Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5260, del 17-05-2006 (2006/5587)

Resolució de 2 de maig de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5260

Data del DOGV
:   17-05-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/5587


Data del document
:   02-05-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Sinarcas
    * Cervera del Maestre
    * Massalavés
    * Agost
    * San Miguel de Salinas
    * Algorfa
    * Almoradí
    * Culla
    * Jacarilla
    * Benejúzar
    * Corbera
    * impacte ambiental

Resolució de 2 de maig de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/X5587]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 284/01-AIA Sinarcas, 451/00-AIA Cervera del Maestre, 254/01-AIA Culla, 219/01-AIA Masalavés, 223/02-AIA Orihuela, 286/04-AIA Agost, i 243/04-AIA Corbera, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 2 de maig de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 284/01-AIA: Pedrera d'argiles Rodenillo  
Promotor: Cerámicas Sáez  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia (Mines). València.   
Objecte del projecte: Extracció d'argiles i arenes en secció A  
Localització: Terme municipal de Sinarcas  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
L'objecte del projecte és explotar i restaurar uns terrenys on es localitzen ja diversos buits miners, de manera que es recupere l'estat topogràfic i les característiques del sòl tant de propietats com d'ús per a integrar-les en el seu entorn actual.  
El buit existent se situa en les parcel·les 5005, 5007, 7 i 9 del polígon 508 i 187 i 198 del polígon 6, i ocupa una superfície total aproximada de 7 hectàrees, part de les quals es troba ja explotada i una altra part és una xicoteta pinada.  
2. Alternatives  
Es presenten com a alternatives la no-actuació i deixar la zona actualment degradada o explotar els recursos existents per a regenerar en la mesura que siga possible la restauració amb els estèrils generats junt amb els enderrocs de la mateixa fàbrica de ceràmica de cocció de fang que disposa el promotor en el mateix municipi i no generar un abocador per a aquest objectiu.  
Tramitació administrativa  
La documentació corresponent a l'estudi d'impacte ambiental en què es recull la descripció del projecte i del medi ambient i l'avaluació dels possibles impactes ambientals ha sigut remesa pel Servei Territorial d'Indústria i energia de València de la Conselleria d'Indústria i Comerç en data de 18 de juliol de 2001.  
En data de 8 d'agost de 2001, es va publicar en el BOP núm. 187, l'anunci de l'exposició pública de l'estudi, i transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'ha presentat cap al·legació.  
S'ha presentat una modificació del projecte d'explotació, concernent a les fases d'explotació i restauració amb data 18 de gener de 2002.  
Informes sectorials  
Després de les consultes realitzades s'ha rebut el següent informe.  
Ajuntament de Sinarcas:  
. L'explotació prevista es troba aproximadament a 2.800 m del nucli urbà de Sinarcas  
. L'emplaçament on se situa el projecte té una qualificació de sòl no urbanitzable de protecció forestal, no obstant això, en l'article 44, apartat B) de les normes subsidiàries, relatiu a pedreres i explotacions mineres a cel obert, s'especifica la necessitat que l'extensió de les explotacions en sòl de protecció agrícola o forestal a cel obert, no siga superior a 2 ha i sempre amb el compromís d'executar la restauració paisatgística dels terrenys ja explotats.  
Consideracions legals  
L'activitat estava situada sobre sòl protegit, per la qual cosa l'ajuntament de Sinarcas va proposar la modificació de les normes subsidiàries per a permetre l'activitat extractiva. L'esmentada modificació de les normes subsidiàries, es va aprovar i va ser publicada en el BOP de València núm. 105, de data 4 de maig de 2001, en la qual es permet, amb restriccions, l'explotació de pedreres.  
Consideracions ambientals  
La descripció del medi presentada en l'estudi d'impacte ambiental no aprofundeix en el detall per a la descripció del medi físic de l'entorn, i justifica que es tracta d'una zona altament degradada, deixant aspectes poc descrits. Pel que fa al medi socioeconòmic es realitza també de manera molt breu.  
Després de visita de camp s'ha pogut corroborar que l'àrea actual es troba prou degradada pel fet que ha sigut explotada de forma incontrolada des de fa diverses dècades, es presenten tres buits, un dels quals, el més pròxim al nucli urbà està sent utilitzat com a abocador inert, sense l'autorització corresponent.  
Pel que fa a les aigües subterrànies, en l'estudi d'impacte ambiental únicament es fa referència a la unitat hidrogeològica regional, mentre que s'ha observat la presència d'un xicotet nivell aqüífer, que era captat per un pou en la parcel·la contigua i que pareix haver-se afectat per l'explotació.  
Sobre la vegetació existeix efectivament una xicoteta pinada en la zona d'estudi, però aquesta es continua cap a l'est en una zona de xicotet bosc de bosc baix i pineda, que pot albergar fauna no prevista en l'estudi, amb presència de cultius en la part baixa de l'explotació.  
Respecte a la descripció de l'àrea actualment no es fa referència a cap tipus de senyalització ni perímetres de protecció dels buits existents ni les zones d'extracció, que de fet no existeixen.  
Per consegüent, l'actuació sobre l'àrea d'explotació i la posterior restauració sembla la solució ambiental més lògica. No obstant això, l'explotació ha de realitzar-se de manera lògica i raonable per a realitzar la restauració de manera simultània.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'esmentada actuació es troba inclosa en l'annex I apartat 3C1) del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
Atés que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, el projecte de Pedrera Rodenillo al terme municipal de Sinarcas (València) el promotor del qual és Cerámicas Sáez. Atés que només s'autoritza l'extracció d'argiles, com a únic material explotable necessari per a activitat propietat del promotor i per la qual cosa es justifica l'esmentada explotació, amb els condicionants que es reflecteixen en el següent punt i en cap cas s'autoritza l'explotació per a graves i arenes.  
Segon  
Com a condicions que s'hauran de complir per a l'execució de l'esmentat projecte s'hi estableixen les següents:  
. S'indica que la restauració ha de realitzar-se de manera que en cap cas la topografia de la zona quede per sota del camí que limita l'explotació en la cota més baixa. S'haurà de realitzar per les fases previstes en el plànol lliurat com a modificació del projecte.  
. La restauració haurà de realitzar-se per als buits existents i els que es creuen amb la continuïtat de l'explotació. Aquests s'ompliran amb els estèrils de la mateixa explotació i amb materials de rebuig de la mateixa fàbrica, únicament si aquests procedeixen el procés de fabricació o de materials de la mateixa naturalesa que els extrets en l'explotació, en cap cas s'admetrà un altre tipus de materials o residus.  
. El primer buit actualment utilitzat com a abocador inert haurà de tramitar la corresponent llicència, i queda prohibida l'esmentada activitat sense la corresponent autorització per part de l'autoritat competent.  
. L'accés a la zona minera haurà de ser convenient senyalitzat, i seria convenient l'encerclat dels buits existents amb les corresponents senyalitzacions d'advertència de perill pels buits existents.  
. La captació d'un xicotet nivell aqüífer succint ha quedat evidenciat i pot causar problemes de l'explotació per estabilitat de les parets dels talussos existents en els buits, per la qual cosa haurà de considerar-se la possible repercussió sobre l'explotació, atesa la inexistència d'un estudi hidrogeològic que valore aquest aspecte, a més de la possible afecció al recurs hídric per se.   
. La restauració de la tapadora vegetal es realitzarà amb les mateixes espècies existents en l'entorn, havent d'actualitzar el pressupost i adaptar-lo al pla proposat per fases, amb el nombre d'espècies i densitat de les diverses espècies que s'han de repoblar.  
Tercer  
Es notificarà als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 6 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient 451/00-AIA  
Títol del projecte Projecte d'explotació de la pedrera de calcarea ornamental anomenada .Maestrat..  
Promotor Marmoles Tarragona, SA.  
Autoritat substantiva Servei Territorial d'Indústria i Energia, de la Conselleria d'Indústria i Comerç.   
Ubicació Parcel·la 65 del polígon 5. Partida .Castellanets.. T.M. de Cervera del Maestre. (Castelló)  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.  
L'objecte del projecte es l'obertura d'una explotació minera de calcària marmòria tramitada com recurs de la Secció A) de la Llei de Mines, amb un volum d'extracció previst en uns 1.363.670 m³, i un volum d'estèril aproximat del 50%. El material extret s'utilitza per a la venda i per l'abastament del taller de pedra ornamental que la mercantil té en el municipi de Traiguera. La vida de l'explotació s'estima que serà d'uns 30 anys.   
L'àrea d'explotació inicial situa la plaça de la pedrera a cota 250 i la cota superior d'explotació en la 342. La superfície d'explotació es de 90.620 m² i la superfície total afectada serà de 143.362 m². El material edàfic serà retirat i dipositat en la zona SE de l'explotació, allí s'ubicarà a més a més un viver amb totes aquelles espècies que siguen retirades del terreny i que puguen ser trasplantades.   
L'extracció i el tall de blocs de pedra calcària ornamental es farà mitjançant una maquina talladora per cable diamantat. Durant l'explotació es podran fer voladures de contorn, que serviran per trencar les parts més superficials de roca sense afectar al material a extreure.   
Segons l'Estudi d'impacte Ambiental, l'explotació i restauració de l'àrea es farà d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental amb 5 fases.  
1ª fase. S'inicia en la cota 295 aprofitant la antiga plaça de pedrera. Es disposa d'un antic camí d'accés que només cal condicionar-ho. L'explotació pujarà fins la cota 326 amb bancs de 6 m. d'alçada i bermes de 6 m. d'ample.  
2ª fase. S'inicia en la cota 250, que serà la definitiva plaça de pedrera i va pujant fins arribar a la cota 290, just per davall de la corba de nivell de l'inici de la primera fase. Els estèrils sense valor comercial s'aniran acumulant en la part E de la plaça de la pedrera per començar les feines de restauració.  
3ª fase. S'inicia en la cota 323 fins arribar a la part més alta de l'explotació, cota 340.  
4ª fase. Es tracta d'explotar la zona situada entre la 1ª i 2ª fase fins adaptar la morfologia final al terreny.  
5ª fase. Igual que l'anterior però situada entre la 3ª i la 4ª fase.  
Els estèrils generats en l'explotació s'utilitzaran per:  
Anar restaurant i perfilant els bancs finals d'explotació.  
Reomplir la plaça de la pedrera, des de la cota 250 fins la cota 265, donant-li una certa pendent.  
La resta formarà un runam provisional que es vendrà per obres d'infrastructura, construcció o restauració de camins.  
En el document .Projecte d'Explotació. el procés d'explotació es descriu de forma diferent. Es pretén accedir a la cota 295, antiga plaça de pedrera que ja té camí d'accés i anar explotant de forma descendent en bancs de 6m. d'alçada i 6 m. d'ample fins arribar a la cota 250.   
Això no es correspon a la documentació gràfica. Nº Plànol 8. Fases d'Explotació.  
El perfil final de restauració pretén deixar bancs de 3 m. d'alçada i bermes de 6 m. d'ample, cada 24 m. de desnivell es deixarà una berma intermitja de 12 m. d'ample. Això ho aconseguirà desdoblant els bancs i aportant material estèril. La plaça de la pedrera serà reomplerta amb material estèril des de la cota 250 fins la 265 amb lleugera pendent.  
1.Alternatives  
No s'han presentat alternatives d'emplaçament ni de mètode d'explotació  
2.Tramitació administrativa  
3.Informació pública.  
En data 10 d'octubre de 2000, es va rebre des del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, la sol·licitud de Declaració de Impacte Ambiental del projecte de referència, presentada pel promotor.   
Es va comunicar al promotor la necessitat de tramitar l'expedient correctament, i en conseqüència en data 7/09/01 el Servei Territorial d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Indústria i Comerç trasllada els exemplar de projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental, quedant pendent en arribar el moment, del resultat de la informació pública.  
L'Estudi d'Impacte Ambiental fou sotmès al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i energia, mitjançant anunci publicat en el BOP de Castelló nº 122 .11 d'octubre de 2001, sense haver-se presentat al·legacions  
Informes sectorials.  
Amb la documentació disponible es fan consultes a diferents organismes, rebent-se els següents informes:  
Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló: en ell es descriuen les característiques naturals de la zona d'explotació i s'avaluen els principals impactes que l'activitat pot generar envers el medi ambient. Es considera que l'afecció a la vegetació pot ser baixa des del punt de vista de la seva composició però de gran importància en quant a la protecció dels sòls en front l'erosió.   
A més a més, s'estima el valor paisatgístic de la zona com moderat-alt, encara que la conca visual sigue reduïda.   
En conjunt i en base a aquests dos punts es considera el projecte com acceptable des del punt de vista ambiental sempre i quant es prenguen les mesures correctores acurades per a corregir l'impacte visual i de destrucció del sòl que suposa l'activitat. Això significa que s'ha de dur a terme una bona restauració geomorfològica i posterior revegetació.  
Per a la revegetació limita l'ús de fangs de depuradora i espècies de ràpid creixement per als talussos i zones de major pendent. L'ús d'aquest tipus de fangs provoca l'entrada d'espècies al·lòctones a les pròpies de l'ecosistema.  
Per als bancs i zones planes hi ha que seguir criteris paisatgístics. Es recomana la barreja entre espècies arbustives i arbòries.  
S'ha d'afavorir la revegetació natural.  
El manteniment de maquinària es farà en tallers o llocs condicionats per això.. queda prohibit qualssevol abocament d'olis, lubricants o qualsevol altre element relacionat amb el manteniment de la maquinària.  
S'ha de regar diàriament la superfície susceptible de provocar pols.   
Informa de l'Ajuntament de Cervera del Maestre: Que el projecte es localitza dins del polígon 5, parcel·la 65 del terme municipal i que el sòl està classificat com Sòl No Urbanitzable Comú.   
Informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic: Assenyala la necessitat d'ampliar la documentació presentada, fent especial referència a l'impacte d'aquesta obra sobre els jaciments arqueològics i elements constructius d'interès històric artístic i la descripció de les mesures correctores en el cas de veure'ls afectats. A més amés deu completar-se la incidència sobre el Patrimoni Etnològic i donar-li la protecció més acurada comunicant-lo a eixa Direcció General.  
Afeccions legals.  
L'explotació es localitza en la parcel·la 65 del polígon 5 i els terrenys es troben qualificats com Sòl No urbanitzable comú pel Pla General d'Ordenació Urbana de Cervera del Maestre, segons informe municipal que obra en l'expedient. La distància al nucli urbà més proper es de 3.700 m.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
L'accés a l'àrea es fa des de la carretera CV-135 (Cervera . Càlig), a l'alçada del pk 8.350 abans d'arribar a la Rambla Cervera s'agafa una pista asfaltada a mà esquerra, desprès de 1.500 m., s'agafa un camí sense asfaltar que va pel barranc de la Rent, després de 700 m. hi ha una senda a la dreta que ens du als límits de la zona a explotar per la part Sud.  
La zona es caracteritza per la presència majoritària d'àrees elevades amb formes arrodonides i d'altres mes abruptes degut a l'encaixament dels barrancs en els materials calcaris. L'àrea en qüestió correspon a una divisòria d'aigua, una zona elevada (370 m.) entre dos capçaleres de barranc. El sector occidental es troba limitat pel barranc d'Eiximeno o de la Rent, que circula en direcció NW-S, i a l'E pel barranc de la Fabià pràcticament paral·lel a l'anterior i afluent d'aquest. El barranc d'Eiximeno circula cap al sud desembocant a la Rambla Cervera o Riu Sec.  
Els materials a explotar corresponen a unes calcàries del Gargasià (Cretàcic inferior), que en la base corresponen a una intercalació de nivells margocalcaris i calcàries amb nòduls amb gran contingut en orbitolines. A mesura que pugem de cota trobem unes calcàries massives amb Toucassies.   
Els materials apareixen fallats i plegats amb cabussaments que passen de ser subhoritzontals als 20-30º cap al NE.  
Els sols desenvolupats poden classificar-se com Entisols donat que s'assenten directament sobre el material rocós limitant la seva expansió per l'apart inferior. Son sòls joves, en fase de desenvolupament amb abundants afloraments de roca. La vegetació que es desenvolupa és una maquia litoral típica del pis bioclimàtic Termomediterrani, amb ombroclima semiàrid-sec que s'ubica dins l'associació Querco-Lentiscetum. En general la practica totalitat de la zona presenta una vegetació densa de matollar amb predomini de coscoll, dins d'aquest matollar s'observa la presència de grups de carrasques.   
En les vessants de la zona a explotar hi han antics bancals de cultiu de secà avui en dia abandonats.   
Identificació i valorització dels impactes.  
D'acord amb la documentació presentada i visitada la zona pels tècnics del Servei d'Avaluació d'Impacte, els principals efectes ambientals del projecte serien, en principi:  
Possibilitat de contaminar les aigües superficials. La reduïda superfície d'explotació (90.630 m²) i l'existència de barrancs de caràcter discontinu fa que l'impacte sigue mínim.   
El sòl forestal encara que jove i poc desenvolupat serà afectat per l'explotació de la pedrera, i per tant l'impacte serà sever. Per minimitzar l'impacte s'aplicaran mesures correctores.  
L'atmosfera es veurà afectada per l'emissió de gasos i vapors procedents de la maquinària. A més a més hi haurà una emissió de partícules sòlides generades per les feines d'excavació, càrrega, transport, acumulació de material i voladures. Aquest impacte es considera baix perquè es prenen les mesures necessàries per minimitzar-lo i s'aplica la legislació vigent en la matèria.  
L'impacte sobre la flora i fauna serà sever i negatiu, encara que no serà irreversible perquè s'adoptaran mesures per revegetar la zona afectada. L'efecte sobre la fauna serà escàs tenint en compte la superfície d'actuació i la facilitat a moure's que té.  
Els riscos geològics es veuran minimitzats pel tipus d'explotació que es durà a terme, esglaonada i de pendent suau. L'impacte es considera baix.  
L'explotació afectarà de forma negativa al paisatge de la zona, aquesta es visible des de diferents punts (carretera CV-135, Sant Jordi CV-136, Castell de Cervera), la part alta de l'explotació té una conca visual ampla. Es per aquest motiu que serà necessari aplicar fortes mesures correctores per minimitzar-lo.  
L'inici de l'activitat suposarà un increment en el tràfic de vehicles pels camins d'accés. Suposa el pas d'un camió de 20 Tm al dia durant 25 dies al mes i per suposat el pas de la furgoneta que du als treballadors.  
L'obertura de l'explotació suposarà un impacte positiu pel que fa a l'ocupació de personal del municipi de Cervera i generarà beneficis al propi municipi. La pedrera es troba situada a uns 4 km. del nucli urbà de Cervera per tant l'activitat en si no l'afecta de forma negativa.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Les mesures protectores previstes per reduir o evitar aquests efectes són:   
Abans de començar l'extracció del mineral es procedirà a la retirada i acumulació del sòl edàfic en un lloc on no siga afectat per l'escorrentia, es dipositarà amb tongades de superfície plana i amb alçada no superior a 1.50 m. Es sembraran lleguminoses i gramínies de creixement ràpid que retinguen el sòl i fixen el nitrogen atmosfèric.   
Per a minimitzar l'impacte que la pols, el soroll, les vibracions i el fum de la maquinària pot ocasionar es procedirà a regar periòdicament els camins d'accés, i mantenir en bon estat la maquinària això evitarà a més a més l'emissió de fums de camions i maquinària. S'aplicarà la legislació vigent en qüestió de pols i maquinària.  
Les vibracions i soroll ocasionat per les voladures es produiran en moments molt puntuals.  
Com a conseqüència de l'eliminació de la coberta vegetal i la creació de nous pendents l'activitat té un efecte erosiu i genera un impacte visual i paisatgístic que per minimitzar-los l'estudi proposa i desenvolupa una restauració del buit miner amb la restitució de la topografia mitjançant el desdoblament i reperfilat dels bancs d'explotació, deixant bancs de 3 m. d'alçada i bermes de 6 m. d'ample, aport de material estèril, terra vegetal barrejada amb fangs de depuradora i plantació d'espècies vegetals.  
Cada 24 m. de desnivell deixen una berma intermitja de 12 m. d'ample. La plaça de la pedrera situada a cota 250 es reomplirà amb material estèril fins arribar a la cota 265, deixant una pendent única del 7.6%.  
El talús final de l'explotació un cop restaurat serà de 23.8º.  
Per minimitzar l'impacte generat sobre la flora i la fauna es condicionarà un viver en la plaça de la pedrera on plantar espècies vegetals que seran arrencades i posteriorment plantades en la revegetació dels bancs i plataformes de restauració.  
La revegetació s'iniciarà en la 3ª fase, un cop s'hagué aportat l'estèril necessari per reperfilar els bancs s'aportarà la terra vegetal barrejada amb fangs de depuradora (2 de terra . 1 de fangs). Primer es fa una sembra amb espècies herbàcies i després de desembre a març es fa la plantació de les espècies arbustives i arbres seleccionats. Es recuperaran a més a més els exemplars de carrasca que puguen ser afectats per l'explotació i es plantaran de nous. El primer any de plantació es farà un manteniment depenent de les condicions meteorològiques.   
Pel que fa a la fauna no es considera necessari prendre cap mesura, un cop finalitzada l'activitat es restablirà l'equilibri.  
El projecte reserva una superfície aproximada de 1 Ha, per ubicar un runam provisional amb una alçada de 20 m. i talús de 39º, aquest runam desapareixerà el ser utilitzat per a la restauració de la pedrera i ser comercialitzat el material. Un cop retirats tots els estèrils es restaurarà la zona.  
Es desenvolupa un Pla de Vigilància Ambiental que començarà amb la retirada del sòl edàfic i el trasllat al viver de les plantes que es puguen recuperar, mantenir en condicions òptimes les plantes del viver, seguiment dels treballs de reperfilat de talussos, retirada del runam provisional i restauració de la zona afectada per aquesta, rebliment de la plaça de la pedrera amb material estèril i finalment mantenir i vigilar la revegetació.  
Revisada la documentació es comprova que el disseny d'explotació fa que siga impossible procedir a restaurar progressivament l'espai afectat per l'explotació. A més a més, la restauració que s'ha proposat en l'estudi no es pot dur a terme, geomètricament no és possible, no es poden desdoblar bancs de 6 m. d'alçada per 6 m. d'ample en bancs de 3 m. d'alçada i 6 m. d'ample. Això fa necessari tornar a dissenyar el perfil de restauració. Els bancs finals de restauració no superaran en cap cas els 4 m. d'alçada i els 25º de pendent. Entre banc i banc es deixaran bermes intermèdies prou amples per garantir l'estabilitat del talús, evitar l'erosió i treballar en les feines de revegetació.  
El runam provisional descrit en el projecte no ha estat representat gràficament en els plànols presentats, desconeixent la seva ubicació exacta i les seves característiques. En tot cas, d'acord amb el projecte els estèrils es faran servir en la restauració i la resta es comercialitzaran, per tant el runam finalment desapareixerà.  
Pel que fa al recobriment final, l'estudi planteja cobrir els talussos amb 5 cm. de sòl edàfic barrejat amb fangs de depuradora afavorint així el creixement de les espècies vegetals. Afegir fangs a la terra vegetal pot introduir espècies al·lòctones que poden generar greus problemes de colonització i modificar la vegetació típica de l'entorn.  
La revegetació plantejada per a bermes, talussos i plataforma es considera acceptable encara que molt genèrica i per tant deurà ser corregida per aconseguir una major adaptació al medi i garantir la viabilitat del projecte.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmès a Declaració d'Impacte Ambiental al trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel que s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprèn de l'art. 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel que s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i les restants disposicions que li siguen d'aplicació.  
L'article cinquè del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel que s'aprova el Reglament per l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència al Òrgan Ambiental, per a les Declaracions i Estimacions d'Impacte Ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
El Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'Avaluació de l'Impacte Ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Formular amb caràcter favorable, als efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte d'obertura de la pedrera anomenada .Maestrat., en el terme municipal de Cervera del Maestre, promogut per Mármoles Tarragona, SA. sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionats establerts en l'apartat següent, així com les modificacions introduïdes per aquest.  
Segon  
Com a condicions que cal complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:  
Les fases d'explotació seran modificades. L'explotació començarà per condicionar la plaça de la pedrera i obrir un camí per accedir a la part alta de la pedrera on començarà l'explotació. Des d'allí i de forma descendent s'arribarà mitjançant la creació de bancs i bermes intermèdies a la cota final d'explotació que coincideix amb la plaça de la pedrera.  
Els perfils finals de restauració estaran formats per bancs que no superen en cap cas els 4 m. d'alçada ni els 25 º de pendent, i hauran d'estar separats per bermes amples que seran revegetades. La pendent de la plaça de la pedrera es dissenyarà amb bermes intermèdies per evitar els processos erosius i afavorir la infiltració de l'aigua en el terreny. Conseqüentment, el plànol de restauració final quedarà molt més naturalitzat i en concordança amb la topografia natural de l'entorn. A l'efecte hauran de ser aplicades les tècniques de reperfilat i tractaments puntuals escaients (petites càrregues amb explosius, aportació d'estèrils de granulometria mitjana..) Amb aquestes mesures i les posteriors d'aportació de sòls i revegetació, s'haurà d'aconseguir que els límits laterals de l'explotació, com també els talussos de restauració resultants, s'adapten, progressivament i suau, a la topografia del terreny natural circumdant, sense ocasionar contrasts ni formes excessivament geomètriques i sense superar els angles de pendent màxima establerts per als bancs en el punt precedent.  
Les terrasses es dotaran amb una contrapendent del 2% per facilitar l'evacuació de les aigües. La inclinació lateral de les terrasses estarà dissenyada en funció del drenatge, que reconduirà l'aigua des dels canals de desguàs de cada terrassa fins la zona de menor cota, conduint aquestes aigües cap al seu drenatge natural.  
Els treballs de restauració s'hauran d'escometre per mitjà de successives fases simultànies a les de l'avanç de l'explotació, de manera que es procedisca a restaurar progressivament l'espai afectat conforme es vaja produint l'esgotament dels diferents bancs d'extracció. En conseqüència, els successius Plans de Labors a presentar anualment davant el Servei territorial d'Indústria i Energia hauran de ser plantejats donant prioritat al prompte esgotament d'aquesta condició.  
La densitat total de plançons a emprar en la restitució de la coberta vegetal arbustiva i climàtica (mitjançant les espècies seleccionades en l'estudi) deurà ser augmentada fins a un mínim de 2.500 exemplars per cada hectàrea.  
El pressupost de restauració haurà de ser revisat per tal d'incloure-hi totes les accions necessàries per a obtenir l'estat de restauració final prevista en la present resolució, amb independència que part de la seua execució puga ser o no compaginada i assumida pel promotor formant part de les labors extractives.  
Tant el projecte d'explotació com l'estudi d'impacte ambiental preveuen que una part dels estèrils miners serà emprada en la restauració de la plaça de la pedrera, altre volum serà emprat per al reperfilat dels talussos i d'altre volum serà venut i comercialitzat. No obstant, es pretén instal·lar un runam provisional que no ve reflectit en cap dels plànols aportats i donades les característiques d'aquest runam es deurà redissenyar amb una alçada no superior als 10m. i ser ubicat en l'interior de la plaça de la pedrera.  
En conseqüència, cal que el promotor aporti un projecte de restauració amb els plànols de planta i perfil representatius corresponents d'acord amb les limitacions exposades en les precedents condicions (particularment les 1, 2 i 7). L'informe favorable a l'esmentat projecte per part d'aquesta Direcció General serà requisit necessari i previ a qualsevol autorització de l'activitat extractiva.  
Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular deurà posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de forma immediata, adoptant les mesures pertinents a favor de la seva protecció i conservació, i de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana. A més, deurà observar el promotor que també el possible descobriment de coves o avencs com a conseqüència de l'avanç de l'explotació deurà ser comunicat immediatament a aquesta Direcció General, per tal que puguen ser inspeccionats, per la seua condició d'espais naturals protegits d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.   
El promotor queda obligat a presentar davant el servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, per duplicat, on queden recollits el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitats, amb els rebliments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el Pla de Restauració . Estudi d'Impacte Ambiental i en la present Declaració d'Impacte Ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter mediambiental sorgida al llarg de l'activitat. Aquest Servei haurà de remetre una de les còpies a aquesta Direcció General.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la llei 21606, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 20 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 254/4754SOK  
Promotor: Ajuntament de Culla  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Objecte projecte: Camí rural  
Localització: A la partida Mel al terme municipal de Culla (Castelló)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'un camí rural que discorrerà entre les masies Sastre i Mel, aprofitant el traçat d'un camí ramader existent de 8 metres d'amplària que comunica ambdues masies i que travessa el barranc de la Frescor. S'adequarà una amplària de 3 metres per a permetre l'accés mitjançant vehicles entre ambdues masies i comunicar la primera amb la xarxa de camins rurals del municipi, d'aquesta manera s'evitarà fer una gran volta per a anar des de la població de Culla fins a la masia de la Mel. El camí facilitarà l'assistència sanitària i les operacions ramaderes.  
La longitud del camí és de 400 metres.  
La densitat de circulació del camí serà baixa.  
Actuacions que comporta el projecte:  
. Desbrossament del terreny.  
. Excavació de la caixa del camí amb formació de desmunts i terraplens.   
. Compactació i refinament de l'explanació  
. Pavimentació superficial del camí.  
El volum de desmunt serà semblant al de terraplé, però seran necessàries terres i llasts procedents de pedreres pròximes per a la realització dels terraplens i la subbase granular ja que els materials procedents del desmunt no són aptes i es traslladaran a un abocador controlat.  
S'efectuaran cunetes laterals i es formigonarà el ferm per a donar-li major durabilitat i pel pendent existent. L'encreuament del barranc s'efectuarà mitjançant un gual inundable en època de pluges.  
Tramitació administrativa i contingut d'informes  
. La Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient va remetre l'estudi d'impacte ambiental que al seu torn li havia remés l'Ajuntament de Culla, adjuntant informe dels Serveis Tècnics d'aquesta Direcció Territorial en el sentit següent:  
S'indica que el tram inicial de l'alternativa proposada travessa una zona amb un pendent acusat i materials de baixa ripabilitat i és l'impacte ambiental que s'ocasionaria elevat, proposant-se una altra alternativa que evitaria aquest traçat inicial, presentant menor impacte paisatgístic i moviment de terres.   
A més es fan les consideracions següents:   
. Es tramitarà l'ocupació del camí ramader tal com estableix la legislació aplicable, adoptant les correccions adequades que permeten garantir l'ús pecuari.  
. S'evitarà la caiguda o depòsit de runes cap al barranc de la Frescor, amb la finalitat d'evitar-ne el tapament.  
. S'evitarà afectar els murs de pedra existents a un costat i a l'altre del camí ramader, restituint les afeccions que es puguen causar.  
. Es va comunicar al promotor per part del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental, la necessitat de buscar un traçat alternatiu per al tram inicial, com també la resta d'indicacions efectuades pels serveis tècnics de la Direcció Territorial de Castelló, i igualment la necessitat que es remetera el resultat de la informació pública i projecte.  
. Per part de l'Ajuntament es va remetre projecte tècnic i nou document d'estudi d'impacte ambiental en què es recollia un nou traçat per al camí.  
Així mateix es va remetre certificat d'informació pública on s'indicava que no s'havien presentat al·legacions.  
Afeccions legals  
S'afecta el camí ramader assagador de les Fontetes, amb amplària variable entre 20 i 30, classificada en data 23 d'abril de 1969 per Ordre ministerial, i publicada en el BOE d'1 de maig de 1969 i en el BOP de 3 de juny de 1969.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte  
El camí discorre per la part inferior del vessant que forma part dels relleus muntanyosos calcaris que es troben en el límit amb la plana al·luvial creada per la rambla Carbonera. Aquesta plana té un ús quasi exclusivament agrari.  
Els terrenys que s'han de travessar presenten sòls esquelètics amb abundants afloraments rocosos i està ocupada la zona per un sabinar baix i dispers (principalment de Juniperus phoenicea, savina negral i també Juniperus oxycedrus, ginebre o càdec), amb un valor ambiental mediment i paisatgísticament destacable. En l'inici del tram del camí es travessarà el barranc de la Frescor.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
L'estudi d'impacte ambiental destaca els impactes sobre la flora i vegetació i sobre el paisatge.  
L'alternativa finalment triada redueix l'impacte paisatgístic ja que implicarà un menor moviment de terres i atés el tipus de terreny que es travessa implicarà una menor generació de desmunts.  
L'objecte del camí està justificat, sent globalment moderat l'impacte que es generarà, havent no obstant això d'adoptar-se mesures correctores i preventives.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Com a principals mesures correctores l'estudi d'impacte ambiental estableix les següents:   
. Es preveu que no siga necessari efectuar revegetacions, no obstant això, com a mesura preventiva es valorarà la necessitat d'efectuar sembres dels terraplens perquè colonitzen aquests i combaten l'erosió.  
. S'establiran cunetes de desmunt per a afavorir el desguàs i evitar fenòmens erosius.  
. En relació amb el patrimoni arqueològic s'indica que no hi ha cap referència ni oral ni escrita de l'existència de restes arqueològiques de cap tipus. En el supòsit que durant la realització dels treballs s'apreciaren indicis de la possible existència de restes arqueològiques, s'hauran de paralitzar immediatament els treballs i es posarà el fet en coneixement de l'organisme corresponent.  
Es considera necessari adoptar mesures correctores addicionals:  
L'encreuament del barranc mitjançant un gual és correcte, no obstant això s'hauria de valorar la possibilitat de creuar-lo mitjançant la instal·lació de canelles de dimensions adequades que permeteren un adequat drenatge del barranc i poder creuar-lo en cas de pluges fortes.  
Respecte al formigonat no es defineix en l'estudi el tram que es formigonarà, o si serà tot ell. Es considera que aquesta acció té un impacte paisatgístic rellevant i que ha de limitar-se a la zona de l'encreuament del llit del barranc i l'inici dels vessants que el delimiten (aproximadament 15 metres a cada costat), la resta del camí serà de terra. En la resta del camí en les zones de major pendent s'hauran d'executar cavallons transversals que desvien l'aigua d'escorriment cap a les cunetes laterals i d'aquestes al barranc.  
D'acord amb els perfils presentats els desmunts i terraplens seran de poca importància, no obstant això, sobre ells s'haurà d'acumular el material vegetal desbrossat i triturat per a reduir els fenòmens d'erosió.  
S'hauran d'evitar els abocaments dels materials procedents de l'obertura del camí cap al barranc.  
S'haurà de sol·licitar l'ocupació del camí ramader i s'hauran d'adoptar les correccions que es determinen i que permeten garantir l'ús pecuari d'aquesta.  
S'haurà d'evitar l'afecció als murets de pedra que delimiten el camí ramader, i haurà de restaurar-se en cas d'afecció.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I apartat 1i del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de construcció de camí rural en la partida Mel al terme municipal de Culla (Castelló) el promotor del qual és l'Ajuntament, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació.  
Segon  
Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:  
1. L'alternativa de traçat del camí que s'accepta des del punt de vista ambiental és l'última presentada: estudi d'impacte ambiental amb data d'entrada en aquesta Conselleria d'11 de febrer de 2002 (vegeu el plànol adjunt).  
2. El formigonat del camí s'haurà de limitar a la zona de l'encreuament del llit del barranc de la Frescor i l'inici dels vessants que el delimiten (aproximadament 15 metres a cada costat), la resta del camí serà de llasts compactades, de manera que en les zones de major pendent s'hauran d'executar cavallons transversals que desvien l'aigua d'escorriment cap a les cunetes laterals i d'aquestes al barranc.   
3. L'encreuament del barranc de la Frescor s'haurà de realitzar mitjançant gual inundable tal com s'ha proposat, no obstant això es valorarà també la possibilitat d'executar-lo mitjançant canelles que permeteren un adequat drenatge del barranc i així poder creuar-lo també en cas de pluges fortes.  
4. S'hauran d'evitar els abocaments dels materials procedents de l'obertura del camí cap al barranc.  
5. Les restes vegetals procedents del desbrossament s'hauran de triturar i es depositaran sobre els terraplens que es formen.  
6. Si per a la formació dels terraplens i ferm del camí, no són adequats o suficients els materials que s'extraguen dels desmunts que s'han d'efectuar, aquests hauran de procedir en tot cas d'explotacions legalitzades. Igualment els materials inerts que no es puguen aprofitar en la formació del camí es portaran a un abocador legalitzat.  
7. S'hauran de respectar els murets de pedra a un costat i a l'altre del camí ramader i cas d'afectar-los s'hauran de restaurar.  
8. S'haurà de sol·licitar l'ocupació del camí ramader assagador de les Fontetes tal com estableix la legislació aplicable (Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders), aplicant les correccions que es determinen per a garantir l'ús pecuari.  
9. s'haurà de remetre informe amb reportatge fotogràfic, per a comprovar la correcta execució d'allò que s'ha projectat, la realització de les mesures correctores, com també l'eficàcia d'aquestes.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació I Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 219/3462MSR  
Promotor: Valenciana de Residuos Controlados, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT  
Objecte projecte: Abocador de residus industrials i inerts  
Localització: A la partida el Pla, polígon 9, parcel·les 16, 17, 34, 64, 65 i 69 al terme municipal de Masalavés (València)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte, redactat per l'empresa SOLTEC, SL, és la construcció d'un abocador de residus industrials i inerts, és a dir un abocador de residus no perillosos. Entre el tipus de residus que s'admetrien destaquen per exemple: rebutjos o restes de producció d'indústria de l'automòbil, tallers mecànics, indústria tèxtil, etc., andròmines, mobles, efectes, restes de poda i jardineria, paper, cartó, fustes, electrodomèstics, tèxtils, plàstics, etc.  
L'emplaçament és un buit d'aproximadament 6 metres de profunditat a la vora de la Casa Gordón, envoltada de terrenys agrícoles, fonamentalment cítrics.  
El buit va ser producte d'una pedrera de préstecs, i es troba la zona altament degradada i amb punts d'abocament incontrolats.   
L'excavació existent s'ampliarà uns 10 metres de profunditat, i s'escarificarà, compactarà i reperfilarà els pendents per a l'evacuació de lixiviats. El volum de farciment serà de 138.768 m³.  
La formació receptora està constituïda per argiles i margues quaternàries netament impermeable.  
Es projecta un drenatge exterior de pluvials i protecció de talussos (mota de terra compactada en el perímetre superior del buit amb làmina de PEAD amb un canal de PEAD al peu de la mota en la berma d'estabilització), com també un drenatge interior de lixiviats cap a pou de bombament. Es realitzarà en l'esplanada superior bassa de lixiviats, tancada, que s'executarà en PEAD. Com a accessos a la zona s'utilitzarà la carretera comarcal VV-3026.  
Com a zona de serveis s'habilitarà una caseta existent pròxima, i s'instal·larà al costat d'aquesta la bàscula de pesada.  
L'abocador es tancarà perimetralment i disposarà de porta d'accés.  
El projecte inclou informe sobre la idoneïtat dels terrenys en què s'indica que en els sondejos es va detectar el nivell freàtic a una cota d'1,0 metres i una vegada finalitzats aquests, transcorreguda una setmana es va mesurar novament el nivell freàtic, estant en el S-1 l'aigua en la boca del sondeig i en el S-2 a 1,4 metres.  
En document complementari al projecte s'indica que el volum de farciment serà de 350.000 m³, es descriu el mètode d'explotació i s'indica el segellat d'aquest i la seua restauració, no obstant això es fa referència a annex d'explotació i segellament que no consta en la documentació presentada. Igualment s'hi indiquen mesures de control ambiental.  
Tramitació administrativa i contingut d'informes  
1. Antecedents: expedient de consulta 28/1999  
. Amb data entrada en aquesta Conselleria de 4 de maig de 1999 es va efectuar consulta per l'empresa SOLTEC, SL en relació amb la instal·lació del referit abocador en els mateixos terrenys i en les mateixes condicions que ara, pretenent ampliar el fons entre 5-10 metres. S'adjunta el mateix informe d'idoneïtat dels terrenys que el referit anteriorment.  
. Es van efectuar les següents consultes, que es van remetre el promotor, i s'hi indicava que a falta de la resposta del servei de residus no es considera acceptable l'emplaçament per a un altre tipus de residus que no siguen sòlids inerts:  
. Ajuntament de Masalavés: s'informa en relació amb què les previsions del MOPU per a ubicació de l'àrea de servei núm. 5 del tram Almansa.València en l'autovia de Llevant, el ramal d'enllaç afectaria la parcel·la de l'abocador.  
. Confederació Hidrogràfica del Xúquer: indica la necessitat aportar estudi hidrogeològic en relació amb l'afecció a les aigües continentals, preveient la situació final del segellament d'aquest abocador i durabilitat dels impermeabilitzants, entre altres consideracions.  
. Institut Tecnològic Geominer d'Espanya: l'abocador se situa segons la documentació aportada sobre materials amb una permeabilitat de 3 x 10 .5 cm/s (2,6 x 10 .2 m/dia) que els situa en el límit dels aqüífers pobres i els aquitards, segons la classificació de E. Custodio i R. Llamas (1983), amb una potència d'uns quatre metres. Per sota hi ha materials amb permeabilitat de 5,2 x 10 .6 m/dia, que poden considerar-se com a pràcticament impermeables, segons aquesta mateixa classificació, constituint l'impermeable basal del tram anterior. El nivell piezomètric en els sondejos de reconeixement, correspon al tram superior, que constitueix un aqüífer que pel reduït espessor d'aquest i baixa permeabilitat té un interés molt restringit. L'esmentat nivell es troba a menys d'un metre de profunditat des de la base del clot, la qual cosa origina tres zones permanentment inundades, que han de correspondre a xicotetes zones que l'intercepten. Tot i que s'incremente la profunditat de l'abocador per sota del nivell piezomètric i s'assente sobre els materials argilosos subjacents, el flux lateral seguirà inundant-lo i entraran en contacte les aigües subterrànies amb el farciment de l'abocador.  
Per tot això, no queda demostrada la innocuïtat a les aigües subterrànies, ja que aquesta ubicació proposada per a l'abocador afectarà nivells aqüífers superficials encara que estiguen considerats com d'interés restringit.  
Posteriorment es van rebre els informes següents:  
. Direcció Territorial de València de la Conselleria de Medi Ambient: s'indica que en estar dins de l'àmbit del PORN del Parc Natural de l'Albufera han de complir-se una sèrie de requisits. A més l'emplaçament es troba a 1 km del naixement del riu Verd, espai de gran valor ambiental, que inclou espècies endèmiques en perill d'extinció, per la qual cosa s'haurà de garantir la no-afecció a les característiques fisicoquímiques dels recursos hídrics de la zona.  
. Servei de Residus i Contaminació de la Conselleria de Medi Ambient: el buit on es pretén situar l'abocador, d'acord amb l'estudi geotècnic realitzat es troba sobre les graves quaternàries permeables que constitueixen el tram superior del sistema aqüífer Plana de València. A més, segons es desprén de l'estudi, sembla que la base del buit es troba per sota del nivell freàtic. Així, aquestes característiques desaconsellen totalment la ubicació de qualsevol tipus d'abocador en aquest emplaçament i més fins i tot d'un abocador de residus industrials.  
2. Tramitació de l'expedient 219/2193-ZXC:  
. Per part de la Secció de Gestió i Disciplina Urbanística de la COPUT es va remetre projecte i estudi d'impacte ambiental sol·licitant la declaració d'impacte ambiental dins del seu procediment de declaració d'interés comunitari.  
. La Direcció Territorial de Medi Ambient de València va remetre l'expedient d'activitats qualificades que consta de l'estudi d'impacte ambiental i document complementari a l'explotació.  
. Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
. Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
. Certificat d'informació pública (BOP núm. 51 d'1 de març de 2001) i s'indica que no s'han produït al·legacions.  
. Informe favorable de l'Alcaldia.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
L'emplaçament de l'abocador es troba en antic buit d'extracció de terres en un entorn agrícola sobre un relleu pla.   
D'acord amb l'informe de l'ITGE: l'abocador se situaria en l'aqüífer mioquaternari 51.01 del sistema aqüífer 51 Plana de València, sobre materials detrítics d'edat miocé superior consistents en margues llimoses amb nivells d'arenes, graves i conglomerats polimíctics. En les parets de l'antiga pedrera es reconeix una sèrie terciària constituïda per argiles arenoses blanques i groguenques amb cudols dispersos amb freqüents intercalacions de nivells de graves i conglomerats polimíctics de fins a 1,5 metres de potència. Cap al sostre de la sèrie hi ha un tram constituït predominantment per graves calcàries. Per damunt i cap a l'oest apareix un recobriment d'1 metre d'argiles roges amb cudols de calcària dispersos i base erosiva, atribuïbles a depòsits quaternaris de glacis d'acumulació.   
Hi ha tres zones permanentment negades per l'aigua, la qual cosa es deu a l'escassa profunditat a què es troba el nivell piezomètric.  
L'abocador se situa sobre materials amb una permeabilitat que els situa en el límit dels aqüífers pobres i els aquitards, per sota hi ha materials pràcticament impermeables.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
L'estudi d'impacte ambiental destaca com a impactes més rellevants: dels impactes negatius destaca la contaminació d'aigües subterrànies en la matriu d'avaluació de l'impacte ambiental, no obstant això, en l'estudi no es descriu aquest tipus d'impacte.   
Es valora positivament la recuperació paisatgística de l'àrea després del seu segellat i plantació de cítrics, s'elimina d'aquesta manera un buit en què es produeixen abocaments incontrolats.  
D'acord amb l'informe de l'ITGE, encara que s'incremente la profunditat de l'abocador per davall del nivell piezomètric i s'assente sobre els materials argilosos subjacents, el flux lateral seguirà inundant-lo i entraran en contacte les aigües subterrànies amb el farciment de l'abocador. Les característiques de la zona d'acord amb l'informe del servei de residus desaconsellen la ubicació de qualsevol tipus d'abocador en aquest emplaçament i més fins i tot d'un abocador de residus industrials.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores que s'han de destacar en l'estudi es troben:  
. Drenatge perimetral per a evitar l'entrada d'aigua superficial en la zona d'abocament.  
. Creació de canalització en làmina lliure en la berma d'estabilització de talussos per a evitar l'entrada accidental d'aigües de vessament i la possible soscavació de l'ancoratge de la làmina de PEAD de protecció de talussos.  
. Recollida periòdica de lixiviats i enviament per al tractament d'aquests a EDAR.  
Les característiques del projecte: tipus de residus, i l'emplaçament, la base del buit es troba per sota del nivell freàtic, fan que ambientalment no siga acceptable el projecte d'abocador de residus no perillosos presentat. No obstant això, és convenient la restauració del buit, que hauria de plantejar-se amb un tipus de materials i disseny que garantisquen la impossibilitat de contaminació de les aigües subterrànies.   
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I apartat 6 a del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:  
Primer  
Estimar no acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte d'abocador de residus industrials i inerts, abocador de residus no perillosos, en la partida el Pla, polígon 9, parcel·les 16, 17, 34, 64, 65 i 69 al terme municipal de Masalavés (València), el promotor del qual és l'empresa Valenciana de Residuos Controlados, SL.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 223/5114-ZYB  
Títol: Homologació modificativa i Pla parcial del sector Asomada Norte  
Promotor: Agrícola del Segura, SA  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Comissió Territorial d'Urbanisme  
Localització: En un apèndix de sòl confrontant amb els termes municipals d'Algorfa, Almoradí, San Miguel de Salinas, Jacarilla i Benejúzar, al sud-est del nucli urbà d'Orihuela. El sector proposat forma part d'una actuació urbanística a major escala que agrupa els sectors H-2, PAU-18, PAU-19, Asomada Norte i Asomada Sur, i discorre al sud d'aquests el transvasament Tajo . Segura i la carretera CV-945.  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Es tracta d'una homologació modificativa i pla parcial que comporta la reclassificació de sòl no urbanitzable en el vigent instrument de planejament municipal, a sòl urbanitzable d'ús residencial i camp de golf.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El projecte ha tingut en el transcurs de la tramitació diverses modificacions   
1. En un principi, en document amb aprovació provisional de l'Ajuntament de data 29 de gener de 2002, es va projectar la reclassificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable d'ús residencial, incloent-los en un nou sector (sector Asomada Norte) de 1.225.089 m², dels quals 490.006 m² estaran destinats a la instal·lació d'un camp de golf, i la resta a usos residencials, terciaris i dotacionals.  
2. Davant de l'informe d'aquesta Direcció General de data 22 de juny de 2004, on s'informava que part de l'ordenació proposada en l'expedient d'homologació esmentat resultava incompatible amb l'ordenament actual dels termes municipals confrontants d'Algorfa i Benejúzar, en els que part dels terrenys confrontants posseeixen la qualificació urbanística de no urbanitzable de protecció, per la qual cosa es requeria de l'Ajuntament que adaptara l'ordenació proposada en l'homologació i la fera compatible amb la que resulta dels plans generals dels termes municipals abans referits, en els termes que estableix l'article 17.6 de la LRAU, amb l'objectiu de dotar el projecte de la necessària coherència en la protecció dels valors naturals que integren la unitat ambiental en el seu conjunt, independentment de la delimitació administrativa existent.  
A més de formulaven altres requeriments de justificació de dotacions que consten en l'expedient.  
A partir d'aquest informe es va modificar el projecte, amb aprovació provisional de 28 de setembre de 2004, i va quedar la reclassificació a sòl urbanitzable de la part sud amb una superfície de 906.640 m², dels quals 311.347m² es reserven per a possible implantació de camp de golf. Es va deixar com a sòl no urbanitzable comú permetent l'ús esportiu-recreatiu (i part d'aquest com a sòl urbanitzable) en la porció de terrenys de 373.943 m² situats al nord del sector, que van ser objecte de l'informe anterior perquè es reclassificaren com a sòl no urbanitzable protegit. A més es preveia la cessió gratuïta d'aquests a l'Ajuntament com a mesura compensatòria complementària.   
3. En apreciar que en l'esmentada modificació es manté la no-coherència pel que fa a la protecció dels valors naturals que integren l'esmentada unitat ambiental, es comunica a l'Ajuntament de nou en data 23 de desembre de 2004 que modifique l'ordenació d'aquest sector, adjuntant un pla en què es grafiava el sector de sòl que havia de classificar-se com a sòl no urbanitzable protegit, classificació coherent amb els termes municipals confrontants.  
4. En data 24 de gener de 2005 l'Ajuntament remet l'expedient d'homologació i pla parcial en text refós en el que es compleix a allò que s'ha indicat en el paràgraf anterior. Vist que la documentació remesa no estava diligenciada ni disposava d'aprovació provisional de l'Ajuntament, en data 3 de febrer de 2005 se sol·licita a l'Ajuntament l'aprovació provisional.  
5. En data 16 de maig de 2005 l'Ajuntament d'Orihuela remet un exemplar del Text refós d'homologació i pla parcial del sector Asomadada Norte, com també certificat de l'acord plenari d'aprovació provisional de 28 d'abril de 2005.  
El projecte remés resulta ser una modificació de l'inicialment previst, a requeriment de la Comissió Territorial d'Urbanisme, que es transcriu en l'apartat de tramitació administrativa.  
. El projecte definitiu queda com una homologació modificativa que comporta la reclassificació de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable d'ús residencial de 906.640 m², dels quals 311.347 m² es reserven per a la possible implantació d'un camp de golf. Excloent del sector inicialment previst per a l'actuació, la porció de terrenys de 373.943 m² situats al nord del sector, que queden amb la mateixa qualificació que tenien de sòl no urbanitzable comú.  
. Gran part de la superfície proposada afecta terrenys de cultiu, majoritàriament cítrics.  
. En la fitxa de planejament es preveu la construcció de 3.149 habitatges, i s'estima una població de 9.951 habitants (3,16 hab/hab).  
. Per al proveïment d'aigua potable, s'indica que connectarà amb la xarxa d'aigua potable projectada, que proveirà els sectors H-2, PAU-18 i part de PAU-19, Asomada Norte, Asomada Sur i PAU-19 des del punt de presa de la conducció de la Mancomunitat de Canals del Taibilla.  
. Per a la depuració d'aigües residuals s'indica en les condicions de connexió i integració de la fitxa de gestió que es realitzarà mitjançant depuradora autònoma per a tots els sectors (Asomada Norte, Asomada Sur i PAU-19, PAU-18 i part de PAU-19 i H-2), situada en terrenys propietat de la mercantil urbanitzadora Agrícola del Segura, SA, que seran cedits a l'Ajuntament d'Orihuela.  
Alternatives  
No s'han presentat alternatives de localització.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
En data 23 de maig de 2002 l'Ajuntament d'Orihuela va remetre projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a l'homologació i pla parcial del sector Asomada Norte, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari La Verdad, de data 3 d'octubre de 2001, i en el DOGV núm. 4110, de 19 d'octubre de 2001.  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari general de l'Ajuntament d'Orihuela, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.  
1. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 2 de setembre de 2002 es va sol·licitar ampliació de la documentació inicialment remesa a l'Ajuntament d'Orihuela, per entendre que a partir d'aquesta no es podien obtenir elements de judici suficient per a emetre una declaració d'impacte ambiental.  
En data 21 de novembre de 2002 es va remetre una primera documentació complementària que esmenava els errors o deficiències detectades en el conjunt dels desenvolupaments urbanístics de Las Asomadas i PAU-19.  
En data 12 de juny de 2003 es va remetre una segona documentació complementària relacionada amb una millora en la descripció de la vegetació existent en l'àrea d'estudi, d'una descripció dels sistemes de depuració d'aigua residual prevists i amb el projecte bàsic d'un camp de golf de 18 forats.  
En data 30 d'abril de 2004 es remet per part d'Agrícola del Segura, documentació complementària d'esmena d'inconvenients formulats per la Conselleria relatius a l'acreditació de la capacitat de proveïment d'aigua potable reiterant l'informe de la Mancomunitat de Canals del Taibilla fent especial referència als punts 7é i 8é d'aquest informe: aclariment sobre la classificació actual del sòl com a sòl no urbanitzable agrícola amb categoria 13 d'explotació; respecte a l'informe preceptiu de la Conselleria de Cultura i Educació indica que la Direcció General de Patrimoni va emetre un informe amb data 10 d'abril de 2002 favorable a l'actuació en relació amb la possible existència de béns patrimonials i jaciments arqueològics (no obstant això, no aporta l'esmentat informe).  
El 22 de juny de 2004 se sol·licita ampliació a l'Ajuntament d'Orihuela i se li informa que part de l'ordenació proposada és incompatible amb l'ordenament actual dels municipis confrontants (sòl no urbanitzable de protecció), concretament Algorfa i Benejúzar, per la qual cosa es requereix que s'adapte l'ordenació proposada a l'ordenació dels confrontants. Així mateix se li requereix l'acreditació de la concessió de les aigües destinades per al reg del camp de golf.  
El 27 de juliol de 2004 es remet proposta d'alternativa classificant com a sòl no urbanitzable comú els terrenys anteriorment citats i només en part, per la qual cosa no s'ajusta a allò que s'ha sol·licitat en el punt anterior.  
El 18 d'agost i 23 de desembre de 2004 se sol·licita novament a l'Ajuntament ampliació de documentació i esmena de deficiències.  
El 24 de gener de 2005 l'Ajuntament remet l'expedient d'homologació i pla parcial en text refós d'Asomada Norte, en què s'exclou del sector la porció de terrenys de 373.943 m² situats al nord del sector, que ara es qualifiquen com a sòl no urbanitzable protegit, confrontants als corresponents dels termes municipals de Benejúzar i Algorfa, a més es preveu la cessió gratuïta d'aquests a l'Ajuntament d'Orihuela. Així mateix es modifica el traçat del camí ramader (sendera) amb una superfície de 11.136 m² no computable en el sector.  
El 5 de febrer de 2005 se sol·licita a l'Ajuntament el certificat d'aprovació provisional de l'esmentada documentació remesa.  
En data 16 de maig de 2005 l'Ajuntament d'Orihuela remet un exemplar del text refós d'Homologació i Pla parcial del sector Asomada Norte, com també certificat d'acord plenari d'aprovació provisional de 28 d'abril de 2005, i s'ajusta al requeriment de la Comissió Territorial d'Urbanisme, platejant únicament la reclassificació a sòl no urbanitzable del sector objecte de l'homologació anteriorment exposat en l'apartat de descripció del projecte.  
En data 26 de maig de 2005 la Comissió Territorial d'Urbanisme remet informe en què motiva el requeriment de modificació del projecte, basant-se en les raons següents:  
1r. El Pla parcial modificatiu de l'ordenació estructural presentat no és un instrument apte per a realitzar aquesta requalificació. És a dir, de conformitat amb la legislació vigent, els particulars, a través d'un pla parcial de millora, poden reclassificar un sòl no urbanitzable comú en urbanitzable, però no poden operar en sentit contrari o canviar el règim de qualificació del referit sòl establint una major protecció d'aquest. L'instrument apte amb aquest fi és la modificació o revisió del pla general que, si és el cas, hauria de realitzar l'Ajuntament d'Orihuela.  
2n. Al marge de l'anterior, cal destacar que l'àmbit d'ordenació sobre el qual opera el pla parcial és el sector, i no operen les seues competències d'ordenació fora d'aquest, raó per la qual, és contrari a dret el que amb el pla parcial presentat es pretenga reordenar una porció de terreny que, després de les modificacions operades en la tramitació, ha quedat exclosa fora d'aquest.  
Afeccions legals  
El sector afecta el camí ramader assagador de la Fuente Amarga, amb amplària legal de 15 metres.  
La documentació remesa incorpora la desviació del camí ramader, per la qual cosa haurà de disposar la corresponent autorització, estant en tot cas al que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
La documentació presentada no incorpora el preceptiu informe de la Conselleria de Cultura i Educació en relació amb la possible existència de béns patrimonials i jaciments arqueològics.  
Confrontant amb el sector proposat en el seu marge nord-occidental es troba la forest Consorciada AL3013.  
Consideracions ambientals  
1. L'àrea afectada pel sector que es reclassifica presenta caràcter agrícola, actualment en explotació.  
En la zona ara exclosa del sector situada al nord d'aquest que forma part del relleu muntanyós de La Escotera amb vocació forestal, encara que en la seua major part va patir una rompuda per a posada en cultiu que es va abandonar, estant actualment recuperant-se la vegetació forestal en la mateixa. En els terrenys confrontants a aquesta segona zona dels municipis d'Algorfa i Benejúzar en els seus planejaments respectius s'han inclòs aquestes àrees en categories d'especial protecció, especialment després del seu sotmetiment als procediments d'avaluació d'impacte ambiental.  
És en aquesta àrea on es va proposar la classificació del com a sòl no urbanitzable protegit en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental. No obstant això, en informe emés per la Comissió Territorial d'Urbanisme, s'exclou del sector, no procedint la seua requalificació en aquest expedient, sense perjudici del que s'exposa en el condicionant primer d'aquesta resolució.  
2. La zona objecte del projecte presenta un risc sísmic mitjà per la qual cosa ha de tenir-se en compte a l'hora d'executar el desenvolupament urbanístic i les instal·lacions de depòsits d'aigua.  
3. Respecte a la capacitat d'ús agrari del voltant s'estableix novament un caràcter diferenciador entre les àrees naturals, incloent les rompudes, i les àrees transformades al cultiu. Les primeres presenten una capacitat extremadament baixa, on els fenòmens d'erosió poden contribuir a la desaparició del ja escàs sòl, apareixent de vegades afloraments rocosos. Les segones són, amb caràcter general, àrees aptes per als usos agraris amb xicotetes deficiències quant a les característiques fisicoquímiques del sòl, fàcilment salvables amb senzilles tècniques agràries.  
4. Com a conseqüència de l'ampliació de documentació sol·licitada durant la tramitació del projecte s'ha remés informe de la Mancomunitat dels Canals del Taibilla.  
Aquest informe, conseqüència de la petició formal de l'Ajuntament al mencionat organisme per als projectes urbanístics dels sectors Asomada Norte, Asomada Sur i PAU-19 fa referència als desenvolupaments urbanístics dels sectors Lomas de Cabo Roig, Asomada Norte i Asomada Sur.  
Vist el contingut d'aquest informe, en els punts 7é i 8é es condiciona la possibilitat d'atendre a la demanda prevista a l'execució de les instal·lacions previstes en el programa d'inversions del Pla Hidrològic Nacional.  
5. La depuració d'aigües residuals es pretén resoldre mitjançant la construcció d'una estació depuradora de gran capacitat que es localitzarà previsiblement en les proximitats del sector, sense aparéixer grafiada la ubicació d'aquesta, i que donarà servei no sols a aquest sinó també als sòls urbanitzables confrontants. Com siga que l'efluent depurat es preveu reutilitzar per al reg d'un camp de golf de 18 forats inclòs en el sector, s'ha proposat la construcció d'una línia de pretractament, un reactor biològic, un decantador secundari i un sistema de tractament terciari, amb espesseïdor i deshidratador de fangs.  
En tot cas, la documentació aportada en aquest sentit no resulta suficient per a poder entrar en l'avaluació d'impacte ambiental d'aquesta. Per tant serà objecte d'avaluació ambiental, si es troba inclosa en els supòsits establits, quan tant el projecte com la ubicació es troben perfectament definits.  
6. La ubicació del camp de golf se situa en zona agrícola, si bé es considera adequada l'esmentada ubicació en general per a la construcció del camp de golf, no obstant això, la informació aportada no resulta prou per a obtenir elements de judici adequats sobre el possible impacte ambiental que es derivaria del mencionat ús. No s'acredita la disponibilitat d'aigua residual per al reg d'aquest amb les autoritzacions preceptives.  
7. No s'ha indicat el sistema de gestió dels residus sòlids inerts ni de les restes de poda o biomassa que es generarà amb motiu de la substitució dels cultius de cítrics.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre l'homologació modificativa i Pla parcial del sector Asomada Norte del municipi d'Orihuela (Alacant) en el seu text refós, promogut per Agrícola del Segura, SA, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte  
1. La zona confrontant al nord del sector que ara es projecta, externa a ell, s'ha considerat al llarg del procés d'avaluació que la seua vocació és la de ser sòl no urbanitzable protegit adequant-se a la classificació dels municipis confrontants de Benejúzar i Algorfa. Per la qual cosa l'Ajuntament d'Orihuela haurà d'efectuar la requalificació d'aquest dotant-lo d'un règim de protecció d'acord amb els valors naturals de la unitat ambiental en què se situa, amb la limitació d'usos que corresponga. En tot cas, en tant no s'efectue el canvi de qualificació, es fa constar que qualsevol actuació que es projecte en aquests, haurà de ser d'acord amb una qualificació de protecció, conseqüent amb l'avaluació ambiental que ha efectuat aquesta Direcció General.  
2. El camp de golf s'avalua únicament a efectes de canvi d'ús del territori. En tot cas la seua execució i funcionament quedarà condicionada a la disponibilitat d'aigua residual depurada per al reg d'aquest, amb les preceptives concessions i autoritzacions d'organisme de conca per a ús esportiu. Sense perjudici que per la legislació sectorial corresponga la tramitació d'avaluació d'impacte ambiental.  
3. Haurà de reservar-se una parcel·la d'ús dotacional en l'àmbit dels sòls urbanitzables on ss situe l'estació depuradora d'aigües residuals de nova construcció que suposadament donarà servei al sector. Aquesta EDAR haurà d'executar-se amb caràcter previ o, com a màxim, alhora que la resta dels sectors que conformen el seu àmbit de depuració. La citada EDAR si és el cas haurà d'efectuar la corresponent tramitació d'avaluació d'impacte ambiental si per les seues característiques ho requereix.  
4. Quant a l'afecció del camí ramader denominat assagador de la Fuente Amarga, amb amplària legal de 15 metres. Es prendran en consideració les següents observacions, resultant necessari evacuar els tràmits establits per la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, respecte de la modificació de traçat d'aquests.  
- Haurà de quedar assegurat el manteniment de la integritat territorial del camí ramader i la seua continuïtat.  
- Haurà de quedar senyalitzada convenientment de manera que quede clara la seua condició de camí ramader. Així mateix hauria d'assegurar-se la continuïtat preferent del trànsit ramader i la resta d'usos compatibles i complementaris amb aquell en els termes expressats en els articles 16 i 17 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
- La titularitat dels terrenys del camí ramader continuarà corresponent a la Generalitat Valenciana.  
5. S'adoptaran les mesures constructives adequades per a prevenir el risc sísmic existent.  
6. Respecte a la gestió dels residus sòlids, l'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la gestió d'aquests complint el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
7. Haurà de presentar-se el preceptiu informe de la Direcció general de Patrimoni Artístic en relació amb la possible existència de jaciments arqueològics en la zona de projecte.  
En tot cas, si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
8. Durant la fase d'execució de les obres s'extremaran les mesures de prevenció i contenció de la contaminació atmosfèrica, especialment la relacionada amb la producció de pols i partícules en suspensió, tractant d'evitar tota afecció al canal del transvasament Tajo . Segura. Amb aquest fi, s'efectuaran regs periòdics i se n'augmentarà la freqüència en èpoques caloroses, i evitar que discórreguen els camions en paral·lel a la traça d'aquest transvasament. Els vehicles de transport de material pulverulent hauran d'anar coberts completament amb lones o altres materials capaços de contenir la producció de pols. S'efectuaran, periòdicament, labors de neteja de vials, especialment els més pròxims a la conducció d'aigua. Finalment, es vigilarà de manera especial els passos de vehicles amb càrrega contaminant amb l'objectiu d'evitar abocaments accidentals al corrent d'aigua.  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de maig de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 286/8454-JNT  
Títol: Homologació i pla de reforma interior de la UA-7  
Promotor: Ajuntament d'Agost  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV  
Localització: Al sud del nucli urbà. Al costat de les unitats d'execució 8 i 9   
Objecte del projecte avaluat i descripció de les característiques més rellevants d'aquest  
1. El projecte presentat té com a objecte la definició i millora de l'ordenació detallada de la unitat d'actuació núm. 7 de les normes subsidiàries d'Agost, com també la concreció i complementació del viari principal, per a permetre la connexió viària entre les carreteres d'accés a Agost des de San Vicent i des de Novelda.  
2. Per a aconseguir-ho, cal reclassificar una xicoteta part de sòl no urbanitzable comú agrícola al sud-oest de la unitat d'actuació, redelimitant l'àmbit d'aquesta, a fi d'obtenir el sòl necessari per a executar una gran rotonda d'enllaç entre la carretera CV-820, en direcció a Novelda, i el viari principal de l'actuació.  
3. L'ordenació interior de la unitat d'execució es resol amb un gran bulevard de direcció est-oest que enllaça amb les carreteres d'accés al poble mitjançant sengles rotondes. La zona central del bulevard es constitueix en una gran zona verda que estructura l'ordenació. Les illes d'ús residencial se situen al nord i sud del bulevard, i completen la trama urbana existent i en colimitació amb les UE-8 i UE-9, respectivament.  
4. Aquesta ordenació permet solucionar el problema que comporta la circulació del trànsit pesant, principalment de la indústria ceràmica, a través del nucli urbà d'Agost.   
5. La superfície de la unitat d'execució núm. 7 és de 36.412 m².  
La superfície de la xarxa primària adscrita és de 4.655 m².  
La superfície de sòl no urbanitzable que es reclassifica és de 3.032 m².  
6. L'estudi d'impacte ambiental no ha realitzat alternatives de projecte. S'afirma que amb la reclassificació de sòl proposada es pretén evitar l'existència d'illes urbanístiques al voltant de l'actuació, com també facilitar la gestió administrativa i urbanística de l'actuació.  
En tot cas, es tracta d'un xicotet reajustament del límit de sòl urbà classificat pel planejament vigent, que no implica l'ocupació de sòl no urbanitzable amb valors ambientals que impedisquen la transformació urbana d'aquest.  
Tramitació administrativa  
Admissió a tràmit  
En data 3 de juny de 2004 l'Ajuntament d'Agost va remetre una còpia del pla de reforma interior, amb annex d'homologació, i una còpia de l'estudi d'impacte ambiental relatius a la unitat d'execució núm. 7 del sòl urbà d'Agost, a l'efecte que s'emeta la declaració d'impacte ambiental.  
En data 8 de novembre de 2004 es va sol·licitar a l'Ajuntament d'Agost una còpia del certificat d'aprovació provisional del pla, com també del resultat de la informació pública realitzada, incloent una còpia de les al·legacions presentades, a l'efecte de completar la documentació mínima necessària per a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 18 de novembre de 2004 l'Ajuntament d'Agost va remetre la documentació requerida, i es va incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Información de data 31 de desembre de 2003 i en el DOGV núm. 4671, de 16 de gener de 2004.  
Durant el període d'informació pública es van presentar dues al·legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretaria de l'Ajuntament d'Agost, en els quals s'inclou l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.  
Resum de les al·legacions  
Les al·legacions presentades no són de caràcter ambiental  
Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 15 de febrer de 2005 es va requerir a l'Ajuntament d'Agost una ampliació de la documentació presentada inicialment. Aquesta es va redactar en els termes següents:  
- Anàlisi d'alternatives.  
- Descripció del medi socioeconòmic.  
- Redacció del document de síntesi.  
- Possible afecció del pla als béns immobles d'interés cultural d'Agost, especialment al jaciment arqueològic vil·la romana de l'Esperança. Se sol·licita informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en compliment del que disposa l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- S'ha de completar en apartat d'identificació i valoració d'impactes amb la inclusió de les actuacions prèvies a l'execució de les obres d'urbanització. També s'han d'analitzar els impactes ambientals sobre la hidrologia superficial, la hidrologia subterrània, el patrimoni cultural i el medi socioeconòmic.  
- S'ha d'aportar documentació acreditativa que justifique que la Diputació Provincial d'Alacant ha executat les obres esmentades en l'estudi d'impacte ambiental per a eliminar el risc d'inundació existent en la zona. S'ha d'analitzar la incidència de la urbanització de la unitat d'execució en la hidrologia superficial de la zona.  
- S'han d'analitzar les repercussions ambientals que produirà la demolició de les instal·lacions industrials i la substitució de la carretera confrontant afectada per les obres d'urbanització. Així mateix, s'han de descriure els mecanismes de gestió dels diversos tipus de residus generats en les diverses fases del projecte.  
- S'ha d'estudiar l'opció de dissenyar una xarxa de sanejament separativa.  
- S'ha de remetre una còpia dels plànols I-2 i H-5 del pla de reforma interior amb annex d'homologació.  
En data 21 de març de 2005, l'Ajuntament d'Agost va remetre nova documentació, a fi d'esmenar les deficiències recollides en l'ofici de data 15 de febrer de 2005. Aquesta consisteix en memòria de l'estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i documentació relativa a les obres realitzades per la Diputació Provincial d'Alacant per a eliminar el risc d'inundació.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental no incorpora informes sectorials  
Afeccions legals  
1. Els terrenys afectats per la reclassificació de sòl no estan subjectes a algun règim de protecció determinat per legislacions sectorials de caràcter ambiental.  
2. El pla no afecta els camins ramaders que discorren pel terme municipal d'Agost.  
3. No s'afecta de manera directa rius o barrancs.  
4. El pla no afecta de manera directa cap dels jaciments arqueològics catalogats per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. No obstant això, hi ha un jaciment arqueològic al sud de la zona on es planteja la reclassificació de sòl, que pot veure's afectat de manera indirecta per les obres realitzades en la zona d'actuació.  
Es tracta d'un jaciment d'adscripció romana, segona meitat del segle I d C-finals del segle IV, l'estat de conservació del qual és roí i els principals perills que amenacen la seua conservació és la proximitat d'aquest al nucli urbà, a la carretera i a la fàbrica existent.  
L'estudi d'impacte ambiental no té l'informe que ha d'emetre la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre l'afecció del pla al patrimoni cultural d'Agost, per raó del que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. La major part dels 3.032 m² de sòl no urbanitzable que es reclassifiquen estan ocupats per una activitat industrial dedicada al sector ceràmic, que en l'actualitat ha reconvertit la seua activitat. Aquesta instal·lació es troba fora d'ordenació.  
Es tracta, doncs, de terrenys transformats on l'ús agrícola ha sigut parcialment substituït per unes instal·lacions industrials i per una carretera.  
2. Una xicoteta part dels terrenys afectats per la reclassificació de sòl i per la construcció de la rotonda estan dedicats a l'ús agrícola, en concret al cultiu de l'olivera. Els terrenys agrícoles s'estenen cap a la zona est de la unitat d'execució, i ocupen un sòl classificat per les normes subsidiàries vigents com a sòl urbà.  
En relació amb la vegetació existent en l'àrea d'actuació, la fauna que pot habitar en els camps agrícoles és la característica d'aquest tipus d'ecosistemes. Són espècies molt acostumades a la presència humana, pròpies d'ambients periurbans i d'àmplia representativitat. L'estudi d'impacte ambiental incorpora un elenc amb les distintes espècies animals que podem trobar en els diversos ambients presents al terme municipal.  
3. L'àmbit d'actuació del pla pertany al sistema morfodinàmic al·luvial-col·luvial. Pel que fa a la litologia de la zona, els materials que apareixen en aquesta són cantells, graves i arenes.  
En relació amb aquests, el risc existent a la contaminació de les aigües subterrànies és baix. No obstant això, han d'adoptar-se mesures preventives per a evitar la contaminació de l'aqüífer com a conseqüència de les obres d'urbanització, mesures que han de fer-se extensives a la totalitat de la unitat d'execució.  
La zona en general presenta un suau desnivell descendent en sentit nord-sud, remarcat per les terrasses dels cultius existents.  
1. Es realitza una caracterització climàtica del municipi d'Agost segons dades obtingudes de l'observatori meteorològic de Ciutat Jardí a Alacant.  
Pel que fa al règim de vents en la zona, predominen els de component sud i est la major part de l'any. Davant de la proximitat de la zona objecte de reclassificació, i per extensió de tota la unitat d'execució, al sòl urbà consolidat, ha d'adoptar-se mesures preventives per a evitar l'afecció a la població per efectes derivats de l'acció del vent.  
Inicialment, l'estudi d'impacte ambiental no ha analitzat la possible existència de riscs ambientals en la zona objecte d'estudi. A aquest respecte, la cartografia temàtica publicada per l'antiga Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport indica que gran part de la zona estudiada, especialment la que és objecte de modificació en la figura de planejament, està afectada per risc d'inundació de grau 3 (freqüència menor de 25 anys, calat<0.8 m), encara que, d'altra banda, el PATRICOVA no reconeix l'existència de risc d'inundació en la zona. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la zona objecte d'estudi ha estat tradicionalment afectada per inundacions, produïdes per les aigües pluvials provinents de la conca occidental de les llomes de la Beata. També s'afirma que la Diputació Provincial d'Alacant va executar unes obres en la conca afectada a fi d'evitar les inundacions en el nucli urbà.  
Posteriorment, s'aporta nova documentació que conté uns plànols referits al col·lector de pluvials executat per la Diputació Provincial d'Alacant, i es reafirma que, segons recull el PATRICOVA, la zona objecte del pla no té risc d'inundació.  
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que el paisatge de la zona és el típic d'una zona agrícola de secà on trobem, a més, les instal·lacions d'una antiga indústria ceràmica que en l'actualitat ha reconvertit les seues instal·lacions per a dedicar-les a l'emmagatzematge.  
És necessari afegir que la zona objecte de reclassificació i la rotonda d'accés es troben emplaçades en una zona de vora urbana, entre el sòl urbà consolidat i el sòl urbà pendent de desenvolupament. El seu emplaçament constitueix la façana urbana de l'accés a la població des de la carretera CV-820.  
3. El proveïment d'aigua potable a la unitat d'execució es realitzarà des de la xarxa municipal existent en el sòl urbà consolidat confrontant. L'increment de sòl previst en la modificació de planejament no comporta un increment poblacional de la unitat d'execució respecte de les previsions del planejament vigent.  
El sòl urbà confrontant a la unitat d'execució núm. 7 posseeix xarxa de clavegueram d'aigües residuals, que desaigua en l'estació depuradora municipal, que disposa d'un cabal de projecte de 1.161 m³/dia i un cabal de funcionament l'any 2003 de 416 m³/dia.  
El municipi disposa de sistemes de recollida i evacuació de les aigües pluvials per al posterior abocament al barranc del Toll. Un d'aquests col·lectors d'aigües pluvials travessa la unitat d'actuació núm. 7 de nord a sud.  
El projecte preveu la recollida i l'evacuació de les aigües residuals i pluvials mitjançant una xarxa de clavegueram unitària, per al seu posterior abocament a la xarxa general de clavegueram i el seu tractament en l'estació depuradora municipal.  
Quant a la gestió dels residus generats després de la demolició de les instal·lacions industrials i la substitució de la carretera afectada per la urbanització, es proposa la separació dels residus, el seu emmagatzemament temporal i el lliurament final a gestors autoritzats, o l'abocament d'aquests a un abocador autoritzat.  
4. Es realitza una descripció del medi socioeconòmic basada en una relació de taules estadístiques de població i sectors econòmics del municipi, comparant les dades municipals amb els de la província d'Alacant i la Comunitat Autònoma.  
5. L'ampliació de la unitat d'execució definida en les normes subsidiàries vigents i la construcció de la rotonda d'accés a aquesta afecten parcialment les instal·lacions d'una antiga indústria dedicada a la ceràmica, avui convertides en magatzem. L'execució de les obres previstes comportarà la demolició parcial o total de la instal·lació industrial, i al seu torn es generarà un important volum de residus de diversa naturalesa, que hauran de ser gestionats de manera adequada. El mateix succeirà amb l'eliminació de la carretera que discorre a l'est de la indústria, i que serà substituïda pel vial núm. 7 de la unitat d'execució.  
6. L'estudi d'impacte ambiental incorpora una sèrie de mesures correctores relacionades amb les obres d'urbanització l'objectiu de les quals és minimitzar els impactes ambientals generats per l'actuació. Es redacta un programa de vigilància ambiental encaminat a verificar el compliment de les mesures correctores proposades que, si bé preveu la futura realització de controls sobre diverses variables ambientals afectades, no indica el tipus i lloc del control que s'ha realitzar ni la periodicitat d'aquests.  
7. L'estudi d'impacte ambiental afirma que si s'apliquen les mesures correctores previstes per a minimitzar els impactes negatius que es produiran, l'actuació serà admissible des del punt de vista ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8. G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el pla de reforma interior, amb annex d'homologació, de la unitat d'execució núm. 7 del sòl urbà d'Agost (Alacant), promogut per l'Ajuntament d'Agost sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
- En relació amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, s'haurà de sotmetre l'estudi d'impacte ambiental a informe per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. Aquest informe haurà de concloure sobre la possible afecció del pla a la vil·la romana de l'Esperança indicant, si és el cas, les actuacions administratives que s'han de seguir i les mesures protectores i correctores que s'han d'adoptar pel pla.   
Amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del pla, s'haurà de presentar l'esmentat informe, emés en sentit favorable, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
- Tots els residus generats en les diverses fases de l'actuació .demolició, construcció i funcionament. hauran de ser separats en funció de la naturalesa d'aquests (RCD, RSU, RSAU i RP) i lliurats a gestors autoritzats. Aquesta mesura s'aplicarà per a tota la unitat d'execució.  
- Pel que fa a la possible inundabilitat de la zona i a les obres executades per la Diputació Provincial d'Alacant per a eliminar-la, caldrà ajustar-se als criteris que puga establir la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant en l'exercici de les seues funcions i competències.  
- S'haurà de completar el programa de vigilància ambiental, indicant els controls que s'han de realitzar, el lloc i la periodicitat d'aquests.  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
3. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de maig de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 243/04-AIA  
Promotor: Sr Victoriano Puchades López  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte projecte: Piscifactoria d'espècies marines adaptables a l'aigua dolça (llisa i anguila)  
Localització: Partida els Ciscarets, parcel·les núm. 21, 22 i 33 del polígon cadastral 16, en el municipi de Corbera (València)   
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
La piscifactoria se situa al nord del nucli urbà de Corbera, entre l'autopista A-7 i la ctra. VV 1105 d'Alzira-Corbera-Sueca, en una parcel·la de 10.428 m² en terrenys d'ús agrícola (cítrics) qualificats com a sòl no urbanitzable comú, i amb una xicoteta zona de la parcel·la com a sòl no urbanitzable de servituds viàries per la proximitat d'aquesta a l'autopista.  
El projecte té com a objectiu el cultiu intensiu en aigua dolça d'anguila (Anguilla anguila) i llisa (Mugil spp), així com la instal·lació d'una granja-taller.  
La producció que s'ha d'aconseguir és de 245 t/any d'exemplars adults aptes per a la seua venda (152 t d'anguila i 93 t de llises), mitjançant l'engreixament amb pinsos composts d'angules i alevins de llises procedents del seu medi natural (circuit obert), capturades anualment al llarg dels mesos de novembre a març. La duració del cicle productiu és d'uns 16 mesos per a l'anguila i de 20 mesos per a les llises.  
Per al cultiu d'anguila i llisa es projecta la construcció de:  
. Una nau d'alevinatge (130m x 89 m) amb estanys circulars per al desenvolupament dels sis primers mesos del cicle, sala de control, sala de tractaments patològics, sala de pesada i depòsit diari del pinso, magatzem (carros, raspalls,..).  
. Nau de preengreixament (50 m x 20 m) amb estanys de continuació a l'alevinatge, laboratori.  
. La instal·lació de 30 estanys exteriors per a l'engreixament que estaran coberts amb malles de plàstic. Aquests estanys se situen entre les tres construccions paral·leles, les dues naus i la granja-taller.  
La granja taller (108 m²) consta d'un cobert on estaran 12 aquaris destinats a espècies aqüícoles endèmiques de la zona i 7 estanys per a la reproducció testimonial de peixos (fartet, samaruc, espinós, aranya) i amfibis (salamandra) amb destinació a la repoblació, espècies que es troben en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades com a amenaçades i en perill d'extinció.  
En la nau de preengreixament s'adossa per la façana sud la construcció d'una sèrie de dependències: cambra freda per a pinsos, pesada i baguls congeladors, sala de preparació de peix per a la venda, sala grup electrogen, sala transformador, sala control general, taller de manteniment. I ampliant aquesta nau per l'oest, es troben les oficines, menjador, serveis, vestidor i magatzem.  
La dotació d'aigua per al cultiu aqüícola procedirà del reg de pou existent en la parcel·la. Es preveuen en el projecte 4 pous dels quals s'extraurà l'aigua i canalitzarà a la depuradora d'aigües industrials que s'han de reutilitzar. S'estima un consum d'aigua d'uns 3.495 l/min, en ple rendiment de la piscifactoria.  
Es reutilitzarà l'aigua usada dels diversos estanys instal·lant una EDAR per a la depuració total d'aquesta i una xarxa de canaletes, tapades amb reixetes i amb reixetes transversals, que les conduiran des de cada estany a la depuradora. Del volum total de l'aigua circulant en tot el circuit se n'aprofitarà un 95%, reposant-se diàriament el volum d'aigua perdut per evaporació, maneig de peixos, etc. D'aquesta depuració s'eliminarà diàriament un 2'5% (uns 36 m³) que s'abocarà a una séquia que conflueix en un barranc.  
Les aigües residuals de lavabos, serveis, laboratori i dependències que no es reciclen seran, independentment a l'anterior, canalitzades per una canonada soterrada fins a la depuradora d'oxidació total per al seu tractament i realitzant l'abocament d'aquesta a la séquia perimetral amb destinació al reg.  
Per les necessitats del cultiu, l'aigua dels estanys de les naus d'alevinatge i preengreixament es calfarà mitjançant energia solar amb la instal·lació amb aquest fi d'un sistema de calfament d'aigua en circuit tancat davall la coberta envidrada de cada nau i un altre sistema amb captadors solars exteriors col·locats sobre la coberta de les dependències adossades a la nau de preengreixament.  
Tramitació administrativa  
En data 8 d'octubre de 2004 es rep escrit de la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a València sol·licitant la declaració d'impacte ambiental corresponent a la piscifactoria d'anguila i llisa del Sr. Victoriano Puchades López que s'ha de situar en la partida Ciscarets del municipi de Corbera, la documentació de la qual va ser presentada pel promotor el 8 de juny en els Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge. La documentació esmentada que consta de projecte tècnic, estudi d'impacte ambiental i informe municipal es rep en aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural en dates 6 de juliol i 10 de setembre de 2004.  
En data 25 d'octubre es remet notificació al DOGV per a exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, tràmit que no es realitza en l'obtenció de l'autorització que emet la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
En data 17 de gener de 2005 es torna la documentació a la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació perquè es procedira per part del promotor al compliment de la Llei 10/2004, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, previ a l'autorització de l'activitat.  
En data 5 d'abril de 2005 es rep de la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a València, per a continuar la tramitació d'aquest expedient d'impacte ambiental, còpia compulsada de documentació relativa al tràmit iniciat per a l'obtenció de la declaració d'interés comunitari en compliment de la Llei del sòl no urbanitzable, així com d'un exemplar del projecte tècnic de la piscifactoria.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat exposat al públic durant trenta dies hàbils, mitjançant un anunci de la Conselleria de Territori i Habitatge publicat en el DOGV de data 8.11.2004. Finalitzada l'exposició pública s'ha obtingut una al·legació presentada en aquesta Conselleria i cap al·legació en l'Ajuntament de Corbera, segons resultats rebuts l'11 de gener de 2005 d'aquest ajuntament.  
Al·legacions  
En l'al·legació presentada per José Vicente Edo Vázquez, en nom propi i del Centre d'aqüicultura experimental (CAE) es manifesta que:  
. La piscifactoria queda dins de l'àmbit de la Conca Hidrogràfica del Parc Natural de l'Albufera de València on no es permet aquest tipus d'activitats per la possible afecció a les espècies de fauna autòctones.  
. No es garanteix la innocuïtat de les aigües residuals per a l'ecosistema circumdant, abocant-se aquestes sense tractament previ a llit que té ramificació amb ramals que connecten amb el llac de l'Albufera.  
. No es determina amb claredat les espècies de vertebrats que s'utilitzaran en les instal·lacions, faltant la referència de la legislació vigent sobre les espècies no permeses per no ser autòctones de l'àrea hidrogràfica de l'esmentada conca.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
La piscifactoria se situa en terrenys d'una zona agrícola de cultiu de cítrics, entre l'autopista A-7 i la ctra. VV 1105, que es troben a menys d'un quilòmetre pel nord del nucli de població de Corbera. Aquesta ubicació queda fora de l'àmbit de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera, segons la cartografia del PORN de l'esmentada conca consultada.  
En situacions de fortes pluges, les aigües de vessament són eliminades a través de la xarxa de séquies de reg i d'un barranc que, travessa la A-7, està totalment sec i asfaltat en el seu tram més pròxim a la parcel·la en qüestió.  
En aqueixa zona no hi ha risc d'inundació, però si presenta una vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers alta per porositat, segons la informació continguda en el mapa geocientífic de la província de València.  
Per consegüent, a més del paisatge agrícola determinat en l'estudi d'impacte ambiental, és destacable l'afecció a l'aigua per l'execució i funcionament del projecte.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental es caracteritzen els impactes que comporta el projecte, tant en la fase de construcció com en la de funcionament.  
En la fase de construcció no es consideren negatius els impactes identificats, ja que la situació del lloc i les mesures adoptades eviten que ho siga. Així, la terra de les excavacions s'usarà per a les zones enjardinades del centre piscícola, la colimitació amb la ctra VV-1105 permetrà sense risc el transport de materials, els peus de tarongers que s'eliminen es vendrà com a llenya.  
Pel funcionament de l'activitat es presenta els impactes provocats per: el cultiu, les instal·lacions permanents, aportació de medicaments, explotació piscícola; al mateix temps que se citen les mesures que s'adoptaran per a la seua minimització. Els efectes considerats amb incidència negativa corresponen:  
El lleu soroll a causa del funcionament del grup electrogen.  
L'olor que es produïsca durant l'estiu pel depòsit dels fangs procedent de la neteja de les canaletes i depuradores.  
Generació d'aigües residuals industrials i sanitàries.  
L'aportació al cultiu de medicaments amb funcions terapèutiques i profilàctiques.  
L'alteració del paisatge agrícola per les construccions.  
Altres accions amb efectes negatius que cal considerar són els diversos residus generats: peixos morts, residus sòlids assimilables a urbans i els considerats com a residus perillosos; les emissions que es produïsquen en la fase de construcció i afecten negativament els cultius de cítrics de les parcel·les annexes a l'ocupada per la piscifactoria, així com residus resultants de les obres; els abocaments de les depuradores que van a un barranc sec i asfaltat; el risc de contaminació de l'aqüífer per filtracions procedents de depòsits soterrats o semienterrats que continguen substàncies susceptibles de produir contaminació.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental  
Per a minimitzar els impactes negatius detectats s'estableixen les mesures següents:  
. Insonorització del grup electrogen, model així ja adquirit de fàbrica.  
. Trasllat a abocador autoritzat o venda com a adob orgànic dels fangs procedents de canaletes i depuradores.  
. Instal·lació d'una depuradora per al tractament i reutilització de les aigües industrials, reduint-se el consum d'aigua a extraure de l'aqüífer de la zona. Els abocaments necessaris de les aigües usades seran depurats i, complint tots els requisits legals exigits, s'abocaran a la séquia de vessament dels camps de cultiu que aboca al barranc pròxim.  
. Instal·lació d'una depuradora d'oxidació per al tractament de les aigües sanitàries i aquelles altres que no són reutilitzades en el procés industrial, amb abocament igualment a la séquia.  
. El subministrament dels medicaments als peixos es realitza en xicotetes quantitats i amb els pinsos, a més es tracta l'aigua en la depuradora. L'aplicació dels medicaments s'efectuarà d'acord amb el que estableix la normativa comunitària i estatal (Directives del Consell 91/67/CEE i 93/53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 i RD 1749/98.  
. Instal·lació d'un tanca vegetal viva de dos metres d'altura per a minimitzar l'impacte paisatgístic de les construccions, que seran de molt poca alçària i amb les mateixes característiques constructives que les existents en el seu voltant.  
Durant les obres, s'evitarà al màxim l'alçament de pols i es realitzaran els suficients regs periòdics per a protegir la vegetació dels cultius confrontants.  
Els residus inerts procedents de les obres es gestionaran correctament, traslladant-los a un abocador inert autoritzat.  
L'emmagatzematge de les substàncies medicamentoses, així com els productes utilitzats en laboratori, s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable, i l'eliminació d'aquests productes, restes d'ells, envasos i embalatges, així com de les espècies mortes dels cultius serà realitzada per empreses autoritzades amb aquest fi.  
Atesa la proximitat del nucli de població de Corbera a la piscifactoria i l'estat del llit receptor dels abocaments, barranc sec i asfaltat, es considera més convenient i com a mesura preventiva el fet de poder connectar amb la xarxa de sanejament municipal per a abocar tant els abocaments de sanejament com els industrials.  
Respecte a la possible afecció a camí ramader, caldrà ajustar-se al que estableix la Llei 3/1995, de camins ramaders.  
Si durant el moviment de terres en la fase de construcció es trobara restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Per les captacions d'aigües subterrànies i els abocaments de les depurades al terreny o llit públic s'haurà de disposar de l'autorització corresponent preceptiva de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Amb relació a les espècies que cal cultivar en la granja taller aqüícola .fartet, samaruc, espinós, aranya i salamandra. per ser espècies protegides incloses en el Catàleg valencià d'espècies de fauna, l'empresa haurà d'atenir-se al compliment de les condicions establides en el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula l'esmentat Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes.  
4. Programa de vigilància ambiental.  
Ja que en l'estudi d'impacte ambiental no s'estableix cap Programa de vigilància ambiental, s'haurà d'elaborar un Programa de vigilància ambiental en què es recullen tots els controls de les mesures correctores executades, així com les revisions periòdiques i de manteniment de les instal·lacions. Tot això amb l'objectiu d'evitar possibles fuites que contaminen les aigües subterrànies i, com no, les superficials.  
En el seguiment ambiental s'inclourà també el control de la correcta gestió de recollida i emmagatzematge temporal de tots els tipus de residus .assimilables a urbans, inerts, perillosos. generats durant l'execució i funcionament de l'activitat, com ara: fangs de depuradora i de les canaletes d'aigües residuals; residus de laboratori; les espècies mortes del cultiu; les restes de medicaments, els seus envasos i embalatges. Tot això, d'acord amb la normativa aplicable a cada tipus de residu, per a la seua entrega posterior a les respectives empreses gestores.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta i de l'annex I apartat 1 g) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista del que antecedeix, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de piscifactoria d'espècies marines adaptables a l'aigua dolça (llisa i anguila), promogut pel Sr. Victoriano Puchades López, sítia en la partida els Ciscarets, parcel·les núm. 21, 22 i 33 del polígon cadastral 16, en el municipi de Corbera (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Durant l'execució de les obres del projecte, es prendran les mesures necessàries i realitzaran els suficients regs periòdics per a protegir els cultius confrontants de la pols i emissions produïts per moviment de terres, maquinària, i la resta d'operacions de les mateixes.  
2. S'haurà de disposar de les autoritzacions preceptives de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per les captacions d'aigües subterrànies per a l'ús industrial i, en cas de realitzar abocaments al terreny per a reg o a llit públic, per la realització d'abocament.  
3. L'empresa, per al tipus de medicaments i la seua aplicació al cultiu que utilitze, s'atindrà al compliment de la normativa comunitària i estatal (Directives del Consell 91/67/CEE i 93//53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 i RD 1749/98), així com per a l'emmagatzematge d'aquests productes que s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable.  
4. Davant la possible afecció a camí ramader, caldrà ajustar-se al que estableix la Llei 3/1995 de camins ramaders.  
5. Si durant el moviment de terres en la fase de construcció es trobara restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.   
6. El Programa de vigilància ambiental que s'elabore recollirà tots els controls de les mesures correctores executades, així com les revisions periòdiques i de manteniment d'aquelles instal·lacions que presenten risc de contaminació del sòl i aigües subterrànies. Igualment, preveurà el seguiment ambiental el control de la correcta gestió de recollida i emmagatzematge temporal de tots els tipus de residus assimilables a urbans, inerts i perillosos generats durant l'execució i funcionament de l'activitat; tot això, d'acord amb la normativa aplicable a cada tipus de residu, per a l'entrega posterior d'aquests a les respectives empreses.  
De manera anual remetran a aquesta Direcció General els resultats, anàlisi d'aquests i conclusions obtingudes del Programa de vigilància ambiental que s'adjuntarà.  
7. L'empresa, per les espècies protegides que cal cultivar en la granja taller aqüícola (fartet, samaruc, espinós, aranya i salamandra) incloses en el Catàleg valencià d'espècies de fauna, haurà d'atenir-se al compliment de les condicions establides en el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula l'esmentat Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes.   
8. El projecte preveurà una partida pressupostària que permeta dur a terme el Programa de vigilància ambiental  
Tercer  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de maig de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.