Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5509, del 10-05-2007 (2007/4691)

RESOLUCIÓ de 20 de març de 2007, de la directora general de Justícia, de la Conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques, per la qual es resol inscriure la modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant, i es disposa la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5509

Data del DOGV
:   10-05-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/4691


Data del document
:   20-03-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alacant
    * professió jurídica
    * reglament intern
    * col·legi professional

Vist l'expedient d'inscripció de modificació d'Estatuts, instruït a instància de l'Il·lustre Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant, inscrit amb el número 18 de la Secció Primera del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians Professionals de la Comunitat Valenciana, en que se sol·licita la inscripció de la modificació dels seus Estatuts en el dit Registre, atenent als següents:  
FETS  
Primer  
La Sra. Isabel Moltó Miró, secretària de l'Il·lustre Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant, va presentar en data 28 de juny de 2005, sol·licitud d'inscripció de la modificació dels Estatuts d'aquest al Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, aprovada en data 26 de maig de 2005 per la Junta General Extraordinària, en compliment del que preveu l'article 11 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
Segon  
Després de les modificacions produïdes en el text dels nous estatuts en la tramitació del procediment, i segons certificat lliurat el 5 de febrer de 2007, per la Sra. Isabel Moltó Miró, secretària de l'Il·lustre Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant, la Junta General Extraordinària d'aquest, en reunió celebrada el 2 de febrer de 2007, acordà la redacció definitiva dels seus Estatuts. Redacció que va ser aprovada pel Consell General de l'Advocacia en la seua sessió de 23 de febrer de 2007.  
Tercer  
El nou text dels Estatuts figura com a annex en la present Resolució, i es dóna ací per reproduït.  
FONAMENTS DE DRET  
Primer  
Revisats els Estatuts de l'Il·lustre Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant, aquests contenen totes les determinacions exigides per l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
No obstant això, en exercici del control de legalitat previst en l'article 11 de l'esmentada Llei 6/1997, de 4 de desembre, i en els articles 21 i 28 del Decret 4/2002, de 4 de gener, de Consell de la Generalitat Valenciana, que la desenvolupa, resulta necessari actualitzar el text a les denominacions oficials de «Generalitat» i «Comunitat Valenciana» adoptades amb la nova redacció donada en l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, per la Llei Orgànica 1/2006, de 10 d'abril, de Reforma de la Llei Orgànica 5/1982, de l'1 de juliol. Així mateix, en compliment del que disposa el Decret 183/2006, de 15 de desembre, del Consell, pel qual es regula el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, procedix el canvi de la denominació Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, per la de «Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.»  
RESOLUCIÓ de 20 de març de 2007, de la directora general de Justícia, de la Conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques, per la qual es resol inscriure la modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant, i es disposa la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. [2007/4691]Conselleria de Justícia, Interior  
 i Administracions PúbliquesSegon  
La modificació estatutària ha sigut aprovada amb els requisits i formalitats previstos en el dit article, i en els propis Estatuts del Col·legi.  
Tercer  
Als efectes previstos en l'article 21 del Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de desplegament de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals, l'expedient ha sigut tramitat pel Servici d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Direcció General de Justícia de la conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques, competent per així disposar-ho l'article 6.1 de l'esmentada Llei 6/1997, en relació amb el que disposa la disposició final del Decret 4/2002, de 8 de gener, en virtut de les atribucions que té conferides pel Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat, pel qual s'assignen competències a la Presidència de la Generalitat i a les conselleries amb competències executives, i pel Decret 153/2005, de 28 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques.  
Vists l'article 36 de la Constitució Espanyola i l'article 49.1.22a, de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els seus preceptes bàsics; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; el Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de desplegament d'aquesta última; i la resta de disposicions complementàries de pertinent aplicació, es dicta la següent resolució:  
Primer  
Inscriure la modificació dels Estatuts de l'Il·lustre Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant al Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians Professionals de la Comunitat Valenciana.  
Segon  
Publicar la present Resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes, comptador des de l'endemà de la seua notificació, o bé, recurs contenciós administratiu davant de la Sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà de la seua notificació. Tot això de conformitat amb el que estableixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i amb els articles 10 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciós Administrativa, sense perjudici de s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.  
València, 20 de març de 2007. La directora general de justícia: Patricia Montagud Alario.  
ESTATUTS DE L'IL·LUSTRE COL·LEGI PROVINCIAL  
 D'ADVOCATS D'ALACANT  
TÍTOL I  
Capítol Únic  
Consideracions generals  
Article 1  
1. L'advocacia és una professió lliure i independent que presta un servei a la societat en interés públic i que s'exerceix en règim de lliure i lleial competència, amb el consell i la defensa de drets i interessos públics o privats, per mitjà de l'aplicació de la ciència i la tècnica jurídiques, amb vista a la concòrdia, a l'efectivitat dels drets i llibertats fonamentals i a la justícia.   
2. En l'exercici professional, l'advocat queda sotmés a la normativa legal i estatutària, al fidel compliment de les normes i usos de la deontologia professional de l'advocacia i al consegüent règim disciplinari col·legial.   
3. Correspon a l'advocacia, de forma exclusiva i excloent, conforme a l'article 542 de la Llei Orgànica del Poder Judicial, la defensa jurídica dels drets aliens i per tant l'exercici professional de la direcció i defensa de les parts en qualsevol classe de processos, com també l'assessorament i patrocini de tots els drets i interessos que siguen susceptibles de defensa jurídica.  
TÍTOL II  
Capítol I  
Del Col·legi  
Article 2  
L'Il·lustre Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant és una corporació de dret públic, de caràcter professional, reconeguda i emparada per la Constitució Espanyola, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins, que és regida per la Llei de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, per l'Estatut General de l'Advocacia, pels Estatuts del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, pels presents Estatuts, pels reglaments de Règim Interior que es puguen desenvolupar i pels acords aprovats pels diferents òrgans corporatius en l'àmbit de les seues respectives competències, com també per les altres normes de compliment obligatori que li siguen aplicables.   
Article 3  
Correspon el seu àmbit territorial a la província d'Alacant, llevat de l'àmbit territorial pertanyent als col·legis d'advocats d'Alcoi, Elx i Orihuela, i la seu radica a la ciutat d'Alacant, carrer Gravina núm. 4, 2n, on estaran situades la representació corporativa i instal·lades les seues diferents dependències i oficines, sense perjudici de les delegacions ja existents o de la creació de noves, en aquelles demarcacions judicials en què resulte convenient, per al millor compliment dels fins i major eficàcia de les funcions col·legials. Les delegacions tindran la representació col·legial delegada en l'àmbit de la seua demarcació, amb les competències que resulten dels Estatuts i les que si, fa al cas, determine la Junta de Govern.   
Article 4   
El Col·legi va ser fundat el 1844 i la seua denominació oficial és la d'Il·lustre Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant. És senyal d'identitat del Col·legi el seu tradicional escut. Mantenint la tradició, l'Il·lustre Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant celebrarà les seues festes els dies 8 de desembre, festivitat de la Immaculada Concepció, i el 27 de gener, festivitat de Sant Raimon de Penyafort, ambdós patrons del Col·legi.  
Article 5  
El valencià i el castellà són les llengües oficials del Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant. Els col·legiats tenen dret a utilitzar ambdues llengües en tots els actes i comunicacions de caràcter col·legial, generals i particulars.  
Article 6  
Són fins essencials de l'Il·lustre Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant, en el seu àmbit, l'ordenació de l'exercici de la professió, i vetlar perquè s'adeqüe a les normes ètiques i jurídiques que la regulen; la representació exclusiva d'aquesta; la tutela del dret de defensa; la formació professional permanent dels advocats; la defensa dels drets i interessos professionals dels col·legiats; el control deontològic i l'aplicació del règim disciplinari en garantia de la societat; la defensa de l'estat social i democràtic de dret, proclamat en la Constitució; la promoció i defensa dels drets humans; així com la participació en el funcionament, promoció i millora de l'administració de Justícia i la resta d'administracions públiques, per a la satisfacció dels interessos generals.  
Article 7  
Són funcions de l'Il·lustre Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant, en el seu àmbit territorial:  
Ostentar la representació que establisquen les lleis per al compliment dels seus fins, i, especialment, la representació i defensa de la professió davant de l'administració, institucions, tribunals, entitats i particulars, amb legitimació per a ser part en quants litigis i causes afecten els drets i interessos professionals i els fins de l'advocacia, exercitar les accions penals, civils, administratives o socials que siguen procedents, així com per a utilitzar el dret de petició, d'acord amb la Llei.  
Informar, en els respectius àmbits de competència, de paraula o per escrit, en quants projectes o iniciatives de les Corts Generals, del Govern, d'òrgans legislatius o executius de caràcter autonòmic i de quants altres organismes que així ho requerisquen.  
Col·laborar amb el poder judicial i els altres poders públics, mitjançant la realització d'estudis, emissió d'informes, elaboració d'estadístiques i altres activitats relacionades amb els seus fins, que els siguen sol·licitats o acorden per iniciativa pròpia.  
Organitzar i gestionar els serveis d'assistència jurídica gratuïta i quants altres d'assistència i orientació jurídica puguen estatutàriament crear-se.  
Participar en matèries pròpies de la professió en els òrgans consultius d'administració, així com en els organismes interprofessionals.  
Assegurar la representació de l'advocacia en els consells socials i patronats universitaris, en els termes establits en les normes que els regulen.  
Participar en l'elaboració dels plans d'estudis, informar de les normes d'organització dels centres docents corresponents a la professió, mantindre permanent contacte amb aquests, crear, mantindre i proposar, a l'òrgan competent l'homologació d'escoles de Pràctica Jurídica i altres mitjans, per a facilitar l'accés a la vida professional dels nous titulats, i organitzar cursos per a la formació i perfeccionament professional.  
Ordenar l'activitat professional dels col·legiats; vetlar per la formació, l'ètica i la dignitat professionals, i pel respecte degut als drets dels particulars; exercir la facultat disciplinària en l'orde professional i col·legial; elaborar els seus Estatuts particulars i les modificacions d'aquests sotmetre'ls a l'aprovació del Consell General de l'Advocacia Espanyola i de la Comunitat Valenciana, a través de la conselleria corresponent.  
Organitzar i promoure activitats i serveis comuns d'interés per als col·legiats, de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial, de previsió i altres d'anàlegs, inclòs l'assegurament obligatori de la responsabilitat civil professional.  
Procurar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats i impedir la competència deslleial entre aquests, així com la publicitat il·lícita.  
Adoptar les mesures conduents a evitar i perseguir l'intrusisme professional.  
Intervindre, amb la sol·lictud prèvia, en via de conciliació o arbitratge, en les qüestions que, per motius professionals, se susciten entre els col·legiats, o entre aquests i els seus clients.  
Exercir funcions d'arbitratge en els assumptes que els siguen sotmesos, així com promoure o participar en institucions d'arbitratge.  
Resoldre les discrepàncies que puguen sorgir en relació amb l'actuació professional dels col·legiats i la percepció dels seus honoraris mitjançant laude, a què prèviament se sotmeten de mode exprés les parts interessades.  
ñ) Establir criteris orientadors sobre honoraris professionals amb caràcter merament orientatiu, i, si fa al cas, el règim de les notes d'encàrrec o pressupostos per als clients.  
Informar i dictaminar sobre honoraris professionals, així com establir, si fa cas, serveis voluntaris per al seu cobrament.  
Complir i fer complir als col·legiats, en quant afecte la professió, les disposicions legals i estatutàries, així com les normes i decisions adoptades pels òrgans col·legials en matèria de la seua competència.  
Quantes altres funcions redunden en benefici dels interessos de la professió, dels col·legiats i la resta de fins de l'advocacia.  
I d'altres que vinguen disposades per la legislació estatal o autonòmica.  
Capítol II  
Dels col·legiats  
Secció Primera  
Disposicions generals  
Article 8   
L'Il·lustre Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant l'integren tots aquells que, reunint els requisits legals, han sigut o siguen admesos, d'ara en avant, per a formar part de la corporació. La incorporació al Col·legi sotmet l'advocat a la seua disciplina i l'obliga a l'estricte compliment d'aquests Estatuts, de les seues normes de desplegament, així com dels acords de les juntes Generals i de Govern.  
L'Il·lustre Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant, estarà compost per tres classes de col·legiats:  
1. Col·legiats d'honor.  
2. Col·legiats exercents.  
3. Col·legiats no exercents.  
Article 9  
Són advocats de l'Il·lustre Col·legi d'Alacant els qui, en qualitat d'exercents i complits els requisits necessaris per a això, s'hi col·legien per a dedicar-se, de forma professional, a l'assessorament, concòrdia i defensa dels interessos jurídics aliens, públics o privats.   
Igualment, ho són els advocats inscrits amb el títol del seu país d'origen, que reunisquen els requisits establits en el Reial Decret 963/01.  
No obstant això, podran continuar utilitzant la denominació d'advocat, afegint sempre l'expressió «sense exercici», els qui cessen en l'exercici de l'esmentada professió després d'haver exercit almenys vint anys.   
També podran pertànyer a l'Il·lustre Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant, amb la denominació de col·legiats no exercents, els qui reunisquen els requisits establits en aquest Estatut.  
4. Podran ser degans o col·legiats d'honor aquelles persones o institucions que reben aquest nomenament, per acord de la Junta General del Col·legi, a proposta de la de Govern, en atenció a mèrits o serveis rellevants prestats en favor de l'advocacia o del mateix Col·legi.  
Secció segona  
De la col·legiació  
Article 10  
Per a incorporar-se al Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant, com a exercent, s'exigiran els requisits següents:   
Tindre nacionalitat espanyola o d'algun estat membre de la Unió Europea, llevat del que disposen tractats o convenis internacionals o dispensa legal.   
Ser major d'edat i no estar incurs en causa d'incapacitat.   
Posseir el títol de doctor o llicenciat en Dret o els títols estrangers que, d'acord amb les normes vigents, siguen homologats a aquells.   
Satisfer la quota d'ingrés i les que tinga establides el Col·legi.   
Formalitzar l'ingrés en la Mutualitat General de l'Advocacia, Mutualitat de Previsió Social a Prima Fixa o en el règim especial de treballadors autònoms de la Seguretat Social. En el cas que es tracte d'advocats que treballen exclusivament per compte d'altri, hauran d'acreditar estar afiliats al Règim General de la Seguretat Social.  
No tindre antecedents penals que l'inhabiliten per a l'exercici de l'advocacia.  
No estar incurs en causa d'incompatibilitat o prohibició per a l'exercici de l'advocacia.   
Tindre despatx obert dins de l'àmbit territorial del Col·legi, i en aquest cas tindrà la condició de resident, o designar un domicili professional dins de l'àmbit d'aquest per als no-residents.  
Qualsevol altre que es puga establir per les normes vigents.   
No obstant això, qui tinga la condició de llicenciat en Dret, i no vaja a exercir la professió, serà col·legiat no exercent i estarà exempt de complir els requisits e), f), g) i h).   
El qui pretenga incorporar-se al Col·legi, si pertany amb anterioritat a un altre, podrà obtindre la nova incorporació, sempre que unisca la seua sol·licitud el certificat d'aquest últim, comprensiu dels aspectes següents: hi trobar-se inscrit; ser o no exercent; estar al corrent en el pagament de les quotes ordinàries i extraordinàries que hagueren sigut establides; estar igualment al corrent en l'alçament de les càrregues imposades als col·legiats, i, finalment, si es troba pendent de compliment d'alguna sanció disciplinària ferma que li impedisca l'exercici professional.  
Són circumstàncies determinants d'incapacitat per a l'exercici de l'advocacia les expressament establides en l'article 14 de l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola.  
Article 11  
La Junta de Govern de l'Il·lustre Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant, després de practicar les diligències i rebre els informes que, si fa al cas, considere oportuns, aprovarà, suspendrà o denegarà les sol·licituds d'incorporació dins del termini de dos mesos, transcorregut els quals s'entendran admeses. Si la Junta de Govern denega o suspén la incorporació pretesa, ho comunicarà a la persona interessada, i farà constar els fonaments del seu acord. Contra aquesta resolució podrà interposar la persona interessada recurs en el termini d'un mes. La Junta de Govern resoldrà en el mateix termini. Contra l'acord definitiu denegatori, la persona interessada podrà recórrer davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats. La resolució del Consell esgotarà la via administrativa i serà susceptible d'impugnació davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.   
Article 12  
Els qui s'incorporen al Col·legi d'Alacant, abans d'iniciar per primera vegada el seu exercici professional, prestaran jurament o promesa d'acatament a la Constitució i a la resta de l'ordenament jurídic, així com del fidel compliment de les obligacions i normes estatutàries i deontològiques que regulen la professió d'advocat.   
El jurament o promesa serà prestat davant de la Junta de Govern del Col·legi. En tot cas, es deixarà constància en l'expedient personal del col·legiat de la prestació de l'esmentat jurament o promesa.   
El jurament o promesa es formalitzarà inicialment per escrit, amb compromís de la seua posterior ratificació pública en quant foren convocats per a això, per acord de Junta de Govern.  
La Junta de Govern podrà acordar la suspensió, en l'exercici de la professió, fins que efectivament complisca aquest requisit, de qui no preste el jurament o promesa el dia i hora en què se'l convoque, lleva de causa greu justificada.  
Article 13  
Tot advocat, incorporat a l'Il·lustre Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant, podrà prestar els seus serveis professionals lliurement en tot el territori de l'Estat, en la resta dels estats membres de la Unió Europea i en els altres països, d'acord amb la normativa vigent respecte d'això. Els advocats d'altres països podran fer-ho en l'àmbit de l'Il·lustre Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant, d'acord amb la normativa vigent a aquest efecte.   
Perquè un advocat, procedent d'un altre col·legi, puga actuar professionalment en l'àmbit territorial d'aquest, haurà d'haver efectuat prèvia comunicació amb els requisits i les formes que determine l'Estatut General de l'Advocacia, vigent en cada moment, així com el Consell General de l'Advocacia Espanyola, tot això sense perjudici dels convenis intercol·legials que puguen establir-se. No obstant això, serà exigible el pagament d'aquells serveis de què puga beneficiar-se i que no es troben coberts per la quota col·legial.   
Una vegada complits els requisits previstos en l'apartat anterior, l'advocat, en les actuacions professionals que duga a terme en l'àmbit territorial del Col·legi, estarà subjecte a les normes d'actuació i règim disciplinari d'aquest i tindrà dret a la utilització d'aquells serveis col·legials, directament relacionats amb l'exercici de la professió. La seua llibertat i independència en la defensa de l'assumpte de què es tracte quedaran sota la protecció del Col·legi.   
No caldrà incorporació a un Col·legi per a la defensa d'assumptes propis o de parents fins al tercer grau de consanguinitat o segon d'afinitat, sempre que la persona interessada reunisca els requisits establits en l'Estatut General de l'Advocacia, el present Estatut, i aquells que puguen establir les normes vigents. Els qui es troben en aquest cas seran habilitats pel degà del Col·legi d'Advocats per a la intervenció que se sol·licite. Aquesta habilitació suposa, per a qui la rep, encara que només en relació amb l'assumpte o assumptes a què aconsegueix, el gaudi de tots els drets concedits en general als advocats i l'assumpció de les correlatives obligacions.  
D'acord amb els Estatuts del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, els lletrats pertanyents a qualsevol dels col·legis de l'àmbit de la Comunitat, integrats en el Consell, no necessitaran fer la comunicació referida en el punt segon.   
Article 14  
La incorporació o comunicació d'actuació professional acredita l'advocat com a tal, sense que calga cap designació o nomenament del poder judicial o de l'administració pública.   
Els advocats pertanyents a l'Il·lustre Col·legi Provincial d'Advocats Alacant identificaran la personalitat i la seua condició de col·legiat, exercent o no, mitjançant un carnet o targeta d'identitat, que s'ajustarà en tot cas al model que acorde la Junta de Govern.  
El secretari del Col·legi d'Advocats d'Alacant remetrà anualment la llista dels advocats exercents incorporats a aquest, a tots els jutjats i tribunals del seu territori, així com als centres penitenciaris i de Detenció; llista que s'actualitzarà periòdicament amb les altes i baixes. Als advocats que figuren en les esmentades llistes no podrà exigir-se'ls un altre comprovant per a l'exercici de la seua professió. Igualment, i amb la mateixa periodicitat, la dita llista es remetrà al Consell General i al Valencià de Col·legis d'Advocats, sense perjudici de la seua actualització a temps real i la deguda i puntual comunicació d'altes i baixes.   
El secretari del Col·legi, o persona en qui delegue, podrà comprovar que els advocats que intervinguen a les oficines i actuacions judicials figuren incorporats com a exercents al Col·legi, en l'àmbit de les quals tinga la seu l'òrgan judicial o que, procedents d'un altre Col·legi, han efectuat la preceptiva comunicació.  
Els advocats hauran de consignar, en totes les seues actuacions, el número de col·legiat. En els casos de comunicació, hauran de consignar-se, a més, el Col·legi de procedència i la data de la comunicació previstes en l'article precedent.   
Article 15  
La condició de col·legiat es perdrà:   
Per defunció.   
Per baixa voluntària.   
Per falta de pagament de les quotes ordinàries o extraordinàries i de les altres càrregues col·legials a què estigueren obligats.   
Per condemna ferma, que comporte l'accessòria d'inhabilitació per a l'exercici de la professió.   
Per sanció ferma d'expulsió del Col·legi, acordada en expedient disciplinari.   
La pèrdua de condició de col·legiat serà acordada per la Junta de Govern del Col·legi en resolució motivada i, una vegada ferma, serà comunicada al Consell General i al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.   
En el cas de la lletra c) de l'apartat 1 anterior, els col·legiats podran rehabilitar els seus drets pagant allò que s'ha degut, els seus interessos al tipus legal i la quantitat que corresponguera com a nova incorporació.   
Article 16  
La Junta de Govern acordarà el passe a la situació de no exercents d'aquells advocats en els qui concórrega alguna de les circumstàncies determinants d'incapacitat o incompatibilitat per a l'exercici professional, mentre aquella subsistisca; sense perjudici que, si fa al cas, resolga el que procedisca en via disciplinària i amb independència de la situació col·legial final que haja de quedar, qui resulte incapaç per a exercir l'advocacia.  
Secció tercera  
de les prohibicions, incompatibilitats i restriccions especials  
Article 17   
Els advocats pertanyents al Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant estaran sotmesos al règim de prohibicions, incompatibilitats i restriccions especials en l'exercici de l'advocacia, contingudes en els articles 21 a 24 de l'Estatut General de l'Advocacia.  
Article 18  
De la publicitat.  
L'advocat podrà realitzar publicitat dels seus serveis, sempre que s'identifique nominativament en aquesta i siga digna, lleial i veraç, amb absolut respecte a la dignitat de les persones, a la legislació existent sobre les esmentades matèries, sobre defensa de la competència i competència deslleial, i s'haurà d'ajustar, en qualsevol cas, a les normes deontològiques.  
En particular, s'entén que vulnera les normes deontològiques aquella publicitat que supose:  
Revetlar, directament o indirectament, fets, dades o situacions emparats pel secret professional.  
Afectar la independència de l'advocat.  
Prometre l'obtenció de resultats que no dependran exclusivament de l'activitat de l'advocat que es publicita.  
Fer referència, directament o indirectament, a clients del mateix advocat que utilitza la publicitat o a assumptes portats per aquest, o als seus èxits o resultats.  
Dirigir-se, per si o per mitjà de tercers, a víctimes d'accidents o catàstrofes que no tenen plena i serena llibertat per a l'elecció de l'advocat, per trobar-se en aqueix moment patint una recent desgràcia personal o col·lectiva, o als seus hereus o drethavents.  
Establir comparacions amb altres advocats o amb les seues actuacions concretes o afirmacions d'autoalabança.  
Utilitzar els emblemes o símbols col·legials i aquells altres que, per la seua similitud, pogueren generar confusió, ja que el seu ús es troba reservat únicament a la publicitat institucional que, en benefici de la professió en general, només poden realitzar els col·legis, consells autonòmics i el Consell General de l'Advocacia Espanyola.  
Incitar genèricament o concretament al plet o conflicte.  
Utilitzar mitjans o continguts contraris a la dignitat de les persones, de l'advocacia o de la justícia.  
Els advocats que presten els seus serveis, en forma permanent o ocasional, a empreses individuals o col·lectives, hauran d'exigir que aquestes s'abstinguen d'efectuar qualsevol classe de publicitat que no s'ajuste al que estableixen les normes en vigor.   
La Junta de Govern, quan tinga coneixement d'un acte de publicitat il·lícita, podrà requerir el cessament a l'advocat que la realitze i/o iniciar i instruir el corresponent expedient disciplinari, de conformitat amb el que preveu la normativa aplicable.  
Competència deslleial:  
L'advocat no pot procedir a la captació deslleial de clients.  
Són actes de competència deslleial, en especial, els següents:  
Tots aquells que contravinguen les normes, tant estatals com autonòmiques, que tutelen la lleial competència.  
La utilització de procediments publicitaris, directes i indirectes, contraris a les disposicions de la Llei General de Publicitat, i a les normes específiques sobre publicitat contingudes en el Codi Deontològic, en aquests Estatuts i la resta de normes complementàries.  
Tota pràctica de captació directa o indirecta de clients, que atempten contra la dignitat de les persones i la funció social de l'advocacia.  
La percepció o el pagament de contraprestacions que infringixen les normes legals sobre competència i les establides en el Codi Deontològic.  
Article 19  
1. L'advocat que substituïsca un altre en la defensa o assessorament d'un client, haurà de complir les normes següents:   
L'advocat no podrà assumir la direcció d'un assumpte professional encomanat a un altre company, sense advertir prèviament a aquest per escrit o sol·licitar-ne la vènia, llevat que hi haja renúncia escrita i incondicionada a prosseguir la seua intervenció per part de l'anterior company, i, en tot cas, ha de demanar del lletrat substituït la informació necessària per a continuar l'assumpte, a fi de la seguretat jurídica, de la bona pràctica professional, d'una continuïtat harmònica en la defensa del client i de la delimitació de les responsabilitats del substitut i del substituït.   
La vènia, excepte en cas d'urgència a justificar, ha de ser sol·licitada sempre per escrit i amb caràcter previ, sense que el lletrat requerit puga denegar-la, i aquest haurà de tornar la documentació que tinga en el seu poder.  
Així mateix, l'advocat que succeïsca un altre, en la defensa dels interessos d'un client, procurarà que es paguen els honoraris deguts al succeït, en rescindir-se la relació contractual de prestació de serveis que els unia, i haurà de realitzar, per a això i amb la major diligència, totes les gestions al seu abast. Tal obligació no implica una responsabilitat civil de l'advocat substitut respecte al pagament dels honoraris i despeses degudes al seu predecessor, però sí el compromís de posposar el cobrament dels seus honoraris a la liquidació o assegurament dels deguts al company substituït, llevat que concórrega causa justificada entre el client i el lletrat substituït, que relleve de tal compromís.   
Les mateixes regles anteriors regiran per a la substitució, sempre que l'esmentat assessorament no constituïsca relació laboral, i en aquest cas, la substitució de l'advocat no necessita l'advertència prèvia ni obliga a realitzar les gestions previstes en els apartats anteriors.   
Si calguera l'adopció de mesures urgents en interés del client, abans que puga complir a les condicions fixades anteriorment, l'advocat podrà adoptar-les, i informarà prèviament el seu predecessor i les posarà en coneixement anticipat del degà del Col·legi en l'àmbit del qual actue.   
Sense perjudici de la correcció disciplinària del lletrat que incomplisca les regles anteriors, la substitució d'un advocat per un altre en un acte processal, sense prèvia comunicació al rellevat, es considerarà falta molt greu, per afectar l'eficàcia de la defensa i a la dignitat de la professió.   
Secció quarta  
De l'exercici individual, col·lectiu i multiprofessional  
Article 20  
L'exercici professional individual i col·lectiu dels advocats, així com les associacions en règim de col·laboració multiprofessional que puguen establir-se amb altres professions no incompatibles, s'ajustaran sempre al que preveuen els articles 27 a 29 de l'Estatut General de l'Advocacia.  
1. En tot cas, el Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant podrà exigir als seus col·legiats la presentació dels contractes de col·laboració i de treball, per tal de verificar que s'ajusten al que estableixen les normes estatutàries.  
2. En els supòsits d'exercici col·lectiu de la professió en l'àmbit d'aquest Col·legi, l'agrupació haurà d'inscriure's al Registre Col·legial Especial i farà constar la seua composició nominal, i les successives altes i baixes que es vagen produint. Les normes reguladores del despatx col·lectiu podran sotmetre a arbitratge col·legial les discrepàncies que pogueren sorgir entre els seus membres a causa del funcionament, separació o liquidació de l'esmentat despatx.   
És obligació individual dels advocats, que formen part del despatx col·lectiu, la inscripció d'aquest i l'atenció de sotmetiment a l'arbitratge col·legial quan s'haja acordat. La falta de compliment dels deures establits serà constitutiva de falta greu.  
3. En el supòsit de l'exercici professional en règim de col·laboració multiprofessional en l'àmbit d'aquest Col·legi, tals col·laboracions hauran d'inscriure's al Registre Col·legial Especial, i es farà constar la seua composició nominal i les successives altes i baixes que es vagen produint, com també les professions liberals dels seus integrants. Serà obligació dels advocats associats aquesta comunicació i inscripcions, i constituirà falta greu el seu incompliment.  
TÍTOL III  
DELS DRETS I OBLIGACIONS   
DELS COL·LEGIATS  
Capítol I  
En general  
Article 21  
El deure fonamental de l'advocat, com a partícip imprescindible, necessari i insubstituïble en la funció pública de l'administració de justícia, és cooperar amb aquesta assessorant, conciliant i defensant en dret els interessos que li siguen confiats. En cap cas la tutela d'aquests interessos pot justificar la desviació del fi suprem de la justícia, a què l'advocacia es troba vinculada.  
La defensa jurídica és una obligació professional, tant per a l'advocacia com per als advocats, que es complirà ajustant-se a normes deontològiques.  
Article 22  
Són també deures generals de l'advocat:   
Complir les normes legals i estatutàries i els acords dels diferents òrgans corporatius, tant del Consell General de l'Advocacia, com del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i del mateix Col·legi.  
Mantindre despatx professional obert, propi, alié o d'empresa, al territori del col·legi en l'àmbit del qual estiga incorporat i exercisca habitualment la seua professió.   
Comunicar el seu domicili i els eventuals canvis del mateix al Col·legi.  
Article 23  
De conformitat amb allò establit en l'article 542.3 de la Llei Orgànica del Poder Judicial, els advocats hauran de guardar secret de tots els fets o notícies que coneguen per raó de qualsevol de les modalitats de la seua actuació professional, i no podran ser obligats a declarar sobre aquests.  
En el cas que el degà, o qui estatutàriament el substituïsca, fóra avisat per l'autoritat competent, judicial o governativa, o per qualsevol altre conducte, de la pràctica d'un registre al despatx professional d'un advocat, haurà de personar-se en l'esmentat despatx i assistir a les diligències que s'hi practiquen, i vetlarà per la salvaguarda del secret professional.  
Article 24  
L'advocat té dret a totes les consideracions honorífiques degudes a la seua professió i tradicionalment reconegudes a aquesta.   
L'advocat, en compliment de la seua missió, actuarà amb llibertat i independència, sense altres limitacions que les imposades per la Llei i per les normes ètiques i deontològiques.   
El deure de defensa jurídica que als advocats es confia és també un dret per a aquests; per tant, a més de fer ús de quants remeis o recursos estableix la normativa vigent, podran reclamar, tant de les autoritats com dels col·legis i dels particulars, totes les mesures d'ajuda en la seua funció que els siguen legalment degudes.   
Capítol II  
En relació amb el Col·legi i amb els altres col·legiats  
Article 25  
Són deures dels col·legiats:  
Estar al corrent en el pagament de les seues quotes, ordinàries o extraordinàries, i alçar les altres càrregues col·legials entre les quals s'inclouen els dictàmens de la Junta de Govern, qualsevol que siga la seua naturalesa, en la forma i terminis a aquest efecte establits. A aquests efectes, es consideren càrregues corporatives totes les imposades pel Col·legi, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i el Consell General de l'Advocacia.  
Estar al corrent de les quotes corresponents a la Mutualitat General de l'Advocacia o Mutualitat de Previsió Social a prima fixa o, si fa al cas, del Règim Especial de Treballadors Autònoms de la Seguretat Social.  
Igualment, en el cas d'advocats residents, hauran de mantindre despatx professional obert, propi, alié o d'empresa, al territori del Col·legi, i hauran de notificar-ho a aquest al Col·legi, així com els seus eventuals canvis. Els advocats no residents hauran de designar un domicili, d'acord amb el que estableix l'article 10.h) d'aquest Estatut. L'obligació de notificació del domicili, i els seus canvis, afecta també els advocats procedents d'altres col·legis.  
Denunciar al Col·legi tot acte d'intrusisme que arribe al seu coneixement, així com els casos d'exercici il·legal, siga per falta de col·legiació o de comunicació de l'actuació professional, siga per suspensió o inhabilitació del denunciat, o per estar incurs en supòsits d'incompatibilitat o prohibició.   
Denunciar al Col·legi qualsevol atemptat a la llibertat, independència o dignitat d'un advocat, en l'exercici de les seues funcions.   
No intentar la implicació de l'advocat contrari en el litigi o interessos debatuts, ni directament ni indirectament, i evitar inclús qualsevol al·lusió personal al company i tractar-lo sempre amb la major correcció.   
Mantindre com a matèria reservada les conversacions i correspondència hagudes amb l'advocat o advocats contraris, amb prohibició de revelar-los o presentar-los en judici sense el seu previ consentiment. No obstant això, per causa greu, la Junta de Govern del Col·legi podrà, discrecionalment, autoritzar la seua revelació o presentació en judici sense l'esmentat consentiment previ.  
Informar el degà, perquè, si ho considera oportú, puga realitzar una labor de mediació, de l'encàrrec rebut de promoure actuacions de qualsevol classe contra un altre col·legiat sobre responsabilitats relacionades amb l'exercici professional.  
Col·laborar amb la Junta de Govern en el mode en què siga requerit per aquesta i, en particular, participar en les comissions per a les quals se li designe, per tal d'aconseguir un millor desenvolupament de les funcions col·legials.  
Els altres derivats del compliment del codi deontològic de la professió.  
Article 26  
Són drets dels col·legiats:  
Participar en la gestió corporativa i, per tant, exercir els drets de petició, de vot i d'accés als càrrecs directius, en la forma que establisquen les normes legals o estatutàries.   
Demanar i obtindre de tots els òrgans corporatius la protecció de la seua independència i lícita llibertat d'actuació professional.   
Constituir, en el si col·legial, les agrupacions i seccions que estimen procedents per a la defensa dels seus interessos professionals, formatius, culturals i socials específics, dins del marc dels fins de la corporació I, si fa al cas, incorporar-se a les ja existents. La creació de les esmentades agrupacions i seccions, i les normes que regulen el seu funcionament, hauran de ser aprovades per la Junta de Govern.  
Rebre i participar de tots aquells serveis que la institució col·legial dispose, en particular fer ús de les instal·lacions i mitjans, participar en les activitats de formació continuada, sempre amb subjecció a les normes que per al seu ús racional i adequat fixe la Junta de Govern. Igualment, pot sol·licitar l'establiment de serveis que estime necessaris.  
Aquells altres que els conferisquen la normativa vigent i el present Estatut.  
Capítol III  
En relació amb els tribunals  
Article 27   
Són obligacions de l'advocat amb els òrgans jurisdiccionals la probitat, lleialtat i veracitat, quant al fons de les seues declaracions o manifestacions, i el respecte quant a la forma de la seua intervenció.  
Article 28  
Els advocats compareixeran davant dels tribunals vestint toga i potestativament birret, sense distintiu de cap classe, llevat del col·legial, i adequaran la indumentària a la dignitat i prestigi de la toga que visten i al respecte a la Justícia.  
Els advocats no estaran obligats a descobrir-se més que a l'entrada i eixida de les sales a què concórreguen per a les vistes, i en el moment de sol·licitar la vènia per a informar.  
3. Els advocats tindran dret a intervindre davant dels tribunals de qualsevol jurisdicció asseguts en estrades, al mateix nivell en què es trobe instal·lat el Tribunal davant de qui actuen, i tindran davant seu una taula i se situaran als costats del Tribunal, de manera que no donen l'esquena al públic, sempre amb igualtat de tracte que el Ministeri Fiscal o l'Advocacia de l'Estat.  
4. Llevat que legalment s'establisca d'una altra forma, el lletrat actuant podrà ser auxiliat o substituït en l'acte de la vista o judici o en qualsevol altra diligència judicial, per un company en exercici incorporat o l'actuació del qual haja sigut degudament comunicada al Col·legi.  
5. Per a la substitució bastarà la declaració de l'advocat substitut, sota la seua pròpia responsabilitat.   
6. Els advocats que es troben processats o acusats i es defensen a si mateixos, o col·laboren amb el seu defensor, usaran toga i ocuparan el lloc establit per als lletrats.  
7. Els advocats esperaran un temps prudencial, que s'estima en un màxim de trenta minuts sobre l'hora assenyalada pels òrgans jurisdiccionals, per a les actuacions en què hagen d'intervindre, transcorregut el qual podran realitzar l'oportuna compareixença davant de la secretaria de l'òrgan per a deixar constància d'això, sense perjudici d'informar del retard a la Junta de Govern del Col·legi, perquè aquesta adopte les iniciatives procedents.  
8. Si l'advocat actuant considera que l'autoritat, tribunal o jutjat, coarta la independència i llibertat necessària per a complir els seus deures professionals, o que no se li guarda la consideració deguda al prestigi de la seua professió, podrà fer-ho constar així davant del mateix jutge o tribunal i donar compte a la Junta de Govern. La Junta, si estima fundada la queixa, remetrà els antecedents d'allò que s'ha actuat als altres organismes rectors de l'advocacia, perquè aquests adopten els acords necessaris a la deguda empara del prestigi i dignitat de la professió.  
Capítol IV  
En relació amb les parts  
Article 29   
1. Els advocats tenen plena llibertat d'acceptar o rebutjar la direcció de l'assumpte que se'ls encomane, així com de renunciar a aquest en qualsevol fase, sempre que no es produïsca indefensió al client, i hauran, per tant, de comunicar a aquest la intenció d'abandonar la seua defensa amb l'antelació necessària.  
2. Són obligacions de l'advocat amb la part per ell defesa, a més de les que es deriven de les seues relacions contractuals, el compliment de la missió de defensa que li siga encomanada amb el màxim zel i diligència i guardant el secret professional. Així mateix, l'advocat informarà el seu client de l'estat de l'assumpte encomanat.  
3. L'advocat realitzarà diligentment les activitats professionals que li impose la defensa de l'assumpte encomanat, i s'atendrà a les exigències tècniques, deontològiques i ètiques adequades a la tutela jurídica de l'esmentat assumpte i podrà auxiliar-se dels seus col·laboradors i altres companys, els quals actuaran sota la seua responsabilitat.   
4. En tot cas, l'advocat haurà d'identificar-se davant de la persona a qui assessore o defense, inclús quan ho fera per compte d'un tercer, per tal d'assumir les responsabilitats civils, penals i deontològiques que, si fa al cas, corresponguen.  
Art. 30  
Són obligacions de l'advocat amb la part contrària el tracte considerat i cortés, així com l'abstenció o omissió de qualsevol acte que determine una lesió injusta per a aquesta.   
Capítol V  
En relació amb els honoraris professionals  
Article 31  
1. L'advocat té dret a una compensació econòmica adequada pels serveis prestats, que es fixarà en concepte d'honoraris, així com al reintegrament de les despeses que se li hagen causat, i estarà prohibit, en tot cas, l'acord amb el client en virtut del qual aquest es compromet a pagar-li exclusivament un percentatge del resultat de l'assumpte, sense tindre en compte una retribució mínima pel treball realitzat per l'advocat, amb independència del seu resultat. La percepció d'honoraris pels treballs realitzats es produeix com a conseqüència d'un contracte d'arrendament de serveis entre el lletrat i el seu client, en què ambdós podran lliurement pactar la quantia dels honoraris, i serà recomanable, per a la seua constància i determinació, l'acord previ per mitjà de la utilització del full d'encàrrec, en què es ressenyarà el pressupost de cost aproximat de la intervenció professional i forma de pagament. L'esmentada compensació econòmica podrà assumir la forma de retribució fixa, periòdica o per hores, però el seu import sempre haurà de constituir una adequada, justa i digna compensació als serveis prestats. Llevat de pacte en contra, la retribució no pot englobar els honoraris corresponents a costes recobrats a tercers, que hauran de ser satisfets efectivament a l'advocat.  
El Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant podrà publicar un barem d'honoraris, amb caràcter merament orientatiu, que ajude els col·legiats en la redacció de les minutes d'honoraris, o adherir-se a altres d'àmbit autonòmic o estatal que pogueren existir. A falta de pacte exprés en contra, per a la fixació dels honoraris es tindran en compte els criteris orientadors en vigor a l'àmbit del Col·legi Provincial d'Alacant, criteris que s'aplicaran en tot cas a la part contrària en els supòsits de condemna en costes.   
El Col·legi, per a coneixement de tots els col·legiats i els seus clients, podrà publicar els criteris orientadors que tinga establits la Junta de Govern per a la seua aplicació en l'emissió dels seus preceptius informes en les taxacions de costes a càrrec de la part contrària, i en aquells assumptes que li siguen sotmesos a arbitratge o informe per les parts o lletrats, o li siguen sol·licitats pels òrgans jurisdiccionals. Aquests podran ser utilitzats com a referent en els pactes amb els clients, i així seran considerats en els supòsits d'absència d'acord exprés.  
2. Els honoraris dels lletrats podran ser impugnats per excessius o per indeguts, d'acord amb les lleis, i en aquest cas la Junta de Govern emetrà un informe, a la vista dels criteris orientadors i d'acord amb el que disposa els preceptes legals vigents. La Junta de Govern resoldrà a més, per via d'informe o per laude arbitral, tota qüestió d'honoraris que li consulten o li sotmeten extrajudicialment per discrepàncies els col·legiats, les parts o ambdós. En els casos assenyalats anteriorment, el Col·legi percebrà per l'emissió de l'informe, dictamen o laude els drets que li corresponguen, d'acord amb les normes i barems que establisca la Junta de Govern  
3. La Junta de Govern podrà adoptar mesures disciplinàries contra els lletrats que, habitualment i temeràriament, impugnen les minutes dels seus companys, així com contra els lletrats els honoraris dels quals siguen declarats reiteradament excessius o indeguts.  
4. Quan hi haja condemna en costes en un procediment davant dels jutjats i tribunals de l'àmbit territorial del Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant, llevat dels judicis en rebel·lia; amb caràcter previ a la taxació judicial, l'advocat a favor de la part de què s'haja obtingut el pronunciament haurà de traslladar directament a l'advocat de la part obligada al pagament de les costes, la minuta detallada d'honoraris que estime procedent.  
Una vegada rebuda la minuta, el lletrat de la part obligada al pagament haurà de comunicar al minutant, en el termini de deu dies, la seua conformitat o oposar els inconvenients que estime procedents; en el segon cas el lletrat minutant disposarà de cinc dies per a modificar la minuta o reiterar-se en el contingut d'aquesta. En ambdós casos, el silenci equivaldrà a conformitat, bé amb la minuta en el primer cas, bé amb les objeccions, en el segon.  
En el cas que persistisca la disconformitat, els lletrats intervinents podran instar ja la taxació de costes, o bé optar per facilitar al Col·legi la minuta objecte de discrepància, els motius d'impugnació al·legats, la contestació a aquests i els antecedents oportuns, per tal que la Junta de Govern emeta resolució motivada sobre la quantia de la minuta que siga exigible, la qual serà imperativa per a les parts que al temps de facilitar la documentació s'hagen sotmés a laude col·legial, i que en qualsevol altre cas tindrà caràcter d'informe previ.   
L'incompliment, per l'advocat minutant, del deure de trasllat de la minuta i el silenci del contrari, amb posterior impugnació judicial de la minuta per aquest, constituiran falta lleu i la reincidència en aquesta conducta constituirà falta greu i seran sancionats disciplinàriament.  
Capítol VI  
En relació amb l'assistència jurídica gratuïta  
Article 32  
Correspon als advocats l'assessorament jurídic i defensa d'ofici de les persones que tinguen dret a l'assistència jurídica gratuïta, d'acord amb la legislació vigent.   
Així mateix, correspon als advocats l'assistència i defensa dels qui sol·liciten advocat d'ofici o no designen advocat en la jurisdicció penal, sense perjudici de l'abonament dels honoraris pel client, si no li fóra reconegut el dret a l'assistència jurídica gratuïta. La invocació del dret d'autodefensa no impedirà l'assistència d'advocat per a atendre els assessoraments que respecte d'això se li sol·liciten i assumir la defensa, si se li demana.   
Igualment, correspon als advocats l'assistència als detinguts i presos, en els termes que expresse la legislació vigent.   
L'adscripció, tant a l'assistència al detingut com al torn d'ofici, serà voluntària per als col·legiats, llevat del cas que per falta d'adscripció d'un nombre suficient de lletrats la Junta de Govern acorde declarar-la obligatòria.   
5. Els advocats exerciran les funcions a què es refereix aquest article amb la llibertat i independència professionals que els són pròpies, d'acord amb les normes ètiques i deontològiques, i amb subjecció a les normes que regeixen la professió d'advocat en general, a aquest Estatut i a la resta de normes reglamentàries sobre la matèria.  
Article 33  
El desenvolupament dels dits serveis serà organitzat pel Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant, i la Junta de Govern procedirà a la creació i desenvolupament del sistema de guàrdia d'assistència al detingut i els torns d'ofici genèrics i/o especialitzats, que calguen en cada moment, i es designarà l'advocat que haja d'assumir cada assumpte, al control del seu exercici, a l'exigència de les responsabilitats disciplinàries a què haguera lloc i a l'establiment de les normes i requisits a què haja d'atindre's la prestació dels serveis corresponents, tot això d'acord amb la legislació vigent.   
Amb caràcter general, els advocats adscrits als torns d'ofici i d'assistència al detingut en l'àmbit del Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant, hauran de reunir en tot moment, a més dels requisits exigits per la legislació i el Reglament Col·legial Específic, els requisits d'estar incorporats a aquest Col·legi com a exercents; tindre despatx principal o únic dins de l'àmbit territorial del Col·legi; realitzar amb caràcter previ a la incorporació els cursos de formació que els siguen requerits; així com, una vegada incorporats, els de formació continuada que es determinen. La incorporació als torns d'ofici i d'assistència al detingut haurà de ser sol·licitada per escrit, i s'acordarà, si fa al cass, previ estudi de les sol·licituds.  
TÍTOL IV   
ÒRGANS DE GOVERN  
Article 34  
El govern del Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant estarà presidit pels principis de democràcia, legalitat i autonomia.  
Sota els esmentats principis el Col·legi d'Advocats d'Alacant serà regit per la Junta General, la Junta de Govern i el degà.  
Capítol I  
De la Junta General  
Article 35  
La Junta General és el màxim òrgan de Govern del Col·legi i se celebrarà amb caràcter ordinari dues vegades a l'any, una en el primer trimestre i una altra en l'últim.  
En els exercicis en què haja de tindre lloc el solemne acte de presa de possessió dels membres de Junta electes, la primera Junta General Ordinària se celebrarà dins dels primers quaranta dies de l'any, per tal que no es demore tal presa de possessió.   
A més, es podran celebrar totes les juntes generals extraordinàries que siguen degudament convocades, com a mínim amb vuit dies d'antelació, a iniciativa del degà, de la Junta de Govern o d'un nombre de col·legiats que represente, almenys, el cinc per cent dels col·legiats, i es computarà cada dos no exercents per un exercent.  
En l'orde del dia es recolliran els assumptes concrets que hagen de tractar-se. Només per resolució motivada i en el cas que la proposició siga aliena als fins atribuïts a la corporació, podrà denegar-se la celebració de la Junta Extraordinària, sense perjudici dels recursos que pogueren correspondre als peticionaris.   
En les juntes generals extraordinàries no hi haurà torn per a precs i preguntes, i es debatran exclusivament els assumptes que consten en la Convocatòria.  
La moció o vot de censura a la Junta de Govern, o a algun dels seus membres, competirà sempre a la Junta General Extraordinària convocada només a eixe efecte i es regularà d'acord amb el que estableix l'Estatut General de l'Advocacia vigent.   
Article 36  
Les convocatòries per a les juntes generals ordinàries es faran, llevat que continguen convocatòria electoral, amb una antelació mínima de quinze dies, mitjançant la publicació als taulers d'anuncis del Col·legi, tant a la seu com a les delegacions, i el secretari citarà també tots els col·legiats per comunicació escrita, remesa per qualsevol mitjà que assegure el coneixement de la convocatòria pels col·legiats, i hi haurà d'incloure sempre l'orde del dia. S'estableix expressament, com a mitjà hàbil i preferent de comunicació, el compte de correu electrònic que facilita el Col·legi a tots els seus col·legiats. En cas d'urgència, la citació personal podrà substituir-se per la publicació i difusió de la convocatòria urgent en els mitjans locals de comunicació i la pàgina web col·legial.  
Des de la convocatòria, els col·legiats podrà examinar en la secretària del Col·legi, durant les hores de despatx, la documentació relativa als assumptes inclosos en l'orde del dia.  
Article 37  
Tots els col·legiats incorporats amb anterioritat a la data de la convocatòria de la Junta General, podran assistir amb veu i vot a les juntes generals ordinàries i extraordinàries que se celebren. No obstant això, en les eleccions, el vot dels col·legiats exercents tindrà doble valor que el dels col·legiats no exercents.   
Les juntes generals seran presidides pel degà, o qui estatutàriament li substituïsca, actuarà de secretari el que ho siga de la Junta de Govern i se celebraran en el dia assenyalat, siga quin siga el nombre dels concurrents a aquestes. I llevat dels casos en què s'exigira un quòrum especial, els acords es prendran per majoria de vots emesos. El vot no és delegable.   
Els acords seran adoptats per votació secreta, quan així ho sol·licite qualsevol dels col·legiats assistents a la Junta General.  
Abans de la votació, s'establiran torns d'intervenció sobre l'assumpte objecte de debat, amb un màxim de tres a favor i tres en contra. En aquells casos en què la gravetat o importància de l'assumpte necessite major debat, i sempre a judici del president de la Junta General, podrà ampliar-se el nombre de torns a favor i en contra.  
Els acords que s'adopten seran obligatoris per a tots els col·legiats, sense perjudici del règim de recursos que legalment procedisquen, conforme al títol IX de l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola.  
Article 38  
La Junta General Ordinària, a celebrar en el primer trimestre de cada any tindrà, almenys, el següent orde del dia:   
1r. Memòria dels esdeveniments més importants que hagen tingut lloc amb relació al Col·legi durant l'any anterior i realitzada pel degà.  
   
2n. Examen i aprovació, si fa al cas, dels comptes anuals i liquidació de pressupost de l'exercici anterior.   
3r. Lectura, discussió i votació dels assumptes que es consignen en la convocatòria.  
4t. Proposicions.  
5é. Elecció dels membres de la Junta Electoral, quan procedisca.  
7é. Precs i preguntes.  
8é. Acte solemne de presa de possessió, previ jurament o promesa dels seus càrrecs respectius, pels membres de Junta de Govern electes, i homenatge als cessants, quan procedisca.  
En els exercicis en què procedisca l'acte solemne de presa de possessió de membres de Junta, i atés que la mateixa ha de realitzar-se en el termini màxim establit en l'article 35 d'aquest Estatut, i sempre que no siga possible en tal termini el tancament comptable de l'exercici anterior i la consegüent posada a disposició dels companys dels comptes anuals, el segon punt de l'orde del dia es podrà celebrar en una data més dilatada, la qual fixarà la Junta de Govern en la mateixa convocatòria de la Primera Junta Ordinària, i sempre dins del primer trimestre de l'exercici.  
Des del començament del trimestre, en què haja de celebrar-se la Junta General i, en tot cas, fins a quinze dies abans de la seua celebració, els col·legiats podran presentar les proposicions que desitgen sotmetre a la deliberació i acord de la Junta General, les quals seran tractades en l'orde del dia, dins de la secció denominada Proposicions. Les dites proposicions hauran d'aparéixer subscrites per un mínim de deu col·legiats. Les proposicions hauran de presentar-se al Registre de la Secretaria Col·legial, amb identificació dels advocats que les presenten, els números de col·legiats i degudament signades. En donar-se lectura a aquestes proposicions, la Junta General acordarà si procedeix o no obrir discussió sobre aquestes.  
Article 39  
La Junta General Ordinària, a celebrar en l'últim trimestre de cada any, tindrà el següent orde del dia:   
1r. Examen i aprovació, si fa al cas, del pressupost elaborat per la Junta de Govern per a l'exercici següent.  
2n. Lectura, discussió i votació dels assumptes que es consignen en la convocatòria.   
3r. Precs i preguntes.  
4t. Elecció per a càrrecs vacants de la Junta de Govern, quan procedisca.   
No obstant aixào, la Junta de Govern podrà acordar que l'acte electoral se celebre separadament de la Junta General, i es fixarà, a aquest efecte, la data de l'elecció dins de l'últim trimestre de l'any.   
Des de la convocatòria a Junta, i fins a cinc dies abans de la seua celebració, els col·legiats que pretenguen formular propostes, que puguen implicar canvis en els pressupostos elaborats, hauran de presentar aquestes per escrit a la Secretaria Col·legial. Només aquestes propostes o les que basant-se en aquestes es concreten pel proposant en el desenvolupament de la Junta, podran ser objecte de votació.  
Capítol II   
De la Junta de Govern i del Degà  
Article 40  
La Junta de Govern del Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant tindrà com a funció fonamental la protecció i empara dels advocats, pertanyents al mateix en l'exercici de la professió, així com totes i cada una de les facultats que li confereixen els articles 53 i 54 de l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola en vigor, com també qualsevol altra que es derive del present Estatut, i, en general, totes les altres que no estiguen expressament atribuïdes a la Junta General.  
Article 41  
La Junta de Govern del Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant estarà constituïda pel degà, un tresorer, un comptador-interventor, un bibliotecari, un secretari i un nombre de diputats que queda fixat en nou, numerats amb els ordinals de l'u al nou, ambdós inclusivament. El diputat primer ostentarà el càrrec de vicedegà i substituirà el degà en els casos d'absència, malaltia, incapacitat o vacant. Els càrrecs dels membres de Junta són personals i indelegables.  
Article 42  
1. La Junta de Govern es reunirà, com a mínim, una vegada al mes, exclòs el d'agost, sense perjudici de poder fer-ho amb més freqüència, quan la importància o el nombre dels assumptes ho requerisca, o ho sol·licite una quarta part dels seus membres. La convocatòria per a les reunions serà feta pel secretari, previ mandat del degà, amb tres dies d'antelació almenys. Es formularà per escrit i anirà acompanyada de l'orde del dia corresponent. Fora d'aquest no podran tractar-se altres assumptes, llevat dels qui el degà considere d'urgència. Els acords seran adoptats per majoria de vots dels assistents. El degà tindrà vot de qualitat.   
Per a la vàlida constitució de la Junta, caldrà l'assistència de la meitat més un dels seus membres, i a aquests efectes per a la determinació del quòrum, encara que se'ls reconeix el dret d'assistència a aquestes amb veu i vot, no es computarà ni als delegats de Partit ni al president de l'Agrupació de Joves Advocats.  
Article 43  
1. La Junta de Govern, per a aconseguir la major operativitat i eficàcia, podrà crear les comissions que estime convenients, inclús amb facultats delegades, que en tot cas hauran de ser presidides pel degà o membre de la Junta en qui aquest delegue, i aquestes podran estar integrades tant per membres de Junta com per altres col·legiats. Les esmentades comissions podran tindre caràcter permanent o temporal, en funció de l'objecte a què es referisquen.   
2.Es consideren comissions amb caràcter permanent:  
Comissió de Torn d'Ofici.  
Comissió de Deontologia i Intrusisme.  
Comissió d'Honoraris.  
Comissió de Formació.  
Comissió de Relacions Institucionals.  
Comissió d'Informàtica i Noves Tecnologies.  
Comissió de Defensa del Col·legiat.  
Article 44  
La Junta de Govern, per tal d'aconseguir una major operativitat i per al despatx dels assumptes de tràmit o estudi previ d'aquells que es van a sotmetre la Junta de Govern, podrà acordar la constitució d'una Comissió Permanent, que almenys serà integrada pel degà, el vicedegà, el tresorer, el secretari i aquells presidents de comissions de Junta que siguen designats per acord de la Junta de Govern, i sense perjudici de qualsevol altre membre de Junta o delegats que puguen assistir a sessions concretes per indicació del degà.  
Article 45  
Correspondrà al degà la representació oficial del Col·legi en totes les relacions d'aquest amb els poders públics, entitats, corporacions i personalitats de qualsevol orde; exercirà les funcions de consell, vigilància i correcció que els Estatuts reserven a la seua autoritat; presidirà les juntes de Govern, les generals i totes les comissions a què assistisca, i dirigirà les discussions amb vot de qualitat, en cas d'empat. Igualment, presidirà qualsevol reunió de les delegacions, grups, comissions i seccions que pogueren existir dins del Col·legi. A més a més, exercirà les altres funcions que li vénen encomanades en l'Estatut General de l'Advocacia, sense perjudici de la seua potestat per a delegar.  
   
Article 46  
En cas d'impossibilitat o absència, les funcions que corresponen al degà seran assumides, en allò que calga, pel vicedegà, i en absència d'aquest, pel diputat que li corresponga, i se seguirà l'orde d'aquests.  
Article 47   
El tresorer recaptarà i conservarà els fons pertanyents al Col·legi; portarà els llibres pertinents; realitzarà els pagaments; controlarà la comptabilitat; verificarà la caixa i presentarà la Junta de Govern els comptes i el projecte de pressupost; ingressarà i retirarà fons dels comptes bancaris de què fóra titular el Col·legi, mancomunadament, amb la signatura d'un dels càrrecs següents: degà, vicedegà, comptador o secretari. Igualment, portarà l'inventari dels béns col·legials, dels quals serà el seu administrador.   
Article 48  
Correspon al comptador intervindre les operacions de tresoreria i la resta de funcions que li encomane la Junta de Govern.  
Article 49  
El secretari és l'encarregat de rebre la correspondència i tramitar les sol·licituds que es dirigisquen al Col·legi, i de donar compte d'aquestes a qui procedisca. Expedirà els certificats que corresponguen i portarà tots els registres col·legials i, en particular, el registre dels col·legiats amb els seus expedients personals. Confeccionarà cada any les llistes de col·legiats, i expressarà la seua antiguitat i domicili, i tindrà a càrrec seu l'arxiu i segell del Col·legi. Redactarà les actes de les juntes generals i de les reunions de la Junta de Govern, i portarà els llibres d'actes de les juntes generals i de Govern i altres que siguen necessaris per a un millor i més ordenat servei. Organitzarà i dirigirà les oficines col·legials i, en particular, ostentarà la direcció del personal i cuidarà de l'existència i suficiència dels mitjans humans i materials per a la millor administració de l'oficina col·legial. Redactarà els Estatuts col·legials i les seues reformes i els sotmetrà a la Junta de Govern; de la mateixa manera informarà la Junta de Govern sobre la idoneïtat dels estatuts presentats per les agrupacions i seccions existents en el Col·legi, i d'aquelles la constitució de les quals es pretenga.   
Article 50  
El bibliotecari formarà la Biblioteca i ordenarà allò convenient per a la seua utilització, i l'adequarà, en tot moment, als avanços tècnics, així com a les necessitats dels col·legiats. Confeccionarà el catàleg d'obres en existència. Proposarà a la Junta de Govern l'adquisició de les obres, tractats, monografies, bases de dades, etc., que considere necessàries o convenients als fins corporatius. Fent ús de les seues facultats, promourà la difusió d'informació referent a les obres i serveis de la biblioteca, tant a través de circulars, butlletins o revistes, com per mitjà de la pàgina web del Col·legi, o qualsevol altre mitjà hàbil que en el futur existisca, i facilitarà l'accés dels col·legiats a l'esmentada informació i serveis.  
Article 51  
Els diputats actuaran com a vocals de la Junta de Govern i exerciran, a més, les funcions que aquesta, els Estatuts i les lleis els encomanen. Els seus càrrecs estaran numerats, per tal de substituir, pel seu orde, començant pel diputat primer, el degà en cas de malaltia, absència o vacant.   
Quan per qualsevol motiu estiguera vacant, definitivament o temporalment, el càrrec de secretari, tresorer, comptador o bibliotecari, seran substituïts provisionalment pels diputats, començant per l'últim. En cas de concurrència de vacants, la substitució serà correlativa i no podrà concórrer mes d'un càrrec en un diputat.  
Les funcions encomanades al tresorer, comptador, bibliotecari i secretari, i enumerades en els articles anteriors, són les pròpies dels seus càrrecs, sense perjudici d'altres que els puga encomanar la Junta de Govern.  
Article 52  
1. La Junta de Govern podrà crear noves delegacions o modificar les existents en els diversos partits judicials dins del seu àmbit territorial, el qual queda fixat d'acord amb el ja establit en l'article 3 dels presents Estatuts.  
La Junta de Govern proveirà les delegacions dels mitjans humans i materials necessaris per al seu desenvolupament.  
Al capdavant de cada delegació hi haurà un col·legiat exercent i resident en l'esmentat Partit Judicial, el qual actuarà com a delegat de la Junta de Govern. El delegat presidirà, excepte presència del degà o de qui el substituïsca, les reunions i actes que se celebren en l'àmbit de la delegació i en l'orde dels assumptes que a aquesta concernisca, previ coneixement i autorització de la Junta de Govern.  
Els delegats, a pesar que no ostenten la condició de diputats membres de Junta, s'equiparen a aquests a l'efecte d'haver de ser convocats a les juntes, i tindran dret a assistir a aquestes amb veu i vot. Preceptivament han de ser oïts en aquells assumptes que afecten les delegacions de partit.  
Atés el nombre de col·legiats resident en cada delegació i per al millor govern d'aquesta, la Junta, amb la proposta prèvia del delegat, podrà acordar que en cada delegació, a més del delegat s'elegesquen vocals, que hauran de ser en tot cas advocats exercents i residents en l'àmbit territorial de la Delegació. Els esmentats vocals formaran part de la candidatura electoral del delegat, i seran elegits en llista tancada juntament amb aquest, pels companys residents en l'àmbit de la Delegació. Les vocalies màximes de les delegacions seran de 5 per a un cens d'exercents residents de mes de 250 col·legiats, de 3 per a cens superior a 150 col·legiats, i d'1 per a les delegacions amb cens superior a 50 col·legiats. En tot cas, almenys un dels vocals estarà adscrit als serveis de Torn d'Ofici i Assistència al Detingut en la seua demarcació, i auxiliarà la Comissió de Torn d'Ofici de la Junta de Govern. Quan hi haja tres o més vocals, almenys un d'ells s'integrarà en la Comissió de Deontologia i un altre en la d'Honoraris.  
Article 53  
Els membres de Junta de Govern, delegats i vocals de Delegació, han d'exercir les seues funcions amb probitat, diligència i dedicació, amb subjecció a les lleis, els reglaments i als presents Estatuts, i en tot cas amb la dignitat pròpia de l'exercici de la professió d'advocat. Guardaran secret de les deliberacions de Junta i comissions, i s'abstindran de fer ús de la informació reservada del Col·legi o de la que coneguen exclusivament per raó del seu càrrec; la mateixa obligació de secret incumbeix al president de l'Agrupació d'Advocats Joves. Quan un membre de Junta de Govern resulte interessat en un determinat assumpte, sotmés a decisió d'aquesta, haurà d'absentar-se de les deliberacions i votació, i aquesta absència constarà en acta; la mateixa obligació competeix als delegats de Partit i al president de l'Agrupació d'Advocats Joves.  
El deure de guardar secret i la prohibició de fer ús de la informació, ressenyats en l'antecedent, comprendrà tots aquells col·legiats que en un moment donat integren les comissions, assistisquen a Junta de Govern o siguen cridats a aquestes.   
TÍTOL V  
DE LES AGRUPACIONS I SECCIONS  
Capítol Únic  
Article 54  
En el si del Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant hi ha una Agrupació d'Advocats Joves, que actuarà en coordinació amb la Junta de Govern, amb vista a la consecució dels fins col·legials en general i, en particular, dels advocats joves.  
Al capdavant de l'Agrupació hi haurà un president auxiliat per una Comissió Rectora. El president tindrà dret d'assistència a les reunions de la Junta de Govern, amb veu i vot.  
Article 55  
En el si del Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant hi ha una Agrupació de Dones Advocades que actuarà en coordinació amb la Junta de Govern, amb vista a la consecució dels fins col·legials en general i, en particular, dels de les dones en la societat per a la defensa d'aquestes i per a la promoció de la igualtat de sexes.  
Article 56  
La Junta de Govern, per iniciativa pròpia o a petició d'un nombre mínim de deu col·legiats, podrà crear totes les seccions que tinga per convenient, per tal de possibilitar el contacte entre advocats especialitzats en concretes matèries i el recíproc intercanvi d'informacions tecnicojurídiques sobre l'especialitat de què es tracte, així com la transcendència als altres col·legiats de tals coneixements, mitjançant l'organització de cursos, conferències o seminaris. Les seccions podran proposar les iniciatives que estimen procedents a la Junta de Govern, la qual subvencionarà aquelles que aprove.  
El lletrat que pretenga fer menció de la seua dedicació preferent a una concreta matèria jurídica en l'àmbit d'aquest Col·legi, a més de complir aquells altres requisits que puguen establir-se, haurà d'estar adscrit a la Secció d'Advocats Especialistes específica, i participar de forma regular i activa en les activitats formatives desenvolupades per aquesta.  
Article 57  
La Junta de Govern podrà crear o autoritzar, amb fins diferents dels previstos en els articles precedents, quantes agrupacions i seccions estime convenients, així mateix, li correspon la suspensió i liquidació de les agrupacions i seccions existents i això sempre per al millor desenvolupament dels fins col·legials.  
Les agrupacions i seccions constituïdes, o que es constituïsquen en el si col·legial, actuaran en coordinació amb la Junta de Govern.   
Totes les comunicacions o actuacions destinades a transcendir fora del Col·legi passaran a través de la Junta de Govern, la qual decidirà sobre la seua pertinència.   
L'organització, règim i funcionament de les agrupacions i seccions es regularà pels seus Estatuts particulars, que en cap cas podran ser contraris als del Col·legi, i necessitaran ser sotmesos a l'aprovació de la Junta de Govern, la qual podrà modificar-los.  
Les agrupacions i seccions del Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant tindrà els seus propis recursos econòmics, que obtindrà de les quotes dels seus associats i de les subvencions pressupostàries que anualment s'establisquen i que per a determinats actes puga concedir la Junta de Govern dels fons col·legials.   
TÍTOL VI  
De l'Escola de Pràctica Jurídica  
Capítol Únic  
Article 58  
El Col·legi d'Advocats d'Alacant, per ell mateix o mitjançant convenis de col·laboració amb altres institucions, disposarà amb caràcter permanent d'una Escola de Pràctica Jurídica, que facilite als nous llicenciats en Dret, col·legiats o no, aquells coneixements de caràcter pràctic que els permeten un exercici digne de la professió i procure la formació continuada durant la vida professional dels ja col·legiats.  
TÍTOL VII  
Del règim electoral  
Capítol Únic  
Article 59  
Els membres de la Junta de Govern del Col·legi Provincial d'Alacant es proveiran per elecció, en votació secreta i directa, en què podran participar tots els col·legiats, d'acord amb el procediment que en aquests Estatuts es consigna. El degà i els altres càrrecs de la Junta de Govern es proveiran entre col·legiats exercents residents en la demarcació del Col·legi i que posseïsquen la condició d'elector. Per a ser degà del Col·legi no caldran altres requisits. Per als altres càrrecs s'exigiran com a mínim els següents anys d'exercici professional: per a diputat 1r, 2n i 3r, portar més de deu anys en l'exercici de l'Advocacia; per a secretari, cinc anys; per a la resta de membres de la Junta, dos anys, i per a delegats de partit i vocals s'exigiran igualment dos anys.  
Article 60  
1. No podran formar part de la Junta de Govern:  
Els col·legiats que hagueren sigut sancionats disciplinàriament per un Col·legi d'Advocats i no es troben rehabilitats.  
Els qui hagueren sigut condemnats per sentència ferma, que comporte la inhabilitació o la suspensió per a càrrecs públics.  
Els qui siguen membres d'òrgans rectors d'un altre col·legi professional.  
Els qui no es troben al corrent de les càrregues col·legials.  
El degà, sota la seua responsabilitat, impedirà la presa de possessió, o decretarà el cessament si ja s'haguera produït aquella, dels candidats elegits dels qui es tinga coneixement que es troben incursos en qualsevol de les causes que impedixen accedir a la Junta de Govern.  
2. Els membres de la Junta de Govern cessaran per defunció, renúncia, falta de concurrència o pèrdua dels requisits estatutaris per a exercir el càrrec, i expiració del termini per al qual van ser elegits. Igualment, cessaran per falta d'assistència injustificada a tres sessions consecutives de la Junta de Govern, o sis alternes, en el termini d'un any, amb l'acord previ de la mateixa Junta.  
Article 61  
La duració dels càrrecs de la Junta de Govern i delegacions serà de quatre anys, i podran ser reelegits.   
Els càrrecs de la Junta de Govern es renovaran, cada dos anys, en dos torns: un integrat pel degà, els diputats parells, tresorer, secretari, bibliotecari, i un altre format pels diputats senars i comptador.  
Els delegats de partit i vocals es renovaran en una única convocatòria conjuntament amb les eleccions al càrrec de degà, amb subjecció al mateix règim electoral.  
Quan per defunció, renúncia o per qualsevol altra causa, es produïsquen vacants en la Junta de Govern, es podran proveir aquestes per elecció a celebrar en l'últim trimestre de l'exercici, però s'entendrà que els designats només exerciran els seus càrrecs durant el temps que faltara als que van produir les vacants per a completar el període del seu mandat. Quan per qualsevol causa queden vacants la totalitat dels càrrecs de la Junta de Govern, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats designarà una Junta Provisional, d'entre els col·legiats exercents. La Junta Provisional convocarà, en el termini de trenta dies naturals, eleccions per a la provisió dels càrrecs vacants per la resta del mandat que quedara, eleccions que hauran de celebrar-se dins dels trenta dies naturals següents, comptadors a partir de la convocatòria. De la mateixa manera, es completarà provisionalment la Junta de Govern quan es produïsca la vacant de la meitat o més dels càrrecs, i es procedirà, de la mateixa manera, a la convocatòria d'eleccions per a la seua provisió definitiva pels membres de Junta que resten en els seus càrrecs.  
Article 62  
1.Tot allò referent a l'elecció de càrrecs per a la Junta de Govern i a la formació dels censos d'electors i elegibles, així com la celebració de les eleccions, es verificarà d'acord amb les normes i procediments establits en les disposicions vigents, i serà competència de la Junta de Govern convocar l'elecció i ordenar el que calga per al bon desenvolupament d'aquesta, i autoritzar, amb les garanties necessàries d'autenticitat i secret, el vot per correu i el vot en les delegacions i, si fa al cas, el vot per mitjans telemàtics.  
2. Els processos electorals es desenvoluparan sota la supervisió d'una Junta Electoral, a què la Junta de Govern donarà, en el termini més breu possible i sempre dins del termini de vint-i-quatre hores, trasllat de l'acord de convocatòria electoral i a què correspondrà, a partir d'aqueix moment, vetlar per la idoneïtat dels tràmits electorals desenvolupats durant el període per al que foren elegits els seus components; en el dit àmbit actuarà amb total independència de la Junta de Govern, i els seus membres hauran de causar baixa davant del més mínim conflicte d'interessos amb els candidats concurrents a qualsevol dels processos electorals i, en tot cas, si pretenen presentar-se al procés electoral.  
3. La Junta Electoral estarà composta per cinc membres, tots ells advocats col·legiats i residents, amb almenys cinc anys d'exercici en l'àmbit d'aquest Col·legi, els quals seran elegits per votació directa i secreta en la primera Junta General Ordinària posterior a la renovació parcial de la Junta de Govern, en què s'elegisquen els diputats senars i el seu mandat tindrà una durada de quatre anys. Els candidats podran presentar la seua candidatura fins a quinze dies abans de la celebració de la Junta. En el cas que no es cobrira la totalitat dels membres de la Junta Electoral, els llocs que quedaren vacants seran assignats per la Junta de Govern en la seua primera reunió, per col·legiats del seu lliure elecció que complisquen els requisits, preferentment entre aquells que hagueren sigut membres d'anteriors juntes. Igualment es procedirà en els supòsits de vacant total o parcial sobrevinguda. En cap cas podran concórrer a l'elecció, o ser designats com a membres de la Junta Electoral, aquells que siguen en aqueixe moment membres de la Junta de Govern, delegats de partit o vocals.  
Article 63  
A l'efecte d'elegir càrrecs de la Junta de Govern, tindran dret de sufragi actiu els col·legiats en exercici a partir de la seua incorporació, sempre que figure en el cens electoral que a aquest efecte es confeccione i els no exercents, sempre que porten almenys un any inscrits en el Col·legi. El vot dels col·legiats exercents tindrà doble valor que el dels no exercents. El vot podrà emetre's personalment o per correu, en el mode que es determina en els articles següents.  
Article 64   
1.Els tràmits que s'han de seguir fins a la celebració de l'acte electoral seran els següents:  
La Convocatòria s'anunciarà amb trenta dies d'antelació, com a mínim, a la data de celebració de l'elecció.   
Dins dels cinc dies següents a la data de la convocatòria, per la Secretaria col·legial s'ompliran els següents particulars:  
S'inserirà al tauler d'anuncis de la seu Col·legial, i en la seua pàgina web, la convocatòria electoral, en què hauran de constar els punts següents:  
Càrrecs que han de ser objecte d'elecció i requisits tant d'antiguitat com de situació col·legial, exigits per a poder aspirar a cada un d'ells.  
Llocs, dia i hora de celebració de la votació, i temps de duració amb hora de tancament de les urnes per a començament de l'escrutini, segons el que disposa el present Estatut.  
Així mateix, s'exposaran al tauler d'anuncis del Col·legi les llistes separades de col·legiats exercents i no exercents amb dret de vot.   
Les candidatures hauran de presentar-se a la Secretaria del Col·legi amb, almenys, quinze dies d'antelació a la data assenyalada per a l'acte electoral. Les dites candidatures podran ser conjuntes per a diversos càrrecs, o individuals per a càrrecs determinats, i hauran de ser subscrites exclusivament pels propis candidats. Cap col·legiat podrà presentar-se candidat a més d'un càrrec.   
Els col·legiats que volgueren formular reclamació contra les llistes d'electors hauran de verificar-la dins del termini de cinc dies següents a l'exposició de les mateixes.   
La Junta Electoral, cas d'haver reclamacions contra les llistes, resoldrà sobre elles dins dels tres dies següents a l'expiració del termini per a formular-les; notificant-se la seua resolució a cada reclamant dins dels dos dies següents.   
5. La Junta de Govern, a proposta de la Junta Electoral, en la primera sessió que celebre proclamarà candidats els qui reunisquen els requisits legals exigibles, i considerarà electes als qui no tinguen oponents. Tot seguit ho publicarà al tauler d'anuncis i ho comunicarà als interessats, sense perjudici que el Col·legi puga remetre també comunicacions individuals als seus membres.   
Tots els terminis assenyalats en aquest article, i en el precedent, es computaran per dies naturals.  
Article 65  
Per a la celebració de l'elecció es constituirà la Mesa o meses electorals, el número i composició de la qual es determinarà per la Junta de Govern i que, com a mínim, a la seu col·legial, estaran integrades per un president, un secretari i un vocal. A més de a la seu col·legial, s'instal·laran meses electorals en totes o en algunes delegacions de Partit, i la mesa electoral estarà integrada, en aquest cas, pel delegat com a president i per un membre de Junta, que farà la funció de secretari. En el cas que el delegat concórrega a l'elecció la Junta Electoral, designarà per a presidir la mesa electoral el delegat d'un altre partit judicial o un altre membre de Junta de Govern, en qui no concórrega cap impediment. Els col·legiats podran votar únicament a la Delegació en què tinguen el seu domicili professional principal, fent-ho la resta dels col·legiats a la seu principal. Cada candidat podrà, per la seua banda, designar entre els col·legiats un interventor que el represente davant de la Mesa Electoral.   
En la Mesa Electoral haurà d'haver-hi urnes separades per a l'elecció de membres de Junta i de delegats de Partit, així com per al depòsit dels vots dels col·legiats exercents i no exercents. Les urnes hauran d'estar tancades, amb únicament una ranura per a depositar els vots.   
Constituïda la Mesa Electoral, el president indicarà el començament de la votació i, a l'hora prevista per a la seua finalització, es tancaran les portes i només podran votar els col·legiats que ja estigueren a la sala. La membres de la Mesa votarà en últim lloc.   
L'elecció tindrà per al seu desenvolupament un temps mínim de quatre hores, llevat que la Junta al convocar l'elecció n'assenyale un altre diferent. El temps de votació en les delegacions s'iniciarà i finalitzarà de forma coetània amb la seu principal. Finalitzat el temps de votació en les meses de les delegacions, els membres d'aquestes faran el recompte de vots i alçaran acta, que signaran i remetran a la Mesa Electoral de la Seu col·legial pel mitjà que s'acorde, el qual es dirigirà immediatament a aquesta portant les paperetes, la llista de votants i l'acta degudament subscrita i tancada.  
Les paperetes de vot seran blanques, de la mateixa grandària, editades pel Col·legi i portaran impresos per una sola cara, correlativament, els càrrecs a l'elecció dels quals es procedeix.   
Els candidats podran, per la seua banda, confeccionar paperetes, que seran exactament iguals a les editades pel Col·legi i hauran de ser homologades prèviament per la Junta Electoral. La Junta haurà de disposar, a la seu en què se celebre l'elecció, un nombre suficient nombre de paperetes amb els noms dels candidats en blanc.   
El vot podrà ser emés personalment o per correu certificat, utilitzant-se en ambdós casos, a aquest efecte, una papereta que reunisca les característiques a què es refereixen els punts 4 i 5 del present article.  
Els votants hauran d'acreditar a la mesa electoral la seua personalitat. La taula comprovarà la seua inclusió en el cens elaborat per a les eleccions; el seu president pronunciarà en veu alta el nom i cognoms del votant, indicant que vota, darrere de la qual cosa el propi president introduirà la papereta doblegada en l'urna corresponent.   
Article 66  
Els col·legiats podran emetre el seu vot per correu, d'acord amb les normes següents:  
1r. Des que es convoquen les eleccions per a cobrir els càrrecs de la Junta de Govern i fins a quinze dies abans de l'elecció, els col·legiats que desitgen emetre el seu vot per correu hauran de sol·licitar, davant de la secretària del Col·legi, el certificat acreditatiu de la seua inclusió en el Cens electoral. La dita sol·licitud es podrà formular per compareixença personal a la Secretaria o mitjançant comunicació signada digitalment.   
2n. El secretari del Col·legi lliurarà el certificat i l'entregarà, bé personalment o bé remetent-lo per correu certificat, juntament amb les paperetes de votació impreses pel Col·legi i amb dos sobres amb segell i capçalera col·legial, i el lema "Eleccions a Junta de Govern", dins dels tres dies següents a la finalització del termini de sol·licitud del paràgraf precedent.  
3r. El col·legiat votant haurà d'introduir la papereta de votació en un dels sobres lliurats amb aquest fi i, una vegada tancat, l'inserirà en l'altre sobre juntament amb el certificat d'estar inclòs en el cens electoral i còpia del seu carnet de col·legiat. El dit sobre ha de remetre's per correu certificat al Col·legi.  
4t. Els sobres rebuts seran custodiats pel secretari de la Junta de Govern del Col·legi fins al moment de l'escrutini, en què els lliurarà al president de la Mesa Electoral, i donarà compte d'ells en últim lloc i prèvia comprovació de la identitat del remitent, així com que aquest no ha votat personalment; després, les paperetes seran introduïdes en l'urna corresponent.  
5é. Només s'admetran els vots emesos per correu que complisquen els requisits establits i que tinguen entrada en el Col·legi fins al moment de tancar-se la votació.  
6é. Les cartes rebudes després de l'escrutini hauran de ser rebutjades i ordenada la seua devolució pel mateix conducte, per a preservar l'elector i la seua intenció de vot.  
7é. El vot personal anul·larà en tot cas el vot emés per correu.  
Article 67  
Finalitzada la votació a la seu col·legial i delegacions, es procedirà simultàniament al recompte de vots i formalització de les respectives actes, amb el resultat de cada una de les meses, signada pel president i el secretari de cada una d'elles, juntament amb els vocals i interventors si els hi haguera.  
Alçada l'acta a les delegacions, sense perjudici de comunicar el resultat a la seu col·legial, el president i secretari es traslladaran immediatament a aquesta, portant amb si l'acta subscrita, la llista de votants i les paperetes emeses.  
Conclòs el recompte en la mesa electoral de la seu, i formalitzada la seua acta, es procedirà a l'escrutini dels vots emesos per correu i custodiats pel secretari de Junta, prèvia comprovació que compleixen tots els requisits establits en l'article anterior.  
2. Hauran de ser declarats nuls totalment aquells vots que continguen expressions alienes a l'estricte contingut de la votació o que continguen ratllades o raspadures; i parcialment, quant al càrrec a què afectara, les que indiquen més d'un candidat per a un mateix càrrec, o noms de persones que no concórreguen a l'elecció. Aquelles paperetes que es troben només parcialment omplides quant al nombre de candidats, però que reunisquen els requisits exigits per a la seua validesa, ho seran per als càrrecs i persones correctament expressats. I quant als emesos per correu, seran a més nuls aquells que no vinguen acompanyats del certificat i la fotocòpia del carnet col·legial.  
3. Finalitzat l'escrutini, la Presidència anunciarà el seu resultat; proclamant-se tot seguit electes els candidats que hagueren obtingut per a cada càrrec el nombre més gran de vots. En cas d'empat s'entendrà elegit el de major temps d'exercici en el propi Col·legi, determinant-se aquest pel número de col·legiat mes antic.  
4. En el termini de cinc dies des de la constitució dels òrgans de govern, haurà de comunicar-se aquesta al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, al Consell General i, a través d'aquest, al Ministeri de Justícia, participant la seua composició i el compliment dels requisits legals.   
5. Els candidats electes prendran possessió en acte solemne en la primera Junta General Ordinària de l'exercici, següent a la data de celebració de les eleccions, previ jurament o promesa de complir fidelment el càrrec respectiu i guardar secret de les deliberacions de la Junta de Govern, als quals imposarà el degà els distintius col·legials acreditatius dels seus càrrecs.   
TÍTOL VIII  
DELS RECURSOS ECONÒMICS  
Capítol Únic  
Article 68  
L'exercici econòmic coincidirà amb l'any natural.   
El règim econòmic s'ajustarà al pressupost anual. La comptabilitat es fonamentarà en principis generalment acceptats i en la resta de normes d'aplicació.   
Tots els col·legiats podran examinar els comptes del Col·legi durant els quinze dies hàbils anteriors a la data de celebració de la Junta General. Igualment tindran dret, en tot moment, a demanar i obtindre de la Junta de Govern dades sobre la marxa econòmica del Col·legi, sempre que siga concretament precisada cada petició, i podran examinar la comptabilitat i els llibres en el període que hi ha entre la convocatòria de Junta General Ordinària i la celebració d'aquesta.  
Article 69  
Constitueixen recursos ordinaris i extraordinaris de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Alacant, aquells que es contemplen en l'article 63 de l'Estatut General de l'Advocacia, sense perjudici de què puguen establir-se'n per la Junta de Govern del Col·legi per a la prestació de serveis, així com qualssevol altres que legalment procedisquen,  
2. El patrimoni del Col·legi serà administrat per la Junta de Govern, facultat que s'exercirà a través del tresorer i amb la col·laboració tècnica que precise, corresponent al degà l'ordenació de pagaments, i al tresorer la seua execució.  
TÍTOL IX  
DEL RÈGIM DE RESPONSABILITAT DISCIPLINÀRIA  
 DELS COL·LEGIATS  
Capítol Únic  
Article 70  
Els Advocats estan subjectes a responsabilitat disciplinària en el cas d'infracció dels seus deures professionals i normes deontològiques.   
Les facultats disciplinàries de l'autoritat judicial sobre els advocats s'ajustaran al que disposen les lleis processals. Les sancions o correccions disciplinàries que imposen els tribunals a l'advocat es faran constar en l'expedient personal d'aquest, sempre que es referisquen directament a normes deontològiques o de conducta que hagen d'observar en la seua actuació davant de l'administració de Justícia.  
Les sancions disciplinàries corporatives es faran constar en tot cas en l'expedient personal del col·legiat.   
El procediment per a l'exigència de les responsabilitats disciplinàries, en què puguen incórrer els col·legiats en cas d'infracció dels seus deures professionals o col·legials, sense perjudici de les responsabilitats civils o penals exigibles als mateixos, serà l'establit en el reglament aprovat a aquest efecte pel Consell General de l'Advocacia i, subsidiàriament, el que estableix la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
El degà i la Junta de Govern són competents per a l'exercici de la jurisdicció disciplinària, en els termes que preveuen les normes legals i estatutàries sobre la matèria.  
Competeixen al Consell Valencià de l'Advocacia les facultats disciplinàries en relació amb els membres de la Junta de Govern.  
Article 71  
1. Les infraccions, que es classifiquen en molt greus, greus i lleus, són les que com a tals es tipifiquen en l'Estatut General de l'Advocacia, les normes internes aprovades per la Junta de Govern per a l'ordenació i control de l'assistència a detinguts i presos, torn d'ofici i Servei d'Orientació Jurídica. També es consideren faltes les detallades com a tals al llarg dels presents Estatuts, en particular l'habitual i temerària impugnació de les minutes dels companys, així com la reiterada formulació de minutes d'honoraris que siguen declarades excessives o indegudes, com també l'omissió del deure de trasllat de la minuta en els supòsits de condemna en costes i el silenci del lletrat condemnat que formule ulterior impugnació establits en l'article 31 d'aquest Estatut, i comportaran les sancions previstes en les dites normes, conforme al règim sancionador previst en l'Estatut General de l'Advocacia, establint-se expressament que la falta prevista en l'article 84.g) del dit Estatut General serà sancionada conforme a l'article 87.b).  
2. Quant al procediment, execució, prescripció i extinció de les infraccions i sancions s'estarà igualment a la normativa citada.  
TÍTOL X  
DEL RÈGIM JURÍDIC DELS ACORDS   
I LA SEUA IMPUGNACIÓ  
Capítol Únic  
Article 72  
Els acords, de la Junta General i de la Junta de Govern del Col·legi i les decisions del degà i la resta de membres de la Junta de Govern seran immediatament executius, llevat que el propi acord establisca una altra cosa o es tracte de matèria disciplinària.   
Els acords que hagen de ser notificats personalment als col·legiats, referits a qualsevol matèria, inclús la disciplinària, podran fer-se en el domicili professional que tinguen comunicat al Col·legi. Si no poguera ser efectuada la notificació en els termes que preveu els apartats 1 i 2, de l'article 59 de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, el lliurament podrà realitzar-lo un empleat del Col·legi d'Advocats, amb subjecció a allò que s'ha assenyalat en els apartats 2 i 3 del dit precepte; i si tampoc així no poguera efectuar-se la notificació, s'entendrà realitzada als quinze dies de la seua col·locació al tauler d'anuncis del propi Col·legi d'Advocats, que podrà fer-se en la forma prevista en l'article 61 de l'esmentada Llei.   
Article 73  
Són nuls de ple dret els actes dels òrgans col·legials que incórreguen en algun dels supòsits que estableix l'article 62 de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.   
Són anul·lables els actes dels òrgans col·legials que incórreguen en els supòsits establits en l'article 63 de l'esmentada Llei.   
Article 74  
Les persones amb interés legítim podran formular recurs, davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, contra els acords de la Junta de Govern i de la Junta General del Col·legi d'Advocats, dins del termini d'un mes des de la seua publicació o, si fa al cas, notificació als col·legiats o persones a què afecten.   
El recurs podrà interposar-se davant de l'òrgan que va dictar l'acte que s'impugna o davant del competent per a resoldre-ho. Si es presentara davant de la Junta de Govern, s'elevarà amb els seus antecedents i l'informe que procedisca al Consell Valencià, dins dels quinze dies següents a la data de presentació, llevat que d'ofici repose el seu propi acord en el dit termini. El recurrent podrà sol·licitar la suspensió de l'acord recorregut i la Comissió Permanent del Consell podrà acordar-la o denegar-la motivadament.   
Les persones amb interés legítim podran formular recurs d'alçada, en el termini d'un mes des de la seua notificació, contra les resolucions del degà i, si fa al cas, dels altres membres de la Junta de Govern.  
Article 75  
La Junta de Govern també podrà recórrer els acords de la Junta General davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, en el termini d'un mes des de la seua adopció.   
Si la Junta de Govern entenguera que l'acord recorregut és nul de ple dret o greument perjudicial per als interessos del Col·legi, podrà sol·licitar la suspensió de l'acord recorregut i la Comissió Permanent del Consell podrà acordar-la o denegar-la motivadament.   
Article 76  
Els actes emanats de les juntes generals, de la Junta de Govern del Col·legi, del degà i la resta de membres de la Junta de Govern, i del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, en quant estiguen subjectes al Dret Administratiu, una vegada esgotats els recursos corporatius, seran directament recurribles davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.   
Article 77  
Els terminis d'aquest Estatut, expressats en dies, s'entendran referits a dies hàbils, llevat que expressament es diga una altra cosa.   
La Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú s'aplicarà a quants actes dels òrgans col·legials suposen exercici de potestats administratives. En tot cas, la dita Llei tindrà caràcter supletori per allò no previst en aquest Estatut.   
TÍTOL XI  
DE LA FUSIÓ, ABSORCIÓ, SEGREGACIÓ   
I DISSOLUCIÓ DEL COL·LEGI  
Capítol Únic   
Article 78   
La fusió, absorció, segregació i dissolució, requeriran el compliment previ del que disposa l'article 2 de l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola i l'aprovació del Govern Valencià, amb un informe previ del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats. Per a la dissolució caldrà l'acord de la Junta General Extraordinària, amb un quòrum de la meitat més un dels col·legiats, i amb un vot a favor de la majoria dels presents, i una llei de la Generalitat, amb un informe previ del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
Primera  
En tot allò no previst en els presents Estatuts s'aplicarà el que s'ha previngut en l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola, aprovat per Reial Decret 658/2001, de 22 de juny, així com en la Llei 30/92, de 26 de novembre, reguladora del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES  
Primera  
Per a adaptar els torns d'elecció de membres de la Junta de Govern als presents Estatuts, els actuals membres de Junta exerciran els seus càrrecs per un període de cinc anys.  
Segona  
Per a adaptar i unificar els torns d'elecció dels delegats de Partit al que preveuen els presents Estatuts, es convocaran eleccions per a cobrir els dits càrrecs en totes les delegacions, en la convocatòria electoral de renovació parcial de Junta de Govern, prevista per a l'exercici 2005, i els elegits exerciran el seu càrrec pel temps que reste fins a la convocatòria electoral per a la renovació del càrrec de degà, conforme a l'article 61 d'aquest Estatut.  
Tercera  
El funcionament de les delegacions, agrupacions, seccions, comissions i àrees de responsabilitat actualment existents, continuaran regint-se per les normes pròpies de cada una d'elles en quant no s'oposen al present Estatut, i hauran d'adaptar-se a aquest, si fa al cas, en els tres mesos posteriors a la seua aprovació.  
DISPOSICIÓ FINAL  
El present Estatut entrarà en vigor una vegada aprovat per la Junta General Extraordinària del Col·legi, convocada amb aquest fi, i referendada tal aprovació pel Consell General de l'Advocacia Espanyola, així com practicat el control de legalitat per la conselleria competent i després de la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.   
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
Queda derogat l'Estatut per al Règim i Govern de l'Il·lustre Col·legi Provincial d'Advocats d'Alacant, aprovat pel Consell General de l'Advocacia Espanyola, en sessió celebrada el dia 25 d'abril de 1986.