Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8594, del 18-07-2019 (2019/6807)

RESOLUCIÓ de 14 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 19/11-AIA Casinos.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8594

Data del DOGV
:   18-07-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/6807


Data del document
:   14-05-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Casinos
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 14 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 19/11-AIA Casinos. [2019/6807]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 19/11-AIA Casinos.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Número d'expedient: 19/11-AIA.  
Títol del projecte: Projecte d'ampliació de la pedrera de la secció A, denominada el Salt número 1241.  
Promotor: Extracciones y Restauraciones Casinos, SL.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Energia a València, de la Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç.  
Referència òrgan substantiu: MIEXPA/2010/3/46/JSH/jjm.  
Localització: parcel·les 81, 86, 90, 105, 109, 110, 116, 117, i 127 del polígon 19 del municipi de Casinos (València).  
  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'actuació consisteix a ampliar la superfície d'extracció de la pedrera el Salt número 1241, en la superfície formada per les parcel·les 81, 86, 90, 105, 109, 110, 116, 117, i 127 del polígon 19, del municipi de Casinos (València), per a explotar al·luvions quaternaris argilencs amb clastos heteromètrics.  
  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'avaluació d'impacte ambiental continguda en aquesta declaració pren com a base la documentació remesa pel promotor el 21 de març de 2013.  
S'accedeix a la pedrera des de la carretera CV-345, que uneix Casinos amb Villar del Arzobispo. En arribar al km 4, es pren un camí asfaltat denominat camí del Mas d'Agustí, i es recorren uns 800 metres.  
  
L'entorn exterior de l'ampliació discorre a 5 metres de distància dels límits de les parcel·les cadastrals, es deixa aquest espai lliure de tota mena de treballs. Al perímetre exterior s'instal·la una tanca metàl·lica.  
El sistema d'explotació és mitjançant una pedrera, té dos bancs de 8 metres d'alçada i un de 6 metres, les bermes són de 3 metres d'amplària. L'explotació es realitza entre les cotes 418 msnm i 396 msnm, aproximadament. El talús de cada banc individual s'inclina 78° respecte de l'horitzontal.  
L'arrancada es realitza exclusivament mitjançant maquinària (retroexcavadora).  
La terra dels horitzons edàfics s'emmagatzema al voltant de les parcel·les en forma de prisma de dos metres d'alçada. Es reutilitza, posteriorment, en els treballs de restauració.  
L'ampliació de la pedrera dura uns set anys, els treballs es desenvolupen segons la seqüència de fases següent:  
  
Fase Parcel·les  
1a 81  
2a 86 i 90  
3a 116, 117 i 127  
4a 105  
5a 109 i 110  
  
El buit miner que genera l'activitat s'ompli parcialment amb els rebutjos de la planta de tractament de la pedrera el Salt número 1241. Per a poder restituir el terreny a la cota original, es necessiten introduir 372.380 m³ de residus inerts adequats (RIA). Segons indica el pla de restauració, els RIA s'adquireixen a unes altres dues empreses.  
Els primers 21.200 m³ de rebutjos que s'hi produïsquen durant la fase 1 s'enviaran a l'abocador pròxim.  
Segons indica l'Ajuntament de Casinos, l'ampliació s'emplaça en sòl no urbanitzable comú, l'activitat extractiva està permesa per les normes urbanístiques i ordenances vigents en aquest municipi.  
L'aigua que es consumeix procedeix d'un pou existent, s'empra per a regar els camins i les superfícies susceptibles d'emetre partícules a l'atmosfera. El pou està autoritzat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
Tramitació administrativa  
Inici de l'expedient  
En data 9 de febrer de 2011, el Servei Territorial d'Indústria i Innovació de València va sol·licitar l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i va remetre la documentació següent: l'estudi d'impacte ambiental, el projecte d'explotació, el pla de restauració, l'informe final de patrimoni cultural valencià, l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i el certificat del tràmit de la informació pública del projecte.  
  
Tràmit d'informació pública  
El Servei Territorial d'Economia, Indústria i Comerç va sotmetre l'expedient a informació pública i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 6278, del 31 de maig de 2010. Certifica que durant el termini de 30 dies hàbils no s'hi van presentar al·legacions.  
  
Informes sectorials  
Informe de l'Ajuntament de Casinos (12.07.2012)  
L'Ajuntament de Casinos indica que, a la franja de 500 metres d'amplària al voltant de l'àmbit de l'actuació, no està permés l'ús residencial, encara que no de forma expressa, sinó general. A més, no hi ha habitatges establits legalment, de conformitat amb els termes dels articles 21 i 22 de la Llei del sòl no urbanitzable, Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat.  
Informa també que l'activitat està emplaçada en sòl no urbanitzable comú, i que és compatible amb les normes urbanístiques i ordenances vigents al municipi de Casinos.  
Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques (19.09.2012).  
L'informe es refereix al risc d'inundació en els termes següents:  
  
«Segons la cartografia de riscos a escala regional, únicament es troba lleugerament afectada la parcel·la 81. En tot cas, l'activitat proposada, pedrera, no està expressament prohibida segons l'article 22 del PATRICOVA.  
Al marge de l'anterior, de l'anàlisi de la secció del llit del Túria a l'alçada d'aquesta possible afecció, s'observa que no és d'esperar que la parcel·la es veja afectada per aquest risc, per dos motius: d'una banda, per la gran secció que presenta el llit, suficient per a albergar l'avinguda de 500 anys; per un altre, cal afegir, que si es produïra afecció, l'aigua desbordada, per la forma de la secció (en contrapendent), no retornaria al riu, sinó que seguiria una trajectòria paral·lela fins a trobar un pendent a favor del llit, la qual cosa invalida la hipòtesi que aquesta parcel·la siga inundable, comprensible des de l'anàlisi a escala regional.»  
Conclou que «[...] l'àmbit de l'ampliació de la pedrera el Salt número 1241, situada a diverses parcel·les del polígon 19 del municipi de Casinos (València), no es troba afectada per risc d'inundació de conformitat amb el que s'estableix en els documents normatius del PATRICOVA».  
  
Resolució de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, de la Direcció General de Medi Natural (20.06.2012).  
La Direcció General de Medi Natural indica que la ZEPA Alt Túria - Serra del Negrete és l'espai de la Xarxa Natura 2000 més pròxim a l'àmbit de l'actuació.  
«Alberga poblacions nidificants de 18 espècies d'ocells inclosos en l'annex I de la Directiva 79/409/CEE. La zona és d'especial rellevància per a la conservació de rapinyaires rupícoles. Acull l'àguila-astor cuabarrada, que conté fins a 13 territoris diferents dins de la ZEPA. Inclou, a més, set territoris d'àguila reial. La zona ha sigut colonitzada el 2008 per una parella d'aufrany comú. Nidifiquen també el falcó pelegrí, el mussol reial, la marcenca europea i l'arpella».  
La Direcció General de Medi natural confirma que l'actuació es troba a més de 8 quilòmetres de distància de l'espai de la Xarxa Natura 2000 i que no hi ha els hàbitats d'espècies i les espècies que van motivar la declaració de l'espai. Tampoc s'identifiquen espècies i hàbitats protegits pels catàlegs valencians d'espècies de fauna i flora amenaçades.  
  
La Direcció General de Medi natural resol, finalment, respecte del projecte:  
Primer. Que no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, per tant, no s'ha de sotmetre a avaluació detallada dels seus efectes sobre aquesta xarxa.  
Segon. Que pot, per tant, i de conformitat amb l'indicat en l'article 7.3 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, continuar la tramitació segons el que estableix la legislació reguladora, i sense perjudici de les obligacions del promotor de sotmetre'l a avaluació d'impacte ambiental, així com d'obtindre totes les concessions, autoritzacions i llicències, remetre declaracions responsables o comunicacions prèvies que calguen en compliment de la legislació vigent.  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià (10.01.2011)  
Indica que no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica no ha localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic a l'àrea d'actuació, per la qual cosa no és necessari aplicar mesures preventives ni correctores.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, els serveis tècnics de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià van localitzar els elements següents:  
- Un xicotet bufó o refugi de pedra en sec, que es veurà afectat pel projecte d'ampliació de la pedrera i que s'ha documentat adequadament.  
  
- Un parany.  
- Partidor de Casinos.  
Es veurà afectat solament el primer element.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià informa favorablement l'actuació als efectes patrimonials contemplats en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (16.10.2009)  
La Confederació Hidrogràfica indica que al voltant de l'actuació es localitzen els llits que es reflecteixen en una figura que hi adjunta.  
L'actuació suposa l'ocupació de zona de policia tot respectant la zona de servitud per a ús públic a l'efecte de les finalitats previstes en l'article 7 del Reglament del domini públic hidràulic. La zona de servitud s'ha de mantindre expedita, i restarà supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista a la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com estableix l'article 9 del reglament esmentat.  
D'acord amb la documentació presentada, les aigües fecals es recolliran en fosses sèptiques i es buidaran i abocaran a una planta de tractament.  
Les precipitacions directes es recolliran sobre els contorns dels diferents nivells d'explotació i la plaça de pedrera inferior. Les aigües es recolliran en cunetes situades al peu del talús del banc, les quals desguassaran per baixants cap als nivells inferiors, i, finalment, es recol·lectaran en una bassa. L'aigua embassada s'utilitzarà per al reg de les pistes, accessos i plataformes de treball.  
Segons el PATRICOVA, la zona on se situa l'actuació és inundable (risc 1), cosa per la qual manca un estudi d'inundabilitat realitzat a major escala, l'actuació es troba a la zona de flux preferent en la qual ?d'acord amb el que disposa l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic- no poden autoritzar-se activitats vulnerables davant de les avingudes, ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desguàs de la zona de flux preferent esmentada. No obstant això, l'activitat que es pretén realitzar no suposa, en principi, una interferència en el règim de corrents ni es considera que siga una activitat vulnerable davant de les avingudes.  
La demanda que generarà l'actuació puja a 100.626,387 m³/any, i l'origen del subministrament és un pou propi, el qual està indicat en l'expedient de referència 2003CP0150. L'origen proposat permet atendre la demanda que generarà l'actuació prevista.  
Atés el que s'ha indicat anteriorment, i als efectes establits en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües, i en l'article 19.2 de la Llei, de la Generalitat Valenciana, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe favorable sobre l'ampliació de l'explotació minera el Salt número 1241 situada al terme municipal de Casinos (València).  
  
Consideracions ambientals  
Identificació i valoració d'impactes  
Els impactes originats pel desenvolupament de l'actuació han sigut identificats, però alguns d'aquests no han sigut valorats adequadament en la documentació, ni han sigut resolts completament, els quals es comenten a continuació.  
Quan s'obri una pedrera en un terreny pla i s'arriba al punt en què s'han esgotat les reserves, a fi de restaurar-la es requereix omplir el buit miner fins a la superfície original del terreny. En cas contrari, perduraran impactes crítics, els quals pel fet de tractar-se d'al·luvions (permeables) afecten en aquest cas les aigües subterrànies i superficials, també el sòl i la qualitat del paisatge.  
Com per a omplir el buit no són suficients els rebutjos de la planta de tractament, perquè són insuficients, el promotor ha optat per emprar residus inerts adequats (RIA).  
L'extracció dels al·luvions avança a un ritme molt més gran que omplida del buit; com a conseqüència d'això, la restauració resta ressagada durant la fase productiva de la pedrera i perdura més enllà del final de la fase extractiva. La durada dels impactes s'allarga excessivament i s'ha de modificar.  
Encara que des d'un punt de vista econòmic, el ritme de producció està supeditat a la demanda, l'autorització dels RIA pot arribar a condicionar l'existència de la pedrera.  
La disponibilitat dels RIA no és immediata, perquè depén d'altres obres que els generen, a més és difícilment planificable. Com aquestes circumstàncies afavoreixen el retard de la restauració i no han sigut previstes, s'han d'introduir diverses mesures preventives addicionals, que es comenten en l'apartat següent i es recullen en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
  
Establiment de mesures correctores/protectores  
L'ús de RIA està reglat pel Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb finalitats de construcció.  
El Reial decret 975/2009, de 12 de juny, sobre gestió dels residus de les indústries extractives i de protecció i rehabilitació de l'espai afectat per activitats mineres, en l'article 42.2 expressa la necessitat que un organisme de control realitze auditories. Igualment, els articles 13.1.d, 32.1 i 44.3 obliguen el promotor a disposar d'un llibre de registre a les instal·lacions.  
El promotor li lliurarà a l'organisme de control una còpia de la documentació tècnica aprovada i també una còpia d'aquesta declaració, a més li correspon el pagament dels honoraris de l'organisme de control (art. 42.2 del Reial decret 975/2009).  
Extracciones y Restauraciones Casinos, SL, és productor dels rebutjos de la planta de tractament pròxima. A més, compra residus a les societats Lafarge Áridos y Hormigones, SAU, i a Conteco La Pobla, SL, segons consta en els contractes signats amb aquestes societats el 2 de gener de 2012 i el 15 de novembre de 2012, respectivament. No obstant això, segons s'observa en les còpies remeses d'aquests contractes, tots dos documents no indiquen el volum de residus que es venen. En les fotografies que acompanyen la documentació s'observa que aquests residus s'estan eliminant actualment a l'abocador del Salt número 1241; a més se segreguen in situ determinat tipus de residus i s'acumulen temporalment en contenidors metàl·lics.  
Com l'ampliació s'enclava en sediments permeables (al·luvions), si s'utilitzaren erròniament residus perillosos per a omplir el buit miner, es correria el risc d'afectar les aigües subterrànies i també les aigües superficials. Per a evitar aquests efectes adversos, un organisme de control que complisca les especificacions de l'annex III del Reial decret 975/2009 haurà de verificar la naturalesa dels residus. Pel mateix motiu, abans d'iniciar la fase 2a, el promotor ha d'acreditar que reuneix les condicions per a sol·licitar l'ús de RIA i que els residus que preveu emprar són inerts i adequats.  
Si l'organisme de control detectara que la naturalesa dels residus emprats no són inerts ni adequats, s'haurà de procedir, d'acord amb l'article 32.2 del Reial decret 975/2009, és a dir, l'organisme esmentat ha d'emetre un informe, sense tardança i per escrit, a l'entitat explotadora, la qual, al seu torn, suspendrà immediatament la introducció dels residus i donarà compte d'això a l'òrgan substantiu miner abans de 48 hores.  
L'organisme de control emetrà un informe per escrit al promotor sobre els aspectes que es concreten en l'apartat segon d'aquesta declaració. El titular remetrà a l'òrgan substantiu una còpia dels informes i, a més, ha d'anotar les inspeccions al llibre de registre (art. 44 del Reial decret 975/2009), juntament amb els documents escaients, el qual estarà a la disposició del personal adscrit a l'Administració.  
La introducció del farciment no ha d'afectar el ritme d'explotació previst i, a més, s'ha de realitzar de forma contínua. D'acord amb aquestes premisses i ateses les característiques tècniques particulars de l'ampliació de la pedrera el Salt número 1241, la màxima demora admissible en l'avanç dels treballs de restauració respecte als treballs d'extracció és d'una sola fase.  
Abans d'iniciar l'extracció en els terrenys corresponents a una nova fase, l'entitat explotadora ha de remetre a l'òrgan substantiu un informe realitzat per l'organisme de control sobre: l'estat en què es troben els terrenys restaurats, la cubicació del buit miner existent, la superfície total que es troba en procés d'explotació, la superfície total restaurada i un reportatge fotogràfic de la fase conclosa. La informació anterior restarà plasmada també en un plànol, tal com es detalla en el condicionat d'aquesta declaració. A la vista de l'informe esmentat, el titular restarà a l'espera de rebre les instruccions que li dicte l'òrgan substantiu.  
  
Tenint en compte la naturalesa permeable dels al·luvions i que es proposa emmagatzemar els residus perillosos en un espai inadequat, calen mesures addicionals per a impedir que l'abocament accidental dels fluids del manteniment de la maquinària percolen a l'aigua subterrània o drenen a la xarxa hidrogràfica. Hi ha la possibilitat de realitzar el manteniment en tallers externs, o d'instal·lar in situ un taller en un edifici cobert, tancat, ventilat i proveït de solera impermeable, amb una canaleta impermeable o sistema equivalent, dimensionada per a recollir els vessaments.  
Cal compactar el farciment perquè s'elimine el risc de subsidència, per això els rebutjos i els RIA s'han d'introduir per tongades compactades, fins a aconseguir -juntament amb la terra vegetal- la cota corresponent al terreny original. Durant el període de vigilància ambiental es revisaran els terrenys restituïts; si presenten subsidències, s'hi afegirà terra vegetal fins a la cota corresponent.  
L'extracció d'al·luvions posseeix un potencial emissor alt de partícules a l'atmosfera. Com a mesura correctora de les emissions, la documentació proposa realitzar un nombre determinat de regs diaris a l'estiu i situar els apilaments de partícules fines a resguard del vent. No es pot garantir que aquestes mesures siguen suficients per a eradicar les emissions, per tant, els regs seran de la freqüència necessària, perquè la pista, els accessos i les superfícies de la pedrera que emeten partícules es troben humitejats durant la jornada laboral. Els apilaments fins es podran cobrir amb lones o es regaran per a mantindre'ls humitejats. L'organisme de control comprovarà in situ si es compleixen aquestes condicions, a més mesurarà i verificarà si les immissions compleixen els límits previstos en la legislació vigent.  
D'acord amb les dades recollides per l'ortofotografia del Institut Cartogràfic Valencià de l'any 2012, disponible a través del visor SIG d'aquesta conselleria, una porció de les parcel·les 81, 86 i 90 ha sigut explotada; a la parcel·la 117 hi ha apilaments d'àrids. Per aquest motiu, cal conéixer la posició del front d'explotació i el volum de les reserves extretes en el moment actual. A aquest efecte, abans que l'òrgan substantiu autoritze l'actuació, el promotor li ha d'adjuntar aquesta informació, perquè les dades de la documentació es troben actualitzats.  
Es projecta canalitzar les aigües fecals cap a diverses fosses sèptiques. Com les fosses es construeixen als al·luvions i els volums que es preveuen generar són gestionables mitjançant excusats químics, amb l'ús d'aquests es prevé el risc de contaminació de les aigües subterrànies mitjançant gèrmens patògens. Un gestor de residus autoritzat s'encarregarà de retirar periòdicament aquestes aigües.  
  
Programa de vigilància ambiental  
El programa de vigilància ambiental proposat es resumeix en:  
- Instal·lar balises per a marcar els límits de la zona d'extracció.  
- Controlar les immissions de pols en un radi de 250 metres de l'actuació. No explica els detalls tècnics, ni indica els límits màxims permesos per la legislació vigent. Si les fulles de les plantes queden recobertes per partícules de pols, llavors es ruixarien amb aigua i es regarien les zones de la pedrera que emeteren partícules.  
- Mesurar els gasos de fuita i els nivells acústics d'emissió dels motors emprats per la maquinària.  
- Mesurar els nivells acústics de recepció externs a uns 400 metres del voltant de la zona d'explotació, per a verificar si supera els 55 dB(A).  
- Verificar si s'estan desenvolupant xaragalls al terreny.  
- Preparar el sòl a la primavera.  
- Paralitzar els treballs si es localitzen restes del patrimoni nacional.  
- Controlar la implantació de les espècies vegetals.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, grup 3.c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de la Generalitat Valenciana, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 1 del decret esmentat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 16 del Decret 112/2011, de 2 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes, de conformitat amb la normativa aplicable, que es desenvolupen al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc atribuïdes legalment, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici d'altres autoritzacions administratives que li siguen preceptives, el Projecte d'explotació de l'ampliació de la pedrera «el Salt número 1241» i el pla de restauració d'aquesta, sempre que el projecte es desenvolupe segons la documentació tècnica presentada i les prescripcions que s'assenyalen en l'apartat següent.  
  
Segon  
Aquesta declaració inclou els condicionants següents:  
1. En l'ampliació hi ha diversos fronts d'explotació situats a les parcel·les 81, 86 i 90. A fi d'actualitzar-ne la documentació, abans que l'òrgan substantiu dicte resolució, el promotor li ha de remetre un pla de planta amb la posició d'aquests fronts, a més l'ha d'informar del volum d'al·luvions extrets en cada parcel·la i el volum de reserves pendents d'extraure en aquestes.  
2. Abans d'iniciar la fase 2a, el promotor acreditarà que compleix les condicions per a sol·licitar l'ús de RIA i que els residus que preveu emprar són inerts i adequats. Per a això, ha d'aportar a l'òrgan substantiu la resolució favorable emesa per la Direcció General de Qualitat Ambiental, com a prova que ha sigut resolt favorablement el procediment de declaració previst en els articles 6 i següents del Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat.  
Si la resolució esmentada fora desfavorable, llavors s'ha d'entendre així el sentit d'aquesta declaració.  
En cap cas es podrà explotar la fase 2a, si el volum de RIA autoritzat no fora suficient per a emplenar el buit miner de la fase 1a.  
3. D'acord amb els articles 1.3 i 3.3 del Reial decret 975/2009, de 12 de juny, sobre gestió dels residus de les indústries extractives i de protecció i rehabilitació de l'espai afectat per activitats mineres, els treballs d'explotació i restauració de la pedrera s'han de realitzar simultàniament. Tenint en compte les característiques tècniques particulars d'aquesta ampliació, la màxima demora admissible en l'avanç dels treballs de restauració respecte dels treballs d'extracció és d'una sola fase.  
  
Com a aclariment addicional al paràgraf anterior, en el cas suposat d'una pedrera que en un moment donat acabara d'explotar una fase (ex. fase 3) i no s'hagueren restaurat completament els terrenys de la fase anterior (ex. fase 2), no es podrà iniciar l'explotació de la fase següent (ex. fase 4) fins que es complete la restauració de la fase iniciada (ex. fase 2).  
4. Atesa la importància que revist el compliment de la condició 2a i per a assegurar-se que no es depassen accidentalment els límits de la fase 1, el titular jalonarà el contorn d'aquesta fase abans que l'òrgan substantiu emeta una resolució. Com a prova d'això, el promotor li ha d'aportar a l'òrgan substantiu un informe, signat per un tècnic competent, en què deixe constància gràfica d'haver fet aquest treball.  
5. El volum suficient de RIA per a emplenar un buit serà calculat considerant que els residus, més els rebutjos, han de compactar-se fins a aconseguir una densitat equivalent al 95 % de l'assaig Proctor modificat o assaig Proctor (el tipus d'assaig dependrà de la granulometria dels RIA), després d'això ocuparan ?juntament amb el volum de terra vegetal- el 100 % del volum d'aquest buit. Aquest procediment de càlcul s'aplicarà a totes les fases.  
6. D'acord amb el que preveu l'article 44 de l'esmentat Reial decret 975/2009, abans que comence l'activitat d'abocament, i des d'aquest punt en avant, la introducció dels RIA serà inspeccionada per un organisme de control que complisca les especificacions de l'annex III.  
7. Els honoraris de l'organisme de control seran abonats exclusivament pel promotor (art. 42.2 del RD 975/2009).  
8. L'entitat explotadora li lliurarà a l'organisme de control una còpia de: la documentació tècnica aprovada, les autoritzacions atorgades pels òrgans substantius miner i de residus, i aquesta declaració.  
9. Amb la finalitat de verificar la coordinació entre els treballs d'extracció i restauració i d'acord amb els articles 1.3 i 3.3 de l'esmentat Reial decret 975/2009, abans d'iniciar l'explotació d'una nova fase, l'entitat explotadora ha de remetre a l'òrgan substantiu un informe elaborat per un organisme de control, sobre l'estat en què es troben els terrenys de l'ampliació del Salt número 1241.  
L'informe de l'organisme de control ha d'incloure la cubicació del buit miner existent, la superfície total que es troba en procés d'explotació i la superfície que ha sigut restaurada. També ha d'indicar l'estat en què es troben els terrenys restaurats i hi ha d'adjuntar un reportatge fotogràfic d'aquests.  
L'informe esmentat ha de contindre un pla de planta que represente els voltants de l'ampliació, els perímetres reals de les superfícies que es troben en procés d'explotació i els àmbits de les zones restaurades, així com els voltants de les fases previstes en el projecte d'explotació.  
  
10. Els RIA més els rebutjos s'han d'introduir al buit miner disposats en tongades compactades, fins a aconseguir una alçada igual a l'elevació del terreny original menys la grossària de terra vegetal indicat pel pla de restauració.  
11. L'entitat explotadora ha d'anotar al llibre de registre (art. 44.3 del RD 975/2009) totes les inspeccions que realitze l'organisme de control, juntament amb els documents pertinents.  
12. D'acord amb l'article 32 del Reial decret 975/2009, l'organisme de control ha de realitzar també els controls periòdics següents:  
a) Ha de verificar si la naturalesa dels residus que s'introdueixen a la pedrera són inertes i adequats, d'acord amb les característiques descrites en l'autorització de l'òrgan substantiu en matèria de residus. En cas contrari, ha d'informar immediatament l'entitat explotadora. La freqüència de les inspeccions serà la necessària per a garantir un control adequat d'aquest aspecte.  
b) Ha de comprovar que el buit miner s'emplena mitjançant tongades compactades.  
c) Ha de verificar l'aplicació de les mesures correctores de les emissions atmosfèriques de sorolls.  
d) Ha de comprovar la magnitud dels assentaments produïts als terrenys restaurats.  
e) Ha de mesurar les immissions atmosfèriques de partícules i ha de verificar si compleixen els límits previstos en la legislació vigent. Ha d'indicar si s'apliquen adequadament les mesures correctores.  
13. Si als terrenys restaurats es produïra un assentament de magnitud apreciable, llavors s'hi ha d'afegir terra vegetal fins a aconseguir la cota del terreny original, i després s'han de realitzar les labors de preparació del sòl. S'han de reposar les falles que s'hi hagen produït.  
14. Si com a resultat de les inspeccions es detectara que els residus dipositats a la pedrera no es corresponen amb els tipus autoritzats, a fi d'evitar els efectes mediambientals adversos que es podrien ocasionar, en aplicació de l'article 32.2 del Reial decret 975/2009, l'entitat explotadora ha de suspendre l'abocament de residus i donar-ne compte a l'òrgan substantiu abans de 48 hores.  
15. El promotor ha de remetre a l'òrgan substantiu ?amb la freqüència que aquest darrer determine- una còpia dels informes realitzats per l'organisme de control.  
16. S'ha de mantindre constantment humitejada la superfície dels apilaments de partícules fines. Com a alternativa, mentre els apilaments romanguen inactius es poden recobrir amb lones.  
17. Els envasos que contenen residus tòxics i perillosos s'han d'emmagatzemar sota coberta en un lloc tancat, ventilat i proveït de solera impermeable. Els envasos de residus perillosos líquids s'han de col·locar sobre cubetes de seguretat.  
Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residu, perquè en cas de mescla accidental no augmente la perillositat o se'n dificulte la gestió. La capacitat de la cubeta serà del 10 % del volum total emmagatzemat o de l'envàs de major grandària dels presents, i s'adoptarà sempre la xifra més gran dels dos.  
Els residus perillosos s'han de lliurar a un gestor autoritzat en un termini inferior a 6 mesos.  
18. S'ha de comptar amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a solucionar els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat s'ha de gestionar segons la naturalesa del vessament.  
19. Si durant la fase d'explotació es produïra el brollament d'aigües subterrànies, llavors s'han de detindre immediatament els treballs i s'ha de notificar a l'organisme de conca.  
20. Les reparacions i el manteniment de la maquinària s'han de realitzar en tallers externs a l'explotació, o per a dur-les a terme in situ s'ha de condicionar una zona ensostrada, tancada, amb solera impermeable, proveïda de canaleta de dimensions adequades per a recollir els vessaments que s'hi pogueren produir.  
21. Per a previndre el risc potencial de contaminar les aigües subterrànies amb les aigües fecals, en comptes de construir fosses sèptiques s'han d'emprar excusats químics. Un gestor de residus autoritzat retirarà periòdicament les aigües emmagatzemades.  
  
Tercer  
Notificar les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 20 de novembre de 2013.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 14 de maig de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.