Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9016, del 09-02-2021 (2021/977)

Informació pública de la interpretació de l'article 4.1 de les normes urbanístiques del Pla general d'ordenació urbana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9016

Data del DOGV
:   09-02-2021

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2021/977


Data del document
:   29-01-2021

Organisme emissor
:   Ajuntament de Castalla

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * Castalla
    * administració local
    * pla d'urbanisme

Informació pública de la interpretació de l'article 4.1 de les normes urbanístiques del Pla general d'ordenació urbana. [2021/977]  
En sessió ordinària celebrada el dia vint-i-set de gener de dos mil vint-i-un, l'Ajuntament-Ple, va adoptar el següent acord que literalment diu el següent:  
«2. Interpretació, si pertoca, de l'article 4.1 de les normes urbanístiques del Pla general d'ordenació urbana de Castalla. Expedient 5356/2020.  
La secretària accidental informa del dictamen de la Comissió Informativa d'Urbanisme, Activitats, Contractació i Serveis Públics celebrada amb caràcter ordinari el dia 21 de gener de 2021. A continuació, després del debat suscitat, es procedeix a la votació de la proposta presentada que s'aprova per majoria dels 12 membres presents, dels 13 membres que, de dret, integren la corporació. (5 vots a favor, del Grup Municipal de Ciutadans-Partit de la Ciutadania, C's; 2 vots a favor, del Grup Municipal del Partit Socialista Obrer Espanyol, PSOE; 3 abstencions, del Grup Municipal d'Esquerra Unida per Castalla: Compromís Municipal'Compromís-EU; i 2 vots en contra, del Grup Municipal del Partit Popular, PP), en els següents termes:  
  
«A causa de la gran quantitat de sol·licituds que han tingut entrada en aquest ajuntament sobre compatibilitat urbanística per a la instal·lació d'horts solars, han sorgit dubtes respecte a l'aplicació de l'article 4.1 del PGOU, en concret, en relació amb la interpretació del concepte «usos limitats compatibles».  
En concret, les sol·licituds de compatibilitat urbanística són:  
Primera. En data 26.03.2020 i amb número de registre d'entrada 2697/2020 es presenta sol·licitud de compatibilitat urbanística per part de ES Generación Verde 2, SL, amb CIF B40.545.535, per a una instal·lació de 50 MW sobre una superfície d'1.646.000 m². (164,6 ha).  
Segona. En data 07.09.2020 i amb número de registre d'entrada 6.620/2020 es presenta sol·licitud de compatibilitat urbanística per part de ES Generación Verde 2, SL, amb CIF B40.545.535, per a una instal·lació de 50 MW sobre una superfície d'1.200.000 m². (120 ha).  
Tercera. En data 01.10.2020 i amb número de registre d'entrada 7360/2020 es presenta sol·licitud de compatibilitat urbanística per part de GES Solar Volta, SL, amb CIF B88.579.602, per a una instal·lació de 12 MW (55 MW en la memòria descriptiva) sobre una superfície de 520.000 m² (52 ha), en el terme de Castalla i 680.000 m², al terme municipal de Tibi que evacua en la ST Castalla situada en la Finca Torriá.  
  
Quarta. En data 02.10.2020 i amb número de registre d'entrada 7.409/2020 es presenta sol·licitud de compatibilitat urbanística per part de Cobra Concesiones, SL, amb CIF B84.878.883, per a una instal·lació de 100 MW sobre una superfície de 4.003.388 m². (400 ha).  
Cinquena. En data 14.10.2020 i amb número de registre d'entrada 8021/2020 es presenta sol·licitud de compatibilitat urbanística per part de GES Solar Volta, SL, amb CIF B88.579.602, per a una instal·lació de 55 MW sobre una superfície de 520.000 m². (52 ha).  
Vist l'informe conjunt emés pels tècnics de l'Àrea d'Urbanisme en data 12.01.2021, que literalment diu:  
  
Ii. Informe tècnic  
Primer. Vistes les sol·licituds de compatibilitat urbanística és procedent informar que el conjunt de superfícies previstes per a la instal·lació solar fotovoltaica suma un total de 7.889.388 m². (788,93 ha)  
Segon. Segons la memòria justificativa del Pla general del municipi de Castalla, s'estableixen les següents superfícies sobre la base dels seus usos permesos com a compatibles limitats:  
  
Paisatgístic 1.100,10  
De caràcter rural agrícola 1.231,65  
Agrícola 1.253,94  
Sòl no urbanitzable comú 1.191,32  
Total 4.777,01  
  
De la lectura del PGOU de Castalla podríem establir (en el millor dels casos) les instal·lacions fotovoltaiques sol·licitades podríem enquadrar-les com un ús limitat compatible en aquesta zonificació establida.  
  
Dels sòls en el qual pot entendre's l'ús com a limitat compatible suma un total de 4.777,01 ha, la qual cosa implica que la superfície prevista 788,93 ha ocupa un total del 16,51 % de la totalitat del sòl disponible.  
Sobre el conjunt del sòl total del terme municipal de Castalla que compta amb una superfície d'11.460 ha, suposa una ocupació del 6,88 % de la totalitat del terme.  
Sobre la superfície ocupada pel sòl urbà i l'urbanitzable previst en el planejament suposa un total de 366 ha (176,83+189,17), la qual cosa implica que les instal·lacions fotovoltaiques ocuparien el 215 % de l'ocupació prevista en el planejament vigent per a sòl residencial i industrial.  
Totes aquestes superfícies i percentatges s'informen per a posar de manifest l'elevada ocupació d'aquestes instal·lacions sol·licitades en el sòl del terme municipal de Castalla.  
Tercer. El Pla general d'ordenació urbana estableix els següents articles:  
Article 4.1. Definició dels usos  
1. Conceptes: segons la intensitat permesa en cada zona els usos es divideixen en: prohibit, global o característic, i limitat compatible.  
- S'entén per ús prohibit aquell que la seua implantació no està permesa.  
- S'entén per ús global aquell que defineix l'especialització predominant d'una zona d'ordenació. Són usos globals o característics: primaris, secundaris, residencials, terciaris i dotacionals.  
- Són usos limitats compatibles aquells la implantació dels quals no és contradictòria amb l'ús global.  
Correspon a l'ordenació detallada en funció de l'estructural la definitiva admissió d'aquests usos i l'establiment, en el seu cas, de mesures o limitacions per a assegurar la no pertorbació dels usos global i com­plementari.  
- Són usos alternatius, aquells que es poden implantar, però no conjuntament amb l'ús global.  
(...)  
7. Usos dotacionals: l'ús dotacional són els destinats a proveir als ciutadans de les activitats que facen possible la seua educació, enriquiment cultural, salut i en general benestar, i a proporcionar els serveis propis de la vida a la ciutat, tant de caràcter administratiu com de proveïment o infraestructurals, que seran de titularitat pública.  
  
Es distingeixen dins de l'ús dotacional les zones verdes, els equipaments: esportiu-recreatiu, educatiu-cultural, assistencial i serveis administratius, i serveis urbans-infraestructures.  
La implantació, modificació i substitució dels usos dotacionals, integrants de la Xarxa Primària o Estructural de Dotacions Públiques, es realitzarà conformement al que es preveu en l'article 58.4 LRAU.  
  
Article 4.2. Classificació general de les activitats  
USOS DOTACIONALS (DO)  
ZV. ZONES VERDES:  
QL. Parcs urbans.  
JL. Jardins.  
AL. Àrees per als vianants.  
RD. EQUIPAMENT ESPORTIU-RECREATIU:  
RD.1). Pavellons esportius.  
RD.2). Campos d'esport. Estadis de futbol.  
RD.3). Piscina de competició.  
RD.4). Pistes de patinatge.  
RD.5). Galeries de tir.  
RD.6). Canòdroms, hipòdroms, velòdroms.  
RD.7). Pistes de bitles, billars.  
RD.8). Trinquets, frontons, pistes esquaix, gimnasos.  
RD.9). Poliesportius.  
ED. EQUIPAMENT EDUCATIU-CULTURAL:  
ED.1). Educació escolar.  
ED.2). Educació superior.  
ED.3). Museus, biblioteques i sales polivalents.  
ED.4). Pavellons firals.  
ED.5). Parc d'atraccions i fires.  
ED.6). Zoològic, Safari-Park.  
ED.7). Religiós.  
ED.8). Educatiu naturalesa.  
TD. EQUIPAMENT ASSISTENCIAL:  
TD.1). Hospitals i clíniques.  
TD.2). Assistència social.  
AD. EQUIPAMENT ADMINISTRATIU - INSTITUCIONAL:  
AD.1). Oficines administratives.  
AD.2). Mercats municipals.  
AD.3). Magatzems municipals, escorxadors.  
AD.4). Serveis de seguretat, bombers.  
ID. SERVEIS URBANS INFRAESTRUCTURES:  
RV). Viari.  
AV). Aparcament.  
ANEU.1). Ferrocarrils.  
ANEU.2). Aigua, energia, gas, telèfons.  
ANEU.3). Defensa.  
ANEU.4). Cementeris.  
ANEU.5). Abocadors.  
Els usos especificats tenen caràcter general, per la qual cosa els no descrits s'assimilaran a aquells.  
  
Article 4.9. Infraestructura, serveis tècnics i administratius  
1. Definició: són els sòls destinats a acollir les infraestructures dels serveis tècnics d'electricitat, subministrament d'aigua, estacions depuradores d'aigües residuals, centres de tractament i eliminació de residus domèstics, serveis de telecomunicació, cementeris, parcs de material de neteja, maquinària i altres adscrits als serveis públics.  
  
  
Article 6.18. Sòl no urbanitzable d'Especial Protecció Paisatgística (EPP)  
1. Usos:  
a) Característics: parc natural, paratges naturals (ag.6).  
b) Limitats compatibles:  
- Infraestructures d'aigües, energia (no eòlica), gas, telecomunicacions previ E.I.A.(ANEU.2) i Pla Especial.  
- (...)  
c) Prohibits: tots els no permesos expressament.  
  
Article 6.19. Sòl no urbanitzable d'Especial Protecció de caràcter Rural Agrícola (EPRA)  
1. Usos:  
a) Característics:  
- Silvicultura (AG.2).  
- Producció agrícola (AG.5).  
- Parcs naturals i paratges (AG.6).  
b) Limitats compatibles:  
- Infraestructures d'aigües, energia, gas, telecomunicacions (is.2).  
- (?)  
c) Prohibits: tots els no permesos expressament.  
  
Article 6.20. Sòl no Urbanitzable d'Especial Protecció d'Activitats Agrícoles (EPAA)  
1. Usos:  
a) Característics: agrícola intensiu moderat (AG.4/AG.5)  
b) Limitats compatibles:  
- Silvicultura (AG.2)  
- Habitatge unifamiliar (RE.1) vinculat a activitat agrícola.  
- Infraestructura d'aigua, energia (no eòlica), gas, telecomunicacions (ANEU.2)  
- Educatiu-naturalesa (ED-8)  
c) Prohibits: tots els no permesos expressament.  
  
Article 6.21. Sòl no urbanitzable comú general (C.G)  
1. Usos  
a) Característiques  
- Residencial habitatge unifamiliar (re.1)  
- Explotacions agrícoles (ag.4)  
b) Limitats compatibles  
- Infraestructures (ANEU.2)  
c) Prohibits: tots els no permesos expressament o assimilats a alguns d'ells.  
  
Com podem observar en els diferents articles anteriorment esmentats del PGOU de Castalla, solament podríem establir (en el millor dels casos) que les instal·lacions fotovoltaiques sol·licitades estarien enquadrades en l'apartat d?«infraestructures», és a dir, com un ús limitat compatible en aquesta zonificació establida, però fins i tot posem de manifest que en la zona de Sòls d'Especial Protecció Paisatgística, de caràcter Rural Agrícola i d'Activitats Agrícoles, s'exclou l'energia Eòlica, això ens indica que en la redacció (i aprovació) del Pla general de Castalla el planificador no incloïa aquest tipus d'energies pel seu elevat impacte paisatgístic, la qual cosa s'assembla a les grans instal·lacions fotovoltaiques que se sol·liciten.  
Al seu torn, tal com s'estableix en el punt 3 de l'article 4.1. A causa de l'elevada superfície ocupada per a les instal·lacions sol·licitades no podem assegurar que no es pertorbe l'ús global del sòl, és més, sota el nostre punt de vista, es pertorba totalment l'ús global agrícola i paisatgístic del sòl sobre el qual es pretén realitzar aquestes instal·lacions.  
  
Quart. La Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, en l'annex VI estableix els estàndards urbanístics i normalització de determinacions urbanístiques I, establint-se que per a l'ús del sòl el següent:  
Classificació de les zones d'ordenació i de les dotacions públiques.  
  
1. Classificació general de les zones d'ordenació  
1.1. Les zones de sòl rural es classifiquen com a sòl no urbanitzable i atés l'ús predominant es diferencia entre:  
- Zona rural comuna agropecuària (ZRC-AG).  
- Zona rural comuna d'explotació de recursos naturals (ZRC-EX). Terrenys on l'ús principal es destina a explotacions minerals, parcs eòlics, instal·lacions fotovoltaiques, etc., sempre que aquestes instal·lacions ocupen una extensió suficient per a delimitar una zona diferenciada, on la resta d'usos del sòl es veuen condicionats per aquestes activitats.  
- Zona rural comuna forestal (ZRC-FO).  
- Zona rural protegida agrícola (ZRP-AG). Terrenys que presenten valors agraris definitoris d'un ambient rural digne de singular tractament per la seua importància social, paisatgística, cultural o de productivitat agrícola.  
- Zona rural protegida natural (ZRP-NA). Terrenys amb valors ambientals, paisatgístics, culturals o econòmics que s'hagen de conservar, recuperar o millorar, perquè així ho reculla el pla general estructural o derivats de declaracions formals o administratives de rang superior.  
  
- Zona rural protegida per afeccions (ZRP-AF). Terrenys en els quals algun tipus d'afecció determina l'ús principal d'una zona i té una entitat superficial suficient per a definir una àrea diferenciada de la resta de zones.  
- Zona rural protegida per riscos (ZRP-RI). Terrenys en els quals estiga acreditada la presència del risc d'erosió, despreniment, inundacions o altres riscos naturals o induïts que desaconsellen la seua transformació.  
Com podem observar en el PGOU de Castalla estan zonificades totes les enunciades anteriorment excepte la Zona rural comuna d'explotació de recursos naturals (ZRC-EX), que específicament disposa que són «Terrenys on l'ús principal es destina a explotacions minerals, parcs eòlics, instal·lacions fotovoltaiques, etc., sempre que aquestes instal·lacions ocupen una extensió suficient per a delimitar una zona diferenciada, on la resta d'usos del sòl es veuen condicionats per aquestes activitats», és a dir, que aquest tipus d'instal·lacions extensives han d'estar en zones diferenciades de la resta per ser un ús específic del Sòl no urbanitzable. Per la qual cosa, no podem integrar i/o establir com un ús limitat compatible a aquestes instal·lacions si ocupen una extensió elevada del sòl, ja que, com hem comentat anteriorment pertorbarien l'ús global agrícola i paisatgístic del sòl establit en el PGOU de Castalla.  
  
Podríem establir que, en cas que així ho vera convenient l'Ajuntament de Castalla, seria necessària la zonificació del sòl no urbanitzable incloent aquest tipus de sòls denominats com a «Zona rural comuna d'explotació de recursos naturals (ZRC-EX)», mitjançant l'instrument urbanístic establit a aquest efecte (modificació puntual del PGOU de Castalla).  
  
Cinqué. No hem d'oblidar que aquesta zonificació del sòl no urbanitzable, amb elevada protecció agrícola i paisatgística, establida pel PGOU de Castalla, ve avalada i fomentada per l?«Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana» i així ha sigut assumida en el model territorial del municipi.  
Com sabem, estem dins de la Infraestructura Verda a escala regional, com a «proposta de Gran Parc Provincial d'Alacant».  
A més hem de tindre en compte les conques visuals dels elements paisatgístics més representatius de Castalla, com és el seu castell:  
  
Esquemes de visuals al Castell. Imatge no representativa del Castell de Castalla però assimilables a aquest.  
Castalla està dins del Conjunt Paisatgístic ?Foies, valls i serres de l'interior d'Alacant?, per la qual cosa aquestes instal·lacions podrien afectar greument aquest paisatge establit per l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
  
  
I també en el Paisatge de Rellevància Territorial PRR20 i PRR21 establit per l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
  
  
  
PRR 20, Serres de l'interior d'Alacant, Mariola, Maigmó i Penya Roja  
PRR 21, Foies d'Alcoi i Castalla, i Vall de Bocairent  
  
En la «Instrucció 8.1 per al PRR 20, Serres de l'interior d'Alacant, Mariola, Maigmó i Penya Roja» s'estableix s'ha de complir el següent:  
  
«Mantindre i potenciar els elements i patrons estructurants del paisatge»  
- Mantindre la configuració i patrons agraris tradicionals a l'entorn de l'embassament de Beniarrés, a les valls del Bolet i Penàguila, d'Agres i de Bocairent, així com en el Fondó de l'Alfàs, situat entre Ibi, Castalla i Onil.  
«Millora de la percepció i gestió del paisatge»  
- Fomentar, amb les ajudes agroambientals i de promoció de mercat necessàries, les morfologies i sistemes agraris característics de les serres alacantines, prioritàriament en les àrees mereixedores de protecció.  
  
- Ordenar amb criteris paisatgístics, i mitjançant les iniciatives de requalificació i millora necessàries, els entorns immediats de Bocairent, les fites defensives i religiosos assenyalats anteriorment, així com de la imatge dels nuclis, accessos i perifèries, d'Alcoi, Cocentaina, Muro de Alcoy, Ibi, Castalla i Onil.  
- Ordenar els peus de mont de les foies i valls, en particular, en els entorns d'Alcoi, Cocentaina i Muro de Alcoy, d'Ibi, Castalla i Onil, i de Banyeres de Mariola i Biar, per la seua elevada fragilitat visual. Potenciar la funció recreativa del Riu Serpis.  
- Habilitar i gestionar una xarxa d'observatoris del paisatge en els punts de major rellevància cultural i potencialitat visual: es Castell de Banyeres de Mariola, es Castell de Castalla i l'ermita del Sant Crist de Plans.  
- Promoure l'ús de les senderes tradicionals i de les vies verdes del Serpis i d'Alcoi-Maigmó, garantint i enfortint la seua capacitat d'accés al paisatge i la seua interpretació.  
- Potenciar els principals referents visuals i culturals de les foies i valls, tant religiosos com defensius: l'ermita de Sant Miquel a Ibi, el monestir d'Agres i els castells de Castalla, de Penella, de Biar, de Banyeres de Mariola i de Plans, així com en l'entorn en la Serra d'Alfafara.  
- Millora de la percepció i gestió del paisatge  
- Protegir els espais d'elevada fragilitat visual, en particular, el vessant septentrional de les serres de Fontanella, Quartell i de la Carrasqueta, vessant sud de la Serra del Reconco, front oriental de la Serra de Castalla, vessant oriental de la Serra de Mariola als peus del Montcabrer i tots dos vessants de la Font Roja.  
- Etc?..  
I per tot això, estem davant un paisatge fortament protegit, no sols en si mateix, sinó dins d'un conjunt paisatgístic i un paisatge de rellevància territorial, i la mateixa Comunitat Valenciana en la seua Estratègia Territorial ens dona instruccions i objectius que hem de seguir amb el nostre Model territorial, i sota el nostre punt de vista, aquestes instal·lacions fotovoltaiques i les línies d'evacuació sol·licitades no segueixen amb aquestes indicacions i necessitats, provocant a més un elevat impacte paisatgístic (negatiu) en el territori.  
Sisé. Qualsevol tipus d'energia té impactes ambientals i les tecnologies renovables també els tenen per l'ús de materials, la producció de residus, l'ús d'aigua o l'afecció a la biodiversitat. Cal reduir tots aqueixos impactes amb la correcta gestió dels seus residus i el reciclatge de materials o amb les múltiples mesures que poden plantejar-se per a minimitzar les afeccions a la fauna i flora a partir de rigoroses avaluacions d'impacte ambiental.  
Respecte de l'ocupació del territori cal dimensionar adequadament la ubicació, la grandària i les característiques de les diferents instal·lacions, ja siguen eòliques, solars, hidràuliques o de biomassa. En el cas de grans instal·lacions fotovoltaiques, que poden ocupar diversos centenars d'hectàrees, s'ha de limitar el seu impacte paisatgístic integrant zones arbustives i evitant terrenys pròxims a poblacions i a zones recreatives o de molt alt valor ecològic com és el cas de Castalla, tal com hem comentat en el punt anterior.  
En qualsevol cas seria molt important que s'establira una zonificació del territori en cada comunitat autònoma i cada municipi, com Castalla, que determinara quines zones haurien de quedar excloses d'aquestes grans instal·lacions pel seu valor mediambiental i en quins es podrien construir amb determinades exigències i precaucions.  
En el municipi de Castalla, en cas que així ho vera convenient l'equip de Govern, seria necessària la zonificació del sòl no urbanitzable incloent aquest tipus de sòls denominats com a «Zona rural comuna d'explotació de recursos naturals (ZRC-EX)», mitjançant l'instrument urbanístic establit a aquest efecte (modificació puntual del PGOU de Castalla) representant gràficament i justificant mapes eòlics i fotovoltaics.   
  
III. Conclusions  
Per tot el que s'ha exposat amb anterioritat cal concloure el següent:  
Primer. Dels punts primer i segon descrits amb anterioritat es desprén que la superfície ocupada per les instal·lacions fotovoltaiques sol·licitades ocuparen un percentatge molt elevat del sòl no urbanitzable del terme municipal, la qual cosa implicaria que el conjunt pertorbaria greument l'ús global dels sòls sobre els quals s'assenten aquestes instal·lacions, tenint en compte que la majoria d'aquests sòls tenen un ús global d'especial protecció (Agrícola, Rural Agrícola i Paisatgístic).  
  
Segon. Segons el PGOU de Castalla, solament podríem establir (en el millor dels casos) que les instal·lacions fotovoltaiques sol·licitades estarien enquadrades en l'apartat d?«infraestructures», és a dir, com un ús limitat compatible en aquesta zonificació establida, però fins i tot posem de manifest que en la zona de Sòls d'Especial Protecció Paisatgística, de caràcter Rural Agrícola i d'Activitats Agrícoles, s'exclou l'energia Eòlica, això ens indica que en la redacció (i aprovació) del Pla general de Castalla el planificador no incloïa aquest tipus d'energies pel seu elevat impacte paisatgístic, la qual cosa s'assembla a les grans instal·lacions fotovoltaiques que se sol·liciten.   
Tercer. La superfície prevista per a les instal·lacions fotovoltaiques, així com totes les infraestructures i/o estructures auxiliars associades (viàries, etc.); alberga, en l'actualitat, bona part del patrimoni cultural de Castalla plasmat, de manera resumida i no exhaustiva, en:   
- Els camps de batalla de la primera i la segona batalla de Castalla. Esdevingudes el 21 de juliol de 1812 i el 13 d'abril de 1813, respectivament, en elles es van enfrontar les forces aliades, formades, bàsicament, per britànics i espanyols, contra les tropes franceses de Napoleó.  
- Les cases d'esbarjo i les masies com el Barranc del Porc (ja documentada en el Llibre de la Peita de l'any 1456), la Casa de l'Escrivà, la Casa de la Glorieta, la Casa dels Pilars, la Casa del Clot, el Forcall, el Pas Nou, el Pas Vell, la Parrotja, entre altres exemples.  
- Els molins hidràulics fariners del riu Verd com el del Forcall (documentat, ja, en 1586 en el pla de l'horta d'Alacant custodiat en l'Arxiu de la Corona d'Aragó).  
- La via del tren, corresponent a la línia fèrria projectada entre Alcoi i Alacant, durant el primer terç del segle XX.  
- Els jaciments arqueològics d'Almarra (segles X-XIII); dels Cabeços dels Campellos (II mil·lenni a. C.), de la Casa de l'Escrivà (segle XI) i de la Torreta de Cabanyes (segles XII-XV).  
L'impacte sobre el patrimoni cultural citat, en molts casos inclòs en l'Inventari del Patrimoni Cultural de la Comunitat Valenciana i/o en el Catàleg de Béns i Espais Protegits del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Castalla; de les instal·lacions fotovoltaiques i les seues infraestructures i/o estructures auxiliars associades; pot considerar-se com a negatiu per diverses raons:  
- En primer lloc, perquè condicionarà futurs arqueològics perquè serà impossible excavar o localitzar nous jaciments arqueològics; perquè bona part del territori apareixerà, totalment, cobert d'instal·lacions foltovoltaicas.  
- En segon lloc, perquè serà impossible estudiar el paisatge cultural de la Prehistòria, l'Edat mitjana, l'Edat Moderna i l'Edat Contemporània (aquests dos últims, representants de la manera vida tradicional de Castalla associat a les masies i cases d'esbarjo).  
Quart. En el PGOU de Castalla estan zonificades totes les zones establides en el punt 1.1 de l'annex IV de la LOTUP excepte la Zona rural comuna d'explotació de recursos naturals (ZRC-EX), que específicament disposa que són «Terrenys on l'ús principal es destina a explotacions minerals, parcs eòlics, instal·lacions fotovoltaiques, etc., sempre que aquestes instal·lacions ocupen una extensió suficient per a delimitar una zona diferenciada, on la resta d'usos del sòl es veuen condicionats per aquestes activitats», és a dir, que aquest tipus d'instal·lacions extensives han d'estar en zones diferenciades de la resta per ser un ús especifique del sòl no urbanitzable. Per la qual cosa, no podem integrar i/o establir com un ús limitat compatible a aquestes instal·lacions si ocupen una extensió elevada del sòl, ja que, com hem comentat anteriorment pertorbarien l'ús global agrícola i paisatgístic del sòl establit en el PGOU de Castalla.  
Podríem establir que, en cas que així ho vera convenient l'Ajuntament de Castalla, seria necessària la zonificació del sòl no urbanitzable incloent aquest tipus de sòls denominats com a «Zona rural comuna d'explotació de recursos naturals (ZRC-EX)» i el tractament de les línies d'evacuació mitjançant l'instrument urbanístic establit a aquest efecte (Modificació Puntual del PGOU de Castalla).  
Cinqué. Estem davant un paisatge fortament protegit, no sols en si mateix, sinó dins d'un Conjunt Paisatgístic i un Paisatge de Rellevància Territorial, i la mateixa Comunitat Valenciana en la seua Estratègia Territorial ens dona instruccions i objectius que hem de seguir amb el nostre Model territorial, i sota el nostre punt de vista, aquestes instal·lacions fotovoltaiques sol·licitades no segueixen amb aquestes indicacions i necessitats, provocant a més un elevat impacte paisatgístic (negatiu) en el territori.  
Sent quant han d'informar els que subscriuen en nom de la responsabilitat d'informar amb rigor a l'Ajuntament de Castalla, estimant que aquest tipus d'instal·lacions causaren un elevat impacte paisatgístic en el territori.»  
Considerant el que es disposa per l'article 1.5 de les normes urbanístiques del Pla general de Castalla, del qual es desprén que la interpretació del Pla general correspon, sense perjudici de les competències d'altres òrgans, a l'Ajuntament de Castalla i que els acords, resolucions, dictàmens o informes de caràcter interpretatiu hauran de publicar-se en els respectius diaris oficials.  
Considerant el que es disposa en els articles 21 i 22 de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les bases del règim local.  
Amb l'objectiu d'assegurar la unitat d'actuació i interpretació del Planejament, s'acorda:  
  
Primer  
Interpretar l'article 4.1 de les normes urbanístiques del PGOU de Castalla, en concret l'apartat que defineix el concepte d?«usos limitats compatibles», i de conformitat amb la interpretació efectuada en l'informe tècnic a dalt transcrit: «les instal·lacions fotovoltaiques estarien enquadrades en l'apartat d?«infraestructures», és a dir, com un ús limitat compatible, i a causa de l'elevada superfície ocupada necessària per a aquestes instal·lacions, es pertorba l'ús global del Sòl No Urbanitzable (Sòl no Urbanitzable d'Especial Protecció Paisatgística, Sòl no Urbanitzable d'Especial Protecció de caràcter Rural Agrícola, Sòl no Urbanitzable d'Especial Protecció d'Activitats Agrícoles, Sòl no Urbanitzable Comú General). Per tant, no podem establir com un ús limitat compatible a les instal·lacions fotovoltaiques.»  
  
  
Segon  
En el PGOU de Castalla estan zonificades totes les zones establides en el punt 1.1. de l'annex IV de la LOTUP excepte la Zona rural comuna d'explotació de recursos naturals (ZRC-EX), que específicament disposa que són «Terrenys on l'ús principal es destina a explotacions minerals, parcs eòlics, instal·lacions fotovoltaiques, etc., sempre que aquestes instal·lacions ocupen una extensió suficient per a delimitar una zona diferenciada, on la resta d'usos del sòl es veuen condicionats per aquestes activitats», és a dir, que aquest tipus d'instal·lacions extensives han d'estar en zones diferenciades de la resta per ser un ús especifique del Sòl no urbanitzable. Per la qual cosa, no podem integrar i/o establir com un ús limitat compatible a aquestes instal·lacions si ocupen una extensió elevada del sòl, ja que, pertorbarien l'ús global agrícola i paisatgístic del sòl establit en el PGOU de Castalla.  
  
Seria necessària la zonificació del sòl no urbanitzable incloent aquest tipus de sòls denominats com a «Zona rural comuna d'explotació de recursos naturals (ZRC-EX)» i el tractament de les línies d'evacuació mitjançant l'instrument urbanístic establit a aquest efecte (modificació puntual del PGOU de Castalla).  
  
Tercer  
Publicar el present acord en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.»  
Cosa que es fa pública per al seu general coneixement.  
  
Castalla, 2 de febrer de 2021.- L'alcalde president: Antonio Bernabeu Bernabeu.