Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5692, del 31-01-2008 (2008/1043)

RESOLUCIÓ de 19 de desembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponent als municipis Gata de Gorgos, Manises, Vilamarxant i l'Alcora.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5692

Data del DOGV
:   31-01-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/1043


Data del document
:   19-12-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Vilamarxant
    * Manises
    * Alcora, l'
    * Gata de Gorgos
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 19 de desembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponent als municipis Gata de Gorgos, Manises, Vilamarxant i l'Alcora. [2008/1043]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 124/06-AIA Gata de Gorgos, 349/06-AIA Manises, 388/06-AIA Manises, 084/05-AIA Manises, 143/05-AIA Vilamarxant i 347/33-GZF J'Alcora, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 19 de desembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 124/5020-JAB  
Títol: Pla especial Costeres per a reserva de sòl dotacional esportiu-recreatiu de Gata de Gorgos  
Promotor: Ajuntament de Gata de Gorgos  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Gata de Gorgos i CTV  
Localització: Terme municipal de Gata de Gorgos  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objecte del projecte és aconseguir la reclassificació del sòl no urbanitzable comú per a crear una reserva de sòl dotacional per a ús equipament esportivorecreatiu, destinat al desenvolupament d'infraestructures esportives com ara camps de futbol, piscina municipal i altres equipaments esportius.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Els terrenys objecte de nova ordenació es troben classificats actualment per les normes subsidiàries de Gata de Gorgos com a sòl no urbanitzable comú, i es corresponen amb una zona agrícola, amb cultius de secà, predominant el cultiu d'ametlers, parcialment abandonats.  
La superfície total afectada és de 23.830,49 m², amb una forma predominantment rectangular, que es destinarà a la construcció d'un camp de futbol, un camp de futbol 7 i una piscina, i s'hi autoritza exclusivament el tipus d'edificació aïllada, i és obligatòria una reculada no inferior a 5 metres dels límits i amb una edificabilitat neta sobre rasant de la parcel·la d'1m²/m², la resta de la parcel·la es destina a espai lliure enjardinat, aparcament, etc.  
Com a usos compatibles es defineixen els següents:  
Dotacional: equipaments per a educació ambiental i qualsevol altra dotació que no interferisca negativament en les definides com a usos principals.  
Habitatge: s'autoritza aquest ús amb destinació exclusiva al personal encarregat del funcionament o vigilància de les instal·lacions, fins a un màxim d'un 2% de la superfície destinada a l'ús principal.   
Terciari: oficines al servei d'instal·lacions i terciari general vinculat a les dotacions.  
Els terrenys es troben situats als voltants del nucli urbà, separats d'aquest per la via del ferrocarril Alacant-Dénia, en una zona annexa a la zona dotacional esportiva que existeix en l'actualitat, i afecta les parcel·les contigües al pavelló cobert i a l'institut d'ensenyança secundària. Està delimitada per:  
Nord: camí públic 9011  
Sud: sòl urbà Ciutat Jardí  
Est: sòl no urbanitzable comú  
Oest: sòl no urbanitzable comú dotacional  
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, el promotor justifica la ubicació per la proximitat a la zona esportiva actual (pavelló esportiu) i a l'institut d'ensenyament secundària, contactant d'aquesta manera amb la zona dotacional amb els mateixos usos i oferint al mateix temps usos complementaris. En segon lloc, perquè la proposta triada presenta una perfecta connexió a les instal·lacions urbanes existents, és a dir, accés rodat, clavegueram, aigua potable, electricitat, telefonia, etc.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 12 d'abril de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territori d'Alacant va remetre una còpia del document d'estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu i documentació tècnica relatiu al Pla especial Costeres per a reserva de sòl dotacional esportiu-recreatiu de Gata de Gorgos, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOGV núm. 5115, de 17 d'octubre de 2005, i en el periòdic Levante-EMT de data 5 d'octubre de 2005.   
Durant el període d'informació pública es va presentar una al·legació, que no era de caràcter ambiental, segons consta en els certificats emesos per la secretària general de l'Ajuntament de Gata de Gorgos, acompanyat en l'expedient administratiu pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 29 de novembre de 2005.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 7 d'abril de 2006, s'emet requeriment de documentació a l'Ajuntament de Gata de Gorgos perquè remeta la documentació següent:  
- Informe la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, segons determina la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de recursos hídrics, motivat per l'actuació, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, segons estableix l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- Informe de l'entitat gestora de l'EDAR sobre la capacitat d'aquesta per a absorbir les demandes generades per l'actuació que es projecta.  
En contestació a aquest requeriment de documentació, la mercantil Gestión de Infraestructuras Medioambientales del Mediterráneo, SA, com a agent urbanitzador, presenta la documentació següent:  
1. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 4 d'octubre de 2006, en el qual s'informe el següent:   
«...Després de l'oportú examen de la documentació aportada es comprova que sí que s'efectua informe arqueològic i es comprova l'existència de construccions arquitectòniques en l'àmbit d'actuació.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic tan sols hi ha alguns marges de pedra en sec que conformen els bancals.  
Per la qual cosa, vist el precepte indicat, i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el Pla especial Costeres per a reserva de sòl dotacional destinat a equipament esportivorecreatiu i document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental del referit pla especial.  
Aquest informe es contrau a aquest estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literal i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cadascuna de les pàgines del document, en prova de conformitat, amb l'exprés advertiment que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produeixen variacions respecte de la proposta ara informada, haurà de sotmetre's aquesta de nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.»  
2. Informe de la mercantil Aguagest Levante, SA, com a empresa gestionadora del servei municipal de proveïment domiciliat d'aigua potable de Gata de Gorgos, la qual informa del següent:  
«...Que segons les dades de demanda prevista per al subministrament d'aigua potable al futur Pla especial Costeres per a reserva dotacional esportivorecreatiu de Gata de Gorgos, hi ha en el proveïment disponibilitat de cabals suficients per a garantir-ne el subministrament, sense detriment dels usos actualment existents»  
3. Informe de l'EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Gata de Gorgos per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla especial Costeres per a reserva de sòl dotacional esportivorecreatiu del municipi de Gata de Gorgos (Alacant), de data 22 de maig de 2006, el qual informa del següent:  
«...Conclusió:  
Pel que assenyala anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals generades per les seues actuacions mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia i vaja a sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic de sanejament i depuració, aquesta entitat de Sanejament d'aigües informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de Gata de Gorgos de les aigües residuals generades pel Pla especial Costeres per a reserva del sòl dotacional esportivorecreatiu sempre que es complisquen els següents condicionants...»  
Sol·licitud d'informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT i PGOF, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
Respecte a la xarxa Natura 2000, encara que el projecte no se situa directament sobre un espai protegit, sí que es troba en el límit del PORN del Motgó, qualificada la zona com a B.5. Àrees d'expansió urbana preferent, i està regulat pel Decret 180/2002, de 5 de novembre, del Govern valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó.  
Després de consultar la cartografia temàtica d'ordenació del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'han detectat àrees inundables susceptibles de protecció que afecten la zona objecte de l'actuació.  
L'àmbit de l'actuació es veu travessat per una línia de mitjana tensió que hi transcorre, sobre la qual l'estudi d'impacte ambiental no dóna solució.  
Dins de l'àmbit d'actuació, no hi ha llits o barrancs entesos com a tals de manera que puguen entendre's subjectes al que disposa la Llei 25/1998, de 2 d'agost, d'aigües, i el Reial decret 1849/1986, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic.  
Una vegada consultada la xarxa de camins ramaders del municipi, la parcel·la en estudi no es veu afectada per cap dels camins ramaders que creuen el terme, i no s'ha d'atendre a la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que els terrenys objecte de reclassificació es troben en una zona caracteritzada per ser el típic agrícola, consistent en cultius de secà d'ametlers i vinya i una xicoteta superfície de terreny sense cultivar actualment, i que en èpoques s'ha dedicat al cultiu d'hortalisses.  
En l'àrea d'estudi està compost per sòls profunds, que per les seues característiques, són els més intensament utilitzats per a usos agrícoles i es desenvolupen sobre col·luvions recents. Abunden els dipòsits col·luvials, i es tracta generalment de sòls rics en matèria orgànica en els nivells superiors.  
Les aigües subterrànies presenten una vulnerabilitat mitjana a la contaminació d'aqüífers.  
Respecte a la fauna, la zona d'estudi representa una àrea de vol per a moltes espècies d'aus típiques el medi agrari i a més, a causa del contacte amb el nucli urbà, també presenta espècies lligades a aquest. S'haurà de tenir en compte el que disposa el capítol V del Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó pel que fa a la protecció de la fauna i els hàbitats faunístics.   
El clima de la zona objecte d'estudi és de tipus mediterrani sec, caracteritzat per la suavitat de les temperatures i l'escassetat de precipitacions al llarg de tot l'any, especialment durant l'època estival. Les temperatures són bastant suaus tant a l'hivern com a l'estiu.  
El paisatge de la zona d'estudi, és el paisatge agrícola típic del municipi, consistent en cultius de secà. Es tracta d'una zona plana, de pendent suau i envoltada actualment en el costat oest d'aquesta, per edificacions de recent construcció, com són el pavelló cobert, l'institut d'ensenyament secundari, el centre de salut.   
Hi ha una línia aèria de mitjana tensió la traça de la qual discorre pel sector i, sobre el qual, l'estudi d'impacte ambiental no dóna cap solució.  
El nombre d'habitants de Gata de Gorgos oscil·la al voltant de 5.379. El sector serveis té un paper important en l'economia local, amb una activitat industrial associada de magatzems, i queda l'agricultura com un sector de poca importància.  
Respecte al proveïment d'aigua potable i el tractament de les aigües residuals, fins i tot en tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, s'estima adequat, per estar projectada la construcció d'una piscina municipal, una major demanda d'aigua.  
L'evacuació de les aigües residuals es durà a terme a través de la xarxa de clavegueram municipal.   
Pel que fa als residus sòlids inerts generats durant la fase d'execució, l'estudi d'impacte ambiental afirma respecte als residus d'obra que aquests seran gestionats de la forma correcta, i seran enviats a l'abocador autoritzat més pròxim. Respecte als residus sòlids urbans, es preveu realitzar la gestió d'aquests incorporant-la a la gestió ja existent al municipi.  
Les principals mesures correctores es basen en la correcta gestió dels residus, el control de la contaminació sobre el medi físic i la minimització dels impactes ambientals detectats, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial Costeres per a reserva de sòl dotacional esportivorecreatiu de Gata de Gorgos, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants  
1. Haurà de complir amb els condicionants establits en l'Informe de la EPSAR per a la connexió al sistema públic de sanejament i depuració de les aigües residuals generades per l'actuació en l'EDAR de Gata de Gorgos.  
2. L'Ajuntament haurà d'exigir a l'agent urbanitzador, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
3. Haurà de presentar autorització de l'empresa dedicada a la distribució i transport d'energia elèctrica, per a l'adequació de la línia de mitjana tensió que travessa l'àmbit de l'actuació.  
4. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
5. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a la recollida dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
6. D'acord amb l'article 10 del Decret 180/2002, de 5 de novembre, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó, haurà d'obtenir-se informe favorable de l'òrgan de gestió de l'espai natural per a les activitats projectades. El sentit de l'esmentat informe serà vinculant a l'efecte d'autoritzar, condicionar o prohibir la realització d'aquestes activitats, tot això sense perjudici de l'exercici de les competències i funcions pròpies conferides als diversos òrgans administratius per la legislació d'aplicació al cas.  
7. Les noves infraestructures del Pla especial Costeres hauran d'adequar-se amb el que disposa l'article 34 del Decret 180/2002, de 5 de novembre, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó.  
8. D'acord amb l'article 32.3 del Decret 180/2002, de 5 de novembre, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó, pel que fa a la prevenció de la contaminació acústica i lumínica, s'hauran d'adoptar les mesures dirigides a reduir l'impacte lumínic i acústic continguts en les ordenances municipals i les promogudes per aquesta conselleria per a aquest efecte.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 349/5530-IAQ  
Títol: Pla especial de reserva de sòl dotacional sanitari (hospital comarcal)  
Promotor: Ajuntament de Manises  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme   
Localització: Parcel·les 61, 62, 63, 64, 65, 86, 95, 98, 102, 104, 155, 9012, 9013, 9014 i 9015, del polígon 9, del terme municipal de Manises.   
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
Es pretén la creació de sòl dotacional per a la construcció del futur hospital comarcal, en una àrea de sòl compresa entre l'antiga línia fèrria València - Riba-roja, el terme municipal de Quart de Poblet i el C P Joan Fuster; que constitueix en l'actualitat, una bossa de sòl residual entre diverses àrees ja urbanitzades i consolidades o de pròxima urbanització.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Els terrenys objecte de reserva dotacional, d'aproximadament 24.717 m² de superfície, estan constituïts per les parcel·les 61, 62, 63, 64, 65, 86, 95, 102, 104, 155, 9012, 9013, 9014 i 9015; del polígon 9 del terme municipal de Manises; els esmentats terrenys mantenen la classificació de sòl no urbanitzable (classificat com a tal pel vigent Pla general d'ordenació urbana de Manises, aprovat definitivament el 22 de desembre de 1985), i adquireixen, mitjançant l'aquest pla especial, la qualificació d'equipament sanitari. El règim urbanístic d'aquest sòl serà el mateix que el del sòl no urbanitzable comú; a excepció, de permetre's l'ús assistencial.  
Els límits de l'àrea objecte d'aquest projecte (les coordenades UTM dels quals són 71916321- 4374025 i 71919191- 010422628) són els següents:  
- Al nord i a l'est: via de circulació (antiga via del tren)  
- A l'est: l'ampliació del parc del Carme (Parc del Ferrocarril) i el carrer de vianants provinent del municipi de Quart de Poblet  
- Al sud: el límit amb el terme de Quart de Poblet, séquia de Quart i terrenys de l'IZAR  
- A l'oest: terrenys adjacents al C. P. Joan Fuster.   
3. Alternatives  
Tot havent-se analitzat les variables necessàries per a la implantació d'una infraestructura sanitària d'aquestes característiques (superfície de terreny necessària, accessibilitat i comunicació existent, i no-afecció a espais naturals i sòls agrícoles productius), s'ha considerat que la solució adoptada, enfront d'altres possibles alternatives, reunia les condicions més idònies d'acord amb les característiques pròpies d'aquest projecte.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit   
En data 10 d'octubre de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, expedient administratiu i certificat de l'aprovació provisional pel Ple de l'Ajuntament (a data 27 de juliol de 2006) i certificació del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat de documents; incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOGV núm. 5269, de 30 de maig de 2006 i en el periòdic Las Provincias de data 21 d'abril de 2006.   
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en els certificats emesos per la regidora d'Urbanisme (17 de juliol de 2006) i del secretari de la Comissió (de 25 de juliol de 2006) de l'Ajuntament de Manises, acompanyat en l'expedient administratiu pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 27 de juliol de 2006.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de Manises informació o documentació complementària   
Informes sectorials  
- Segons la Cartografia temàtica, al nord de l'àrea objecte del pla especial hi ha una zona reduïda que presenta un risc d'inundació de nivell 1, definit per una freqüència d'inundació alta (25 anys), i un calat alt (< 0.8 m).   
Al seu torn, en l'estudi remés es fa referència al projecte de canalització del barranc del Salt de l'Aigua, per a evitar situacions d'acumulació temporal d'aigües; atés que en l'actualitat, presenta una deficient capacitat d'evacuació hidràulica dels diferents cabals, pel fet que en ell, es troben plantacions hortofructícoles, com també infraestructures de pas, que originen en certa manera inundacions als voltants d'aquest.   
Per això, en data 25 d'octubre se sol·licita informe el Servei d'Ordenació Territorial d'aquesta conselleria, respecte a la zona del sector que presenta el risc d'inundació anteriorment descrit.   
El 13 de novembre es rep informe efectuat per l'esmentat servei en què es considera, entre altres qüestions, basant-se en l'article 22.2 de la normativa del PATRICOVA, que en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació, es prohibeixen, entre altres usos, els equipaments estratègics (centres sanitaris). Així mateix, es determina el següent: Atés que el sòl del pla especial es troba parcialment afectat per risc d'inundació, i en absència d'un estudi d'inundabilitat que justifique que el tram afectat per risc d'inundació del PATRICOVA deixe de tenir la condició d'inundable, l'emplaçament de l'hospital comarcal haurà de situar-se en la zona de sòl sense risc d'inundació, i destinar-se la zona inundable del pla especial a zona verda o a espais lliures d'edificació.   
Afeccions legals  
- En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'administració.   
- Segons l'Ordre de 16 d'octubre de 1967, per la qual s'aprova la classificació dels camins ramaders existents al terme municipal, es distingeixen dos camins ramaders:  
- Sendera de Chimenetes  
- Sendera de Carasols  
No obstant això, no es troba cap d'ells afectat pel desenvolupament d'aquest pla especial.  
- Després d'efectuar consulta de la cartografia temàtica d'ordenació del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), sí s'ha detectat dins de l'àmbit de l'actuació, una zona inundable susceptible de ser protegida; i es desenvolupa aquest aspecte en l'apartat referent a la sol·licitud d'informes sectorials, atés que en referència a aquest risc s'ha efectuat consulta al Servei d'Ordenació Territorial d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge.  
- En l'estudi d'impacte ambiental remés no s'han proposat mesures preventives amb l'objecte d'evitar la possible afecció a béns patrimonials susceptibles de poder aparéixer durant l'execució de les actuacions proposades; més encara tenint en compte els nombrosos jaciments arqueològics, elements arquitectònics i etnològics inventariats al municipi. No constant, en cap cas en l'expedient remés, el corresponent informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com es regula en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.   
- La séquia de Vara de Quart es localitza en l'extrem sud-oest del sector, fora de l'àmbit del pla; localitzant-se en l'interior de l'àmbit d'estudi algunes séquies de menor entitat.   
Consideracions ambientals  
- Els terrenys sobre els quals es desenvolupa aquest pla especial, se situen al sud-est del terme municipal, limitant amb el nucli urbà de Manises, en les proximitats del barri del Carmen; en les proximitats del límit municipal de Quart de Poblet.   
Es tracta d'una zona antropitzada, situada a la vora de la zona urbanitzada de Manises i en les proximitats d'una àrea industrial completament consolidada, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental.   
- Els usos actuals del sòl sobre els quals es projecta l'actuació són de dos tipus,:   
- Majoritàriament són terrenys erms, ocupats anteriorment per terres de cultiu, sense cap ús actualment.  
- Xicotetes parcel·les de cultiu d'hortalisses, localitzades al nord del sector, destinades a l'autoconsum, per la qual cosa no presenten una finalitat d'explotació agrícola productiva.  
- En l'extrem nord, es localitza una reduïda àrea dedicada a cultius de regadiu, concretament cítrics de producció.  
- Per la qual cosa cal destacar que la capacitat agrològica que presenta en l'actualitat l'àrea és molt poc significativa.  
- Consultada la Cartografia temàtica d'aquesta conselleria, l'àrea d'estudi no presenta cap risc associat a l'erosió (potencial ni actual), inestabilitat de vessants, o risc sísmic. Únicament es detecta un risc de vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers mitjà.   
- La fauna present en l'àrea presenta un marcat caràcter antròpic, estant les escasses espècies existents adaptades a la presència humana. Tampoc s'hi detecta l'existència d'espècies faunístiques que revisten una especial protecció, atés l'alt grau d'antropització i desnaturalització dels terrenys que constitueixen el sector que s'ha de desenvolupar.   
- El vial que travessa d'oest a est el terme municipal (derivat de l'actuació de desmantellament i soterrament de les antigues vies del tren de rodalia València - Riba-roja del Túria), i que és tangent a l'àrea del pla especial; garanteix l'accessibilitat a aquesta zona. Així mateix, també es preveu l'ampliació de les connexions amb l'entorn, derivat de la creació d'una estació limítrofa a l'emplaçament avaluat, prevista en el projecte de la línia 5 (Port - Aeroport) del metro de València.  
- En el terreny on pretén implantar-se l'ús dotacional, pel fet de no existir cap carrer, ni trànsit als voltants, l'impacte acústic existent és molt baix. Els futurs nivells de contaminació acústica vindrien donats pel mateix trànsit que es genere derivat del vaig vial pròxim, com també dels usuaris del nou hospital. Paral·lelament, la construcció en les proximitats d'una estació de metro, permetrà que el trànsit siga menor.   
- Respecte al proveïment d'aigua potable i el tractament de les aigües residuals, fins i tot en tractar-se d'un ús dotacional, en principi no es preveu un increment de la població resident ni estacional. No obstant això, sí s'estima adequat, per la importància i característiques de l'ús hospitalari de caràcter comarcal, suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals.   
No s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, com es preveu realitzar l'evacuació de les aigües residuals que es generen al futur hospital, ni s'adjunta l'informe favorable de l'organisme de conca competent o d'entitat col·laboradora autoritzada, referent a la disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de l'aigua derivat de la implantació de l'ús previst, basant-se en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- S'han identificat, de manera molt general, les accions susceptibles de generar impacte, derivades de la construcció de les instal·lacions necessàries per a l'exercici de l'activitat, identificant-se:   
- Les accions o activitats susceptibles de generar impacte durant la fase de construcció són:   
- Moviment de terres  
- Moviment de maquinària pesant  
- Processos de transport, càrrega i descàrrega de materials  
- Generació de residus  
- Mà d'obra  
- Reposició de serveis  
- Expropiacions  
- Els factors ambientals susceptibles de rebre l'impacte durant la fase de construcció, serien fonamentalment els següents:   
- Sòl: Les afeccions es deriven de la generació de residus, especialment aquells amb categoria de perillosos, que poden produir contaminació del sòl; i els moviments de terra generats, relacionats principalment amb l'obertura de rases per a la provisió de diverses infraestructures de caràcter subterrani) (xarxa de proveïment d'aigües, xarxa de sanejament, xarxa de distribució d'energia, enllumenat públic, telefonia i gas natural).  
- Atmosfera: Com a conseqüència de la possibilitat de produir un increment en l'emissió de partícules en suspensió, i que poden resultar sedimentables.   
- Soroll: La generació de sorolls derivats de la utilització de maquinària pesant, i el transport de maquinària per a l'abassegament de materials.   
Es considera que aquests impactes, propis de l'execució de noves infraestructures, qualificats com a negatius, però moderats i compatibles, poden reduir-se amb l'adopció de determinades mesures correctores.   
Entre les mesures protectores i correctores proposades en l'estudi d'Impacte ambiental remés, per a la fase de construcció, poden destacar-se les següents, en relació amb el factor ambiental susceptible de ser afectat:   
- Sòl:  
- Gestió adequada dels residus inerts generats: Els residus inerts, runes, i materials sobrants, s'hauran de transportar a un abocador controlat; i aquells que es consideren més adequats, s'hauran de reutilitzar en obres de restauració, condicionament i farciment o amb fins de construcció, d'acord amb el que disposa el Decret 200/2004, d'1 d'octubre.   
- Aplicació de solucions constructives que permeten la reutilització i reciclatge dels residus de construcció.  
- Condicionament de zones per al manteniment de la maquinària, evitant vessaments de contaminants en el sòl; gestionant-se adequadament els residus generats pel manteniment de la maquinària.  
Els serveis i servituds que resulten afectats per les obres, s'hauran de reposar, de manera que es mantinga el servei i s'originen les menors molèsties possibles.   
- Atmosfera:   
- Amb l'objecte de controlar l'emissió de pols i partícules ocasionades com a conseqüència del moviment de terres i de la maquinària, s'efectuarà el reg amb una certa freqüència, mitjançant camió-cisterna, de les superfícies de terra generades o sobre les quals s'estiga treballant.  
- Els abassegaments de materials s'hauran de situar fora de l'acció dels vents dominants, i si és possible, en llocs de reduïda visibilitat.   
- S'haurà d'efectuar un estudi de la circulació dels vehicles pesants, evitant en la mesura que siga possible, la congestió del trànsit de la zona i l'establiment de l'adequada senyalització dels trams afectats per les obres.  
- S'haurà de complir en relació a les emissions gasoses dels vehicles de motor, del que disposa la legislació vigent en la matèria.  
- Soroll:  
- La maquinària haurà d'estar dotada dels oportuns silenciadors quan així siga necessari.  
- S'haurà de complir a les determinacions i especificacions establides en la legislació vigent en matèria de contaminació acústica.  
- Respecte a la fase de funcionament de l'hospital es destaquen les mesures següents per a minimitzar en tot el possible, els possibles impactes ambientals susceptibles de generar-se:   
- Residus:  
- S'haurà de realitzar una correcta identificació, segregació i gestió de tots els residus, basant-se en la legislació vigent; concretament, en l'estudi es fa referència al Decret 240/1994, de 22 de novembre, del Govern valencià, pel qual s'aprova el reglament regulador de la gestió dels residus sanitaris (DOGV número 2401, de 5 de desembre de 1994).  
- S'haurà d'efectuar un pla de gestió de residus, distingint-se entre:   
- Residus generals assimilables a urbans  
- Residus sanitaris assimilables a urbans  
- Residus perillosos (sanitaris, químics i citostàtics)  
- Emissions:   
- Es considera la recomanació d'utilitzar combustibles com el gas natural, menys contaminant, respecte a la necessitat de produir aigua calenta sanitària i calefacció. Es considera, al seu torn, la conveniència de disposar d'un pla de manteniment i control de les instal·lacions, assegurant el bon funcionament d'aquestes.   
- Consum d'aigua:  
- Es considera la definició d'aquells indicadors referents al control de consums, que permeten la ràpida identificació de consums excessius; com també aquelles actuacions de manteniment de prevenció de fuites i pèrdues.   
- Respecte al programa de vigilància ambiental, s'indica de manera molt generalista, que s'efectuarà una comprovació dels impactes negatius prevists, com també un seguiment de les mesures correctores proposades, i la verificació d'impactes negatius no previstos.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de pla especial de reserva de sòl (3), creació de sòl dotacional, promogut per l'Ajuntament de Manises, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:   
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià; complint les determinacions que si és el cas continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant.  
2. D'acord amb l'informe emés pel Servei d'Ordenació Territorial d'aquesta conselleria, la reduïda zona (i així consta grafiat en la cartografia temàtica de la COPUT) situada al nord del sector que es troba afectada per risc d'inundació, i en absència d'un estudi d'inundabilitat que permeta establir majors consideracions respecte d'això, quedarà lliure d'edificació, destinant-se a zona verda; havent de ser recollida aquesta mesura en la documentació tècnica del pla especial i la seua corresponent normativa urbanística.   
3. Serà necessari acreditar, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent o d'entitat col·laboradora autoritzada, la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament de l'actuació plantejada; tal com es recull en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.   
4. Prèviament a l'execució del projecte serà necessari acreditar, davant de l'òrgan amb competència substantiva, el sanejament i depuració de les aigües residuals generades; acreditant-se la viabilitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR a la qual es pretenga connectar els col·lectors d'aigües residuals; o bé, mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia en l'hospital.   
5. Atés que l'àmbit d'actuació presenta una vulnerabilitat a la contaminació mitjana, i encara que aquest fet siga compatible amb l'ús que es pretén implantar, en el manteniment de jardins, i zones amb vegetació sense pavimentar, que utilitzen adobs, i que prevegen localitzar-se en l'àmbit de l'actuació, s'haurà de disposar d'un pla de manteniment que evite la contaminació per nitrats, emprant-se herbicides, pesticides i adobs de reduïda toxicitat i biodegradables.  
6. S'haurà de dur a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, havent de gestionar cada un dels residus generats d'acord amb les característiques fisicoquímiques d'aquests. Havent de definir una àrea on dipositar els contenidors destinats a aquest efecte, indicant les mesures que s'han d'adoptar per a evitar les possibles fuites, abocaments accidentals, vessaments, etc. que puguen produir-se durant l'emmagatzemament temporal d'aquests.  
7. L'Ajuntament haurà d'exigir a les empreses encarregades lliurar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
8. S'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Els esmentats treballs hauran de realitzar-se sobre una solera impermeable, acabada amb un pendent dirigit cap a una cuneta o canaló per a la recollida i abocament de les possibles fuites i vessaments a una cubeta impermeable. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
9. S'haurà d'optar per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en la zona verda del nou dotacional bé per a altres usos externs al projecte, com també en altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta. Definint-se en tot cas, el lloc i condicions d'emmagatzemament d'aquestes, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les seues condicions òptimes d'humitat i les característiques edàfiques d'aquesta.  
10. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental, en el document de síntesi i les labors de vigilància que corresponguen al programa de vigilància ambiental, s'hauran d'incorporar al preceptiu projecte d'urbanització i al de construcció de l'hospital; i es valoraran adequadament i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.  
València, 13 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 388-AIA/2006  
Títol: Modificació núm. 17 del PGOU de Manises  
Promotor: Ajuntament de Manises  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Manises, València  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objectiu principal és la modificació del PGOU de Manises per a reclassificar una superfície de 7.708,67 m² catalogats actualment com a sòl no urbanitzable protegit agrícola a sòl urbà per a ús dotacional educativocultural, necessari per a ampliar el Patronat Sagrada Família, atenent així la demanda de sòl dotacional que es manifesta al municipi.  
Es justifica el canvi de qualificació i classificació de la parcel·la annexa al Patronat Sagrada Família a fi de procedir-ne a l'ampliació i adequar-lo així a la normativa vigent de la conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El municipi de Manises pertany a la comarca natural de l'Horta Oest. Afronta al nord amb el municipi de Paterna, al sud amb Quart de Poblet, l'est amb Mislata i a l'oest amb Riba-roja del Túria.  
L'àmbit d'estudi es troba situat en una zona destinada tota ella a equipament escolar, entre el nucli urbà consolidat i el riu Túria, rodejat tot ell per zones consolidades.  
L'àmbit d'actuació té una superfície de 7.708,67 m², i està format per les parcel·les 213, 249, 250 i 251 del polígon 7 del cadastre de rústica.  
En l'estudi d'impacte ambiental no explica que consisteix l'ampliació del centre escolar ni tampoc aporten el projecte entre la documentació presentada.  
L'Ajuntament de Manises, en data 29 de novembre de 2006, envia informe de l'arquitecte del projecte, en el qual afirma que les parcel·les queden com a espais destinats a activitats de recreació i esportives.  
Els terrenys estan classificats actualment com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola i es proposa la de sòl urbà amb un ús dotacional privat, més concretament educativocultural.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental, després d'analitzar la destinació i l'estat actual dels terrenys afectats, conclou que el territori té una clara aptitud per a un ús potencialment dotacional, perquè no presenta condicions singularment favorables per a la implantació d'un altre ús.  
La solució queda condicionada per la necessitat ampliar el Patronat de la Sagrada Família, ja que es tracta d'una zona que afronta amb les instal·lacions actuals del col·legi, formada per una franja de terrenys tancats i que es troben envoltats per zones consolidades, per la qual cosa per a dur a terme la possible ampliació es justifica que aquesta només puga produir-se cap al nord-oest, ja que al sud, nord i est es troba amb la resta d'equipaments escolars i el nucli urbà residencial.  
Tramitació administrativa  
L'Ajuntament de Manises, per mitjà d'acord plenari de 26 de febrer de 2004, aprova provisionalment un pla especial de reserva de sòl pel qual es procedia a la creació d'una reserva de sòl dotacional, amb una superfície aproximada de 7.708,67 m². L'esmentat document proposa un canvi en la qualificació, passant de ser de protecció agrícola a comú.  
No obstant això, per aplicació de l'article 29 de la Llei 10/2004, de SNU, sobre l'excepcionalitat d'implantar en aquest tipus de sòls actuacions com les que ens ocupa, i en concordança amb l'article 33 de la mateixa llei, es procedeix a la reclassificació de sòl sotmetent-se l'expedient a la preceptiva avaluació de l'impacte ambienta d'aquest.  
En data 27 de juny de 2006, el Ple de l'Ajuntament de Manises aprova provisionalment la proposta de modificació puntual núm. 17 del PGOU de Manises. Es presenta certificat de l'acord plenari.  
En data 20 de novembre de 2006 es rep en la conselleria de Territori i Habitatge la documentació remesa per l'Ajuntament de Manises, sol·licitant que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.   
Informació pública  
En Ple, en sessió extraordinària, de l'Ajuntament de Manises celebrat el dia 23 de febrer de 2006 s'adopta, entre altres, l'acord per a sotmetre a la proposta de modificació puntual núm. 17 del PGOU de Manises a exposició pública. Es presenta un informe jurídic de sotmetiment a informació pública.  
La documentació es va exposar al públic en el DOGV núm. 5251 de 4 de maig de 2006 i mitjançant un anunci publicat en el diari Las Provincias del dia 27 de març de 2006.  
Resum d'al·legacions  
Es presenta informe jurídic de l'Ajuntament de Manises informant que durant el període d'informació pública no ha sigut presentada cap al·legació.  
Consultes  
L'Ajuntament de Manises sol·licita informe preceptiu als municipis limítrofs, com també a la conselleria de Cultura.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 24 de novembre de 2006, es realitza consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi sobre la possible inclusió del sector en l'àmbit territorial del futur parc natural del Túria.  
En data 24 de novembre de 2006 es requereix l'interessat perquè complete la documentació presentada amb:  
En compliment dels articles 22 i 23 del PATRICOVA, en el seu document de normativa urbanística, s'haurà de presentar l'estudi d'inundabilitat el contingut del qual ha d'ajustar-se a allò que s'ha definit en els articles 16 i 17 del mateix document. A més es presentarà còpia de l'informe favorable realitzat pel Servei d'Ordenació Territorial.  
No es descriu en què consisteix l'actuació que s'ha de realitzar. S'ha de presentar el projecte.   
S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
S'ha de presentar informe favorable sobre l'estudi de paisatge emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
S'ha de presentar estudi acústic segons l'article 25 de la Llei de protecció contra la contaminació acústica 7/2002, de 3 de desembre de 2002, o informe sobre aquest realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria.  
El sanejament i la depuració efectiva de les aigües residuals han de quedar garantits.  
Informes sectorials  
Informe del risc d'inundabilitat en relació amb l'ampliació d'un centre escolar situat al carrer Teruel, de Manises el promotor del qual és la parròquia de Sant Joan Baptista   
El Servei d'Ordenació Territorial, en data 29 de novembre de 2006, vista la documentació aportada en la mateixa data pel Departament d'Urbanisme de l'Ajuntament de Manises, informa el següent:  
En la reordenació de les instal·lacions existents, les parcel·les limítrofes per l'oest de sòl no urbanitzable, propietat de la parròquia de Sant Joan Baptista, afectades per risc d'inundació del PATRICOVA, queden com a espais lliures d'edificació destinats a activitats de recreació i esportives, per la qual cosa es compleixen les limitacions imposades en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació.  
L'autorització, si és el cas, d'aquesta activitat haurà de complementar a més de la restricció d'absència d'edificació en les esmentades parcel·les l'adopció de les condicions generals d'adequació de les edificacions establides en l'article 28.4 de la normativa:  
«A fi d'evitar l'efecte embassament i el consegüent perill de ruptura, les tanques i mur de tancament de la parcel·la seran permeables al flux d'aigua a partir de 40 cm d'altura i en tot el seu perímetre».  
Informe de l'arquitecte redactor del projecte d'ampliació de centre escolar situat a Manises, carrer Teruel i el promotor del qual és la parròquia Sant Joan Baptista.  
De data 27 de novembre de 2006, informa que:  
Que en el dia de la data es redacta el projecte de referència, sent l'objecte principal d'aquest la reordenació de les instal·lacions existents i l'adequació del centre a la normativa sectorial que li és aplicable.  
Les parcel·les limítrofes per l'oest, de propietat de la parròquia de Sant Joan Baptista, queden com a espais destinats a activitats de recreació i esportives.  
L'evacuació de les aigües pluvials i residuals d'aquestes parcel·les s'haurà de connectar, sense envair espais públics, a la connexió existent del centre a la xarxa de clavegueram municipal.  
Afeccions legals  
A continuació es comenten les diverses afeccions legals que haurien d'estar incloses en l'estudi d'impacte ambiental.  
1. Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits a la Comunitat Valenciana  
Al juliol de 2006, el Consell acorda iniciar el procés de declaració de parc natural del Túria i l'elaboració del PORN d'aquest espai natural. El futur parc comprendrà el tram del llit i riberes del riu Túria entre Pedralba i València. La declaració de parc natural es realitzarà el 31 de desembre de 2006. Part del terme municipal de Manises, està en l'àmbit territorial provisional del parc, per la qual cosa potser l'àmbit d'estudi estiga inclòs.  
Es realitza consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi sobre la inclusió o no del sector dins del futur parc natural. En l'actualitat, ja es va sotmetre a informació pública els límits del parc al juliol de 2006, però encara no està definit l'àmbit definitiu del parc natural, ja que pot ser modificat durant la tramitació.  
A la vista dels plànols de l'Ordre de 27 de juliol de 2006, per la qual s'acorda iniciar el procediment d'elaboració i tramitació del PORN del Túria i declaració del parc natural del Túria, la parcel·la 250 i 251 estan dins de l'àmbit territorial provisional, per la qual cosa el projecte haurà d'ateni-se a la normativa del PORN del parc natural del Túria.  
2. Forests  
No hi ha forests d'utilitat pública en la zona d'actuació.  
3. Domini públic hidràulic  
A uns 300 m al nord del sector, es troba el riu Túria. L'àmbit d'estudi es troba fora de la zona de policia del riu Túria.  
4. Camins ramaders  
Al municipi de Manises hi ha 2 camins ramaders, però cap travessa l'àmbit d'actuació del projecte.  
5. Patrimoni cultural  
Al terme municipal de Manises hi ha 22 jaciments arqueològics. Segons estableix l'estudi d'impacte ambiental, l'àmbit d'actuació no afecta cap d'aquests jaciments arqueològics.  
Es requerirà informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
6. Sòl forestal  
Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000), no hi ha sòl forestal en l'àmbit d'estudi. Al nord del sector, coincidint amb llit del riu Túria, hi ha sòl forestal, però està fora del sector.  
7. Incendis forestals  
No hi ha incendis registrats en el sector. Al nord es va produir un incendi l'any 2000, provocat per crema de fem, d'1,58 ha, però no afecta l'àmbit d'estudi.  
8. Risc d'inundació  
La pràctica totalitat de l'àmbit d'estudi està sotmés a risc d'inundació 5, segons la cartografia del Patricova. La normativa del Patricova no permet centres escolars en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació 5.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'acullen al punt 4 de l'article 22 del Patricova, perquè l'ampliació del Patronat Sagrada Família es pretén realitzar als voltants del mateix col·legi, i només pot realitzar-se cap al nord-oest, ja què al nord, sud i est es troba amb la resta d'equipaments escolars i nucli urbà residencial. Per tant, l'única ampliació possible ha d'efectuar-se cap a les parcel·les escollides, després de l'adopció prèvia de les mesures d'adequació de l'edificació que s'imposen.  
Es considera imprescindible elaborar un estudi d'inundabilitat a escala adequada per a esbrinar si es poden admetre decisions de planejament que s'aparten de les determinacions vinculants del Patricova. Per això es considera que l'estudi d'inundabilitat hauria d'haver sigut incorporat com un dels estudis bàsics de la modificació núm. 17 del PGOU de Manises, i se'ls sol·licita en el requeriment de data 24 de novembre de 2006.  
En absència d'un estudi d'inundabilitat que permeta majors consideracions, l'ampliació al Patronat Sagrada Família, quedarà lliure d'edificació. En l'informe de l'arquitecte redactor del projecte, de data 27 de novembre de 2006, afirma que les parcel·les queden com a espais destinats a activitats de recreació i esportives.  
El Servei d'Ordenació Territorial emet un informe de risc d'inundabilitat en data 29 de novembre de 2006 en el qual autoritza l'activitat si es preveuen les restriccions següents:  
- Absència d'edificació a les parcel·les.  
- Les tanques i el mur de tancament de la parcel·la hauran de ser permeables al flux de l'aigua a partir de 40 cm d'alçària i en tot el perímetre d'aquestes.  
Consideracions ambientals  
1. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades mitjançant la cartografia temàtica:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació: El risc de contaminació dels aqüífers en la zona d'actuació és alta. Són desaconsellables els usos industrials i residencials intensius. Els usos residencials extensius poden ser tolerats sempre que el sanejament i la depuració efectiva de les aigües queden garantits.  
- Risc de lliscament-despreniment: és nul.  
- Risc d'erosió actual: molt baix.  
- Risc d'erosió potencial: baix.  
2. Explotació dels recursos naturals  
En tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població residencial ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals.  
Igualment, la recollida de RSU no presenta cap inconvenient per als serveis de recollida del municipi.  
3. La fisiografia de la zona d'actuació està dominada per terrenys plans només alterats per la presència del llit del riu Túria.  
4. En l'àmbit d'estudi la vegetació que predomina són els cultius de regadiu, fonamentalment compost per cítrics i cultius hortícoles.  
A la vora dels cultius de rigor apareixen plantes nitròfiles, i als marges dels cultius, plantes generalment anuals que germinen diverses vegades al llarg de l'any.  
5. La zona d'actuació del projecte es caracteritza per la presència de terrenys que són en l'actualitat de condició rústica, si bé els usos agraris tradicionals als quals històricament han sigut destinats estan sent abandonats de manera progressiva i accelerada. Els motius són, la productivitat moderada, comparats amb altres del mateix terme municipal, i un altre seria que, el terreny agrícola, atesa la limitada extensió del terme municipal, ha esdevingut un actiu econòmic obsolet en el model de desenvolupament del municipi.  
6. Paisatge  
L'àrea del terme municipal de Manises que comprén en àmbit d'actuació posseeix unes característiques homogènies quant a tipologies de cultiu i paisatge. La zona d'estudi es caracteritza per la presència de parcel·les de cultius hortícoles i cultius de regadiu totes elles adaptades a la fisiografia del terreny.  
La Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, article 11, estableix l'obligatorietat de presentar un estudi de paisatge juntament amb plans d'ordenació del territori, els plans generals i els instruments de planificació urbanística.  
L'estudi de paisatge s'adjunta a l'estudi d'impacte ambiental com a annex. S'ha d'aportar l'informe favorable sobre l'estudi de paisatge.  
7. Mesures correctores.  
Les mesures que es presenten tenen com a missió evitar el deteriorament del medi biòtic, que podria ser perjudicat el fet de dur a terme l'actuació proposada. S'analitza la fase de construcció i la de funcionament, i s'apliquen totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació núm. 17 del PGOU de Manises (València), el promotor de la qual és l'Ajuntament de Manises, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'han de complir les condicions establides en l'informe del Servei d'Ordenació Territorial, de data 29 de novembre de 2006, relatiu al risc d'inundabilitat:  
- Absència d'edificació en les parcel·les.   
- A fi d'evitar l'efecte embassament i el consegüent perill de ruptura, les tanques i mur de tancament de la parcel·la seran permeables al flux d'aigua a partir de 40 cm d'alçària i en tot el perímetre d'aquestes.  
Aquestes mesures de l'informe del Servei d'Ordenació Territorial, han de ser recollides en la documentació tècnica de la modificació núm. 17 del PGOU de Manises i la normativa urbanística d'aquesta.  
2. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques en l'entorn de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
3. En el cas que les parcel·les estigueren incloses dins de l'àmbit territorial definitiu del futur parc natural del Túria, el projecte haurà d'atenir-se a la normativa del PORN del parc natural del Túria.  
4. S'ha de presentar l'informe favorable sobre l'estudi de paisatge, emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
Aquelles consideracions que es desprenguen de l'informe sobre l'estudi de paisatge seran considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
5. Els residus existents a la parcel·la hauran de ser retirats i gestionats d'acord amb la tipologia d'aquestes abans de la concessió de llicència municipal d'obres a l'empresa urbanitzadora.  
L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades lliurar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
7. residus que es generen en la fase de funcionament tant perillosos com no perillosos hauran de ser gestionats a través d'un gestor autoritzat d'acord amb la seua legislació sectorial.  
8. S'optarà per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terra realitzats, bé en la zona verda del nou dotacional bé per a altres usos externs al projecte. Es definirà el lloc i condicions d'emmagatzemament d'aquestes, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les condicions d'humitat i les característiques edàfiques d'aquesta.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 084/05-AIA  
Títol: Gestor de residus perillosos. Planta de recuperació de contenidors.  
Promotor: Paleplast SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Manises  
Localització: C/ Maestrat, 65, del polígon industrial la Cova, del terme municipal de Manises (València)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Es tracta del projecte per a la instal·lació d'una activitat de gestió de residus perillosos, en concret envasos plàstics i metàl·lics residuals.  
   
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat   
L'activitat industrial objecte del projecte presentat per Paleplast, SL consisteix en la gestió d'envasos residuals, en concret contenidors plàstics (PE) i bidons metàl·lics, que hagueren contingut substàncies que els cataloguen com a residus perillosos.  
La gestió proposada inclou la recollida, classificació, emmagatzemament temporal i el posterior tractament dels envasos residuals. El tractament dels envasos pretén aconseguir la regeneració d'aquests per a ser posteriorment reutilitzats de nou com a envasos.  
Per al desenvolupament de les activitats de gestió de residus s'ha triat una parcel·la del polígon industrial la Cova, del terme municipal de Manises. La parcel·la, de forma rectangular, té una superfície de 1.287 m² i és d'ús industrial. Els accessos a la parcel·la es duen a terme a través de dos patis descoberts situats en els costats menors del rectangle, de manera que un dóna al c/ Comtat i l'altre al c/ Maestrat. En la parcel·la se situen dues naus adossades que ocupen aproximadament 910 m², que en estar unides presenten una superfície útil comuna de 880 m².  
En les naus industrials, comunicades per un corredor central que les recorre longitudinalment, es poden diferenciar tres zones:  
- Una en què es du a terme l'activitat de reciclatge de palets i plàstics. És la nau que dóna al c/ Comtat.  
- Una altra en què es projecta la nova activitat de gestió de residus perillosos. És la nau que dóna al c/ Maestrat, i en ella se situen també les oficines i lavabos, comuns a ambdues naus.  
Respecte a aquesta última nau, es projecta una zona per a l'emmagatzemament d'envases residuals que s'han de tractar, una zona de tractament i, finalment, una zona per a l'emmagatzemament dels envasos tractats.  
Amb el tractament previst es persegueix la regeneració dels envasos residuals per a ser posteriorment reutilitzats de nou com a envasos. Després de la recollida, es du a terme la classificació prèvia en funció del tipus i material de fabricació de l'envàs (bidons/contenidors, plàstics/metàl·lics), i s'emmagatzema temporalment en la zona prevista amb aquest fi, a l'espera del posterior tractament.  
El tractament a què se sotmeten els bidons i contenidors residuals s'inicia amb el buidatge del contingut romanent que encara puguen presentar. Es taxa aquest contingut romanent en un 1% del volum de l'envàs. Es projecta emmagatzemar temporalment en recipients la mescla composta pels diversos residus extrets, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.  
Una vegada buidats, es col·loquen els envasos sobre una reixeta disposada sobre una fossa impermeable d'aproximadament 5 m³. Allí, es llava l'exterior i l'interior dels envasos amb aigua a pressió, que cau sobre la bassa, travessant la reixeta. Després de la llavada, es deixen en posició invertida sobre la reixeta perquè s'evacuen les aigües de llavada. Des d'allí, es passen a la zona d'emmagatzemament d'envasos tractats, on acabaran d'assecar-se.  
Particularment, després de la seua llavada, els bidons metàl·lics que estigueren abonyegats es restaurarien, mentre que les gàbies dels contenidors plàstics serien substituïdes en el cas que no foren reutilitzables.  
Pot ocórrer que després del tractament es detecten envasos que no pogueren ser reutilitzats. Com que les proves d'estanquitat dels envasos es duen a terme després de sotmetre al tractament de llavada tots els envasos, els que no poden reutilitzar-se com a envasos podran sotmetre's a premsat o trituració, obtenint directament dos corrents de metall/plàstic que no haurien de caracteritzar-se com a residu perillós. Aquests corrents serien llavors valoritzables a través d'empreses que utilitzen aquests subproductes com a matèries primeres.  
Pel que fa a les aigües residuals procedents de la llavada dels envasos residuals, en un primer moment s'emmagatzemen en una bassa impermeable, on es decantaran aquells sòlids i matèria en suspensió susceptibles d'això, de manera natural. Des d'aquesta fossa, s'extrau l'aigua residual mitjançant una bomba submergida, i travessant un filtre, s'acumula en un depòsit vertical equipat amb graella i bufador per a evitar fenòmens de sedimentació.  
Des d'aquest depòsit, i travessant un altre filtre, es condueix l'aigua a un evaporador al buit, on després del tractament s'obtenen dos corrents: un destil·lat (80%) i un concentrat (20%). La qualitat del destil·lat el fa apte per a un altre cicle de llavada, per la qual cosa s'emmagatzema en un depòsit de 5 m³ des d'on -juntament amb aigua de reposició de xarxa- s'alimenta el grup de pressió de les llances emprades per a la llavada d'envasos. El concentrat s'emmagatzema en contenidors d'1 m³, a l'espera de ser recollit per un gestor autoritzat.  
Una vegada colmatats, els filtres es desmunten i netegen de la mateixa manera i en el mateix lloc que els envasos residuals.  
Cobren especial importància les condicions d'admissió en planta, discriminant aquells bidons i contenidors residuals que no pogueren tractar-se a través del sistema de gestió projectat. Així, s'estableix un protocol en què es fixen unes condicions generals d'admissió basant-se en les recomanacions del fabricant de l'equip de tractament de les aigües residuals de llavada. No obstant això, sobre aquestes condicions generals no s'estableix un llistat amb els productes que poden o no tractar-se en planta, tenint en compte les possibles incompatibilitats i les recomanacions del fabricant.  
Tramitació administrativa  
En data 2 de febrer de 2005 es rep, remés per l'Ajuntament de Manises, la documentació que apareix en l'expedient 084/05-AIA, entre la qual es troba el certificat del secretari de l'Ajuntament de Manises, en el qual s'assenyala que transcorregut el termini d'exposició pública en el tauler d'anuncis, no s'hi van presentar al·legacions.  
Analitzada la dita documentació, en data 21 de juliol de 2005, se sol·licita a l'Ajuntament de Manises l'esmena de les deficiències detectades.  
En data 11 de novembre de 2005, l'Àrea de Residus remet documentació del projecte de referència, dins de la seua tramitació de l'autorització administrativa de la gestió de residus perillosos.  
En data 13 d'octubre de 2005, l'Ajuntament de Manises remet escrit del promotor en resposta al requeriment d'esmena.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita la llicència d'activitat concedida per l'Ajuntament de Manises. Igualment, l'Ajuntament ha d'autoritzar l'abocament d'aigües residuals al clavegueram municipal que projecta la indústria, d'acord amb el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram.  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria gestionarà i generarà nous residus, per la qual cosa ha de sol·licitar les autoritzacions administratives com a productor i gestor de residus atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La nova activitat que es projecta és la valorització d'envasos residuals, en concret contenidors plàstics (PE) i bidons metàl·lics, que hagen contingut substàncies que els cataloguen com a residus perillosos. El tractament dels envasos pretén aconseguir la seua regeneració i posterior comercialització per a ser reutilitzats de nou com a envasos. Els procediments emprats en aquest procés generaran principalment aigües residuals, encara que també residus sòlids, sorolls i vibracions.  
Com a mesura correctora per a l'efluent d'aigües residuals procedents de la llavada d'envasos residuals es projecta la instal·lació d'un evaporador al buit. L'evaporació a què se sotmeten les aigües residuals origina un efluent concentrat, encara que de manera prèvia a aquest tractament, es decantaran llots. Puntualment podria generar-se el volum d'aigües residuals industrials procedents de la porga de l'aigua del circuit de llavada.  
Dins de l'inventari ambiental s'aporten dades sobre el clima, l'edafologia, la hidrogeologia i la hidrologia superficial, la flora i la fauna, el paisatge i la socioeconomia.  
Cal assenyalar que la indústria es troba en una parcel·la industrial dins d'una zona de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Amb tot això, atesa la tipologia de l'activitat i l'antropització del lloc en què es projecta desenvolupar l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, concretament, el sòl i les aigües, ja que el medi biòtic, i en menor grau el perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats amb el normal exercici de l'activitat. Els impactes ambientals directes seran sobre els que més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes.  
Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental presentat per Paleplast, SL, per a conéixer l'impacte que el desenvolupament de les activitats projectades podria tenir en l'emplaçament triat al terme municipal de Manises, s'han identificat les accions susceptibles de generar impacte ambiental durant les fases de construcció, funcionament i desmantellament de l'activitat. Per la seua ubicació, es menyspreen les accions durant la fase de construcció i desmantellament, centrant-nos en la de funcionament, s'indiquen l'emmagatzemament de residus, l'operació de llavada, la de tractament d'aigües de llavada i el trasbals de vehicles.  
S'identifica l'impacte que aquestes accions podrien tenir sobre els factors del medi abiòtic, biòtic i socioeconòmic. Els impactes directes identificats durant la fase de funcionament són els derivats de les emissions de soroll (maquinària i vehicles), olors (procés d'evaporació) i gasos de combustió (vehicles), i la contaminació de l'aigua i sòl per abocaments incontrolats. Els impactes indirectes podrien donar-se sobre la flora i la fauna per afecció a factors del medi abiòtic.  
En l'estudi d'impacte ambiental, es realitza la valoració d'impactes després de l'adopció de mesures preventives o correctores, concloent que per l'emplaçament en una parcel·la d'ús industrial situada en polígon industrial i les mesures preventives i correctores adoptades, ha de classificar-se l'impacte de l'activitat objecte de projecte com a molt baix.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
1) Contaminació acústica i vibracions  
L'únic focus que es valora és la unitat de tractament d'aigües residuals. Partint d'un nivell total mitjà de 75 dB(A), es realitza un estudi de l'atenuació basat per un costat en l'atenuació que suposa la distància i l'aïllament dels paraments verticals, i per un altre, en els nivells permesos en sòl industrial. Sense tenir en compte els confrontants, es conclou que en l'eix del carrer que discorre per la façana, la pressió sonora serà menor que la permesa en sòl industrial. S'exposa que es dotarà una premsa amb tac silenciador.  
2) Contaminació atmosfèrica  
S'indica la possibilitat d'emissions durant el procés d'evaporació, però no s'adopten mesures correctores.  
3) Ús de l'aigua i contaminació hídrica  
L'aigua potable procedeix de la xarxa municipal. Durant l'exercici de les seues activitats, la indústria generarà aigües residuals industrials i aigües sanitàries. Les aigües sanitàries s'aboquen directament a la xarxa general de sanejament.  
Les aigües residuals industrials procediran de la llavada d'envasos residuals. Aquestes aigües no s'aboquen al clavegueram, sinó que es depuren en un evaporador al buit, on després del tractament s'obtenen dos corrents: un destil·lat (80%) i un concentrat (20%). La qualitat del destil·lat el fa apte per a un altre cicle de llavada, per la qual cosa s'emmagatzema en un depòsit de 5 m³ des d'on -juntament amb aigua de reposició de xarxa- s'alimenta el grup de pressió de les llances emprades per a la llavada d'envasos. El concentrat s'emmagatzema en contenidors d'1 m³, a l'espera de ser recollit per un gestor autoritzat.  
Respecte a la possible porga integral del circuit d'aigua de llavada, o de part d'ell, quan l'aigua per a llavada abaste uns nivells de brutícia que no la facen apta per a la seua funció, s'opta per la gestió externa d'un volum de l'aigua per a llavada, afegint el mateix volum d'aigua de refresc.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior perquè l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que la fossa de recepció i emmagatzemament d'aigües residuals de llavada estarà impermeabilitzada amb fibra de vidre, aportant certificat de l'execució d'aquest treball. Així mateix, per al control de l'estanquitat de la bassa s'instal·larà una interlínia en un lateral, de manera que periòdicament puga omplir-se amb un volum conegut, per a posteriorment controlar la seua constància amb el temps.  
5) Residus gestionats i generats.  
Com ja s'ha indicat, la indústria projecta gestionar envasos residuals, en concret contenidors plàstics (PE) i bidons metàl·lics, que hagen contingut substàncies que els cataloguen com a residus perillosos.  
Durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions es generaran bàsicament els llots decantats en el procés de depuració, romanent residual contingut en els envasos que s'han de tractar, la porga puntual d'un volum de les aigües per a llavada, absorbents i peces contaminades, fungibles d'oficina, etc.  
Tot i que s'indica el lloc on s'emmagatzemaran els envasos residuals fins al tractament d'aquests, no s'indica el lloc en què s'emmagatzemaran temporalment els residus perillosos generats durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions.  
6) Programa de vigilància ambiental.   
Es presenta un programa de vigilància ambiental en què durant la fase de funcionament es proposa el seguiment de les aigües residuals i dels procediments de gestió de residus.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una estimació d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es despren de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.d de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions d'eliminació o tractament de residus tòxics i perillosos per incineració, tractament físic o químic, o emmagatzemament en terra, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, l'activitat de gestor de residus perillosos. Planta de recuperació de contenidors, promogut per Paleplast, SL, que s'ha de situar al c/ Maestrat, 65, del polígon industrial la Cova, del terme municipal de Manises (València), en els termes que estableix el projecte, estudi d'impacte ambiental i annexos a aquests, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Pel que fa a la gestió i generació de residus:  
1.1 El procés dut a terme en la instal·lació ha de sotmetre's al règim d'autorització administrativa regulat en la normativa de residus. Durant el seu funcionament normal, la indústria gestionarà i generarà nous residus, per la qual cosa ha d'obtenir l'autorització administrativa com a gestor de residus, i actualitzar la de productor de residus que hauria de tenir l'activitat de gestió de reciclatge plàstics i palets, amb els nous residus que es produiran amb l'entrada en funcionament de l'activitat de gestió de residus perillosos (els llots decantats en el procés de depuració, romanent residual contingut en els envasos que s'han de tractar, la porga puntual d'un volum de les aigües per a llavada, absorbents i peces contaminades, etc.). Aquestes autoritzacions les atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
1.2 El romanent residual contingut en els envasos que s'han de tractar ha de buidar-se abans de la llavada d'aquests, evitant-ne la mescla amb les aigües de llavada. Han d'implementar-se els equips i infraestructures necessàries per a la seua extracció i emmagatzemament temporal d'aquesta mescla fins a la recollida d'aquests per gestor autoritzat.  
1.3 Ha d'executar-se un magatzem temporal de residus perillosos. Es tractarà d'una zona coberta, amb paviment impermeable, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es comptarà amb cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió. No s'emmagatzemaran residus perillosos a la intempèrie.  
1.4 Es comptarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals produïts durant el trasbals d'additius líquids, desembassament de depòsits, manipulació de residus líquids, etc. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
2. Pel que fa a la possible contaminació del sòl, han d'executar-se totes aquelles mesures preventives tendents a impedir la contaminació dels sòls en les zones de tractament de residus i les conduccions, basses, fosses i qualsevol element per on de manera habitual o accidental circulen o s'emmagatzemen líquids residuals. Així mateix, han d'establir-se els protocols que permeten fer un seguiment en el temps de l'estanquitat d'aquests equips.  
3. Pel que fa a la possible generació d'olors, en el cas que es produïren, el promotor ha de remetre un annex al seu projecte amb les mesures correctores necessàries per a evitar-los.  
4. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica. En tot cas, es complirà allò que estableix el títol IV, capítol II Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol II, capítol II Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
5. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, aquest s'implementarà amb:  
- S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb allò que estableix el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
- Una OCA constatarà, mitjançant anàlisis semestrals, que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.  
- El seguiment dels diversos residus gestionats i generats, incloses els fulls d'acceptació de les aigües residuals sanitàries en la depuradora que les gestione.  
- Els resultats del programa de vigilància ambiental s'enviaran anualment a l'Ajuntament de Manises i a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
7. Cal ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment l'Ajuntament de Manises o la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa per a la gestió de residus perillosos, i d'altres imposades per altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 143/05-AIA  
Títol: Gestor de residus no perillosos. Planta de fragmentació d'envasos metàl·lics.  
Promotor: Recibot, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Vilamarxant  
Localització: C/ Número 1, parcel·la 86, del polígon industrial Enchilagar del Rullo, del terme municipal de Vilamarxant (València)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El projecte objecte d'avaluació d'impacte ambiental tracta la instal·lació d'una planta per a la valorització de residus no perillosos. Concretament, es tracta de la fragmentació d'envasos metàl·lics domèstics, procedents de la recollida selectiva i de la fracció separada en les plantes de classificació.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
Recibot, SL planteja la valorització de residus no perillosos, concretament, es tracta de la fragmentació d'envasos metàl·lics domèstics, procedents de la recollida selectiva i de la fracció separada en les plantes de classificació. Segons s'estima, quan entren en planta aquests envasos metàl·lics residuals contindran un 15% d'impropis (matèria orgànica, paper, plàstic, etc.).  
La indústria pretén situar-se en una parcel·la d'uns 2.470 m² de superfície. L'esmentada parcel·la es troba qualificada com a sòl urbà d'ús industrial, segons la normativa urbanística del municipi de Vilamarxant. En la parcel·la es diferenciaran diverses zones en funció del procés industrial: zona de recepció i emmagatzemament previ, zona de tractament, zona de contenidors de residus i zona d'emmagatzemament de ferralla fragmentada fins a l'expedició que aquesta es fonga.  
A través d'una grua torre es depositaran els envasos residuals en les tremuges d'alimentació dels molins fragmentadors. Després de la trituració, i mitjançant cintes transportadores, se separa la ferralla metàl·lica del rebuig constituït pels impropis presents en la matèria de partida. El metall fragmentat s'enviarà a fosa, mentre que el rebuig s'enviarà a un abocador autoritzat.  
Per al desenvolupament d'aquestes activitats es comptarà també amb tres casetes (oficines i lavabos, control i maniobra, equip contra incendis), una bàscula i un transformador elèctric.  
Tramitació administrativa  
Com a antecedent, cal destacar que el projecte d'activitat es va intentar tramitar a través de diversos organismes, als quals es va tornar la documentació remesa assenyalant-los les carències de la documentació presentada com també la correcta tramitació d'un projecte d'activitat.  
Així, en data 20 de maig es rep, remés per l'Ajuntament de Vilamarxant la documentació que apareix en l'expedient d'activitat qualificada. Així, la documentació que conté en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental és el projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i annexos a aquest, i l'expedient municipal, en el qual s'inclou l'informe de compatibilitat urbanística, i l'edicte pel qual se sotmet a exposició pública el projecte de referència. A data 2 de novembre es detecta l'absència del certificat del secretari de l'Ajuntament de Vilamarxant que assenyale si transcorregut aquest període es van presentar o no al·legacions. Aquest mateix dia es procedeix a sol·licitar l'esmentat certificat.  
En data 12 de setembre de 2005, es realitza consulta al Servei de Control de la Contaminació Atmosfèrica i Acústica, perquè formularen les al·legacions, propostes o indicacions que consideraren oportunes respecte a l'impacte ambiental que suposa el projecte avaluat, especialment pel que fa a la generació d'olors, pols i sorolls derivats del funcionament d'una planta de tractament de residus sòlids urbans.  
En data 11 d'octubre de 2005, el Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric remet informe en matèria de contaminació acústica. En aquest informe, de manera resumida, s'assenyala:  
- Una sèrie de mesures correctores generals que s'han de tenir en compte per a evitar les transmissions de soroll i vibracions, assenyalant que l'estudi acústic presentat conté únicament el càlcul de l'atenuació de la pantalla acústica que es té previst col·locar entre la planta i els receptors confrontants.  
- L'activitat no transmetrà nivells sonors de recepció, segons l'ús dominant de la zona, superiors als indicats en l'annex ll de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. En particular, per a les zones d'ús industrial, els nivells de recepció externs són: 70 dB(A) durant el dia i 60 dB(A) durant la nit.  
- En el projecte presentat únicament s'indica que la principal font de soroll serà els dos trituradors d'envasos i la resta de la maquinària existent en la parcel·la, s'enumeren una sèrie de mesures correctores que s'han de tenir en compte per a evitar les transmissions de soroll i vibracions i s'indica que es col·locarà una pantalla acústica, però no s'especifica la ubicació exacta ni se n'indiquen les característiques.  
No obstant això, no s'han realitzat mesures del nivell sonor (expressat com LAeq,T) de l'estat preoperacional, tal com estableix el Decret 266/2004. A partir dels mesuraments en l'estat preoperacional i estimacions del soroll transmés es podrà avaluar la influència previsible de l'activitat.  
Si es comprova l'existència de zones d'ús residencial pròximes, que es vegen afectades pel soroll que es generarà en l'activitat, en les esmentades zones s'han de complir els límits establits per la Llei 7/2002, per a aquest tipus d'ús dominant.  
D'acord amb la Llei 7/2002, i el Decret 266/2004, el titular d'aquesta activitat ha de dur a terme un control de les emissions acústiques i dels nivells de recepció en l'entorn, mitjançant la realització d'auditories acústiques, a l'inici de l'exercici de l'activitat o posada en marxa i almenys cada cinc anys o en un termini inferior si així s'establix en el procediment en què s'avalue l'estudi acústic.  
L'auditoria acústica ha de ser realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica, d'acord amb el que estableix el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i es crea i regula el seu registre. Els resultats d'aquesta es faran constar en un llibre de control que estarà a disposició de les administracions competents.  
En data 3 de novembre de 2005, l'Ajuntament de Vilamarxant remet el certificat en què s'assenyala que transcorregut el període d'exposició pública no s'hi van presentar al·legacions.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita la llicència d'activitat que, si és el cas, concedirà l'Ajuntament de Vilamarxant. Igualment, l'Ajuntament ha d'autoritzar l'abocament d'aigües residuals al clavegueram municipal que projecta la indústria, d'acord amb el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram.  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria gestionarà i generarà nous residus, per la qual cosa ha de sol·licitar les autoritzacions administratives com a productor i gestor de residus atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La planta projectada es troba inclosa dins del sistema de tractament a què se sotmeten els envasos metàl·lics per a aconseguir-ne el reciclatge. Concretament es projecta donar un tractament intermedi als envasos metàl·lics, per a, posteriorment, ser enviats a fondre'ls.  
Amb aquest tractament, es generaran bàsicament el corrent de residus constituït pels impropis presents en el material de partida, aigües residuals procedents de l'escorrentia de les pluvials i sorolls, amb la possibilitat que es generen olors, pols i possibles plagues oportunistes.  
Així, atesa la tipologia de l'activitat i l'antropització del lloc en què la desenvoluparà l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, concretament l'atmosfera, el sòl i les aigües, ja que el medi biòtic, i en menor grau el perceptual i social es veurien afectats amb el normal exercici de l'activitat només en el cas que es produïren olors i plagues. Els impactes ambientals directes seran sobre els que més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes.  
Respecte al sòl i les aigües, d'acord amb la documentació aportada en l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona sense risc d'inundació, de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i de mitjana/alta accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Identificació i valoració d'impactes  
S'ha dut a terme la identificació i la valoració d'impactes durant les fases de construcció i funcionament de l'activitat. Per la seua ubicació, el major interés serà durant la fase de funcionament. Durant aquesta fase s'han identificat impactes sobre el medi físic, sobre el clavegueram, sobre la vegetació i sobre el medi socioeconòmic.  
A partir dels resultats parcials obtinguts, la valoració global que es fa de l'impacte del projecte és positiu, sense que existisca cap element del medi que es veja afectat en la seua qualitat d'una manera total i irreversible.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
Es presenta un estudi acústic en què es conclou literalment que els nivells de recepció considerats en l'ambient exterior, el local compleix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana. A més, l'activitat es troba allunyada d'edificis d'habitatges i es troba en zona de nucli industrial, pel fet de no superar-se en els receptors confrontants el nivell de 70 dB(A).  
Totes les operacions de recepció, emmagatzematge logístic, pretractament i tractament de residus es duran a terme a la intempèrie. Com a mesura correctora, es projecta instal·lar un apantallament acústic entre la planta de tractament i els receptors confrontants. Cal destacar que no sols es tindran els focus constituïts pels trituradors, també la zona de descàrrega i abassegament d'envasos metàl·lics serà un focus d'emissió.  
Per a evitar les vibracions es projecta instal·lar els focus sobre bancades de formigó independents sobre capes d'aglomeras aïllants.  
2) Contaminació atmosfèrica  
Com ja s'ha assenyalat, totes les operacions de recepció, emmagatzematge logístic, pretractament i tractament de residus es duran a terme a la intempèrie, per la qual cosa hi ha la possibilitat que es generen olors procedents dels abassegaments d'envasos metàl·lics residuals, ja que es tracta de residus que estaran impregnats en major o menor mesura de matèria orgànica. Cal recordar que segons estimacions del promotor, a l'entrada en planta aquests envasos metàl·lics residuals contindran un 15% d'impropis (matèria orgànica, paper, plàstic, etc.).  
Pel que fa a la pols, s'assenyala que els trituradors comptaran amb uns ciclons que retindran la pols. Així mateix, s'indica que la matèria orgànica retirada dels envasos s'enviarà a un abocador de manera immediata, sense arribar a acumular-se de manera crònica en la planta, evitant-ne la degradació i per consegüent, les olors.  
No obstant això, remesa la documentació avaluada al Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric perquè formularen les al·legacions, propostes o indicacions que consideraren oportunes respecte a l'impacte ambiental que suposa el projecte avaluat, especialment pel que fa a la generació d'olors, pols i sorolls derivats del funcionament d'una planta de tractament de residus sòlids urbans, només van realitzar indicacions pel que fa a la contaminació acústica, per la qual cosa s'entén que la possible generació de pols i olors ha quedat corregida en el projecte avaluat.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
La indústria es connectarà a la xarxa de subministrament d'aigua potable del polígon industrial. Les aigües residuals que genera la indústria es divideixen en dos tipus, sanitàries i pluvials.  
Les aigües sanitàries es condueixen directament cap a la xarxa general de sanejament del polígon. Les aigües pluvials, al seu torn, podran ser pluvials de cobertes i pluvials d'escorrentia potencialment contaminades. Per a la recollida de les pluvials d'escorrentia potencialment contaminades, es projecta executar la solera formant conques vessants cap a una sèrie de canaletes enreixades, des de les quals s'envien per al tractament d'aquestes previ al seu abocament a la xarxa de clavegueram.  
Pel que fa al tractament previst, després del desbast previ que suposen les canaletes enreixades, les aigües es condueixen a una arqueta comuna, des de la qual es fan passar a través d'un decantador de sòlids i posteriorment, a través d'un separador de greixos i olis. L'efluent d'aquest separador es condueix a través d'una arqueta per a la presa de mostres fins al clavegueram. Segons s'indica, es projecta un bypass a aquest sistema de tractament, a través de la connexió entre l'arqueta comuna i l'arqueta per a la presa de mostres, per al cas de grans avingudes d'aigües pluvials.  
En l'emplaçament no es disposa de xarxa separativa, per la qual cosa totes les aigües es condueixen a la xarxa de sanejament.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per la qual cosa l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Si bé és cert que l'activitat avaluada ha sigut recentment recollida en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl, en el moment en què es va redactar l'estudi d'impacte ambiental no es trobava en vigor aquesta legislació. No obstant això, i independentment de la legislació en vigor, ja en aquest moment es tractava d'una activitat potencialment contaminant del sòl, aspecte que es preveu a través de la instal·lació d'una solera impermeable en la totalitat de la parcel·la.  
5) Residus gestionats i generats  
En la fase de funcionament, els residus que la indústria projecta gestionar són residus no perillosos. Concretament, es tracta d'envasos metàl·lics domèstics, procedents de la recollida selectiva i de la fracció separada en les plantes de classificació.  
Al mateix temps, durant el funcionament normal i manteniment de la planta objecte de projecte, es generarà el rebuig constituït pels impropis presents en el material de partida (matèria orgànica, paper, plàstic, etc.), les restes retingudes en les canaletes enreixades i els olis, greixos i sòlids recollits en el sistema de tractament d'aigües. Encara que no s'assenyalen, es generaran altres residus com poden ser envasos i embalatges contaminats, olis, bateries, fluorescents, fungibles d'oficina, etc.  
No es projecta cap zona específicament dissenyada per a l'emmagatzemament temporal dels residus generats durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions.  
6) Medi físic perceptual  
Per a minimitzar l'impacte visual que pot comportar la gestió de residus a la intempèrie, i d'acord amb el paisatge de la zona, es proposa un mur perimetral opac, de 2 metres d'alçària.  
7) Plagues  
Per a evitar la generació i la propagació de plagues (insectes, múrids, aus) en una instal·lació susceptible d'això, únicament es preveu la col·locació d'una tanca a la parcel·la.  
8) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental que cal aplicar durant la fase de funcionament, centrat en el control de sorolls i aigües residuals. Es proposa fer un control anual en l'interior de la parcel·la i en la via pública pel que fa al soroll, i pel que fa a les aigües residuals, en l'arqueta de connexió amb la xarxa municipal de sanejament.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants al reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions de tractament o eliminació de rebutjos i residus sòlids urbans, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Atés l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'activitat de gestió de residus no perillosos, planta de fragmentació d'envasos metàl·lics, promoguda per Recibot, SL, que s'ha de situar en el c/ Número 1, parcel·la 86, del polígon industrial Enchilagar del Rullo, del terme municipal de Vilamarxant (València), en els termes que estableix el projecte tècnic, l'estudi d'impacte ambiental i annexos, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Pel que fa a la gestió i generació de residus:  
1.1 El procés dut a terme en la instal·lació ha de sotmetre's al règim d'autorització administrativa regulat en la normativa de residus. Els impropis presents en el material de partida (matèria orgànica, paper, plàstic, etc.), les restes retingudes en les canaletes enreixades i els olis, greixos i sòlids recollits en el sistema de tractament d'aigües, envasos i embalatges contaminats, olis, bateries, fluorescents, fungibles d'oficina, etc, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu, seran adequadament emmagatzemades, etiquetades i entregades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000,de 12 de desembre, de residus.  
1.2 Ha d'executar-se un magatzem temporal de residus perillosos. Es tractarà d'una zona amb paviment impermeable, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i la recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
2. Pel que fa a la generació i gestió d'aigües residuals:  
2.1 Per al cas de grans avingudes d'aigües pluvials, no sembla adequada la instal·lació d'un bypass únicament. O bé s'evita la generació d'aigües pluvials d'escorrentia potencialment contaminades cobrint la totalitat de les zones on es duga a terme la gestió (emmagatzemament i tractament) de residus, o s'ha de modificar el pou de registre grafiat fins a convertir-lo en un dipòsit pulmó previ al sistema de tractament, que permeta separar les pluvials dels primers 5 minuts, evitant-ne l'abocament directe al clavegueram, per a la seua posterior dosificació al sistema de tractament d'aigües residuals. Després de la retenció de les pluvials dels primers 5 minuts, un sobreeixidor amb desbast en el depòsit pulmó permetrà pontejar el sistema de tractament d'aigües pluvials de vessament potencialment contaminades, dirigint les aigües pluvials directament al clavegueram.  
2.2 La industrial ha de comptar amb l'autorització d'abocament al clavegueram municipal de les aigües residuals, atorgada per l'Ajuntament de Vilamarxant, d'acord amb el que estableix l'anterior condicionant i a les ordenances municipals (o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies).  
3. L'alçària d'emmagatzemament de residus no superarà la de la tanca perimetral.  
4. Pel que fa a la generació i propagació de plagues, en la zona d'emmagatzemament d'envasos metàl·lics previ a la seua trituració han d'instal·lar-se canaletes enreixades per a la recollida i evacuació d'aigües pluvials potencialment contaminades al sistema de tractament, evitant així l'acumulació d'aquesta aigua juntament amb restes de matèria orgànica, la qual cosa constituiria un brou de cultiu ideal per a insectes. Aquesta zona serà periòdicament netejada amb l'ajuda d'un equip d'aigua a pressió.  
5. Es complirà el que estableix el títol IV, capítol II Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol II, capítol II Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
6. Pel que fa a la possible contaminació del sòl, han d'executar-se totes aquelles mesures preventives que tendeixen a impedir la contaminació dels sòls en les zones de tractament de residus i les conduccions, basses, fosses i qualsevol element per on de forma habitual o accidental circulen o s'emmagatzemen líquids residuals. Així mateix, han d'establir-se els protocols que permeten fer un seguiment en el temps de l'estanquitat d'aquests equips.  
7. Pel que fa a la possible generació d'olors, en el cas que es produïren, el promotor ha de remetre un annex al seu projecte amb les mesures correctores necessàries per a evitar-los.  
8. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, es completarà amb:  
8.1 S'han d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb allò que estableixen el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i annexos presentats, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en aquesta resolució d'impacte ambiental.  
8.2 Una OCA ha de constatar, mitjançant anàlisis semestrals, que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, ha d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de cada una de les connexions amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament.  
8.3 El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
8.4 Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la, realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa a la posada en marxa i una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.  
8.5 Semestralment, s'ha de dur a terme la vigilància de les instal·lacions en general, per a si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.  
8.6 Els resultats del programa de vigilància ambiental s'han d'enviar anualment a l'Ajuntament de Vilamarxant i a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
9. Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, s'informarà del fet a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià. Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement sobre aquest per part de l'esmentada direcció general, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
10. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, especialment pel que fa a l'autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa per a la gestió de residus.  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 347/04-AIA.  
Títol: Millora de la seguretat vial de la carretera CV-21 entre el pk 0,700 i el pk 7,000 - l'Alcora.  
Promotor: conselleria d'Infraestructures i Transport.   
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: l'Alcora i Onda.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte consisteix en la millora de seguretat en la carretera CV-21 entre Onda-l'Alcora, amb una longitud aproximada de 9,6 km, que comprén les obres necessàries per a la duplicació de la calçada en el tram l'Alcora-Corral del Corb i la millora del traçat del tram següent fins al riu Millars, per a adequar les característiques geomètriques a una velocitat de projecte de 100 km/h. Les obres inclouen l'execució de cinc enllaços, tres dels quals són del tipus pesa, un altre correspon a una tipologia de pas inferior sota una rotonda a nivell i l'últim és una adequació de l'enllaç existent amb la CV-189, carretera de Ribesalbes.  
La secció de la calçada en el primer tram correspon a una secció d'autovia amb dues calçades de 7 m d'ample, voral exterior de 2,50 m i interior d'1,50 m per sentit de circulació i una mitjana estricta de 3 m d'amplària. En el segon tram la secció està composta per una calçada de 7 m d'ample i vorals d'1,50 m. A més, es projecten camins de servei de 6 m d'ample i un carril-bici de 3 m d'ample al llarg de tot el traçat.  
El moviment de terres s'ha quantificat en 554.000 m³ de desmunts i 562.000 m³ de terraplens, a més s'ha estimat la necessitat d'excavar 150.000 m³ de terra vegetal reutilitzable i recórrer a 143.000 m³ de farciments amb material seleccionat procedent de préstecs.  
Els ferms que s'han de disposar en la calçada es caracteritzen per no necessitar de llast natural i per la composició de la capa de rodament de mescla bituminosa drenant. Els camins de servei estan composts per una base de llast natural de 25 cm de grossària i una capa de rodament asfàltic de 5 cm de grossària.  
2. Alternatives  
L'estudi ha plantejat diverses alternatives, l'objecte de les quals ha sigut definir tant el desdoblament de la traça actual del tram inicial i la millora de traçat del segon tram, com la resolució dels nombrosos enllaços presents en aquesta.  
Els principals condicionants presents en el plantejament d'alternatives han sigut les diverses característiques tipològiques dels dos trams de l'actuació, un primer tram des de l'Alcora fins al Corral del Corb en secció d'autovia, i un segon tram des del Corral del Corb fins al riu Millars en secció de carretera convencional d'una única calçada. En l'estudi es fa referència a condicionants de tipus ambiental com són la minimització del moviment de terres, interrupció de camins agrícoles i camins ramaders, el pas dels barrancs de Palafangues, Borràs i del Corb i l'afecció sobre alguna línia elèctrica d'alta tensió, entre altres.  
Per al disseny de les alternatives s'ha dividit el traçat en cinc trams, els quals presenten una problemàtica diferent.   
Per al primer tram comprés entre l'origen de l'actuació i el barranc d'Espalafangues en el projecte bàsic no es preveia solució alternativa a la d'aprofitar l'esplanada actual i optimitzar el traçat per a minimitzar l'afecció a les edificacions existents. Com a conseqüència de la informació pública i de les al·legacions presentades per part de l'Ajuntament de l'Alcora i l'associació de veïns Carretera l'Alcora-Onda, la Direcció General d'Obres Públiques estudia una altra alternativa per a aquest tram consistent en un nou traçat que voreja el sòl urbanitzable no programat residencial corresponent amb la urbanització La Salsadella. Aquesta nova alternativa és la finalment escollida per a aquest tram.  
En el segon tram comprés entre el barranc d'Espalafangues i la urbanització Montesalbo es plantegen dues alternatives els traçats geomètrics de les quals difereixen poc, sent la segona opció més homogènia que la primera, no obstant això, la primera opció evita una major afecció a les edificacions existents i a la nau taulellera, sent aquestes raons les que primen per a la seua elecció com a solució.  
El tercer tram comprén des de la urbanització Montesalbo a l'enllaç amb la carretera de Ribesalbes. Aquest tram té com a condicionants la presència de l'encreuament amb el barranc del Cérvol i el pas per l'Alto de les Pedrizas a més del desnivell existent, i es plantegen dues alternatives de traçat i tres alternatives per a l'enllaç amb la carretera de Ribesalbes. S'adopta com a solució la primera de les alternatives com a conseqüència de les exigències geomètriques del tram.   
Pel que fa al tram que discorre per la zona del Corral del Corb es té una problemàtica diversa, per a la qual es plantegen dues alternatives triant-se una intermèdia entre les dues, evitant grans desmunts en la vessant de la forest del Corral.  
Pel que fa al cinqué i últim tram que acaba en el pont sobre el riu Millars, no es plantegen alternatives i només es modifica el traçat per a adequar dues zones corbades.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 6 d'abril de 2004 la conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte Millora de la seguretat vial de la carretera CV-21 entre el pk 0,700 i el pk 7,000 - l'Alcora.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte Millora de la seguretat vial de la carretera CV-21 entre el pk 0,700 i el pk 7,000 - l'Alcora, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant sengles anuncis publicats en el BOE núm. 92 de data 16 d'abril de 2004, i en el DOGV núm. 4734, de data 19 d'abril de 2004, i s'han presentat al·legacions dels ajuntaments de l'Alcora i Onda, tres al·legacions sense contingut ambiental i una al·legació amb contingut ambiental.  
Com a conseqüència de l'al·legació de l'Ajuntament de l'Alcora i de l'Associació de Veïns Carretera l'Alcora-Onda, la conselleria d'Infraestructures i Transport va considerar aquesta al·legació i va plantejar una alternativa en la zona de la urbanització La Salsadella que evita l'afecció a sòl urbanitzable no programat residencial, i va remetre una addenda de l'estudi d'impacte ambiental, que preveu aquesta nova alternativa, en data 23 de març de 2005.   
2. Resum d'al·legacions  
Les al·legacions presentades per l'Ajuntament de l'Alcora i l'Associació de Veïns Carretera l'Alcora-Onda, responen a la mateixa motivació, generada per l'afecció als habitatges particulars situats a l'eixida sud del municipi de l'Alcora, destacant el gran impacte acústic en la zona edificada. En aquestes al·legacions se sol·licita que es considere l'alternativa de modificar el tram inicial de la carretera vorejant el sòl urbà no programat residencial de la La Salsadella i l'eliminació o desplaçament de l'enllaç 2.   
Informes sectorials  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha exposat en el seu informe una sèrie de consideracions que han de ser tingudes en compte en el corresponent projecte de construcció, relatives a les conques drenants interceptades pel traçat. A continuació s'hi transcriuen aquestes consideracions:  
- La capacitat de desguàs de les obres de fàbrica serà prou per a permetre el pas del cabal d'avinguda de càlcul, sense que es produïsca sobreelevació, aigües amunt, de la làmina d'aigua.  
- Les embocadures de les obres de fàbrica, aigües avall, hauran d'estar convenientment protegides i amb els dissipadors d'energia adequats, tendents a evitar erosions en restituir l'aigua al llit natural d'aquesta.  
- Independentment dels cabals de càlcul, hauran de dimensionar-se les obres amb els gàlibs mínims que garanteixen el pas dels cabals sòlids previsibles, evitant-se així l'acumulació de materials de grans mides en l'estructura de desguàs.  
- Haurà de reposar-se la servitud de pas de l'aigua de tal manera que es complisca l'article 47.1 del Text refós de la llei d'aigües, aprovat per Reial decret legislatiu 1/2001 de 20 de juliol (BOE. núm. 176, de 24 de juliol), és a dir, sense modificar les servituds naturals actualment existents, garantint-les a més, la inexistència de risc d'entollada o inundació en les zones pròximes al traçat de la via.  
- Es garantirà en tot moment el drenatge superficial de les aigües cap als llits, mantenint els marges nets.  
- S'hauran de reduir en la mesura que es puga la plataforma de treball de la maquinària i dels accessos, afectant únicament el terreny estrictament necessari.  
- Respecte als farciments i abocaments, es garantirà la no-afecció a cursos d'aigua superficials i subterranis, per abocaments contaminants que puguen realitzar-se durant la fase de construcció, com també una vegada finalitzades les obres.  
- Es garantirà la no-afecció a les formacions vegetals de la ribera.  
- Pel que fa a la hidrogeologia, a l'efecte de considerar els possibles impactes sobre les aigües subterrànies s'estudiaran:  
- Localització d'aqüífers, zona de recarrega i surgència.  
- Qualitat de les aigües i inventari d'abocaments.  
- Evolució estacional dels nivells freàtics i determinació dels fluxos subterranis.  
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que hi ha, per part de les obres projectades, afecció a:   
- Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, hi ha afecció als barrancs:  
- D'Espalafangues.  
- De Borràs.  
- De les Pedrisses.   
- Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, el traçat afecta els camins ramaders:   
- Assagador Reial núm. 2.  
- Assagador núm. 2.  
- Assagador núm. 1.  
- Assagador núm. 5 de La Pedrissa.  
- Assagador d'Aragó.  
- Assagador d'Almassora a La Pedriza.  
- Assagador del camí de la Pedrera.  
- Assagador Reial d'Extremadura.  
- Sendera de Borriol.  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, la carretera afecta diversos tipus de sòls. Al terme municipal de l'Alcora hi ha afecció a sòl no urbanitzable comú, de protecció agrícola i de protecció de barrancs, a més d'afectar sòl urbanitzable no programat residencial i industrial. Al terme municipal d'Onda hi ha afecció a sòl no urbanitzable protegit i comú.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
Les dades recollides de les estacions de la Xarxa Autonòmica de Control de la Contaminació més pròximes a la zona d'actuació reflecteixen valors en els nivells de concentració de diversos contaminants dins dels límits admissibles, no obstant això, es constata la superació dels nivells límit de deposició de pols sedimentable i dels nivells d'ozó.  
El nivell de soroll de la zona a causa de l'elevat trànsit de vehicles pesants és bastant considerable, i hi ha diverses urbanitzacions, presents al llarg del traçat, afectades.  
El traçat travessa els barrancs d'Espalafangues, Borràs i les Pedrisses a més d'algun altre de menor importància. Aquests barrancs són tributaris de la rambla de la Viuda i del riu Millars. La zona del projecte es troba inclosa en els sistemes aqüífers 55 i 56. La qualitat de les aigües subterrànies en la zona es troba molt degradada i té com principals focus de contaminació els produïts per les activitats agrícoles i industrials.  
Respecte a la vegetació existent en la zona, l'estudi s'ha referit a àmplies àrees de terres de cultiu ocupades principalment per cítrics. En els barrancs, marges de rius i altres zones travessades pel traçat hi ha una vegetació en bon estat de conservació i amb una varietat apreciable. L'espècie que predomina és la garrofera mesclada a vegades amb pi blanc, oliveres i ametlers.   
S'indica en l'estudi l'existència d'una gran diversitat d'hàbitats derivats de l'heterogeneïtat estructural de la vegetació, no obstant això, no s'ha anomenat cap comunitat faunística ressenyable i no s'hi especifica cap espècie protegida.   
El paisatge està constituït en el pla de fons per àmplies formacions muntanyoses que circumden la planura de la Plana. En la serra de les Pedrisses es poden veure les línies elèctriques d'alta tensió, com el traçat sinuós de la mateixa carretera. En la resta del traçat predomina el paisatge conformat per cultiu de cítrics, alguna nau industrial i els habitatges de les urbanitzacions contigües a la traça de la carretera.  
En el traçat de la carretera hi ha diversos camins ramaders que es veuran afectats.  
Respecte al patrimoni cultural en l'estudi se cita la proximitat de la carretera al jaciment arqueològic de les Pedrisses.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en l'efecte generat per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.  
En línia amb l'anterior, ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les conseqüències més sobreïxents de cadascuna.  
Per a la fase de construcció, s'han valorat com a moderats els impactes que s'enumeren a continuació, sense que hagen merescut major consideració els restants identificats per l'estudi:  
- La variació dels nivells sonors en les proximitats de les urbanitzacions de la Salsadella, les Delícies i Montesalbo.  
- Les possibles voladures que s'han d'efectuar en la zona de les Pedrisses i potser a la forest del Corral del Corb.  
- La destrucció o afecció a la flora d'especial interés en els marges dels barrancs.  
- La interrupció del drenatge natural en els encreuaments amb els barrancs i tàlvegs presents en la zona.   
- L'explotació de pedreres en les proximitats de la carretera.  
- L'afecció sobre la població d'espècies nidificants com a conseqüència de l'ús de voladures.  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en aquest cas són les que se citen a continuació:  
- L'efecte barrera per a moviments locals de fauna en tot el traçat i especialment en els marges fluvials.   
- Variació en la conca visual i la qualitat del paisatge.  
- Increment del nivell de soroll.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.  
Algunes de les mesures més significatives d'entre aquelles a què es fa referència, són les següents:  
- Es projecta l'execució de pantalles antisoroll mitjançant terraplens vegetats de dos metres i mig d'alçària en diversos trams del traçat.   
- No s'emplaçaran instal·lacions auxiliars en terrenys pròxims als llits. La realització de treballs en el domini públic hidràulic i les seues zones de servitud i de policia requerirà autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca.  
- La capa vegetal serà retirada i reutilitzada en els talussos de terraplé, en zones interiors dels enllaços, en mitjanes o en els marges.   
- Es procedirà, en els casos que siga viable, a realitzar el trasplantament de determinats exemplars afectats, com ara, Ceratonia siliqua i Pinus halepensis, col·locant-los en les zones de domini de la via o en àrees pròximes, sobre terrenys adequats, que puguen ser objecte d'expropiació.  
- La realització de voladures haurà de considerar-se exclusivament en el cas que no siga possible l'excavació per mitjans mecànics d'elevada potència. L'època de l'any en què es realitze la voladura serà objecte d'especial estudi, evitant-se sobretot en períodes de cria i de zel de les espècies més importants.  
- D'acord amb l'estudi de patrimoni cultural que incorpora l'estudi d'impacte, es considera com a mesures correctores la realització d'un seguiment arqueològic de l'obra per part d'arqueòlegs i la realització d'una prospecció arqueològica en el cas que es varie el traçat del projecte.   
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
- Campanya de mesuraments de soroll en la fase d'explotació de l'obra.  
- Control dels jaciments i pedreres, com també dels abocadors que sorgisquen dels moviments de terres.  
- Control del pas de la fauna a través de la carretera.   
- Seguiment de l'efectivitat de les obres de drenatge.   
- Revisió dels accessos, continuïtat dels camins agrícoles i camins ramaders.   
- Prospecció i seguiment arqueològic i etnològic durant la fase de moviment de terres.   
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa, com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, propose la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Millora de la seguretat vial de la carretera CV-21 entre el pk 0,700 i el pk 7,000 - l'Alcora, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) hauran d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.  
2. En tots els trams de carretera que queden en desús es procedirà a picar el ferm i després cobrir-lo amb terra vegetal amb grossària suficient per a la posterior revegetació d'aquest.  
3. S'inclouran tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta.  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establits en aquest programa.  
4. Els materials de farciment i les llasts que siguen necessaris per a l'execució del projecte, s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
5. Durant l'execució de les obres no es desenvoluparan treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.  
6. El projecte de construcció incorporarà un estudi específic sobre l'efecte barrera que l'obra produirà sobre la fauna. En particular, aquest estudi preveurà l'adequació de les obres de drenatge com a passos per a amfibis, rèptils i xicotets mamífers, amb la ubicació, dimensions i característiques dels referits passos, de manera que s'assegure la duplicitat funcional.  
El programa de vigilància ambiental, per a la fase d'explotació, incorporarà les campanyes de mostratge necessàries per a verificar l'eficàcia de les mesures aplicades.  
7. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en el seu apartat de mesures correctores, es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es recolliran al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de manera tal que es garantisca el manteniment de les seues propietats naturals. En cap cas, aquests abassegaments temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents de la mateixa forma, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subsolatge de tots els terrenys que s'haguen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.  
8. Caldrà ajustar-se a les consideracions especificades en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, totes les quals s'assumiran com a condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental.   
9. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o un gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
10. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.  
11. Atesa l'afecció existent a camins ramaders, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, obtenint l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.   
12. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'haurà de comunicar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i s'hauran d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'emeta informe favorable aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés per l'esmentat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.