Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5656, del 10-12-2007 (2007/14552)

RESOLUCIÓ de 19 de novembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Villargordo del Cabriel, Xirivella, Náquera, Aspe i València.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5656

Data del DOGV
:   10-12-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/14486


Data del document
:   19-11-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Villargordo del Cabriel
    * Xirivella
    * Nàquera
    * València
    * Aspe
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 19 de novembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Villargordo del Cabriel, Xirivella, Náquera, Aspe i València. [2007/14975]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a als expedients 203/05-AIA Villargordo del Cabriel, 252/05-AIA Xirivella, 012/06-AIA Náquera, 033/06-AIA Aspe, i 207/05-AIA València, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 19 de novembre de 2007.- La directora general de gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 203/5417-QOF  
Títol: Pla parcial polígon industrial El Toro.  
Promotor: Ajuntament de Villagordo del Cabriel.  
Autoritat substantiva: Ajuntament Villagordo del Cabriel i CTV.  
Localització: Al sud-oest del nucli urbà, entre el barranc de la Vid, l'antiga carretera N-III i l'actual N-III.  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
La reclassificació de sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable de protecció forestal per a:  
- Satisfer la demanda actual de sòl industrial en el municipi.  
- Adequar la zona verda existent i integrar-la en el sector.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La superfície del sector és de 117.002,82 m², els quals actualment estan qualificats com a sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable de protecció forestal segons les normes subsidiàries de Villargordo del Cabriel, aprovades definitivament el 5 de gener de 1990.  
En la parcel·la destinada a l'ús industrial existia una pedrera d'extracció de pedra calcària que una vegada finalitzada l'explotació d'aquesta es va intentar restaurar sense èxit mitjançant la creació de bancals i la plantació d'arbres.  
Posteriorment, en els mateixos terrenys, l'UTE encarregada de la construcció de l'autovia Madrid-València, va establir una zona d'oficines, vestidors, zona de transformació de materials, planta de formigonat i parc d'àrids. Per a realitzar les activitats pròpies de l'obra es van crear xarxes elèctriques de baixa i mitjana tensió, un centre de transformació de 100 KVA, xarxes d'aigua potable, sondeig de proveïment, un dipòsit d'aigua potable i un dipòsit descobert per a altres usos.  
D'acord a l'estudi d'impacte ambiental, la principal activitat que s'exercirà en el polígon és la fabricació de finestres d'alumini, realitzades mitjançant un sistema robotitzat.   
Els límits del sector es troben definits per:  
- Al sud: antiga carretera N-III transferida pel Ministeri a l'Ajuntament.  
- Al nord: EDAR municipal i barranc de la Vid.  
- A l'est: camí a la depuradora i barranc de la Vid.  
- A l'oest: la carretera N-III.  
Les dades generals d'ordenació del sector inclosos en l'estudi d'impacte ambiental són:  
Superfície bruta del sector: 117.002,82 m²  
Superfície computable del sector: 117.002,82 m²  
Edificabilitat bruta: 35.460,81 m²   
Índex d'edificabilitat: 0.30 m²sostre/m²sòl  
3. Alternatives  
La ubicació del sector ve motivada per la propietat municipal dels terrenys i per l'existència dels serveis i infraestructures executades en el sector arran del lloguer de la parcel·la a la UTE encarregada de la construcció d'un tram de l'autovia A-3 Madrid-València.  
En l'estudi d'alternatives, s'ha considerat com a alternativa 1 una variant pel que fa a la connexió viària del sector amb el nucli urbà, emplaçant-se la dita connexió en l'entorn del barranc de la Vid.  
L'alternativa 2, opció finalment triada, realitza la connexió amb el nucli urbà per l'antiga carretera N-III i aprofita els equipaments existents en el sector i la zona verda ja construïda en l'espai ludicorecreatiu.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 8 de novembre de 2005 la Direcció Territorial de València va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu i projecte relatiu al Pla parcial sector industrial en SNU de Villargordo del Cabriel, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante, de data 4 d'agost de 2005 i en el DOGV de data 12 d'agost de 2005.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de Villargordo del Cabriel, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional per acord del Ple de data 14 de setembre de 2005 i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.   
3. Resum de les al·legacions  
No s'hi han presentat al·legacions.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 6 d'abril de 2005 la Direcció Territorial de València va remetre una còpia del nou estudi d'impacte ambiental, estudi del paisatge, estudi de l'impacte acústic i projecte relatiu al Pla parcial sector industrial en SNU de Villargordo del Cabriel.   
Sol·licitud d'informes sectorials  
Informe estudi de paisatge  
L'informe realitzat d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, conclou amb la valoració favorable de l'estudi supeditat al compliment dels condicionants següents que es passen a transcriure a continuació:  
- Elaborar un mapa de visibilitat des dels principals punts d'observació de la conca visual que continga l'actuació.  
- Completar la documentació gràfica (fotomuntatges, seccions, infografies, modelitzacions, etc.), on siga perceptible pel públic el resultat de l'ordenació dels punts d'observació més visitats i els accessos a la població.  
- Elaborar unes normes d'integració paisatgística que definiran l'escena urbana del polígon que s'ha d'executar.  
- Aportar documentació refosa en suport paper i digital.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudi integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT i xarxa Natura, no s'han detectat, en l'àrea concreta d'estudi, afeccions a cap figura ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental no ha analitzat l'existència de camins ramaders, jaciments arqueològiques i restes etnològiques susceptibles d'afecció en l'àrea d'estudi.  
En l'expedient no consta l'informe preceptiu regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Hi ha una línia aèria de mitjana tensió que travessa el sector fins a la zona dels dos centres de transformació per a les antenes de telefonia existents i una línia aèria de baixa tensió que discorre per la parcel·la fins al pou de proveïment.   
El llit més pròxim a l'àrea de l'actuació és el barranc de la Vid, que discorre entre el sector industrial i el nucli urbà, no veient-se afectat per l'actuació prevista.   
Consideracions ambientals  
El municipi de Villargordo del Cabriel està situat en la part més occidental de la comarca d'Utiel-Requena a la província de València. L'àrea d'estudi es troba en els contraforts més sud-orientals de la serralada Ibèrica, en les serres del Bicuerca i del Rubial i es caracteritza per presentar una fisiografia fortament ondulada.   
La zona d'estudi se situa sobre terrenys pertanyents al període juràssic i quaternari. Els materials presents en la zona es caracteritzen per la presència d'estrats de calcàries, dolomies i calcàries margoses. La vulnerabilitat enfront de la contaminació de les aigües subterrànies a causa de les característiques dels sòls presents és considerada com a mitjana, no obstant això, en els sòls de naturalesa detrítica la permeabilitat és alta com també ho és la vulnerabilitat dels aqüífers.   
Respecte de la vegetació que es pot trobar en l'àrea d'estudi, aquells terrenys que no han sigut alterats per les activitats extractives en el sector estan ocupats en l'actualitat pel parc situat a la vora de l'ermita, per terrenys forestals formada per bosc baix i matoll situant-se en ells algunes infraestructures, xicotets cultius agrícoles i zones de repoblació de la pedrera.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'afirma que no han existit incendis forestals en l'àmbit de l'actuació des de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable. No obstant això, el risc potencial d'incendi forestal en el sòl catalogat com a forestal del sector és alt.   
L'estudi d'impacte ambiental realitza una descripció de la fauna que es pot trobar en la zona, apuntant les diverses espècies animals i elaborant una zonificació en què descriu les principals espècies associades a la massa forestal i al matoll.   
- Proveïment d'aigua potable: s'obté per captació en el pou municipal existent en la zona d'equipaments, on existeix a més un dipòsit d'aigua cobert i una bassa per a emmagatzemament. La xarxa es defineix com a unitària, per a proveïment d'aigua potable, hidrants contra incendis i reg.  
En l'expedient hi ha un informe de l'autor del projecte, considerant que hi ha disponibilitat de recursos hídrics. L'esmentat informe certifica la capacitat del sistema de captació, però no la disponibilitat per a satisfer l'increment que conportarà la implantació dels usos previstos.  
- Xarxa de sanejament: en l'estudi d'impacte ambiental hi ha un poc de confusió respecte d'això ja que en algun punt es defineix com a unitària i en altres com a separativa.  
L'abocament d'aigües pluvials es realitzarà fins a la carretera i d'aquesta fins al barranc de la Vid.  
Les aigües residuals es portaran fins al col·lector existent en l'antic escorxador municipal per a després passar a la xarxa de clavegueram municipal i d'allí fins l'EDAR de Villagordo del Cabriel. En la zona nord del sector està previst executar un col·lector que porte les aigües directament a l'EDAR.  
- Residus sòlids: d'acord a l'informe de l'enginyer autor del projecte, els residus sòlids urbans i els residus inerts seran gestionats per la Mancomunidad del Interior Tierra del Vino.  
- Estudi acústic: com a conclusió a aquest es té, segons l'estudi d'impacte ambiental, que el nivell sonor a causa de l'increment de trànsit es manté pràcticament en els mateixos valors, dins dels límits que estableix la normativa sectorial.  
La situació del polígon industrial respecte del nucli de població de Villagordo del Cabriel, en relació amb les direccions principals del vent, podria produir determinats problemes amb la possible emissió de gasos i sorolls a l'atmosfera d'indústries potencialment contaminants.   
El capítol de mesures correctores inclòs en l'estudi d'impacte ambiental conté una sèrie de mesures correctores de caràcter general, amb poca definició i no tenint l'especificació de les mesures pressupostàries necessàries per a l'execució d'aquestes. El programa de vigilància ambiental no recull els apartats continguts en el Decret 192/1990, entre els quals s'inclou els mètodes de recollida d'anàlisi i dades, i el calendari aproximat per a l'aplicació del programa i organisme responsable de la seua execució.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habiatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial polígon industrial El Toro a Villargordo del Cabriel (València), el promotor del qual és l'Ajuntament de Villargordo del Cabriel, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Haurà d'obtenir-se l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el supòsit que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. L'abocador d'àrids nets procedents de les obres que s'executen per al tren d'alta velocitat haurà de disposar de la corresponent autorització administrativa de residu inert adequat d'acord al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb fins de construcció.   
3. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb el que disposa el Pla zonal núm. IX, inclòs en el PIR (Pla integral de residus) de la Comunitat Valenciana. Abans de la concessió de llicència d'activitat, l'Ajuntament exigirà a les indústries que es vulguen implantar en el sector un Pla de gestió de residus, que incloga el tractament d'aquests i destinació definitiva.  
4. Serà necessari acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent, la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients per a la implantació dels usos previstos per a l'ordenació proposada, com també la capacitat de depuració de l'EDAR municipal mitjançant informe d'EGEVASA.   
5. La xarxa de sanejament haurà d'executar-se amb caràcter separatiu. Les aigües residuals es traslladaran per col·lector fins a la xarxa municipal i d'allí a l'estació depuradora. S'haurà d'establir una ordenança d'abocaments d'acord amb les característiques de funcionament de l'estació depuradora. Per a l'abocament d'aigües pluvials al barranc s'haurà d'obtenir l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. La xarxa de pluvials haurà de travessar un separat de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.  
6. Redelimitar el sector, extraient del mateix el sòl classificat pel Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOF) com a sòl forestal. Entre la zona industrial i el sòl forestal haurà d'haver-hi una franja de protecció, com també un camí perimetral de 5 metres d'amplària.  
7. L'Ajuntament exigirà a l'agent urbanitzador, una vegada acabades les obres d'urbanització, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part dels abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
8. Les dues línies aèries de mitjana i de baixa tensió que travessen el sector s'hauran de soterrar o modificar-ne el traçat, en la zona en què afecte el polígon industrial.   
9. Serà necessari disposar abans del punt de connexió amb la xarxa de sanejament municipal existent d'una arqueta de registre que permeta la presa de mostres i la desconnexió de l'abocament.  
10. Caldrà ajustar-se als condicionants especificats en l'informe de l'estudi del paisatge, tots els quals s'assumiran com a condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
11. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure els controls que s'han de realitzar, el mode de portar-los a cap i la periodicitat d'aquests.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 1 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 252/05-AIA  
Títol: Modificació puntual núm. 9 del Pla general d'ordenació urbana de Xirivella  
Promotor: Ajuntament de Xirivella  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge. Comissió d'Urbanisme de València.  
Objecte: Reclassificació de 2.635 m² de sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola  
Localització: Parcel·la en el límit sud del nucli urbà de Xirivella, entre la línia de ferrocarril València-Utiel i el poliesportiu municipal Ramón Sáez  
Descripció del projecte  
El projecte se situa al municipi de Xirivella, comarca valenciana de l'Horta. Consisteix en la reclassificació de 2.635 m² de sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola, segons pla general vigent aprovat el 23 d'abril de 1993. Amb aquesta superfície es completa una parcel·la de 14.562 m² per a ampliar i adaptar l'institut Ramon Muntaner als estàndards de la Llei d'educació. La parcel·la està en el límit sud del nucli urbà de Xirivella, entre la línia de ferrocarril València-Utiel i el poliesportiu municipal Ramón Sáez.  
A més d'haver d'ampliar la superfície per a adaptar-se al programa de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, l'institut es veu obligat a recular-se per a respectar la nova servitud del ferrocarril, que es modificarà perquè hi ha prevista una duplicació de la línia.   
La parcel·la que es reclassifica quedarà com a sòl urbanitzable amb la qualificació d'equipament educativocultural de xarxa primària, limítrof a l'oest amb la futura prolongació de l'av. Mare de Déu dels Desemparats, que la comunicarà amb el nucli urbà.  
Tramitació administrativa  
El 21 de desembre de 2005 l'Ajuntament de Xirivella remet la documentació següent:  
- Modificació puntual núm. 9 del pla general (1 tom)  
- Estudi d'impacte ambiental (1 tom) i 6 plànols   
- 2 plànols d'ordenació   
- 7 plànols d'informació   
- 5 plànols justificatius   
Amb aquesta documentació s'obri l'expedient 252/05-AIA d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 25 d'abril i el 18 de maig de 2006 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València torna a enviar la mateixa documentació, a la qual afig còpia de l'expedient administratiu municipal.  
Informació pública  
La modificació puntual número 9 de Xirivella es va sotmetre a informació pública durant 1 mes, amb anunci en el DOGV núm. 5056, de 25 de juliol de 2005 i en el diari Levante de 16 de juliol de 2005. En aquest termini, d'acord amb la documentació de l'expedient administratiu, es van presentar 2 informes, 1 de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València i un altre de la Sotsdirecció General de Plans i Projectes de la Direcció General de Ferrocarrils del Ministeri de Foment.   
El primer informe tracta de la documentació que és necessària per a la tramitació de l'estudi d'impacte ambiental. El segon informe demana la inclusió del Sistema General Ferroviari, amb les seues zones de protecció, en la documentació del pla general.  
Informes sectorials  
No se n'han sol·licitat.  
Afeccions legals  
Classificació i qualificació urbanística  
L'actuació afecta sòl no urbanitzable d'especial protecció, d'acord amb el Pla general de Xirivella vigent.   
Consideracions ambientals  
La modificació que es presenta ve motivada per la necessitat d'adaptar als requeriments de la legislació educativa, un equipament educatiu existent situat en una parcel·la de forma triangular, limitada per infraestructures i usos consolidats (al nord, la línia de ferrocarril, al sud el poliesportiu). Les possibilitats d'ampliar la parcel·la queden reduïdes a dos, a est i oest, i afecten en ambdós casos sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola. L'ampliació a l'oest permet comunicar l'institut amb la futura prolongació de l'av. Mare de Déu dels Desemparats.  
Hi ha un aspecte ambiental important, que és el soroll produït per l'actual línia de ferrocarril limítrofa amb la parcel·la pel nord, propietat de Renfe i per on actualment opera la línia de rodalia C-3. En el marc d'aquesta avaluació ambiental, només cal analitzar l'impacte sobre els dos mil metres quadrats que es reclassifiquen, ja que la resta de la parcel·la no és objecte d'aquest expedient, en ser sòl urbà i sòl urbanitzable programat.   
Per tant, aquesta avaluació ambiental no ha de valorar si el conjunt de l'emplaçament de l'institut és adequat o no, sinó només si és admissible l'ocupació dels dos mil metres quadrats de sòl no urbanitzable protegit. En aquesta part de l'institut, igual que en el conjunt, hauran de complir-se els nivells de soroll establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana. Ara bé, plantejar un estudi acústic només de la part objecte d'aquest expedient no té sentit ja que, en cas de no complir-se els nivells establits en la legislació, s'establirien mesures correctores que no poden executar-se al marge de la resta de la parcel·la (distribució d'espais, materials adequats, disseny d'edificis, etc.), però que tampoc poden fixar-se en aquesta avaluació perquè s'ixen de l'objecte d'aquesta. A més, el fet d'assegurar el compliment dels esmentats nivells de soroll només en una xicoteta part de l'institut no és raonable ni suficient.  
Aquest és el motiu pel qual no se sol·licita l'estudi acústic amb caràcter previ a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental d'aquesta actuació.  
Tenint en compte que l'institut s'ha de remodelar, es considera que el que és adequat és realitzar un estudi acústic de tot el conjunt de l'equipament, juntament amb el projecte de construcció o urbanització, en la fase de desenvolupament d'aquesta modificació puntual, de manera que es garantisca el compliment de la legislació sectorial sobre contaminació acústica. L'esmentat estudi acústic considerarà com a focus de soroll, almenys, el pas de trens (incloent la possibilitat de parada i engegada), la futura avinguda Mare de Déu dels Desemparats i el polígon industrial pròxim a l'institut. La duplicació de via que durà a terme Renfe haurà d'incloure's com un supòsit més de focus de soroll si es preveu executar-la abans que la construcció de l'institut; si la duplicació de via és posterior a l'execució d'aquesta actuació, s'entén que amb aquesta última obra s'avaluaran les molèsties de soroll sobre l'institut.  
Respecte a l'afecció al patrimoni cultural, l'estudi d'impacte ambiental diu que la zona objecte de l'actuació està fora de les àrees de protecció arqueològica assenyalades en el Pla general de València, i el Pla general de Xirivella tampoc assenyala l'existència de cap element d'interés arqueològic en aquesta zona. En la informació disponible en pàgina web de la conselleria de Cultura tampoc es registra jaciment en la zona afectada.  
A més, la documentació de l'expedient inclou còpia de l'escrit de la Regidoria de Planificació i Disciplina Urbanística de l'Ajuntament de Xirivella a la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric i Artístic de València, sol·licitant permís per a realitzar la prospecció arqueològica corresponent.   
Ja que l'actuació consisteix en l'ampliació d'un institut per necessitats de la legislació en matèria d'educació i per a adaptar-se a les noves servituds de Renfe, no implica increment de població, i no es produeix un impacte pel que fa a increment de consums d'aigua per a proveïment o de producció d'aigües residuals.  
Consideracions jurídiques  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8. g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat per Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, modificat per Decret 32/2006, de 10 de març.  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat per Decret 32/2006, de 10 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a dictar les resolucions en matèria d'avaluació d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, l'actuació Modificació puntual núm. 9 del Pla general d'ordenació urbana de Xirivella, promoguda pel mateix Ajuntament, sempre que s'ajuste a la documentació presentada, i compliment previ dels condicionants que s'assenyalen en el punt segon d'aquesta declaració i de les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, fins que no entren en contradicció amb aquells.  
Segon  
Se supedita l'execució d'aquesta actuació al compliment dels condicionants següents:  
1. Compliment de les determinacions que continga l'estudi acústic que s'elabore amb el projecte d'urbanització per a garantir els nivells de soroll de la legislació sobre contaminació acústica, i que s'elaborarà atenent a les consideracions fetes en l'apartat consideracions ambientals d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Compliment de les determinacions que, si és el cas, continga l'informe preceptiu i vinculant que ha d'emetre la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià sobre aquesta actuació, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià. Aquest Informe haurà d'obtenir-se, en tot cas, abans del desenvolupament i execució d'aquesta actuació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
València, 15 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 12/06-AIA  
Títol: Homologació i pla parcial del polígon 7 Baix Ermita de Náquera (València)  
Promotor: Ajuntament de Náquera  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Náquera, València.  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte d'aquest projecte és reclassificar 7.903 m² de sòl no urbanitzable protegit per a delimitar el sector, d'una superfície total de 190.582,80 m², mitjançant una xarxa viària més coincident amb el trànsit generat i enllaçar-lo amb la rotonda situada al sud del sector que enllaça els diversos camins.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
Náquera, a la província de València, està situada a la comarca del Camp del Túria, a una altura sobre el nivell del mar de 242 metres. És una població de muntanya enclavada a la serra Calderona.  
Geogràficament afronta amb els municipis següents: Bétera, Serra, Segart, Albalat dels Tarongers, Sagunt, el Puig, Rafelbunyol, Museros i Moncada; i dista 24 km de la ciutat de València.  
- Delimitació del sector  
El sector se situa al sud-est del nucli urbà de Náquera, i la superfície d'aquest és de 190.582,80 m².  
Els límits de l'actuació són:  
Límit nord: dos sectors de sòl urbà, un ja consolidat La Cortina i un altre en procés de gestió, i també amb la carretera de la Fuente del Oro de titularitat pública, que al seu torn limita amb sòl forestal.  
Límit sud: sòl no urbanitzable polígon 28 i camí de la Patà.  
Límit est: sòl no urbanitzable polígon 8 i camí de la Cava.  
Límit oest: sòl urbà consolidat i carretera VV-6044 Burjassot-Torres Torres.  
- Planejament vigent i proposat  
El municipi de Náquera es regeix urbanísticament per les normes subsidiàries de planejament aprovades per la conselleria el 25 de juny de 1985.  
En l'actualitat, està en tramitació el pla general que ve a adaptar-se a la LRAU i la informació pública del qual va aparéixer en el DOGV núm. 4729, de 8 d'abril de 2004.  
- Zonificació del sector i usos  
La zonificació o ús global previst en l'àrea d'actuació correspon a residencial amb ús compatible terciari.  
La superfície de tot el sector és 190.582,80 m², que es distribueix de la manera següent:  
- Zona verda: 18.455,00 m² s  
- Xarxa viària: 33.320,47 m² s  
- Aparcaments: 6.131,25 m² s  
- Equipaments: 4.646,60 m² s  
- Dotacional públic: 62.553,32 m² s  
Alternatives.  
No presenta una anàlisi d'alternatives tècniques, sinó únicament una justificació de la solució proposada.  
Justifica l'actuació, la qual desenvolupa les directrius del concert previ del PGOU pel que fa a la xarxa estructural, la que es relaciona amb l'estructura territorial i general establida en aquestes amb la inclusió de part de la rotonda dins del sector.  
Tramitació administrativa  
Amb data entrada de 12 de gener de 2006, la Direcció Territorial remet al la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació relativa a l'homologació i pla parcial del polígon 7 Baix Ermita de Náquera, a l'efecte que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
En data 29 d'abril de 2005, el Ple de l'Ajuntament de Náquera acorda aprovar provisionalment l'homologació i pla parcial del polígon 7 Baix Ermita de Náquera.  
Antecedents administratius  
La primera aprovació provisional pel Ple de l'Ajuntament és en data 27 de desembre de 2002.  
La Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en acord de 16 d'abril de 2003, va suspendre l'aprovació definitiva del Pla parcial i homologació sector Baix Ermita, per determinats defectes de tramitació.   
Un d'aquests defectes va ser que no es va aportar el necessari estudi d'impacte ambiental, que ha de ser objecte d'exposició al públic per a l'emissió de la preceptiva declaració d'impacte ambiental, ja que concorre en el projecte una reclassificació de sòl no urbanitzable.  
Informació pública  
L'Ajuntament de Náquera certifica que es va sotmetre a informació pública la proposta d'homologació modificativa i pla parcial que inclou estudi d'impacte ambiental, mitjançant un edicte de 10 de novembre de 2004, i es va publicar en el diari Las Provincias del dia 20 de desembre de 2004, com també en el DOGV de 3 de gener de 2005.  
També se certifica que, durant el termini d'un mes concedit per a presentar al·legacions, se n'hi han presentat quatre.  
Resum d'al·legacions  
Es presenten quatre al·legacions, de les quals una és de caràcter ambiental i la resta de caràcter urbanístic.  
En aquesta al·legació de caràcter ambiental indica que, la propietat de l'al·legant està declarada zona paisatgística o Serra Calderona, per la qual cosa no hauria de ser modificada la línia de carrer.  
Consultes  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza una consulta, en data 11 d'abril de 2006, al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi sobre l'afecció de l'actuació proposada sobre el Parc Natural de la Serra Calderona, pel fet que el projecte es troba en l'àmbit geogràfic del PORN de la Serra Calderona.   
Es rep informe desfavorable de l'actuació en data 13 de juny de 2006.  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental requereix informe, en data 12 d'abril de 2006, al Servei Territorial de Medi Ambient de València, sobre la viabilitat de l'actuació en relació a la reclassificació de sòl forestal.  
En contestació a aquesta sol·licitud, es reben dos informes, un de la 2ª Demarcació Forestal i un altre complementari de la Secció Forestal a l'informe de la 2ª Demarcació Forestal.  
Informes sectorials  
Certificat de la mercantil Manuel García Ferrer SL, concessionària del servei de recollida de RSU.  
De data 28 de setembre de 2005, certifica que la mercantil Manuel García Ferrer SL presta el servei de recollida de RSU del municipi de Náquera, i transporta els residus a FERVASA, les instal·lacions de tractament de residus sòlids urbans que l'EMTRE té a Quart de Poblet (València).  
Informe d'Hidra Gestión Integral del Agua SA, empresa concessionària del servei de proveïment d'aigua potable.  
De data 15 de novembre de 2005, Hidra, Gestión Integral del Agua SA, empresa concessionària del servei d'abastiment domiciliari d'aigua potable a diverses urbanitzacions del terme municipal de Náquera (València), basant-se en els condicionants següents:  
1. Funcionament complet i adequat de la xarxa general de distribució a les urbanitzacions del terme municipal de Náquera, incloent la segona fase d'aquesta, on es preveu el tancament de l'anell principal a aquesta.  
2. Manteniment dels subministraments actuals produïts per les urbanitzacions connectades a aquesta xarxa general de distribució.  
3. Addició dels subministraments produïts per la connexió del polígon industrial núm. 16 de Náquera, i dels programes d'actuació integrada pla parcial zona la Sabata, sector residencial polígon 15 partida els Plans i Residencial Masia de San Francisco.  
4. Manteniment dels cabals de proveïment d'aigua en alta en la capçalera de la xarxa general de distribució.  
Certifica que serà possible realitzar un subministrament adequat d'aigua potable en unes condicions mínimes de pressió i cabal a la zona d'habitatges projectada com a pla parcial polígon d'actuació núm. 7 Baix Ermita, sempre que es complisquen totes i cada una de les condicions numerades anteriorment.  
Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Náquera-Serra per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament urbanístic del pla parcial polígon d'actuació núm. 7 Baix Ermita, de Náquera (València).  
De data 28 d'octubre de 2004, aquesta entitat comunica el que segueix:  
1. L'EDAR de Náquera-Serra dóna servei als municipis de Náquera i Serra i està dissenyada per a tractar 2.600 m³/dia. Actualment tracta un cabal mitjà de 2.001 m³/dia.  
2. Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 164,4 m³/dia.  
3. D'acord amb el que s'ha assenyalat en el Reial decret 3288/1978, els urbanitzadors hauran de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació.  
4. El cost estimat d'aquest suplement d'infraestructures és de 90 € per habitant equivalent, sent un habitant aquell que ocasiona un abocament de 60 gr de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. Traduït al cas que ens ocupa i de les dades aportades, per a un cabal mitjà estimat de 164,4 m³/dia, comportarà una quantitat que s'haurà de pagar 73.980,00 € corresponents a 822 habitants.  
Conclusió  
Pel que assenyala anteriorment, i per al cas en què els urbanitzadors decidisquen no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals mitjançant la realització de les obres públiques necessàries per a suplementar les infraestructures existents, aquesta entitat de sanejament informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de Náquera-Serra de les aigües residuals generades pel desenvolupament del pla parcial polígon 7 Baix Ermita de Náquera (València) sempre que es complisca amb els condicionants següents:  
1. En el seu dia, l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al compte i risc d'aquest.  
2. En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
3. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'entitat de sanejament la quantitat resultant de 73.980,00 €, a l'efecte del qual haurà d'establir-se l'oportú conveni entre l'entitat de sanejament i l'Ajuntament de Náquera.  
Informe desfavorable del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de data 8 de juny de 2006.  
Informa sobre el desenvolupament de sòl residencial al terme municipal de Náquera el que segueix:  
1. Aquest informe es refereix, exclusivament, a la possible afecció del projecte a (I) espais de la Comunitat Valenciana proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 com a llocs d'interés comunitari (LIC), inclosos en la llista aprovada per acord del Govern Valencià de data 10 de juliol de 2001 per raó de la Directiva 92/43/CEE, del Consell de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres; (II) espais de la Comunitat Valenciana inclosos en la xarxa Natura 2000 com a zones d'especial protecció d'aus (ZEPA), designades segons la Directiva 79/409/CEE del Consell de 2 d'abril, relativa a la conservació de les aus silvestres; i (III) espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
2. El projecte consisteix en el desenvolupament urbanístic d'uns terrenys agrícoles al terme municipal de Náquera.  
3. El projecte es troba en l'àmbit territorial del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de la Serra Calderona, aprovat mitjançant el Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià.  
Segons la zonificació del PORN, regulada per l'article 64, el projecte se situa dins de la zona d'influència (ZI), afectant zones classificades com a àrees de predomini agrícola, àrees de regeneració i àrees urbanitzades.  
4. El PORN en la seua secció setena (urbanisme i activitats residencials) estableix en l'article 50 urbanisme que:  
4. No es podrà classificar nou sòl urbanitzable o urbà residencial en l'àmbit del PORN mentre que hi haja al municipi urbanitzacions que no es troben consolidades en, almenys, un 90% i no estiguen convenientment legalitzades i dotades de serveis urbans. S'exclouen d'aquesta norma el sòl limítrof amb el nucli urbà a fi de no impedir el creixement d'aquest, sempre que es justifique suficientment la necessitat d'aquest.  
10. En terrenys inclosos en categories diferents d'AG, AA i AU i sense perjudici del que disposa l'apartat anterior, únicament es podrà classificar nou sòl urbanitzable industrial quan es realitze com a permuta amb un altre sòl urbanitzable d'igual o major superfície i que es trobe en zones de la mateixa categoria o superior de protecció, el qual haurà de ser reclassificat com a sòl no urbanitzable.   
5. L'observació de les àrees antropitzades o urbanitzades delimitades en el seu moment pel PORN, permet concloure que l'esmentat procés de consolidació de les àrees residencials dista molt d'haver conclòs en nombroses àrees del municipi de Náquera, tant fora com dins de l'àmbit del PORN.  
6. El PORN estableix en la seua secció tercera article 74 la caracterització de les àrees de predomini agrícola (AG):  
Article 74. Caracterització  
Coincideix amb les zones d'ús agrícola, tant de secà com de regadiu. El criteri general per a aquestes zones en la potenciació de cultius tradicionals i el manteniment de l'aprofitament agrícola intensiu, compatibilitzant el rendiment econòmic amb el manteniment d'unitats paisatgístiques d'alt valor. En el cas de cultius agrícoles restringits se'n potenciarà el manteniment com a pràctica de conservació de sòls amb una erosionabilitat molt alta o com a àrees tallafocs.  
7. Pel que fa als usos permesos l'article 76 d'aquest, estableix que:  
Es consideren compatibles totes les activitats permeses en les categories anteriors i, en general, les activitats compatibles amb el que estableix el planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola, sense perjudici del que disposen les normes generals d'aquest pla i la Llei 4/1992, sobre el sòl no urbanitzable i la Llei 2/1997, de modificació de l'anterior.  
8. Per la seua banda l'article 77 d'aquest, recull els usos prohibits que són:  
Amb caràcter general, es prohibeixen els usos considerats no compatibles amb el planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola, sense perjudici del que disposen les normes generals d'aquest pla i en la Llei 4/1992, sobre sòl no urbanitzable i la Llei 2/1997, de modificació de l'anterior.  
9. La Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable va ser substituïda per la nova Llei 10/2004, de sòl no urbanitzable. En aquesta s'estableix genèricament que aquest tipus de sòl per definició: no es pot destinar a altres fins distints de l'agrícola, forestal, ramader, cinegètic i, en general, dels vinculats a la utilització racional dels recursos naturals.   
10. El PORN de la Serra Calderona, va establir una sèrie d'àrees urbanitzades que recollien totes aquelles zones que tenien la consideració de sòls urbans o en procés d'urbanització al terme municipal de Náquera. L'actual situació de les esmentades àrees mostra que els esmentats sòls no s'ha consolidat en, almenys, un 90%, tal com estableix el punt 4 de l'article 50, a més moltes d'elles no es troben convenientment dotades de serveis urbans. Per tot això, s'emet informe desfavorable de l'esmentada actuació.  
Informe de la 2ª Demarcació Forestal de 17 de maig de 2006.  
S'informa el que segueix:  
- Vist el contingut de l'expedient administratiu abans referenciat.  
- Vista la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana i reglament d'aplicació.  
- Vist el del Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Visitada la zona en qüestió el 31 de maig de 2006.  
En els aspectes merament forestals, es comprova que al sòl objecte del pla parcial hi ha tres zones forestals, que s'han numerat amb els números 1, 2 i 3 en el plànol adjunt a aquest informe.  
La zona 3, inclosa en el pla parcial no té importància forestal.  
Les zones 1 i 2, són terrenys forestals poblats per Pinus halepensis (pi blanc) i sotabosc de matoll mediterrani, prolongació espacial de tota la zona forestal que se situa al nord dels terrenys del pla parcial.  
La resta del sòl inclòs en l'esmentat pla parcial està cobert per vegetació agrícola i terrenys incultes.  
Per això, i atés que en tot el sector només apareixen les zones 1 i 2 poblades per vegetació forestal i representant la superfície d'aquest una escassa proporció respecte a la resta, es jutja oportú, i així es proposa, mantenir l'esmentat sòl forestal i fins i tot millorar-lo mitjançant tractaments silvícoles i control de plagues, per a ser incorporat com a zona verda, a manera de parc natural en el pla parcial.  
Informe complementari de la secció forestal a l'informe de la 2ª Demarcació Forestal   
Aquest informe s'emet en data 5 de maig de 2006, i diu el que segueix:  
Conforme a l'article 62 de la Llei 3/93, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, s'afegeix a l'informe adjunt el que segueix:  
Les zones urbanitzades a la vora de terrenys forestals han de disposar d'una franja perimetral de defensa enfront d'incendis forestals. Les mesures de prevenció en urbanitzacions o zones urbanitzades han de ser de doble sentit: per un costat s'han de prendre les mesures per a defensar els habitatges dels incendis forestals i d'altra banda, s'ha d'evitar que d'aquests habitatges s'inicie un incendi forestal.  
L'article 151 del Reglament de la Llei 3/93, estableix "mantenir net de vegetació els vials d'accés, cunetes i faixes de protecció en els seus marges, com també totes les parcel·les perimetrals, i en qualsevol cas compliran les normes establides que respecte d'això indiquen els plans generals d'ordenació urbana o normes urbanístiques de rang inferior, i les ordenances municipals".  
Per tant, seria convenient la inclusió d'un pla de prevenció de la urbanització enfront d'incendis forestals i la seua tramitació al mateix temps que els plans generals o parcials d'urbanisme, a fi d'informar sobre la conveniència de les mesures adoptades.  
Afeccions legals  
A continuació es comenten les diverses afeccions legals que haurien d'estar incloses en l'estudi d'impacte ambiental.  
1. Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits a la Comunitat Valenciana  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 i ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000.  
L'actuació es troba en la zona d'influència del parc natural, LIC i ZEPA de la Serra Calderona. La Serra Calderona és un enclavament d'interés excepcional en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, pels seus valors ecològics, paisatgístics i etnogràfics.  
El Servei d'Ordenació Sostenible del Medi informa desfavorablement de l'actuació, pel fet que el PORN de la Serra Calderona va establir una sèrie d'àrees urbanitzades que recollien totes aquelles zones que tenien la consideració de sòls urbans o en procés d'urbanització.  
L'actual situació de les esmentades àrees mostra que els esmentats sòls no s'han consolidat en, almenys, un 90%, tal com estableix el punt 4 de l'article 50, i a més, moltes d'elles no es troben convenientment dotades de serveis urbans.  
2. Domini públic hidràulic  
Al nord del sector, hi ha un tàlveg, que té un pas inferior al camí de la Fuente de Oro. Aigües avall d'aquest camí, ja dins del sector, el tàlveg no té llit.  
Pel tàlveg es reuneixen i circulen les aigües d'escorriment, per la qual cosa s'evitarà modificar les zones d'escorriment per a no influir en els ecosistemes naturals aigües avall de l'actuació.  
Es realitza consulta verbal al guarda fluvial del terme municipal, per a esbrinar si el tàlveg té llit, i afirma que el tàlveg no és domini públic hidràulic, que només té servitud de pas.  
El projecte no indica com resol l'evacuació de les aigües que circulen per aquest tàlveg que recull l'escorriment de les vessants exteriors a la urbanització.  
3. Camins ramaders  
En la zona d'actuació no hi ha cap camí ramader.  
4. Patrimoni cultural  
No s'ha presentat l'informe que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció.  
5. Carreteres  
Cal destacar que l'àmbit d'actuació afronta a l'oest amb la carretera CV-310. Per tant, el pla parcial haurà de tenir en compte el que estableix la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de carreteres de la Comunitat Valenciana, en especial pel que fa a les zones d'afecció de la carretera.  
La Llei 14/2005, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, es modifica en els articles 84 i 85, i aquesta modificació afecta els apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, que estableixen la zona de protecció de les carreteres.  
Amb aquesta modificació, la zona de protecció de la CV-310 ha de ser 25 m, i en l'estudi d'impacte ambiental i pla parcial l'estableix en 18 m. No s'aporta informe favorable dels serveis tècnics de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, pel que fa a la compatibilitat del planejament proposat amb la planificació de carreteres.  
6. Incendis forestals  
En l'àmbit d'actuació s'ha produït un xicotet incendi forestal en 1997, però no afecta la zona que es reclassifica ni tampoc sòl forestal. Aquest incendi no apareix reflectit en l'estudi d'impacte ambiental.  
El canvi d'ús a urbà o urbanitzable d'una superfície que haja patit els efectes d'un incendi forestal es troba regulat per la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable i per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana i per la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests.  
7. Sòl forestal  
Segons la cartografia de l'Inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) hi hi ha sòl forestal en l'àmbit d'estudi, concretament 2 franges al nord de l'actuació, i una molt xicoteta al sud-oest. A més afronta amb sòl forestal a l'est i sud-oest del sector.   
Aquest sòl forestal és arbratge natural, és a dir, agrupació d'arbres en espessor amb una fracció de cabuda coberta superior al 5% i ús netament forestal. La seua qualificació és rústic amb protecció.  
L'Inventari forestal de la Comunitat Valenciana forma part del Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, que va ser aprovat per Decret 106/2004, de 25 de juny de 2004, del Consell de la Generalitat.  
Segons l'ordenació establida en el pla parcial, aquest sòl forestal el destina a residencial, la qual cosa comportaria la desaparició de la coberta vegetal i l'arbratge del terreny forestal. L'ordenació que proposa el projecte no és ambientalment adequada.  
En l'informe de la demarcació forestal proposa mantenir el sòl forestal i fins i tot millorar-lo mitjançant tractaments silvícoles i control de plagues, per a ser incorporat com a zona verda, a manera de parc natural en el pla parcial.  
En l'informe complementari de la Secció Forestal a l'informe de la 2ª Demarcació Forestal conclou la conveniència d'incloure un pla de prevenció de la urbanització front a incendis forestals.  
En les zones edificades, com també en els establiments industrials, limítrofs o interiors a àrees forestals, hauran de complir-se les condicions següents:  
- Ha d'haver-hi una franja de 25 metres d'amplària separant la zona edificada de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària total de cada peu, com també un camí perimetral de 5 metres d'amplària.  
- En els establiments industrials de risc mitjà i alt situats en llocs de vent fort s'ha d'augmentar la franja de 25 metres en un 100%, almenys en les direccions dels vents més desfavorables.  
- La referida franja de protecció, com també el camí perimetral, que han de separar la zona edificada o industrial de la forestal s'integraran en el planejament urbanístic i no afectaran sòl classificat com a forestal.  
- La zona edificada o urbanitzada ha de disposar preferentment de dues vies d'accés alternatives, cada una de les quals ha de complir:  
- Amplària mínima lliure: 5 m  
- Alçària mínima lliure o gàlib: 4 m  
- Capacitat portant del vial: 2000 kp/m²  
- En els trams corbs, el carril de rodament ha de quedar delimitat per la traça d'una corona circular els radis de la qual mínims han de ser 5,30 m i 12,50 m, amb una amplària lliure per a la circulació de 7,20 m.  
- Quan no es puga disposar de les dues vies alternatives indicades en el paràgraf anterior, l'accés únic ha de finalitzar en un fons de sac de forma circular de 12,50 m de radi.  
- Els vials d'accés i les cunetes d'aquests hauran de mantenir-se lliures de vegetació, i disposaran d'una franja de protecció de 10 metres, a cada costat del camí, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària total de cada peu.  
En el traçat de xarxes de proveïment d'aigua incloses en les actuacions de planejament urbanístic ha de preveure's una instal·lació d'hidrants. Els hidrants han d'estar situats en llocs fàcilment accessibles, fora de llocs destinats a circulació i estacionament de vehicles, degudament senyalitzats d'acord amb la Norma UNE 23431 i distribuïts de tal manera que la distància entre ells mesurada per espais públic no siga major de 200 m.  
La xarxa hidràulica que proveeix els hidrants ha de permetre el funcionament simultani de dos hidrants consecutius durant dues hores, cada un d'ells amb un cabal d'1.000 l/min i una pressió mínima de 10 mca.  
Si per motius justificats, la instal·lació d'hidrants no pot connectar-se a una xarxa general de proveïment d'aigua, ha d'haver-hi una reserva d'aigua adequada per a proporcionar el cabal abans indicat.  
- Les zones edificades, com també en els establiments industrials, limítrofs o interiors a àrees forestals hauran de disposar dels plans d'autoprotecció d'empresa, nucli de població aïllada o urbanització que recull el Pla especial front al risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana (Decret 163/1998, del Govern Valencià).  
El projecte no inclou cap pla de prevenció de la urbanització enfront d'incendis forestals, ni l'ordenació del sector compleix les condicions anteriors.   
Consideracions ambientals  
Hi ha diversos aspectes fonamentals en què l'estudi d'impacte ambiental i el pla parcial presenten deficiències importants i de les que poden derivar-se afeccions notables.  
1. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades mitjançant la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació  
L'àmbit posseeix una vulnerabilitat alta a la contaminació d'aqüífers, excepte una franja on és molt baixa.  
L'adequació urbanística d'aquesta categoria de terrenys amb vulnerabilitat alta, no és compatible amb els usos residencials intensius i industrials.  
L'ús del sector és no intensiu, que pot ser tolerat sempre que el sanejament i la depuració efectiva de les aigües queden garantits.  
- Accessibilitat potencial als recursos hídrics  
Les franges coincideixen amb les de l'apartat anterior. Es caracteritza per posseir una classificació de grau alta, i una franja que va d'oest a est, on és baixa.  
- Risc de lliscament-despreniment  
L'àrea d'estudi no té risc de lliscament o despreniment.  
- Risc d'erosió actual i potencial  
En tota la superfície el risc d'erosió actual és baix, excepte la franja de sòl forestal, on és molt alt. S'han de proposar mesures correctores per a pal·liar aquest risc.  
El risc d'erosió potencial és moderat, i en la franja de sòl forestal aquest risc es manté molt alt.  
Capacitat agrològica del sòl.  
Atenent la classificació del sòl per la seua aptitud per a l'explotació agrícola i forestal, la zona d'estudi es troba dins d'una capacitat agronòmica elevada.  
2. El principal ús del sòl en l'àmbit de l'actuació, és l'agrícola, destinat majoritàriament al cultiu de cítrics i secà, estant la majoria connectats a les xarxes de reg per degoteig.  
Existeix en la seua part nord-oest un pou de bombament d'aigües i en el seu interior unes quantes casetes agrícoles, una nau industrial i diversos habitatges unifamiliars en el límit oest.  
3. Vegetació  
La vegetació que trobem en el sector són cultius de regadiu, no obstant això, l'actuació es troba en la zona d'influència de la serra Calderona.  
Les espècies més destacables són matolls termomediterranis i pastius anuals, juntament amb els matolls arborescents Junisperus, els hàbitats millor representats.  
Els terrenys forestals del sector estan poblats per Pinus halepensis (pi blanc) i sotabosc de matoll mediterrani, prolongació espacial de tota la zona forestal que se situa al nord dels terrenys del pla parcial.  
4. Fauna  
La proximitat al Parc Natural de la Serra Calderona fa que siga aquest un aspecte rellevant, ja que qualsevol alteració podria provocar la contaminació o deteriorament del parc natural.  
La serra Calderona mostra una gran diversitat d'ambients (forestals, rupícoles, màquies, riberes i cultius), la qual cosa contribueix a l'existència d'una fauna molt diversa, on es troben espècies de gran interés, sobretot rapaces.   
5. Explotació dels recursos naturals  
Proveïment d'aigua potable  
Es preveu que el cabal total necessari per al proveïment siga de 205.500 l/dia. Per a cobrir aquesta demanda s'utilitzaran els recursos disponibles per l'Ajuntament de Náquera.  
Presenten certificat de l'empresa concessionària del servei de proveïment domiciliari d'aigua potable a diverses urbanitzacions del terme municipal de Náquera, en el qual assumeix que és possible realitzar un subministrament adequat d'aigua potable en unes condicions mínimes de pressió i cabal, sempre que es complisquen les condicions enumerades en el seu informe, anteriorment mencionat.  
Aigües residuals  
Les aigües residuals produïdes seran tractades en l'EDAR de Náquera-Serra. Es preveu que el cabal d'aigües residuals generades siga de 164,4 m³/dia.  
S'adjunta informe de l'entitat de sanejament sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Náquera-Serra per a admetre els cabals d'aigües residuals generades pel sector, sempre que es complisquen els condicionants enumerats en l'informe.  
Entre les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, estableix que la urbanització es dotarà de xarxa separativa d'aigües pluvials i residuals. La xarxa d'aigües residuals es connectarà a la depuradora. Si l'Ajuntament de Náquera no disposa d'ordenança de clavegueram es redactarà una ordenança d'abocament de clavegueram que tinga en compte les característiques de la depuradora i els objectius de l'aigua d'eixida fixats per a aquesta.  
Residus sòlids urbans  
Es presenta certificat de l'empresa que presta el servei de recollida de residus sòlids urbans del municipi de Náquera, en el qual assumeix la gestió d'aquests, i els transportant a les instal·lacions de tractament que té a Quart de Poblet (València).  
6. Contaminació acústica  
La Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, en l'article 25 cita: "En els instruments de planejament urbanístic haurà de preveure's la informació i les propostes contingudes en els plans acústics municipals. En defecte d'aquests, els instruments de planejament urbanístic o territorial incorporaran un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació mitjançant la utilització de models matemàtics predictius que permeten avaluar el seu impacte acústic i adoptar les mesures adequades per a la reducció d'aquest".  
No s'incorpora un estudi acústic entre la documentació presentada.  
7. Paisatge  
La Serra de Calderona és el constant teló de fons del paisatge de tot el terme municipal, un paisatge en què abunden les pinedes i algunes suredes.  
L'actuació se centra en una zona abancalada de cultius, amb zones de terreny forestal molt poblats. L'actuació proposada comportaria una afecció paisatgística molt rellevant.  
La Llei 4/2004, de 30 de juny de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, article 11, estableix l'obligatorietat de presentar un estudi de paisatge juntament amb plans d'ordenació del territori, els plans generals i els instruments de planificació urbanística.  
La documentació que acompanya el projecte no conté estudi de paisatge.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar no acceptable, només a l'efecte ambiental homologació i pla parcial del polígon 7 Baix Ermita, de Náquera (València), promoguda pel mateix Ajuntament, per les raons següents:  
- El projecte es troba en l'àmbit territorial del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de la Serra Calderona, aprovat mitjançant el Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià.  
   
- El PORN en la secció setena (urbanisme i activitats residencials) estableix en el seu article 50 urbanisme que: No es podrà reclassificar nou sòl urbanitzable o urbà residencial en l'àmbit del PORN mentre que hi haja al municipi urbanitzacions que no es troben consolidades en, almenys, un 90% i no estiguen convenientment legalitzades i dotades de serveis urbans. S'exclou d'aquesta norma el sòl limítrof amb el nucli urbà a fi de no impedir el creixement d'aquest, sempre que se'n justifique suficientment la necessitat.   
- L'actual situació de l'àrees urbanitzades mostra que els esmentats sòls no s'han consolidat en, almenys, un 90%, i a més, moltes d'elles no es troben convenientment dotades de serveis urbans.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 33/5605-UFE  
Títol: Pla parcial de millora modificatiu de la UE 7.5 del sòl urbanitzable detallat industrial del PGOU  
Promotor: Ajuntament d'Aspe.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Aspe i CTE  
Localització: Al nord del terme municipal d'Aspe a la vora de la carretera N-325, al paratge de l'Aljau.  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'actuació pretén l'ampliació d'un sòl urbanitzable d'ús industrial.  
L'ampliació es proposa sobre un sòl no urbanitzable comú general, passant d'una superfície inicial de 87.683 m² a182.400 m².  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'actuació es localitza al nord del terme municipal d'Aspe, a la comarca del Vinalopó Mitjà, província d'Alacant.  
L'ús global del sector és l'industrial, sent els usos compatibles els terciaris i d'habitatge per al personal encarregat de vigilància, conservació i manteniment. Respecte als usos incompatibles o prohibits estan, entre altres, les indústries qualificades com de grau 5 en el Nomenclàtor d'activitats qualificades aprovat pel Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat Valenciana i les relacionades en l'article 2.2.5.   
En la zona d'actuació en l'actualitat hi ha dues empreses industrials, una d'elles dedicada al recautxutatge de pneumàtics, camps de cultiu de vinya, alguns en estat d'abandó, i algunes parcel·les amb oliveres.   
Les indústries instal·lades disposen de subministrament d'aigua potable i de servei de sanejament.  
Els límits de l'àmbit del pla parcial són els que segueixen:  
- Pel nord: camí rural i límit municipal entre Aspe i Novelda.  
- Pel sud: circumval·lació nord-oest, unió de la N-325 i l'AV-4121.  
- Per l'oest: carretera N-325.  
- Per l'est: camí Estret de Novelda.  
Dades generals de l'ordenació proposada:  
Industrial 105.492 m²  
RV + AV 46.211 m²  
Zona verda 26.346 m²  
Sòl computable 181.393 m²  
Zona de domini públic 1.007 m²  
Total sector 182.400 m²  
Índex edificabilitat bruta 0,75 m²sostre/m²sòl  
3. Alternatives  
No s'han estudiat alternatives al projecte pel que fa a la ubicació d'aquest. Les tres variants proposades consisteixen en diverses ordenacions de les zones verdes i el viari en el sector.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'assenyala la dificultat de trobar alternatives al projecte de referència, recolzant-se en l'existència prèvia d'edificacions industrials, la necessitat d'ampliació d'aquestes i la demanda d'una ordenació i regularització de la situació d'aquesta.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 3 d'agost de 2001 l'Ajuntament d'Aspe va remetre el pla parcial i estudi d'impacte ambiental relatiu al Pla parcial de millora modificatiu UE 7.5, i no s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental davant de la falta del certificat municipal acreditatiu del resultat del període d'informació al públic.  
En data 24 de març de 2004 l'Ajuntament d'Aspe va remetre el certificat de la informació pública.  
En data 2 de febrer de 2006 l'Ajuntament d'Aspe va remetre el projecte tècnic, expedient administratiu i l'estudi d'impacte ambiental relatiu al Pla parcial de millora modificatiu UE 7.5, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Información d'Alacant, de data 13 de juny de 2002 i en el DOGV núm. 4023, de data 18 de juny de 2002.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament d'Aspe.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 25 de juliol de 2002 se sol·licita a l'Ajuntament d'Aspe l'ampliació del contingut de l'estudi d'impacte ambiental. L'ampliació es va referir als punts següents:   
- Certificat municipal acreditatiu del resultat del període d'informació pública.  
- Informe de l'Ajuntament de Novelda respecte del grau d'acceptació de la proposta.  
- Justificació de la proposta en relació amb els sòls urbanitzables industrials existents com també el grau de desenvolupament d'aquesta.  
- Capacitat de l'EDAR respecte als nous usos previstos. Existència de recursos hídrics suficients.  
- Manteniment de les xarxes de séquies existents.  
- Modificació o soterrament de la línia aèria de mitjana tensió.  
- Trasllat a abocador dels diferents tipus de residus generats en el desmantellament de les indústries existents.  
- Tractament exterior de les construccions.  
- Inclusió de l'ordenança municipal de sorolls i vibracions.  
- Modificació dels valors límit del crom VI i cromo total a 0,5 i 2,5 respectivament.  
- Presència de camins ramaders en l'àmbit del sector.  
En data 12 de novembre de 2003 es rep del Servei Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial documentació contestant als aspectes tècnics abans referits.   
Sol·licitud d'informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudi integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat, en l'àrea concreta d'estudi, afeccions a cap figura ambiental.  
Després de consultar la cartografia del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'han detectat àrees inundables susceptibles de protecció en l'àrea d'estudi.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental no hi ha camins ramaders, jaciments arqueològics i restes etnològiques susceptibles d'afecció en l'àrea d'estudi.  
Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, el sòl objecte de modificació urbanística està classificat actualment com a sòl no urbanitzable comú general.  
Consideracions ambientals  
L'àrea objecte de l'estudi se situa sobre terrenys pertanyents al període quaternari, en una vall d'origen al·luvial. El sector presenta una topografia pràcticament plana, amb una lleugera inclinació d'orientació oest-est, amb un risc d'erosió molt baix i una capacitat d'ús agrícola elevada.  
Respecte a la vegetació que podem trobar en l'àrea d'estudi, els terrenys que no es troben ocupats per les indústries implantades es destinen principalment en l'actualitat a un ús agrícola, en concret al cultiu de la vinya amb l'excepció de tres camps amb diversos exemplars d'oliveres i diverses parcel·les de cultius abandonats. Els terrenys han sigut transformats per a l'ús agrícola, la qual cosa deriva que a penes existisquen espècies vegetals de caràcter natural.  
En l'estudi d'impacte ambiental es realitza una descripció de la fauna que es pot trobar en la zona lligada a la vegetació present, destacant l'avifauna que poden tenir la zona com a àrea de campeig.  
Respecte al proveïment d'aigua, s'adjunta a l'expedient informe de l'empresa subministradora UTE AVSA-SEASA II pertanyent al grup d'Aiguas de Valencia - Mancomunitat d'Aspe i Hondón de las Nieves on justifiquen l'existència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients per als nous usos previstos. Per al municipi d'Aspe es té un volum anual per a consum de 1.250.000 m³, i la mitjana de consum durant el període 1999-2002 és d'uns 940. 000 m³, per la qual cosa es conclou en l'informe que es disposarà de quantitat suficient per a satisfer la demanda estimada de 97.302 m³ anuals per al sector 7.5.   
Per a la depuració d'aigües residuals, en la documentació presentada es té l'informe de l'entitat Sanejament d'Aigües de la Generalitat Valenciana de data 7 de març de 2003 sobre la capacitat de l'EDAR d'Aspe per a admetre les aigües residuals generades per l'actuació concloent la viabilitat del tractament sempre que es complisquen una sèrie de condicions. El punt de connexió a la xarxa general de sanejament es definirà en l'avantprojecte d'urbanització, la connexió serà a un col·lector unitari comú per a les UE 7.2, 7.3, 7.4 i 7.5.  
Els residus generats pel desmantellament d'algunes de les indústries existents seran tractats en el centre d'eliminació de residus en la partida Upanel d'Aspe, de titularitat municipal i amb capacitat per a tractar residus sòlids urbans, residus inerts i residus industrials no tòxics.   
En l'àrea d'estudi el paisatge està constituït essencialment per dues unitats paisatgístiques clarament diferenciades com són la zona consolidada industrial i la zona agrícola, i destaca en la primera d'elles la gran visibilitat d'aquesta des de la carretera N-325 i l'efecte de barrera visual que genera.   
En referència a les mesures correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, aquestes es dirigeixen principalment a mitigar l'efecte generat per les obres urbanització, assenyalant la conservació de les oliveres i la palmera existents mitjançant el trasplantament d'aquestes a les zones verdes.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial de millora modificatiu de la UE 7.5 del sòl urbanitzable detallat industrial del PGOU, el promotor del qual és l'Ajuntament d'Aspe (Alacant), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Haurà d'obtenir-se l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el supòsit que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb el que disposa el pla zonal núm. XVIII, inclòs en el PIR (pla integral de residus) de la Comunitat Valenciana. Abans de la concessió de llicència d'activitat, l'Ajuntament exigirà a les indústries que es vulguen implantar en el sector un pla de gestió de residus, que incloga el tractament i destinació definitiva d'aquests.  
3. L'Ajuntament exigirà a l'agent urbanitzador, una vegada acabades les obres d'urbanització, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part dels abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
4. La xarxa de sanejament haurà d'executar-se amb caràcter separatiu. Les aigües residuals es traslladaran per col·lector fins a la xarxa municipal i d'allí a l'estació depuradora. S'haurà d'establir una ordenança d'abocaments d'acord amb les característiques de funcionament de l'estació depuradora. Per a l'abocament d'aigües pluvials al barranc s'haurà d'obtenir l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. La xarxa de pluvials haurà de travessar un separat de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.  
5. La xarxa de sanejament haurà d'incorporar arquetes de registre en cada una de les connexions privades al col·lector general, que es complementaran amb arquetes separadores de greixos i olis en aquells casos en què siga previsible, per l'activitat que s'ha de realitzar, la manipulació o abocament d'aquest tipus de substàncies.  
6. La línia aèria de mitjana tensió que travessa el sector s'haurà de soterrar en la zona en què afecte el polígon industrial.  
7. En cas d'afectar les xarxes de reg existents, haurà de garantir-se'n la continuïtat durant les obres, i la seua reposició una vegada finalitzades aquestes. De la mateixa manera, els cultius limítrofs que es vegen afectats per les obres, hauran de restituir-se a l'estat original d'aquests.  
8. Es realitzarà un seguiment i control dels materials i acabats emprats en la construcció de les diverses indústries, buscant la utilització dels colors propis de l'entorn i evitant les superfícies metàl·liques o reflectors.  
9. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels sòls agrícoles limítrofs.   
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 207/8811-GWY  
Títol: Homologació sectorial modificativa del PGOU i modificació puntual parcel·la EC-2, EC-6, DED del municipi de València   
Promotor: Ajuntament de València  
Autoritat substantiva: Ajuntament de València i CTU  
Localització: Terme municipal de València. Àmbit nord-oest de València.  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
El document d'homologació sectorial modificativa del pla general constitueix un annex de les tres modificacions puntuals del Pla general de València en la parcel·la DED del Pla parcial sector PRR-14 Beniferri i les parcel·les EC-2 i EC-6 del Pla parcial sector 1 Ademuz, i es tramita conjuntament integrant un mateix expedient administratiu.  
És una homologació modificativa perquè introdueix modificacions puntuals que afecten l'ordenació estructural del PGOU, com és la classificació de sòl, que passa de sòl no urbanitzable a urbanitzable, si bé per a destinar-lo a dotacions públiques.  
L'actuació projectada es basa en la classificació de dues parcel·les de sòl no urbanitzable de protecció agrícola situades al carrer el Camp de Túria i al Camí Vell de Llíria a sòl urbanitzable amb l'objectiu de compensar la minva dotacional que comporta la modificació de qualiCaracterística Modificació planejament  
 Parcel·la B  
C/ El Camp de Túria  
SDR (sòl urbanitzable) Parcel·la A  
Camí Vell de Llíria  
SJL (sòl urbanitzable)  
Planejament Modificació Puntual del PGOU de València  
Superfície parcel·la 10.618,71 m²s 5.044,69 m²s  
Qualificació EQ / SDR (SP-1) SJL (EL-4)  
Edific. Total parcel·la 72.196.547 m²t 504,47 m²t  
Índex d'edificabilitat bruta 2,2 m²t/m²s 0,1 m²t/m²s  
Ocupació 70% 80%  
Nombre Plantes <=6 <=2  
Alçària cornisa màxima Hc = 25,30 m -  
\* \* \* \* \*  
Característica Modificación planeamiento  
 Parcela B  
C/ El Camp de Túria  
SDR (suelo urbanizable) Parcela A  
Camino Viejo de Liria  
SJL (suelo urbanizable)  
Planeamiento Modificación Puntual del PGOU de Valencia  
Superficie parcela 10.618,71 m²s 5.044,69 m²s  
Calificación EQ / SDR (SP-1) SJL (EL-4)  
Edific. Total parcela 28.545.814 m²t 504,47 m²t  
Indice de edificabilidad Bruta 2,2 m²t/m²s 0,1 m²t/m²s  
Ocupación 70% 80%  
Número Plantas <=6 <=2  
Altura cornisa max. Hc = 25,30 m -ficació de tres parcel·les dotacionals escolars a parcel·les residencials destinades a habitatge de protecció pública, a través dels seus corresponents documents de modificació puntual ja citats.  
Es qualifica la primera d'aquestes com a dotació pública de la xarxa secundària, equipament esportivorecreatiu (EQ / SDR). La superfície de la parcel·la objecte de modificació és de 10.618,71 m². Aquesta parcel·la es denominarà parcel·la B.  
Es qualifica la segona també com a dotació pública de la xarxa secundària, amb qualificació de zona verda, jardí (SJL). La superfície de la parcel·la objecte de modificació és de 5.044,69 m². Aquesta parcel·la es denominarà parcel·la A.  
Tot això implica un increment de 15.663,4 m²s dotacionals respecte a l'actual recollit en el PGOU que passa a formar part de la xarxa secundària de dotacions.  
El quadre de paràmetres urbanístics de l'àmbit de l'actuació en sòl no urbanitzable queda de la manera següent:  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'actuació que s'ha d'avaluar té una superfície de 15.633,4 m², distribuïda en dues parcel·les: parcel·la A 5.044,69 m², i parcel·la B, amb una superfície de 10.618,71 m². Aquestes parcel·les se situen en la part nord-occidental del terme municipal de València, en els districtes Pobles de l'Oest (barri de Beniferri) la parcel·la A, i Campanar (barri de Sant Pau) la parcel·la B. Estan delimitades per vials i illes de marcat caràcter urbà.  
3. Alternatives  
No s'han presentat alternatives tècniques al projecte.  
Tramitació administrativa  
Admissió a tràmit  
En data 29 de maig de 2006 la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge de València va remetre una còpia del document d'estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu i projecte relatiu a l'homologació sectorial modificativa del PGOU i modificació puntual parcel·la EC-2, EC-6, DED del municipi de València, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOGV núm. 5151, de 9 de desembre de 2005 i en el periòdic Las Provincias de data 24 de novembre de 2005.   
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar 3 al·legacions, sent una d'elles de caràcter ambiental, la de la Sra. Victoria González Fernández, en data 21 de novembre de 2005, en la qual exposa que s'hauria de desestimar la localització d'una instal·lació dotacional d'ús esportiu a la vora d'una subestació elèctrica amb potències de 132 i 220 KV, segons consta en els certificats emesos pel secretari general de l'Ajuntament de València, acompanyat en l'expedient administratiu per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 20 de febrer de 2006.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No es requereix l'ampliació de documentació.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
Després de consultar la cartografia temàtica d'ordenació del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'han detectat àrees inundables susceptibles de protecció que afecten la zona objecte de l'actuació.  
Dins de l'àmbit d'actuació, no hi ha llits o barrancs entesos com a tals de manera que puguen entendre's subjectes al que disposa la Llei 25/1998, de 2 d'agost, d'aigües, i el Reial decret 1849/1986, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic.  
Una vegada consultada la xarxa de camins ramaders del municipi, la parcel·la en estudi no es veu afectada per cap dels camins ramaders que creuen el terme, per la qual cosa no s'ha d'atendre la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
No consta en l'expedient informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, segons el qual els jaciments arqueològics i els camins ramaders presents en el municipi estan fora de l'àmbit d'actuació del pla especial.  
Consideracions ambientals  
La superfície afectada per l'actuació, se situa íntegrament en el clima de la plana litoral septentrional, caracteritzada per registrar unes precipitacions anuals d'uns 450 mm, augmentant de sud a nord, amb un màxim estacat a la tardor, un dèbil màxim secundari a la primavera i un període màxim estival d'uns 4 mesos.  
S'emmarca des del punt de vista geològic en la denominada Plana de València. Es presenta com una gran plana prelitoral, ocupada majoritàriament per l'Albufera de València i sediments associats, i pels llims d'inundació del riu Túria. Estratègicament, en l'àrea d'estudi, s'ha distingit un únic tipus de depòsit d'origen mixt (continental i marí): llims d'inundació.  
El domini geomorfològic sobre el qual se situa l'àrea d'estudi, és la plana costanera. L'única unitat geomorfològic identificativa ha sigut l'al·luvial. La subunitat representada és: terrasses fluvials de València.  
Actualment, les conques drenants i vessants de la zona d'estudi estan molt modificades a causa de l'acció antròpica tant sobre l'àrea objecte d'estudi, com en tot l'entorn i durant molt de temps. Cal assenyalar que la zona afectada per l'actuació no intercepta rambles o barrancs, encara que sí que passen en les proximitats canals de reg tradicionals (de 2n i 3r ordre) de la séquia de Tormos.  
L'àrea estudiada posseeix uns sòls amb una capacitat d'ús agrícola elevada, qualitat característica dels terrenys pertanyents a l'Horta Valenciana.  
En la zona d'estudi es dóna un valor mitjà de la vulnerabilitat de la zona enfront de la contaminació (categoria III) a causa d'un grossària moderada de la zona no saturada i a la degradació actual de la qualitat de l'aigua subterrània.  
Pel que fa a la vegetació actual, les zones cultivades tenen total rellevància en l'àmbit d'actuació. En el cas de la parcel·la A, comprenen fonamentalment explotacions hortícoles intensives de regadiu i, en menor grau, de cítrics Aquestes, a més, es caracteritzen per la seua vegetació nitròfila associada. En el cas de la parcel·la B, els cultius han sigut abandonats, havent-se transformat en un solar erm, on només es desenvolupa flora ruderal lligada a ambients altament antropitzats.  
La fauna present en la zona està lligada als ecosistemes anteriors, per la qual cosa els elements faunístics solen tenir caràcter trivial i escàs interés atés el que se n'ha generalitzat de la distribució.  
Paisatgísticament, se situa en la plana costanera citrícola-hortícola. La seua orografia està formada per una plana que descendeix suaument cap al llit del Túria i cap al mar. L'àmbit de l'actuació urbanística estudiada presenta una gran uniformitat paisatgística, per la qual cosa distingeix una única unitat de paisatge intrínsec (paisatge hortícola) encara que ja fortament pressionat per importants infraestructures i zones altament urbanitzades. En el cas de la parcel·la B, el cultiu hortícola ha sigut abandonat i en l'actualitat constitueix una àrea degradada.  
La ciutat de València és, fonamentalment, una àrea de serveis la influència de la qual arriba molt més enllà dels límits del terme municipal d'aquesta. Actualment la població ocupada en el sector serveis és del 77% del total, amb un gran pes d'as activitats professionals.  
Cal destacar la presència pròxima de dos elements arquitectònics de caràcter tradicional, aquests no reben cap tipus de protecció en el Catàleg d'arquitectura rural de València.  
Pel que fa a la producció d'aigües residuals, en tractar-se d'una actuació de caràcter dotacional on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals. En tot cas, les aigües residuals seran abocades al clavegueram públic, en concret a la xarxa de clavegueram municipal existent dels sectors de Beniferri i Ademuz, ja desenvolupats i urbanitzats, i conduïdes a l'estació depuradora d'aigües residuals en les condicions establides en les ordenances municipals d'abocament de clavegueram.  
Pel que fa als residus sòlids inerts generats durant la fase d'execució, l'estudi d'impacte ambiental afirma respecte als residus d'obra que aquests seran gestionats de la manera correcta.   
Els residus sòlids urbans procediran dels usos dotacionals-esportius i espais lliures de les parcel·les, per la qual cosa s'estima que no es produirà un increment de la producció de RSU, pel fet de no comportar un increment efectiu poblacional per a la ciutat de València.  
Les principals mesures correctores es recolzen en la correcta gestió dels residus, el control de la contaminació sobre el medi físic i la minimització dels impactes ambientals detectats, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Juntament amb la documentació presentada, s'adjunta informe de data 19 d'octubre de 2005 de la Direcció General de Règim Econòmic de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la previsió de permanència del Col·legi Sagrada Família en ubicació actual (carrers la Safor, Carlos Ruano i Padre Barranco) a l'efecte d'aquesta modificació del PGOU de València.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable el projecte, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació l'homologació sectorial modificativa del PGOU i modificació puntual parcel·la EC-2, EC-6, DED del municipi de València, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració:  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques al voltant de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Els residus existents en la parcel·la hauran de ser retirats i gestionats d'acord amb la tipologia d'aquests abans de la concessió de llicència municipal d'obres a l'empresa urbanitzadora.   
3. L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
4. D'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de recursos hídrics, motivat per l'actuació, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats,  
5. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
6. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
7. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, serà necessària la reposició d'aquests. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants afectada o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, qui determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.  
8. Els residus que es generen en la fase de funcionament tant perillosos com no perillosos hauran de ser gestionats a través d'un gestor autoritzat d'acord amb la legislació sectorial d'aquests.  
9. S'optarà per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en la zona verda del nou dotacional bé per a altres usos externs al projecte. Es definirà el lloc i condicions d'emmagatzemament d'aquesta, a fi de garantir que l'esmentada terra no en perda les condicions d'humitat i les característiques edàfiques d'aquesta.  
10. En la part de la parcel·la B destinada a ús zona verda i espais lliures de la xarxa secundària, jardins (SJL), denominada en el PGOU de València com EL-4, es crearà una pantalla vegetal formada per arbres d'espècies autòctones a fi de crear una separació natural amb la subestació elèctrica limítrofa pel nord amb l'esmentada parcel·la. Tot això, complint amb el condicionant 11 que es desenvolupa a continuació.   
11. Haurà d'atendre's el que disposa Llei 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric i el Reial decret 3151/68, de 28 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'alta tensió com també l'Ordre de 27 de març de 1991, sobre extensió de xarxes elèctriques, per a la separació de les línies elèctriques de la subestació elèctrica, tant de les zones verdes com dels edificis o construccions que es realitzen en la parcel·la B.  
12. La urbanització es dotarà de xarxa separativa d'aigües pluvials i residuals.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.