30 cm.
  
- Capa intermèdia, amb mescla bituminosa en calent tipus G-20 de 6 cm.
  
- Capa de rodament, amb mescla bituminosa en calent tipus S-12 de 4 cm de grossària.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 31 d'octubre de 2003 la Diputació de Castelló va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte de construcció, ampliació i millora de la carretera CV-156 de Benlloch a la Vall d'Alba.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte de construcció, ampliació i millora de la carretera CV-156 de Benlloch a la Vall d'Alba, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4777, de data 17 de juny de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions ni informes corresponents.
  
Afeccions legals
  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a:
  
- Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, hi ha afecció al:
  
- barranc de Juncosa en el pk 3+180.
  
- barranc del Regall en el pK 4+060.
  
- Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, el traçat afecta el:
  
- assagador de l'Arc Romà de Cabanes al pk 5+660.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
L'àrea objecte d'estudi presenta un relleu pla delimitat pels contraforts de les alineacions muntanyoses de la cadena litoral, on la vegetació representativa d'aquesta zona formada per l'alzina carrasca, l'heura o el coscoll entre altres, ha sigut substituïda pels cultius de secà, principalment oliveres i ametlers.
  
D'aquesta manera, no sols ha desaparegut la vegetació natural, sinó que a més la morfologia del terreny ha sigut modificada, produint-se anivellacions, aportacions de sòl modificacions de llits i escorriments naturals.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en l'efecte generat per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
- Durant la fase d'obres es produirà un deteriorament de la qualitat de l'aire, principalment per la pols i partícules en suspensió, originades pels moviments de terra.
  
- També durant la fase de construcció es produirà un impacte sobre el medi ambient sonor a causa del moviment de maquinària pesant.
  
- Un impacte indirecte serà l'ocupació de sòl i la destrucció de la coberta vegetal produït per les instal·lacions auxiliars com a casetes d'obra, vestidor o magatzems i per la creació de camins d'accés a l'obra per al trànsit de maquinària pesant.
  
- Com a conseqüència de la realització de les obres i de l'execució dels treballs de moviments de terres, es produirà una alteració dels escorriments superficials.
  
- Un altre dels impactes potencials produïts per les obres lineals són la contaminació, tant de les aigües superficials com de les aigües subterrànies, ocasionat, bàsicament pel moviment de terres que provocaria la producció de sòlids en suspensió, i pel moviment de maquinària, que provocarà abocaments d'olis i greixos.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.
  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.
  
- Les instal·lacions auxiliars d'obra (casetes, vestidors, magatzems etc.) no podran emetre abocaments d'aigües residuals de forma directa, i hauran, bé de connectar-se al clavegueram, bé de tractar-se prèviament.
  
- Quedarà terminantment prohibit efectuar abocaments de qualsevol tipus de residus d'obra en els llits (formigó, restes de cimbra o encofrats, líquid desencofrant, etc.).
  
- Els trams de calçada abandonats s'integraran al medi mitjançant l'escarificació i retirada de materials d'aquests fins a arribar al terreny natural, per a posteriorment estendre 20 cm de terra vegetal i revegetar aquests.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Control de l'ocupació de sòl per les obres i els elements auxiliars d'aquestes a fi d'evitar l'afecció a superfícies majors o diferents de les previstes en el projecte.
  
- Control de les emissions de pols a l'atmosfera i l'afecció d'aquesta a la vegetació circumdant.
  
- Control de la retirada i abassegament de terra vegetal tendents a la conservació de la qualitat de les terres abassegades.
  
- Control de la qualitat de les aigües dels llits pròxims durant les obres.
  
- Vigilar l'estat dels talussos, a fi de comprovar si fóra necessari efectuar alguna nova hidrosembra.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals es comunicarà el compliment del programa, com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'ampliació i millora de la carretera CV-156 de Benlloch a la Vall d'Alba des del pk 3+000 fins al pk 6+175, promogut per la Diputació de Castelló, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir s'hi estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació i execució conjunta d'aquestes amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.
  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. S'inclouran tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, en adequar-se i reestructurar-se amb el desenvolupament d'aquesta.
  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establits en aquest programa.
  
3. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'abassegaran al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de manera que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests. En cap cas aquests abassegaments temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents de la mateixa forma, en finalitzar els treballs, s'hauran de descompactar per subsolatge de tots els terrenys que s'haguen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.
  
4. Els materials de farciment i les llasts que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus adequament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
5. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser correctament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
6. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
7. Atés que hi ha afecció a camins ramaders, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació o reposició de pas davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, obtenint l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
8. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevulla troballa arqueològica, el fet s'informarà a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 406/03-AIA
  
Títol: Ampliació i millora de la carretera CV-166 de la Torre d'En Besora a Sant Pau
  
Promotor: Diputació de Castelló
  
Autoritat substantiva: Diputació de Castelló
  
Objecte: Ampliació i millora del ferm de la CV-166
  
Localització: Termes municipals d'Albocàsser, Culla i la Torre d'En Besora
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte d'aquest projecte consisteix en l'ampliació i millora del traçat tant en planta com en alçat de l'actual CV-166, eliminant els trams de revoltes perilloses i millorant el drenatge transversal i longitudinal.
  
Amb aquest fi s'ampliarà la plataforma a una amplària de 7 m, formada per dos carrils de 3,50 m (un per cada sentit de circulació), i bermes de 0,25 m.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 31 d'octubre de 2003, la Diputació de Castelló va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte de construcció, ampliació i millora de la carretera CV-166 de la Torre d'En Besora a Sant Pau.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte de construcció, ampliació i millora de la carretera CV-166 de la Torre d'En Besora a Sant Pau, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4777, de data 17 de juny de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions ni informes corresponents.
  
Afeccions legals
  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que hi ha, per part de les obres projectades, afecció a
  
- Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, hi ha afecció a la:
  
- rambla Carbonera.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
A escala local cal destacar la inestabilitat de la vessant rocosa al costat de la qual discorre la carretera en el tram en què circula paral·lela a la rambla dels Estrets. Es tracta de vessants compostes de roca molt diaclasada, amb presència de blocs de diverses grandàries amb risc de bolcada i caiguda. Aquest risc s'aprecia en els blocs caiguts sobre el fons del barranc.
  
L'absència de cursos continus d'aigua és una de les notes predominants de la zona, i el drenatge es realitza a través de les rambles i barrancs, els quals són travessats per la traça de la carretera.
  
Pel que fa a la flora, les zones més planes estan ocupades per ametlers i oliveres, i les més escarpades per carrasques, masses de coscoll o garriga, amb presència d'espècies aromàtiques com el romer o el timó.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
- Un impacte indirecte serà l'ocupació de sòl i la destrucció de la coberta vegetal produït per les instal·lacions auxiliars com casetes d'obra, vestidor o magatzems i per la creació de camins d'accés a l'obra per al trànsit de maquinària pesant.
  
- Com a conseqüència de la realització de les obres i de l'execució dels treballs de moviments de terres, es produirà una alteració dels escorriments superficials
  
- Un altre dels impactes potencials produïts per les obres lineals són la contaminació, tant de les aigües superficials com de les aigües subterrànies, causat, bàsicament pel moviment de terres que provocaria la producció de sòlids en suspensió, i al moviment de maquinària, que provocarà abocaments d'olis i greixos.
  
- La geomorfologia també es veurà afectada per la creació de desmunts i terraplens, en general de poca magnitud, i és únicament ressenyable el desmunt existent en el retall d'un revolt de ferradura situat en el pK 4+400, on el traçat projectat elimina la revolta i realitza un desmunt en terreny rocós d'aproximadament 7 m d'alçària.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.
  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.
  
- A causa del risc de despreniments, en els trams més crítics, es realitzarà un sanejament dels blocs de roca que queden solts o poc subjectes.
  
- Les instal·lacions auxiliars d'obra (casetes, vestidors, magatzems etc.) se situaran en zones d'escàs valor ecològic i sempre evitant els sòls permeables pel risc d'abocaments, i allunyats dels cursos d'aigua. Una vegada acabades les obres s'integrarà paisatgísticament la zona mitjançant la descompactació del terreny i neteja d'aquest.
  
- Els trams de calçada abandonats s'integraran al medi mitjançant el seu escarificat i retirada de materials fins a arribar al terreny natural, per a posteriorment estendre 20 cm de terra vegetal i procedir a la revegetació d'aquests.
  
- Realització d'estructures o obres de fàbrica d'amplitud suficient per a superar les rambles i mantenir suficients línies de drenatge per a assegurar el flux normal de les aigües d'escorriment.
  
- L'abassegament de materials que es produïsca durant el moviment de terres es realitzarà el més allunyat possible de rambles i cursos de drenatge superficial, assegurant el correcte desguàs de les aigües superficials, i evitant la contaminació d'aquests per partícules en suspensió.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Control de l'ocupació de sòl per les obres i els elements auxiliars d'aquestes a fi d'evitar l'afecció a superfícies majors o diferents de les previstes en el projecte.
  
- Control de les emissions de pols a l'atmosfera i la afecció d'aquesta a la vegetació circumdant.
  
- Control de la retirada i abassegament de terra vegetal, tendents a la conservació de la qualitat de les terres recollides.
  
- Control de la qualitat de les aigües dels llits pròxims durant les obres.
  
- Vigilar l'estat dels talussos, a fi de comprovar si fóra necessari efectuar-hi alguna nova hidrosembra.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb alguna periodicitat la realització d'informes en els quals es donarà compte del compliment del programa, com també dels efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'ampliació i millora de la carretera CV-166 de la Torre d'En Besora a Sant Pau, promogut per la Diputació de Castelló, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.
  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. S'inclouran tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta.
  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establits en aquest programa.
  
3. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es recolliran al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de manera que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests. En cap cas aquests abassegaments temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents de la mateixa forma, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subsolat de tots els terrenys que s'haguen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.
  
4. Els materials de farciment i les llasts que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus adequament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
5. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser adequament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
6. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
7. Atés que hi ha afecció a camins ramaders, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació o reposició de pas davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
8. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet es comunicarà a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'hauran d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
9. Igualment, si durant la fase d'execució de les obres aparegueren coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet es comunicarà a la Conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 407/03-AIA
  
Títol: Variant de Catí en la carretera CV-128
  
Promotor: Diputació de Castelló
  
Autoritat substantiva: Diputació de Castelló
  
Objecte: Construcció de variant a la CV-128 al pas d'aquesta per Catí
  
Localització: Terme municipal de Catí
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte d'aquest projecte consisteix en la construcció de la variant a la CV-128 al pas d'aquesta per Catí, a fi de desviar el trànsit que travessa el nucli urbà. A més, millorar les condicions d'assossec públic i qualitat de vida dels seus habitants.
  
En línies generals, les actuacions previstes són les següents:
  
- Execució de la variant amb una plataforma de 9 m, sent la calçada de dos carrils de 3,5 m i els vorals d'1 m a cada costat.
  
- Realització de les connexions de l'esmentada variant amb la carretera actual mitjançant l'execució de dues rotondes, una situada al nord de la població i l'altra al sud.
  
- La secció de ferm està composta per:
  
- 50 cm de sòl seleccionat.
  
- 40 cm de llast artificial.
  
- 17 cm de material bituminós.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 31 d'octubre de 2003 la Diputació de Castelló va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte de construcció de la variant de Catí a la carretera CV-128.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte de construcció de la variant de Catí a la carretera CV-128, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4777 de data, 17 de juny de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions ni informes corresponents.
  
Afeccions legals
  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a:
  
- Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, hi ha afecció al:
  
- Barranc de la Canaleta.
  
- Barranc Fontanella.
  
- Barranc del Molí de la Galià.
  
- Barranc de la Ferradura.
  
- Barranc de Racó.
  
- Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, el traçat afecta:
  
- Assagador de Catí.
  
- Assagador de la Fuente de las Ortigas.
  
- Assagador del Bolavar.
  
- Assagador de l'ermita de San Vicente al poble.
  
- Assagador de Santa Anna.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
La zona on s'ubica l'actuació se situa en una vall entre muntanyes de materials rocosos i argilosos, que a més pateixen una important desforestació. El terreny està format per graves i arenes, amb intercalacions argiloses de grossària variable de gran potència.
  
L'absència de cursos continus d'aigua és una de les notes predominants de la zona, i es realitza el drenatge a través de les rambles i barrancs, els quals són travessats per la traça de la carretera.
  
El paisatge actual està format per estadis de vegetació originària, com les alzines, passant a vegetació més degradada a causa de la presència humana com la garriga o els pastius.
  
Més concretament, en la zona en què se situarà la traça, s'ha identificat la vegetació com a massa forestal clara i algunes plantacions en filera (oliverar i ametler), en zones abancalades i amb labors de cultiu segons línies de nivell.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
- L'ocupació de sòl i la destrucció de la coberta vegetal produït per les instal·lacions auxiliars com a casetes d'obra, vestidor o magatzems i per la creació de camins d'accés a l'obra per al trànsit de maquinària pesant.
  
- Com a conseqüència de la realització de les obres i de l'execució dels treballs de moviments de terres, es produirà una alteració dels abassegaments superficials.
  
- Un altre dels impactes potencials produïts per les obres lineals són la contaminació, tant de les aigües superficials com de les aigües subterrànies, ocasionat, bàsicament pel moviment de terres que provocaria la producció de sòlids en suspensió, i pel moviment de maquinària, que provocarà abocaments d'olis i greixos.
  
- La traça de la variant travessa cinc camins ramaders, anteriorment assenyalats, la continuïtat i característiques de la qual s'hauran de garantir, com també els usos compatibles d'aquesta.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.
  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.
  
- Les instal·lacions auxiliars d'obra (casetes, vestidors, magatzems etc.) se situaran en zones d'escàs valor ecològic i sempre evitant els sòls permeables pel risc d'abocaments, i allunyats dels cursos d'aigua. Una vegada acabades les obres s'integrarà paisatgísticament la zona mitjançant la descompactació del terreny i la neteja d'aquest.
  
- Totes les aigües residuals procedents de les instal·lacions, parcs de maquinària, zones d'emmagatzematge de materials, instal·lacions provisionals d'obra i plantes d'aglomerat asfàltic, se sotmetran a un sistema de desbast i decantació de sòlids. En cap cas els abocaments d'olis, combustibles, ciments i altres sòlids en suspensió procedents de les zones d'instal·lacions s'abocaran directament al terreny o als cursos d'aigua.
  
- Els talussos es dissenyaran en funció dels elements de seguretat i paisatgístics, i juntametn amb això es revegetarà amb espècies adequades als talussos, superfícies nues i glorietes a fi de crear una millor integració paisatgística. Aquesta repoblació es farà amb espècies de secà, que resulten adequades per al clima de la zona i a més exigeixen poc manteniment.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Control de l'ocupació de sòl per les obres i els elements auxiliars d'aquestes a fi d'evitar l'afecció a superfícies majors o diferents de les previstes en el projecte.
  
- Control de les emissions de pols a l'atmosfera i l'afecció d'aquesta a la vegetació circumdant.
  
- Control de la retirada i abassegament de terra vegetal, tendents a la conservació de la qualitat de les terres recollides.
  
- Control de la qualitat de les aigües dels llits pròxims durant les obres.
  
- Vigilar l'estat dels talussos, a fi de comprovar si fóra necessari efectuar alguna nova hidrosembra.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa, com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de la variant de Catí a la carretera CV-128, promogut per la Diputació de Castelló, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) hauran d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.
  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. En l'annex referent a reposició de serveis afectats, es tenen compte les reposicions de murs a base de pedra seca afectats per la traça de la variant. Aquests murs es consideren de gran importància a l'efecte culturals i d'integració paisatgística, i compleixen a més funcions d'estabilització de vessants enfront de processos erosius d'escorriment. Per tant, la reposició d'aquests haurà de ser pressupostada i especificada en el plec de prescripcions tècniques particulars, com també reflectida en el corresponent plànol.
  
3. S'inclouran tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta.
  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors que s'han de controlar establits en aquest programa.
  
4. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es recolliran al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de manera que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests. En cap cas aquests abassegaments temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents de la mateixa manera, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subsolat de tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.
  
5. Els materials de farciment i les llasts que siguen necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures aquestes s'hauran de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus adequadament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
6. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser adequament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
7. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
8. Atés que hi ha afecció a camins ramaders, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació o reposició de pas davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, obtenint l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
9. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet es posarà en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient:
  
Expedient: 232/2117-QZL
  
Títol: Homologació i Pla parcial del sector 5 El Rincón
  
Promotor: Ajuntament de Buñol
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTH
  
Localització: Al nord-est del nucli urbà i al sud del polígon industrial El Llano, a la partida coneguda com a Rincón de Mahoma.
  
Objecte del projecte avaluat i descripció de les seues característiques més rellevants
  
L'objecte del projecte és la creació d'un nou sector de sòl urbanitzable d'ús industrial en el terme municipal de Buñol, identificat com a sector 5 El Rincón, per a la implantació d'una activitat industrial relacionada amb el sector de l'alimentació, com també la de les instal·lacions i indústries auxiliars. Amb aquest fi, es reclassifica sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable industrial.
  
Les característiques i la naturalesa de l'activitat proposada, unides a les dimensions d'aquesta i de la parcel·la neta necessària per a la seua implantació, fan que aquesta activitat no tinga cabuda en el sòl urbanitzable industrial classificat per la normes subsidiàries vigents, que es troba en fase de revisió per una homologació modificativa pendent d'aprovació definitiva per la Comissió Territorial d'Urbanisme, i destinat principalment a l'ampliació de les indústries actualment instal·lades en aquest.
  
Els terrenys triats per a la implantació del nou sector de sòl urbanitzable es troben situats al nord-est del nucli urbà de Buñol i al sud del polígon industrial El Llano i del sòl urbanitzable La Solana, separat d'aquests per la línia del ferrocarril. Es troben, per tant, pròxims als sòls industrials del municipi i a l'autovia A-3 València-Madrid, la qual cosa facilita l'accés al sector i el transport de mercaderies.
  
L'execució del nou sector de sòl urbanitzable comporta la construcció d'un nou vial d'accés rodat, identificat com PRV 5.2, que permet l'accés al sector des de la rotonda d'enllaç entre la carretera CV-425 i la variant de Buñol. Aquest vial discorrerà entre el sòl urbà industrial El Cerrito, situat al sud de l'esmentada carretera, i la ciutat esportiva del Llevant, UE.
  
El sector s'ordena basant-se en dues illes centrals d'ús industrial de grans dimensions, que es troben envoltades pel vial perimetral de l'actuació. Les zones verdes es concentren principalment a l'oest i al sud del sector. Les zones verdes situades al sud actuen com a zona de transició entre l'àmbit urbanitzat i les vessants forestals que delimiten els terrenys de cultiu. En l'extrem est del sector es crea una parcel·la per a equipament dotacional, identificada com SID 3, destinada a la construcció d'una estació depuradora per a tractar les aigües residuals generades en el sector.
  
La superfície total del sector és de 392.792 m² i la de l'àrea de repartiment és de 402.374 m².
  
L'ús global és l'ús industrial agroalimentari, relacionat amb el sector de l'alimentació humana en general, com també tots aquells relacionats amb el principal, com poden ser transformacions de matèries primeres, envasament, distribució i transport.
  
Els usos prohibits són:
  
- Indústries d'alimentació amb destinació no humà.
  
- Residencial, excepte habitatge lligat a l'activitat industrial per a personal de vigilància.
  
- Emmagatzematge o utilització en el procés industrial de residus tòxics.
  
- Ús dotacional destinat a cementeri o infraestructures.
  
- Desballestaments de vehicles i maquinària.
  
- Ecoparcs o instal·lacions semblants.
  
El projecte preveu la desviació d'una conducció de gas i de dues línies elèctriques aèries que travessen l'àmbit del sector.
  
En els que respecta a l'estudi d'alternatives, no s'han analitzat emplaçaments diferents del triat per a la implantació del sector, tot i que s'afirma que la zona on es pretén actuar és aquella que les normes subsidiàries consideren com més idònia per a la implantació d'actuacions urbanístiques de caràcter industrial, motiu pel qual el sector 5 està pròxim al sòl industrial del municipi.
  
Els límits del sector són:
  
Al nord la línia del ferrocarril València-Madrid
  
Al sud i a l'oest les vessants forestals de la lloma de Farrajón
  
A l'est coincideix parcialment amb un camí agrícola i amb terrenys de cultiu.
  
Les alternatives estudiades giren al voltant del traçat de l'accés rodat al sector 5 des de la xarxa viària principal, en concret des de l'autovia A-3. S'han estudiat tres alternatives de projecte. Aquestes són:
  
- La primera d'elles planteja un vial que partiria de la rotonda situada al sud de l'autovia, des de la qual s'accedeix al polígon industrial El Llano, i que creuaria la via del tren amb un pas elevat. Aquesta alternativa ha sigut descartada per l'elevat pendent existent en l'accés al polígon El Llano, la complexitat en el funcionament de la rotonda, la nul·la capacitat portant dels terrenys confrontants a la via del ferrocarril, com també l'existència d'un projecte previst per al desdoblament d'aquesta.
  
- La segona planteja la connexió amb l'enllaç existent entre els termes municipals de Buñol i Chiva. Presenta problemes per la proximitat d'aquesta a la via del tren i per estar allunyada del nucli urbà, la qual cosa obligaria a utilitzar l'actual camí de Farrajón, clarament insuficient per a albergar el trànsit previst per a la zona. Per aquests motius, també es descarta aquesta alternativa.
  
- La tercera de les alternatives estudiades, que es correspon amb l'opció triada, planteja un vial que parteix de la rotonda existent entre la CV-425 i la variant de l'esmentada carretera, aprofitant un vial d'accés a les instal·lacions del Llevant, UE. Es planteja així un accés alternatiu a l'actual camí de Farrajón, i són pràcticament coincidents en les proximitats del sector 5.
  
Tramitació administrativa
  
1. Admissió a tràmit
  
En data 23 de juliol de 2004 l'Ajuntament de Buñol va remetre una còpia del programa d'actuació integrada del sector 5 de sòl urbanitzable d'ús industrial, El Rincón, al terme municipal de Buñol, en incoar-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental. El programa d'actuació integrada remés consta de pla parcial modificatiu, document d'homologació, estudi d'impacte ambiental, alternativa tècnica i projecte d'urbanització.
  
2. Informació pública
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante-EMV, de data 12 de maig de 2004, i en el DOGV núm. 4762, de 27 de maig de 2004.
  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar tres al·legacions i dues proposicions juridicoeconòmiques, segons consta en els certificats emesos per la secretaria de l'Ajuntament de Buñol, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
3. Resum de les al·legacions
  
Cap de les al·legacions presentades no és de caràcter ambiental. L'al·legació presentada pel Sr. Francisco Martínez Rodríguez, en nom i representació de Martínez Loriente SA, és una correcció de l'article 3.59 de les normes urbanístiques del sector, en relació amb les condicions de les aigües residuals, després d'haver-se detectat discordances entre els diversos documents presentats.
  
4. Peticions d'informació o documentació complementària
  
No s'ha sol·licitat informació o documentació complementària.
  
Sol·licitud d'informes sectorials
  
L'expedient administratiu remés per l'Ajuntament incorpora una còpia de la resolució administrativa emesa pel director general de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, mitjançant la qual autoritza la realització d'una prospecció arqueològica en els terrenys objecte d'estudi, en la zona coneguda com a Racó de Mahoma.
  
Afeccions legals
  
1. No s'afecta de manera directa espais protegits per una legislació sectorial pròpia en matèria ambiental.
  
2. L'actuació no afecta de manera directa llits de rius o barrancs, ni es troba dins de la zona de policia d'aquests. El més pròxim a l'actuació és el barranc del Gallo, situat al nord de l'actuació, a l'altre costat de la via fèrria i juntament amb el sòl urbà industrial. Actua com a element drenant natural de la zona, portant les aigües pluvials fins al barranc del Poyo, que desemboca en l'Albufera.
  
En aquest sentit, el terme municipal de Buñol es troba inclòs en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de l'Albufera, ja que els rius i barrancs del municipi formen part de la conca hidrogràfica d'aquesta.
  
Per aquest motiu, els abocaments d'aigües, residus o substàncies contaminants al barranc del Gallo, podrien afectar indirectament la làmina d'aigua de l'Albufera.
  
3. No s'afecta els camins ramaders classificats en el terme municipal.
  
4. En l'àmbit d'actuació no es coneix l'existència de cap jaciment arqueològic que es trobe catalogat per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
Amb caràcter previ al període d'informació pública, l'esmentada Conselleria va autoritzar la realització d'una prospecció arqueològica prèvia, amb el fi analitzar en detall la possible existència en la zona de restes o elements desconeguts susceptibles de ser protegits. Es desconeix el resultat de l'esmentada prospecció.
  
No s'han proposat mesures preventives per a evitar l'afecció de béns patrimonials desconeguts que puguen aparéixer durant l'execució de l'obra d'urbanització.
  
5. S'afecten dues línies elèctriques aèries que passaran a ser soterrades durant les obres d'urbanització.
  
Consideracions ambientals
  
1. La zona on s'emplaça el sector presenta un relleu pràcticament pla, amb un lleuger pendent descendent oest-est. Està constituïda per materials quaternaris, procedents de l'arrossegament de materials de les vessants que limiten l'actuació i pel barranc del Gallo, mentre que el nou accés al sector afecta materials d'origen terciari.
  
En el límit sud-est del sector trobem llims i arenes, mentre que en la resta de l'àrea d'actuació els materials que apareixen són cantells, graves i llims. En els relleus terciaris del sud predominen les margues i argiles.
  
La totalitat dels terrenys pertanyents al sector posseeixen un risc de grau mitjà a la contaminació de les aigües subterrànies. Aquest nivell de risc presenta limitacions a la implantació d'usos industrials intensius, a causa de l'elevada càrrega contaminant que poden arribar a tenir els abocaments generats. No obstant això, ja que l'activitat industrial es desenvolupa en el marc d'un polígon industrial que posseirà xarxa de sanejament i estació depuradora pròpia, no es pressuposa que es produïsca una contaminació de les aigües subterrànies, excepte en el cas d'abocaments o fugues accidentals. Ara bé, les activitats industrials hauran d'adoptar mesures preventives dins de les mateixes instal·lacions per a evitar la contaminació de les aigües subterrànies per arrossegament de partícules contaminants utilitzades en els processos industrials.
  
El futur enclavament industrial està limitat a l'oest, sud i sud-est per les faldes de la lloma de Farrajón, de fort pendent en relació amb el relleu pla de la zona de cultius on s'emplaça el sector.
  
La zona d'actuació i els terrenys dels seus voltants no es veuen afectats per risc de lliscament ni de despreniment.
  
2. La cartografia publicada per la COPUT estableix per a la zona d'actuació una capacitat d'ús agrari moderada. En relació amb aquesta capacitat d'ús, els terrenys afectats per l'actuació estan dedicats en la totalitat d'aquests a l'agricultura, excepte una xicoteta zona afectada pel vial d'accés al sector, que presenta vegetació de caràcter forestal. Predomina el cultiu de secà, principalment de garrofera, olivera i ametler, encara que també apareixen parcel·les aïllades sense cultivar i altres amb fruiters i cultius de regadiu. Com s'ha dit, l'única vegetació forestal afectada és l'existent a la vora de l'extrem oest del sector, en els primers pendents de la lloma de Farrajón, i que es veu afectada pel vial d'accés a aquest. Les vessants de l'esmentada lloma posseeixen vegetació forestal, que no es veu afectada directament pel projecte, encara que és confrontant a aquest.
  
La zona verda identificada com a SJL3 es concep com una zona de transició entre la zona urbanitzada i la vessant forestal, i es redueix així la pressió urbanística sobre aquesta. Aquesta zona de protecció no es fa extensiva al límit sud-est del sector, juntament amb el sòl dotacional on es construirà l'estació depuradora. No obstant això, es projecta la zona verda SJL4 com a zona de vora al sud de la zona d'aparcament SAV3 quan el sector limita en aquesta zona amb un camp de cultiu.
  
Pel que fa a la fauna present en la zona d'actuació, s'hi indica que es tracta de fauna oportunista adaptada als ambients transformats que constitueixen els camps de cultiu. Se citen algunes de les espècies animals pròpies dels camps de cultius i de les zones de matoll, i es destaca que no s'han detectat espècies protegides o en perill d'extinció.
  
3. Es realitza una descripció climàtica de la zona, i es prenen amb aquest fi les dades obtingudes de l'observatori termopluviomètric de Turís, localitat pròxima a Buñol, i es destaca que es tracta d'un clima propi de les terres de transició entre la zona litoral i les terres de l'interior.
  
No s'ha realitzat una descripció dels vents dominants de la zona. Si bé l'activitat que es pretén instal·lar en el polígon industrial no serà un focus potencial d'emissions atmosfèriques, el nou sector se situa pròxim als sòls industrials del municipi, on es troben implantades activitats que generen emissions atmosfèriques d'importància, que indirectament poden afectar l'activitat proposada.
  
En relació amb la pluviometria de la zona, l'àmbit d'actuació no presenta risc d'inundació, tot i que la cartografia presentada reconeix l'existència de risc d'inundació aigües avall de la zona d'actuació, en el llit i marges de l'esmentat barranc al sud del nucli urbà de Chiva, per la qual cosa hauran d'analitzar-se les repercussions ambientals que pot generar l'actuació proposada sobre la zona amb risc d'inundació.
  
4. Es realitza una descripció molt succinta del paisatge, distingint tres zones diferenciades, la zona industrial del polígon el Llano, el peu de muntanya de la lloma de Farrajón, i la lloma pròpiament dita. L'actuació s'emplaçarà en la zona de peu de forest, per a la qual es defineix una qualitat i fragilitat paisatgística mitjana.
  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que l'impacte paisatgístic serà moderat, que passarà a lleu amb l'adopció de mesures correctores.
  
L'actuació s'emplaça sobre uns terrenys de relleu pla que són confrontants al sòl industrial del municipi, situació que facilitarà la seua integració en el conjunt industrial. Ara bé, l'actuació serà molt visible des de les cotes més elevades de la lloma de Farrajón, per la qual cosa l'impacte paisatgístic de l'actuació, vista des d'aquesta zona elevada, serà major.
  
5. El subministrament d'aigua potable al sector es realitzarà des de la xarxa de distribució d'aigua potable al sòl industrial, que capta l'aigua subterrània en el Pozo de Vallejo. Es planteja la substitució de la conducció d'abastiment que part des del punt de connexió de l'empresa CEMEX, en el barranc del Gallo, fins al punt de connexió del sector, en l'extrem oest d'aquest. La connexió al sector haurà de travessar la via fèrria València-Madrid. L'estudi d'impacte ambiental posposa l'avaluació ambiental del traçat definitiu de la nova conducció a la redacció del projecte de substitució de la conducció preexistent.
  
Pel que fa a la disponibilitat de cabal d'aigua potable per a atendre la demanda prevista per les activitats del sector, l'estudi d'impacte ambiental afirma que es preveu un consum de 1.000 m3/dia, que queda garantit amb la capacitat del pou, encara que ho deixa pendent de confirmació per part de l'Ajuntament de Bunyol. A aquest respecte, no s'ha aportat cap document que acredite l'esmentada afirmació.
  
6. Dins del sector, es crea una parcel·la de 13.334 m² de sòl dotacional per a la construcció d'una estació depuradora d'aigües residuals, que serà d'ús exclusiu per al sector. El cabal d'aigua residual generat s'estima en 1.000 m3/dia. La futura estació depuradora que es construïsca en tal sòl haurà de dimensionar-se amb capacitat suficient per a tractar tot el volum d'aigua residual generat en el sector. El projecte d'urbanització incorpora un esquema en planta de l'EDAR a construir i un esquema del procés de les aigües residuals tractades.
  
Es proposa la redacció d'una ordenança d'abocament adaptada a les característiques de l'EDAR que es construïsca, en funció de la naturalesa de les aigües residuals que es tractaran en aquesta, i es pot adoptar si és el cas el model d'ordenança d'abocament al clavegueram publicat per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i per l'entitat de sanejament. La normativa urbanística defineix les característiques de les aigües residuals generades, fixant uns límits d'abocament, en general, menys restrictius que els recollits pel model d'ordenança d'abocament a la xarxa de clavegueram.
  
Segons la fitxa de planejament, la xarxa de clavegueram del sector serà separativa, tot i que l'estudi d'impacte ambiental presenta indefinició quant al tipus de xarxa que s'ha d'executar. La documentació urbanística no indica el traçat del col·lector d'evacuació de les aigües pluvials ni el punt d'abocament d'aquestes, encara que el projecte d'urbanització sí que defineix el traçat dels col·lectors projectats i el punt d'abocament al barranc del Gallo.
  
El projecte d'urbanització preveu l'execució d'una séquia situada al sud del sector per a la recollida de les aigües d'escorriment de les vessants confrontants.
  
Les aigües residuals depurades seran abocades al barranc del Gallo. Després de la depuració d'aquestes seran abocades al col·lector d'evacuació de les aigües pluvials, que partirà des de la rotonda est del sector i discorrerà pels camins agrícoles fins al punt d'abocament en el barranc del Gallo. La documentació gràfica del pla parcial recull parcialment aquest traçat. No es representa l'encreuament amb la via del tren, el pas per la zona on estan les extraccions d'àrids a l'altre costat de la via, ni el punt d'abocament a la rambla, aspectes que apareixen recollits en el projecte d'urbanització.
  
Les aigües residuals depurades seran evacuades pel col·lector d'abocament de les aigües pluvials fins al punt d'abocament d'aquestes en el barranc del Gallo, fent coincidir el punt d'abocament de les aigües pluvials i el de les aigües residuals depurades.
  
7. Respecte de la gestió dels residus generats, s'indica que els residus d'obra, els residus sòlids urbans i els residus industrials seran depositats en contenidors i transportats a un abocador controlat o a instal·lacions autoritzades.
  
També s'indica que els residus inerts i la biomassa seran depositats per l'agent urbanitzador en abocadors controlats existents en el mateix municipi o en la contornada, o seran lliurats a un gestor autoritzat.
  
Es realitza una estimació dels residus sòlids i dels residus inerts generats durant les obres d'urbanització.
  
8. Està previst que Iberdrola efectue la millora de la subestació elèctrica de Buñol i a l'execució d'una línia elèctrica aèria de subministrament al sector, el punt d'entroncament de la qual es realitzarà en el límit sud-est del sector, al costat de la vessant forestal pròxima. No es grafia el traçat de la línia elèctrica proposada, que es definirà en el corresponent projecte tècnic d'aquesta.
  
9. Buñol disposa d'una població actual de 9.224 habitants, amb una lleugera tendència decreixent en els últims anys.
  
El principal sector econòmic del municipi és l'industrial, i destaquen les activitats relacionades amb la fabricació de ciment, els materials de construcció, el paper, i la maquinària industrial. També posseeix un paper destacat en l'economia municipal el sector serveis.
  
L'estudi d'impacte ambiental destaca la localització privilegiada del municipi en relació amb les principals vies de comunicació, que el fan ser un focus amb un potencial econòmic molt elevat.
  
10. Es realitza una descripció de les accions susceptibles de generar impacte ambiental, tant en fase d'urbanització i construcció com en fase de funcionament.
  
La identificació i valoració d'impactes realitzada se centra en la fase d'urbanització i en la fase de funcionament.
  
La creació del nou sector de sòl urbanitzable provocarà la transformació del territori i la substitució dels usos actuals d'aquest per una actuació urbanística de naturalesa industrial, que comportarà la construcció d'un vial d'accés i les oportunes conduccions dels serveis urbans necessaris per al funcionament correcte del sector.
  
11. L'estudi d'impacte ambiental conclou que l'actuació proposada es considera ambientalment admissible sempre que s'executen les mesures preventives i correctores proposades en aquest document. Aquestes mesures estan encaminades a eliminar o minimitzar cada un dels impactes ambientals descrits en el document. Es proposa un programa de vigilància ambiental l'objecte del qual és realitzar un seguiment sobre el compliment de les mesures preventives i correctores proposades, d'acord amb les previsions descrites en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial modificatiu i homologació del sector 5, El Rincón, de sòl urbanitzable industrial de les normes subsidiàries de Buñol (València), promogut per l'Ajuntament de Buñol, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
- S'haurà d'acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre el cabal requerit pel nou sector proposat, estimat en 1.000 m3/dia.
  
- Tal com recull la fitxa de planejament del sector i es defineix en el projecte d'urbanització, la xarxa de sanejament projectada haurà de ser separativa, i evitar l'evacuació de les aigües pluvials per vessament. El col·lector comú per a l'evacuació de les aigües pluvials i de les aigües residuals depurades, fins al seu punt d'abocament en el barranc del Gallo, haurà de discórrer per camins agrícoles existents. S'haurà d'estudiar amb detall el traçat del citat col·lector al pas d'aquest per la zona intermèdia entre la via del tren i el barranc del Gallo, en relació amb l'existència d'antigues extraccions d'àrids que han sigut omplides. S'executarà un únic col·lector per a l'evacuació de les aigües pluvials i de les aigües residuals depurades sempre que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer autoritze un abocament únic per a aigües de diversa procedència.
  
D'altra banda, es proposa que s'estudie la possibilitat d'executar diversos punts d'abocament al barranc del Gallo, a fi que la solució proposada per a l'evacuació i abocament de les aigües pluvials s'assemble a la situació real de drenatge de la zona en el moment actual, que es duu a terme per laminació de les aigües d'escorriment, i de reduir l'elevat cabal d'abocament per la suma del cabal de les aigües pluvials i de les aigües residuals depurades. El repartiment del cabal d'abocament en diversos punts permetria reduir els impactes ambientals originats per l'abocament de les aigües al llit i reduiria els efectes de les aigües abocades aigües avall de l'actuació.
  
- S'haurà de sol·licitar a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer autorització d'abocament al barranc del Gallo, tant per a les aigües pluvials com per a les aigües residuals depurades, tenint en compte que aquest barranc forma part de la conca hidrogràfica de l'Albufera.
  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que en el moment de sol·licitar l'autorització d'abocament al barranc del Gallo es realitzarà un estudi hidrològic i hidràulic a fi de comprovar que no es modifica l'hidrograma del llit, com a conseqüència de la modificació de l'escorriment de la zona i de la generació d'un cabal important d'aigua residual depurada i d'aigües pluvials que seran abocades a l'esmentat llit.
  
Al respecte, es considera més adequat realitzar els estudis corresponents a la capacitat de drenatge del llit, incidència sobre les zones inundables al sud del nucli urbà de Chiva, etc., abans de l'aprovació definitiva del pla, ja que una vegada urbanitzat el sector, en el cas que no siga possible abocar al barranc del Gallo, caldrà buscar una alternativa ambientalment viable que permeta, a posteriori, solucionar el problema d'abocament existent originat per la prèvia urbanització del sector.
  
- S'haurà de sol·licitar a RENFE autorització en relació amb el pas dels col·lectors d'aigües pluvials i d'aigua residual depurada a través de la via fèrria existent, com també per a la conducció d'aigua potable al sector, que també travessarà la via del tren.
  
- Abans que es produïsca la recepció de la urbanització per part de l'Ajuntament de Buñol, es comprovarà que l'estació depuradora prevista es troba totalment executada, dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals generades, i preparada per a entrar en servei.
  
- S'aplicarà el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per l'entitat de sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, excepte en allò relatiu als límits d'abocament de les aigües residuals generades, ja que les normes urbanístiques redactades estableixen uns límits, en general, menys restrictius que els recollits per l'esmentat model, presumiblement per la naturalesa de l'activitat principal que s'instal·larà en el sector.
  
D'altra banda, les aigües residuals procedents d'indústries relacionades amb el sector alimentari han de ser depurades mitjançant tractaments biològics, ja que presenten nivells elevats de càrrega orgànica.
  
Per tot això, l'estació depuradora que es construïsca en el sòl dotacional reservat a aquest efecte haurà d'estar dissenyada per a admetre els límits d'abocament fixats per les normes urbanístiques i per a depurar les aigües residuals generades mitjançant un tractament biològic. En tot cas, el projecte tècnic per a la construcció de l'esmentada infraestructura quedarà sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
  
- Tots els residus generats durant les fases d'urbanització i de construcció seran gestionats segregats en funció de la naturalesa d'aquests, siguen residus perillosos, residus sòlids assimilables a urbans o residus de la construcció i demolició, a través de gestors autoritzats per a aquest fi.
  
- Els residus vegetals generats després del desbrossament i la tala de l'arbratge no seran depositats en abocador autoritzat. Hauran de ser lliurats a empreses autoritzades per a la correcta gestió d'aquests, com pot ser el compostatge dels mateixos.
  
- Les zones verdes projectades, i en especial les confrontants a la zona forestal pròxima, hauran de conservar la vegetació actual d'aquestes, tant la vegetació forestal que haja envaït els cultius existents com els mateixos cultius, i han de ser completades amb la plantació d'aquells exemplars d'oliveres i garroferes de bon port que hagen sigut afectats pels vials i parcel·les privades de l'actuació.
  
Aquests exemplars també seran utilitzats per a l'enjardinament de les rotondes existents en el polígon o per a l'enjardinament d'altres zones externes a aquest.
  
- Haurien de proposar-se mesures preventives tendents a protegir i conservar els possibles elements o restes arqueològiques desconegudes que puguen aparéixer durant l'execució dels treballs preliminars a la urbanització del sector.
  
No obstant això, caldrà ajustar-se als criteris que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport establisca en el marc de les funcions i competència d'aquesta en la Comissió Territorial d'Urbanisme de València.
  
- S'ha de completar el programa de vigilància ambiental amb els controls següents:
  
- En fase d'urbanització:
  
- Abans del lliurament de la urbanització a l'ajuntament de Buñol es comprovarà que l'estació depuradora es troba totalment executada i preparada per a entrar en funcionament.
  
- A falta de conéixer el criteri que sobre el pla té la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, s'hauran de realitzar controls encaminats a evitar afeccions al patrimoni cultural desconegut que puga haver-hi en la zona objecte d'estudi.
  
- S'hauran de realitzar controls sobre el soroll generat durant les obres d'urbanització i construcció.
  
- S'haurà de realitzar un control sobre l'adequat tractament de les zones verdes.
  
- En fase de funcionament:
  
- El control sobre consum d'aigua potable comportarà, a més, un seguiment sobre els cabals demandats pel sector en relació amb la disponibilitat de recursos hídrics en el pou de captació.
  
- S'haurà de realitzar un seguiment sobre el funcionament correcte de l'estació depuradora prevista.
  
- S'haurà de realitzar un seguiment sobre la capacitat de drenatge de la xarxa d'evacuació d'aigües pluvials.
  
- En cas de realitzar-se definitivament l'abocament d'aigües pluvials i aigües residuals depurades al barranc del Gallo, independentment del resultat de l'estudi hidrològic i hidràulic previst, es realitzarà un seguiment sobre la possible aparició d'inundacions al sud del terme municipal de Chiva o en altres zones aigües avall del punt d'abocament.
  
- Presentació de documents acreditatius de gestió de residus sòlids urbans per empresa autoritzada i depòsit en abocador autoritzat.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 213/04-AIA
  
Títol: Explotació porcina d'encebament
  
Promotor: Nieves Latorre Escamilla
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a iniciar l'activitat porcina d'encebament
  
Localització: Paratge Hoya Farrero, polígon 8, parcel·la 44, del terme municipal de Fuenterrobles (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a establir l'activitat porcina d'encebament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació es dedicarà a l'encebament de porcs des dels 20 kg, fins a 100 kg p.v., moment en què es destinaran a escorxador.
  
Els animals albergaran en una nau rectangular amb coberta a dues aigües, de 1011 m², amb capacitat per a 1.248 porcs. A més, hi haurà una altra nau, destinada a local tècnic.
  
Es genera un total de 2.683,2 m3 de purí/any. El purí quedarà retingut en fossa de purins, amb capacitat de fossa de 707,6 m3, la qual cosa comporta una capacitat d'emmagatzematge superior als tres mesos exigits en el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. El purí se sotmetrà en fosses a tractament biològic que degrade els purins i que actue com a desodorant. Als dos mesos màxim seran transportats fins als camps on seran distribuïts com a adob orgànic. Es necessitarà un total de 53,2 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic, per a no sobrepassar els 170 kg de N/any i ha.
  
Els cadàvers serà retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte. S'haurà de disposar de contenidor homologat en l'explotació, on es depositaran els cadàvers dels animals morts fins a la retirada de l'explotació d'aquests.
  
La nau haurà de disposar d'un moll de descàrrega i l'explotació haurà d'estar dissenyada de manera que els camions encarregats del transport del pinso i dels animals no necessiten entrar-hi.
  
Entre les mesures higienicosanitàries projectades s'inclou la col·locació de malla metàl·lica antiocells per a evitar l'entrada d'animals a l'interior de la granja tant en les finestres com en el cavallet corregut de la coberta, es disposarà de tanca perimetral de l'explotació, a més de sistema a pressió en l'entrada de l'explotació, per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que hi accedisquen.
  
El subministrament d'aigua prové de la xarxa municipal de proveïment d'aigua potable.
  
L'explotació es localitza a 2,25 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 27 de juliol de 2004, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 85, de 10 d'abril de 2004, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 2 de novembre de 2004 se sol·licita al promotor a través de l'Ajuntament justificació del tractament de purins, ja que segons l'estudi d'impacte ambiental: es realitzarà la neutralització de l'activitat dels bacteris que intervenen en les fermentacions anaeròbies i que són els que provoquen les olors, amb la incorporació al fem de calç, superfosfat de calç, clor, etc. L'efecte dels primers és crear un medi alcalí desfavorable per al desenvolupament dels bacteris, mentre que el clor té una acció bactericida. D'altra banda, s'indica que previ a l'aplicació en camp d'aquest és necessari que els purins reben un tractament amb un complex enzimàtic o qualsevol altre que permeta reduir la càrrega contaminant d'aquest i l'estabilitze. En el nostre cas s'utilitzarà superfosfat simple pel seu efecte bacteriostàtic i bactericida, a més s'aplicarà un tractament de microorganismes, enzims i tensioactius, amb l'objectiu d'augmentar la concentració de sòlids, que reduirà considerablement la càrrega orgànica i contaminant dels purins a aplicar.
  
Es considera que els tractaments proposats poden no ser complementaris, per la qual cosa se sol·licita justificar detalladament el tractament a què se sotmetrà el purí, de manera que quede clarament descrit el sistema de gestió i els resultats esperats, considerant en tot moment que la finalitat proposada per al purí és la de la utilització d'aquest com a adob orgànic, per la qual cosa les seues propietats hauran de ser òptimes per a aquest ús després del tractament a què siga sotmés. La documentació sol·licitada es rep en data 23 de novembre de 2004, en la qual s'indica que el tractament a què se sotmetrà el purí en fosses consistirà en l'aplicació d'un activador biològic degradador de purins i desodorant, aplicant-se generalment una vegada cada cicle, periodicitat que es modificarà basant-se en les indicacions d'ús del tractament seleccionat.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable arquitecte municipal.
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Autorització prèvia de la COPUT. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, queda condicionat al compliment de no superar la capacitat productora del grup al qual pertany l'explotació (2) i sempre que no existisquen sol·licituds d'altres interessats, i en aquest cas es tindrà per caducitat (després de requeriment previ) l'autorització d'aquest transcorregut un any sense exercir el seu dret.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normes subsidiàries municipals.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits, de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una succinta descripció del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on s'exerceix l'activitat, passant a descriure els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, aigua, sòl, vegetació, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb predomini de vinya, cereals, oliveres i ametlers i explotacions ramaderes.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics I presència d'animals principalment.
  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per vessament superficial o percolació de purins.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, identificats en l'estudi d'impacte ambiental són:
  
- Sobre l'aire, per contaminació física associada a l'emissió de gasos, emissió de partícules sòlides en suspensió, o per contaminació química, associada a l'emissió de composts contaminants relacionats amb la combustió en vehicles en la fase de construcció, o per fermentació del purí.
  
- Sobre l'aigua, per modificació de les seues característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània, com a conseqüència de la presència de materials solts fàcilment erosionables, lixiviació del fem o purí i abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus.
  
- Sobre el sòl, per alteració de les propietats físiques, químiques i biològiques d'aquest, per compactació, erosió, pèrdua de permeabilitat, etc., que tenen lloc durant la fase d'obres.
  
- Sobre la vegetació, per pèrdua d'aquesta, que en la parcel·la on se situarà l'explotació, correspon actualment a cultiu de vid.
  
- Sobre la fauna, per degradació d'hàbitats i alteració de pautes de comportament.
  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu d'importància, que permet obtenir una valoració qualitativa dels diferents impactes, i obtenir una valoració general dels impactes, positiva. A continuació, s'han proposat les mesures correctores necessàries.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat mesures correctores tant en la fase de construcció com en la de funcionament, entre aquestes últimes s'inclou les següents:
  
- Se sotmetrà el purí a tractament microbiològic, aplicat directament en fosses, de manera que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, disminuïsca l'emissió d'olors, i en millore les propietats com a adob orgànic.
  
- Es disposarà de tanca perimetral en l'explotació.
  
- Es col·locarà en buits de finestres tela antiocells, de manera que s'impedisca l'accés de vectors en l'interior d'aquesta.
  
- Es disposarà de sistema a pressió per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació, basat en l'ús d'una motxilla amb desinfectant.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
El programa de vigilància ambiental, dirigit a controlar els possibles impactes sobre el medi, mitjançant la comprovació periòdica del compliment i l'efectivitat de les mesures correctores proposades, farà especial insistència a revisar periòdicament l'estat de la tanca perimetral i portes d'accés a l'explotació, comprovació de l'estat i possibles ruptures de la tela antiocells col·locada en les finestres, a fi d'evitar l'entrada d'animals com les rates, vectors de malalties, assegurar la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire interior de la nau, comprovació de l'estanquitat dels canals de recollida de purins, veure que no hi haja fissures en els murs.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la granja porcina, situada al terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Nieves Latorre Escamilla, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:
  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també de les fosses de purins.
  
- S'haurà d'utilitzar un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant, amb llum de malla reduïda de manera que complisca les funcions per a les quals es destina.
  
- S'haurà de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- El purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que millore les propietats d'aquest com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la seua manipulació o se substituirà per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquest. Amb aquest fi, s'haurà de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- S'haurà de realitzar un balanç de nutrients en les parcel·les on s'aplica el purí com a adob orgànic, de manera que s'evite la contaminació de sòls o aqüífers.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No es podrà superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar-ne les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- S'haurà de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martí.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 144/04-AIA.
  
Títol: Pla de reforma interior Almarch de Colomer del terme municipal de Xixona.
  
Promotor: Ajuntament de Xixona.
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge i Ajuntament de Xixona.
  
Localització: Al nord-est del nucli urbà, limitant al nord amb el camí del Cementeri, a l'est pel sector IV del SUNP, al sud pel carrer metge Manuel Mariana Uriarte del sòl urbà, i a l'oest per la prolongació del carrer José María Samper resta del sòl urbà del barri de l'Almarch.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
L'objecte del projecte és crear un nou sector de sòl urbanitzable d'ús residencial, amb una superfície de 33.527 m².
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
El sector presenta ordenació detallada, incloent un equipament educatiu i una previsió de 132 nous habitatges, resultant compatibles els usos comercials, hotelers, terciaris i dotacionals. L'edificabilitat màxima per a l'ús característic ascendeix a 16.462 m² sostre (1'99 m² sostre/ m² sòl). La densitat màxima és de 68 habitatges per hectàrea.
  
L'àmbit d'afecció es correspon, segons el document d'homologació, en part amb sòl urbà d'ús dotacional, part amb sòl urbanitzable d'ús global residencial, i part amb una xicoteta illa de sòl no urbanitzable rodejada d'infraestructures i teixit urbà, pel vigent instrument de planejament, del qual no s'indica quan va ser aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.
  
La xarxa primària a càrrec del sector ascendeix a 18.583 m², tots ells destinats a zona dotacional educativa. La xarxa secundària la constitueixen la zona verda amb 2.537 m² i el viari amb 4.147 m².
  
3. Alternatives
  
El Pla de reforma interior tramitat no presenta alternatives tècniques.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
L'Ajuntament de Xixona va remetre en data 11 de maig de 2004 l'estudi d'impacte ambiental, la documentació urbanística, informe de l'arquitecte municipal i còpia dels edictes d'informació pública referent al Pla de reforma interior Almarch de Colomer del terme municipal de Xixona, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
En data 28 de juliol de 2004, l'Ajuntament va remetre certificat d'aprovació provisional i el resultat del tràmit d'informació pública.
  
L'estudi d'impacte ambiental del Pla de reforma interior Almarch de Colomer, juntament amb la resta de la documentació tècnica, es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4711, de data 12 de març de 2004, i en el diari Información, de data 13 de març de 2004, no havent-se presentat al·legacions al respecte durant el termini d'informació pública, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Xixona.
  
2. Peticions d'informes i documentació complementària
  
Durant la tramitació de l'expedient s'ha requerit a l'Ajuntament de Xixona, en data 7 de juliol de 2004, la remissió del certificat d'aprovació provisional i el resultat del tràmit d'informació pública, incloent còpia de les al·legacions que hi haguera si és el cas, per a poder procedir a la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
En data 29 de novembre de 2004 l'Ajuntament va remetre a aquesta Conselleria informes emesos pel cap de distribució d'Aquagest Levante, SA, com a empresa concessionària del servei municipal de proveïment d'aigua potable i clavegueram de Xixona, tot això a efectes de justificació de disponibilitat de recursos hídrics suficients i capacitat de tractament de les aigües residuals.
  
Afeccions legals
  
El camí ramader núm. 24 assagador de Xixona a l'Avió, d'amplada legal 10 m, es troba afectat per l'actuació en incorporar-lo dins del sector i considerar-lo com a superfície de vials de la xarxa secundària. S'aplicarà la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, i d'haurà de representar gràficament el camí ramader i no computar-lo a l'efecte urbanístic.
  
Consultades altres possibles afeccions legals del projecte no s'ha observat relació directa d'aquest sobre llocs d'interés comunitari, microreserves, llits naturals d'aigua, cavitats, forests d'utilitat pública i jaciments arqueològics.
  
Consideracions ambientals
  
L'actuació que es pretén desenvolupar s'enclava en un paratge agrícola de secà amb la presència d'hivernacles i edificacions que han transformat severament l'àmbit del sector. Així mateix, es troba al costat de sectors urbans i urbanitzables, per la qual cosa el nou sector és el resultat d'un creixement natural del nucli urbà.
  
Les principals afeccions ambientals que es generen amb el desenvolupament proposat seran el consum de sòl agrícola, que es troba en estat d'abandó, el consum de recursos i la generació de residus. Atés el creixement moderat que preveu el sector i les condicions de connexió previstes amb el sòl urbà confrontant, les afeccions ambientals es consideren moderades i són fàcilment corregides mitjançant mesures senzilles que preveu l'estudi d'impacte ambiental.
  
La zona verda que preveu el sector serà revegetada parcialment per oliveres existents en les parcel·les afectades per l'actuació.
  
El camí ramader núm. 24 assagador de Xixona a l'Avió, d'amplada legal 10 m, es veurà afectat i s'hauran de tenir en compte les consideracions que al respecte estime la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
El projecte comporta un increment de la demanda hídrica per a consum humà respecte de la situació actual. En la documentació presentada s'ha aportat informe expedit per òrgan amb competències en la matèria de distribució de recursos hídrics on s'informa favorablement la suficiència de proveïment d'aigua potable per als desenvolupaments urbanístics previstos.
  
Respecte de la depuració de les aigües residuals, es desprén finalment la intenció de connectar amb la xarxa de sanejament del sòl urbà confrontant, informant-se favorablement per Aquagest Levante, SA, en considerar que les infraestructures de sanejament projectades són prou per a absorbir els cabals d'aigües residuals que es puguen generar.
  
Entre la documentació tramitada no es troba l'informe favorable de la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
L'estudi d'impacte ambiental conté un programa de vigilància ambiental, que haurà de ser controlat per l'Ajuntament. Aquest programa estableix els indicadors que permeten avaluar l'impacte, no obstant això es desconeixen els valors llindars, freqüència del control ambiental i mesures a adoptar en cas de ser necessari.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat mitjançant Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla de reforma interior Almarch de Colomer del terme municipal de Xixona (Alacant), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental duent-se a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el seu programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establits en l'apartat segon d'aquesta resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. El tractament urbanístic del camí ramader núm. 24 denominat Cabanera de Xixona a l'Avió, d'amplada legal 10 metres, bé de domini públic de la Generalitat Valenciana, s'ajustarà a allò que s'ha regulat per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, havent de ser respectat en tot el seu traçat i amplada, i són els usos sobre aquest els definits en l'esmentada disposició. En cap cas podrà computar-se a l'efecte de dotacions.
  
2. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, i obtenir l'informe favorable en relació amb el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.
  
3. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable i la capacitat de depuració de l'EDAR a la que es pretén connectar els col·lectors d'aigües residuals.
  
4. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la seua legislació sectorial i si és el cas a la planificació que en desplegament del Pla integral de residus establisca la Generalitat Valenciana.
  
5. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.
  
6. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de la zona verda prevista en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.
  
7. S'hi aplicaran totes i cadascuna de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental que no entren en contradicció amb les proposades en els epígrafs anteriors d'aquesta declaració, havent d'incorporar aquestes en les normes urbanístiques i en els plans d'ordenació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.