Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9687, del 20-09-2023 (2023/9354)

RESOLUCIÓ de 19 de juliol de 2023, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte d'ampliació de superfície de l'explotació de la secció C), Dolores, número 1024-bis, en el terme municipal de Losa del Obispo. Expedient: (3149689) 072/2023/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9687

Data del DOGV
:   20-09-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/9354


Data del document
:   19-07-2023

Organisme emissor


Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 19 de juliol de 2023, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte d'ampliació de superfície de l'explotació de la secció C), Dolores, número 1024-bis, en el terme municipal de Losa del Obispo. Expedient: (3149689) 072/2023/AIA. [2023/9354]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (3149689) 072/2023/AIA.  
Títol: Projecte d'ampliació de superfície de l'explotació de la secció C), Dolores núm. 1.024-bis.  
Promotor: Silices Serral, SL.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València.  
Ref. òrgan substantiu: MIVARI/2015/19/46/IRG.  
Localització: terme municipal Losa del Obispo (València).  
  
1. Objecte i descripció del projecte  
a) Objecte del projecte  
El projecte té per objecte l'ampliació de la superfície d'explotació minera de recursos de la secció C), Dolores núm. 1.024-bis, pretén l'aprofitament sostenible dels recursos existents i garanteix una restauració correcta. Amb l'ampliació es pretén corregir el front superior de l'explotació, i replantejar el procediment d'explotació i l'àmbit de la restauració per a corregir els dèficits de seguretat existents en aquest.  
  
b) Principals característiques. Projecte d'explotació i pla de restauració integral.  
L'explotació actual i la seua ampliació es desenvolupen sobre les parcel·les cadastrals 1, 3, 4, 13, 15, 16, 40, 43, 44 del polígon 2 del TM de Losa del Obispo, i ocupen una superfície de 18,6 ha en la denominada partida El Tarragón. L'accés a la zona d'explotació es realitza des de la CV-347 prenent el camí de la Llosa i els vials existents.  
El perímetre de l'explotació-restauració proposat està definit per una poligonal tancada els vèrtexs de la qual posseeixen les coordenades següents UTM ETRS-89 referides al fus 30:  
Dins d'aquest perímetre, la superfície d'ampliació representa el 38 %, i està definida per les zones 2 i 5 delimitades per les poligonals següents:  
Zona 2 Ampliació  
Zona 5 Ampliació  
L'explotació es realitzarà de sostre a mur i l'avanç de l'explotació es planteja de nord-oest a sud-oest mitjançant un sistema d'avanç mitjançant escalonament en feixes descendent amb un nombre màxim de 8 bancs d'alçària màxima 10 m amb amplària de bermes de 20 - 23 m i contrapendent del 2 %. L'angle individual de talús serà màxim de 60° amb un talús general de 24°, desenvolupat des de la cota màxima de 550 fins a la mínima de 450 m. s. n. m. El sistema d'arrancada serà de tipus mecànic mitjançant retroexcavadores de cadenes. Per a l'arrancada i desmunt a les cotes on afloren les calcàries serà necessària la realització de voladures.  
El volum brut de recurs estimat en projecte és d'1.492.632,5 m³ dels quals s'estimen aprofitables un 46,47 %, 693.588,2 m³ i estèrils un 53,53 %, 799.044,3 m³. Considerant un ritme d'extracció de 99.500 m³ bruts/any, l'explotació tindrà una vida mitjana d'uns 15 anys més dos anys de període de garantia.  
El tot-u extret es transportarà a les plantes de tractament situades a Villar del Arzobispo i Losa del Obispo pertanyents a la promotora, per a des d'ací destinar-se a la indústria ceràmica castellonenca. No es projecta l'execució de cap infraestructura associada a l'ús miner en la zona d'explotació.  
Respecte a l'avaluació d'alternatives, l'ampliació proposada es justifica en el projecte des de l'existència del recurs i l'oportunitat de realitzar una restauració compassada al ritme d'explotació, de manera que els bancs explotats es restauraran a mesura que s'abandonen, i es reduirà així l'impacte visual, paisatgístic i mediambiental de l'explotació, al mateix temps que es mantindrà el teixit econòmic i social dependent de l'activitat.  
La planificació projectada preveu 5 fases associades a diferents àrees d'explotació-restauració. L'ampliació de la superfície d'aprofitament es durà a terme únicament en la fase núm. 2 durant els anys 0 - 5 i en la fase núm. 5 durant els anys 5 i 10. La resta de fases seran únicament objecte de restauració. La restauració morfològica de les fases 1 i 3 es durà a terme durant els anys 0 a 5 i mitjançant l'ús dels estèrils generats durant l'aprofitament de la fase núm. 2. D'aquesta manera, s'evita la creació de runars exteriors al límit d'explotació. La restauració morfològica de les fases 2 i 4 es durà a terme a partir de l'ús dels estèrils generats durant l'aprofitament de la fase núm. 5, en els anys 5 al 10. La fase núm. 5 d'explotació-restauració serà restaurada en última instància durant els anys 10 al 15.  
  
El procés de restauració morfològica de l'espai en les superfícies associades a les fases 1, 2, 3, i 4 consistiran en la formació de bancs o bermes intermèdies i en el perfilat dels talussos segons la topografia de restauració projectada. Els angles finals de restauració comprenen talussos individuals d'entre 16 - 35° amb alçària de bermes de 5 - 10 m i amplària entre 3 i 6 m.  
La fase de l'explotació-restauració núm. 5 tindrà un tractament diferent, consistent en l'escapçat i estesa del talús, i la formació una terrassa bolcada amb pendent 20 - 30°.  
Per al farciment i perfilat de talussos de restauració s'empraran els estèrils generats en la mateixa explotació mitjançant mineria de transferència, i no es requeriran aportacions externes. No està previst generar depressions respecte del terreny circumdant al final de la vida útil.  
La restauració edàfica es pretén realitzar mitjançant l'extensió d'una capa de terra vegetal de 20 cm de grossària en talussos i zones planes. S'estima que es retiraran 28.405 m³ de sòl vegetal, i hi haurà un dèficit per a la restauració prevista de 8.801 m³, que s'aportaran mitjançant l'esmena orgànica dels estèrils generats en l'explotació.  
La restauració hidrològica de l'àrea preveu l'execució de cunetes a peu de talús connectades mitjançant baixants als canals principals. Es preveuen obres de control de sediments mitjançant dissipadors d'energia i fins a 9 basses de decantació en els punts de descàrrega dels canals, després d'algunes de les quals s'instal·laran barreres de sediments prèviament a l'abocament al medi natural. Els revestiments de les estructures de retenció es realitzaran amb soles de pedres i graves, mentre que les cunetes es preveuen vegetades.  
La restauració preveu que la zona recupere l'ús forestal, per la qual cosa la revegetació es durà a terme mitjançant espècies forestals adaptades a l'entorn. S'executarà hidrosembra en els talussos forts i la sembra en les bermes, zones planes i talussos suaus. La plantació en bermes i zones planes es realitza a portell mentre que en talussos es realitzarà en banquetes, i varia la densitat de plantació segons la zona, i és major en les zones planes; la separació entre individus arbrats es proposa que siga de 5 m.  
2. Tramitació administrativa  
a) Antecedents i contingut de l'expedient  
- Per una resolució de la Direcció General d'Indústria i Energia de data 15 de febrer de 2002, s'atorguen els excessos a les concessions mineres Dolores núm. 1.204 i l'ampliació a Dolores i Varella 1.599, així com l'agrupació d'aquestes en un registre miner únic, que conforma amb caràcter general la concessió minera Dolores 1.204 bis, i estableix la vigència de 30 anys comptadors des del dia 8 de març de 1979.  
- En data 8 de novembre de 2001, la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi emet una declaració d'impacte ambiental favorable condicionada al projecte d'ampliació i pla de restauració ambiental de l'explotació minera Dolores núm. 1.204 (Exp. 477/98-AIA).  
  
- El 18 de gener de 2011, la directora general d'Indústria i Innovació certifica l'aprovació del pla de restauració integral de l'explotació minera denominada Dolores núm. 1204-bis i adjunta una còpia de la resolució d'autorització de 10 de desembre de 2010, de la secció de Mines del Servei Territorial de València.  
- Amb data 15 d'abril de 2013. la Direcció General d'Energia resol atorgar la pròrroga a la concessió minera Dolores núm. 1.204-bis per un període de fins a 30 anys fins al 8 de març de 2039.  
- Amb data 15 de maig de 2013, el Servei Territorial d'Energia de València de la Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació, amb motiu dels despreniments en el front de l'explotació, resol autoritzar les obres d'urgència per a estabilitzar la part superior de front actual amb un risc evident de despreniments de roques i perill per a les persones, animals o maquinària, així com danys mediambientals en la forest d'utilitat pública V121, sobre una superfície d'1,9 ha. Amb data 26 de març de 2014, el Servei Territorial de Medi Ambient notifica la resolució de la Direcció General del Medi Natural d'autorització provisional d'ocupació per a dur a terme les obres d'estabilització.  
  
- Amb data de registre d'entrada de 16 de març de 2015 en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, per part del Servei Territorial d'Energia de València, es rep documentació relativa al pla de restauració integral de l'ampliació en la concessió minera de la secció C) denominada Dolores núm. 1204-bis, de desembre de 2014 (Expedient 010/15-MINES; 146/12-SOGF), situat a Losa del Obispo (València). A causa dels despreniments i la necessitat que es va veure d'actuar en aquesta zona per a evitar el perill existent, el promotor es va replantejar els futurs treballs miners en l'explotació i la realització d'un nou PRI, i es va considera una nova ampliació de la zona explotada, amb número d'expedient de mines MIVARI/2015/19/46.  
  
- Amb data de 4 de maig de 2020, el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal emet un informe favorable relatiu a la documentació del PRI de data juliol de 2019 i indica que el pla de restauració integral de la concessió minera Dolores núm. 1204-bis, situada en el terme municipal de Losa del Obispo (València), garanteix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada,  
- Amb data de 19 d'abril de 2023, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València remet una sol·licitud d'inici del procediment d'avaluació ambiental del projecte de modificació de l'explotació de recursos de la secció C) Dolores núm. 1204-bis. Aporta el projecte d'explotació, l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi d'integració paisatgística, el pla de restauració integral i informes d'administracions i resultats de la informació pública.  
b) Informació pública  
El Servei Territorial d'Energia de València va sotmetre l'expedient a informació pública i consultes i un anunci el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 9.262, de 24 de gener de 2022. No consten al·legacions de particulars durant el procediment.  
c) Consultes a administracions i informes rebuts  
En l'expedient s'han considerat els informes i les autoritzacions següents que formen part de l'expedient remés pel Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València.  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni de data 12 de setembre de 2022 en el qual s'informa favorablement sobre el projecte en els termes següents:  
«No existeix afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions per la qual cosa, vistos els preceptes indicats i de conformitat amb els informes dels serveis tècnics, s'informa favorablement, als efectes patrimonials establits en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el Projecte d'ampliació de la concessió minera Dolores 1204 bis, en el terme municipal de Losa del Obispo. A escala patrimonial, la construcció d'aquestes instal·lacions no afecta cap BIC o bé de rellevància local, sempre que es complisquen les mesures preventives, de manera cautelar, respecte al patrimoni arqueològic i etnològic que pogueren veure's afectats. Per tot el que s'ha exposat anteriorment no veiem inconvenient a l'ampliació de la mina Dolores des del punt de vista arqueològic, etnològic i arquitectònic. Així doncs, es considera que no són oportunes mesures correctores davant la nul·la afecció al patrimoni etnològic per part del projecte»  
  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX) de data 11 d'octubre de 2022, en el qual s'informa respecte al projecte:  
«L'ampliació se situa en la part central del límit sud del perímetre delimitat i queda fora de la zona de policia dels llits de l'entorn. La zona per ampliar se situa fora de la zona de policia de la rambla de Tarragón, per la qual cosa aquest organisme no és competent per a pronunciar-se sobre la viabilitat de l'activitat.  
Respecte a les aigües residuals que es puguen generar es recorda que queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte amb l'autorització administrativa prèvia.  
Segons la documentació aportada s'ha dissenyat un sistema de recollida i conducció de les aigües d'escolament mitjançant la construcció de cunetes de guarda perimetrals, que es localitzaran al llarg del perímetre d'explotació. A causa d'això, s'haurà de disposar dels dispositius necessaris, com basses de decantació, per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades. Així mateix, s'hauran de limitar els pendents dels talussos i l'alçària entre bermes, i d'aquesta manera s'afavorirà la infiltració de l'aigua i se'n reduirà la velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl.  
En la documentació presentada no s'estableix el volum de l'increment de demanda de recursos hídrics generats per l'actuació, no obstant això, s'estima que no serà significativa, atés que es tracta de l'ampliació d'una activitat d'explotació existent.»  
 - Certificat i informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Losa del Obispo el 13 de juliol de 2017 respecte de l'ampliació de l'explotació minera Dolores núm. 1024 bis i la restauració de la zona degradada confrontant. En el qual s'exposa que l'activitat és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal.  
  
- Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal de data 4 de maig de 2020 en què es conclou que des del punt de vista forestal, s'informa favorablement sobre el pla de restauració integral de la concessió minera Dolores núm. 1204-bis, situada en el terme municipal de Losa del Obispo (València), documentació de juliol de 2019, ja que garanteix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, i considera que la restauració és adequada i compatible amb el resultat final previst i els objectius plantejats.  
- Informe del Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000 remés al Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València en data de 27 de juny de 2023 relatiu a l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000, i es conclou que no existeix afecció significativa als valors ambientals que defineixen els espais de la Xarxa Natura.  
3. Anàlisi tècnica de l'expedient. Consideracions ambientals.  
a) Ubicació  
Des del punt de vista de l'afecció mediambiental l'ampliació s'ajusta als criteris exposats en el Decret 82/2005, del Consell, sobre la ubicació d'explotacions mineres, en què s'indica la preferència per l'ampliació de les existents.  
La superfície d'ampliació de la pedrera afecta les zones ZEC i ZEPA aprovades pel Decret 116/2017, d'1 de setembre, del Consell, pel qual es declaren com a zones especials de conservació els llocs d'importància comunitària Alt Túria (ES5232006), Savinar d'Alpuente (ES5233008) i Serra del Negrete (ES5233009) i s'aprova la norma de gestió d'aquestes zones especials de conservació i de la Zona d'especial protecció per a les aus Alt Túria i Serra del Negrete. Segons la zonificació de la norma de gestió la pedrera se situa en la zona C.  
  
Una vegada consultat el visor cartogràfic de la GVA, s'observa que l'ampliació de la pedrera no afecta parcs naturals, paratges naturals, paisatges protegits, monuments naturals, micro reserves de flora, zones humides o coves protegides.  
L'àmbit d'ampliació de la pedrera ocupa la forest Penya Roya V-121, inclosa en el Catàleg de forests d'utilitat pública de la província de València, i pertanyent a l'Ajuntament de Losa del Obispo, i l'explotació ocupant un total de 14,5 ha d'aquesta.  
La superfície d'explotació-restauració està inclosa dins del perímetre del vedat V-10535, i a una distància menor de 200 m del vedat V-10321.  
La pedrera no se situa en zones afectades per risc d'inundació segons la cartografia del PATRICOVA i SNCZI. Ni afecta llits existents.  
  
El perímetre total de l'explotació ocupa una superfície de 139.653,80 m² (13,97 ha) de terreny forestal estratègic segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
Segons l'informe de compatibilitat urbanística de l'ajuntament de Losa del Obispo, els terrenys sobre els quals s'ha dut a terme l'explotació i els terrenys en els quals està prevista l'ampliació són compatibles amb l'ordenació actual. El nucli urbà més pròxim se situa a més d'1,7 km de distància. No es localitzen edificacions habitades permanentment en la rodalia de l'explotació.  
b) Impactes i mesures correctores relacionades amb l'activitat que s'ha de desenvolupar  
Una vegada vistos l'estudi d'impacte ambiental (EsIA), el pla de restauració integral (PRI) i la resta de documentació aportada, i segons la tipologia dels treballs que s'han d'executar, s'identifiquen, caracteritzen i valoren les afeccions potencials inherents a les explotacions d'àrids: tasques de rebuig i desbrossament de les zones verges, alteració de la geomorfologia, amb l'alteració consegüent d'hàbitats, alteració hidromorfològica i degradació paisatgística, augment de les concentracions de pols per l'extracció de material mitjançant voladures i arrancada mecànica i l'apilament i transport de materials, emissió de gasos a l'atmosfera pels motors de combustió interna i el funcionament de la maquinària, contaminació acústica. Es preveuen les mesures preventives i correctores encaminades a minimitzar els impactes derivats. S'identifiquen els impactes ambientals potencials següents:  
b.1) Contaminació atmosfèrica per emissió de pols i gasos  
Com a mesures correctores en l'EsIA es preveuen regs periòdics, cobriment de les caixes dels camions i control del trànsit.  
L'activitat queda subjecta al règim establit en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, i al Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació.  
El programa de vigilància ambiental del projecte estableix la realització de mesuraments de pols i SiO2 trimestrals en les zones confrontants a l'explotació i en les àrees que designe l'autoritat competent i d'acord amb els requeriments que s'establisquen en l'autorització administrativa d'emissions a l'atmosfera.  
En relació a les voladures no s'especifiquen mesures específiques en l'EsIA, es proposa implementar en aquest mesures com l'ús de captadors de pols en la maquinària de perforació de les barrines o reprogramar les voladures amb climatologia adversa.  
No s'aporta l'estudi de la petjada de carboni en la documentació aportada. La restauració ambiental prevista en l'àmbit de tota l'explotació dotarà l'àrea d'un embornal de carboni, actualment no present, per trobar-se alterada la coberta vegetal.  
b.2) Contaminació acústica i vibracions  
Les conclusions derivades de l'estudi acústic que s'adjunta al projecte estableixen que els nivells d'immissió sonora en l'ambient exterior, tenint en compte els límits establits per la legislació i considerant els usos dominants en el perímetre de les instal·lacions, compleixen el que s'estableix en la legislació vigent.  
Es preveu l'autocontrol de les emissions acústiques i vibracions, aquest haurà de ser realitzat per ECMCA en la periodicitat establida en el pla de vigilància ambiental.  
En l'EsIA com a mesura mitigadora es preveu que tota la maquinària impulsada per motors d'explosió interna dispose dels silenciadors homologats corresponents. La maquinària s'haurà de revisar periòdicament, segons les normes de manteniment i s'hauran de realitzar totes les revisions necessàries perquè els nivells d'emissió se situen dins dels límits marcats per la legislació vigent. Els treballs s'hauran de limitar a l'horari diürn. S'hauran d'organitzar els treballs per a evitar l'encavalcament de les activitats més sonores.  
Es preveuen en l'EsIA mesures per a reduir l'impacte acústic provocat per les voladures, com a mesures correctores es proposa minimitzar les càrregues d'explosiu, adequar les seqüències d'explosió per a reduir l'impacte acústic i la transmissió de vibracions al terreny. S'hauran de realitzar mesuraments segons les prescripcions del pla de vigilància ambiental, les voladures s'hauran de registrar en un sismògraf homologat i complir els valors establits en la normativa.  
  
b.3) Impacte sobre les aigües superficials i subterrànies  
Tal com indica l'informe de la CHX, el perímetre d'ampliació proposat no afecta la zona de policia de cap llit principal i no es troba afectat per zones de flux preferent. Tant la nova superfície d'explotació com l'actual es localitzen sobre terrenys de la conca d'aportació de la rambla del Tarragón, la superfície d'ampliació es troba fora de la zona de policia d'aquesta.  
Com que no hi ha afecció directa sobre cursos esporàdics d'aigua, el risc d'arrossegament de sòlids o d'abocaments accidentals d'hidrocarburs i, per tant, el possible abocament d'aquests als cursos d'aigua i que en provoquen una disminució de la qualitat i possibles aterraments, és lleu.  
En el projecte s'estableixen mesures encaminades a reduir el poder erosiu de l'escolament en la fase d'explotació: contrapendents en bermes, banquetes d'infiltració, cunetes de guarda perimetrals per a recollir les aigües d'escolament i evitar l'entrada d'aquestes a l'explotació. Durant la fase d'explotació les aigües es canalitzaran fins al barranc de Villar. Per a la restauració hidrològica en el PRI es projecten: la construcció de cunetes de talús en bermes i baixants de talús amb revestiments que faciliten la reducció de velocitats i la infiltració, disposició de 9 basses de decantació prèvies a la reincorporació de l'aigua als llits naturals, que retindran l'aigua durant un període de temps suficient tal que permeta la decantació dels sòlids arrossegats i l'emmagatzematge d'aquests fins a la neteja d'aquestes estructures, supletòriament, a l'eixida de les basses i dissipadors es disposaran barreres de retenció de sediments mitjançant branques i arbustos que permeten reduir la velocitat i la càrrega de sòlids dels vessaments que sobrepassen la capacitat d'aquestes basses.  
La pedrera es localitza en l'àrea d'influència de la massa d'aigua subterrània Las Serranías, sobre l'aqüífer Túria mitjà. La grossària permeable de l'aqüífer es troba pròxim a la cota 340 m. s. n. m., diferència superior a 100 m respecte a la cota inferior d'explotació. El nivell freàtic no es veurà interceptat per l'explotació.  
La zona d'ampliació presenta una permeabilitat mitjana corresponent a la presència de roques detrítiques. La zona explotada presenta una permeabilitat mitjana corresponent a les roques carbonatades. L'activitat d'explotació-restauració que es planteja no és generadora de lixiviats per la qual cosa no es preveu afecció sobre les aigües subterrànies. Els possibles abocaments accidentals d'hidrocarburs o olis, a part de tractar-se preventivament, no afectaran els aqüífers atesa la profunditat del nivell freàtic.  
No s'indica si el consum d'aigua serà necessari en els processos productius de l'explotació. Per a usos auxiliars, regs de pistes i plataformes i posterior revegetació s'empraran les aigües retingudes en les basses existents, si s'aporten aigües de l'exterior, aquestes hauran de procedir d'un origen amb dret a l'ús privatiu atorgat per l'organisme de conca.  
L'aigua sanitària procedent de la zona d'instal·lacions s'haurà de recollir en un depòsit estanc i ser tractada per un gestor autoritzat.  
b.4) Afecció sòls. Moviments de terres. Erosionabilitat  
La zona d'ampliació 2, definida pel perímetre recollit en el present informe, es troba parcialment explotada pels treballs d'emergència autoritzats en 2013 a fi de corregir els problemes de seguretat detectats en el front d'explotació.  
No es requereix l'obertura de noves pistes per a l'accés a l'àmbit d'explotació. L'accés als diferents fronts es realitzarà per vials que s'executaran dins dels límits de la pedrera. La construcció d'aquests aprofitarà la geomorfologia pròpia de l'explotació; es minimitzarà el moviment de terres i s'evitarà l'afecció a espais amb valor ecològic.  
El sòl retirat després del desbrossament es carregarà mitjançant retroexcavadora, transportarà i descarregarà a cotes més baixes de l'explotació i es triaran zones allunyades del pas de maquinaria i protegides del vent, es conservarà realitzant apilaments mitjançant capes amb una altura inferior a 2 m i sembrat d'aquests, amb la finalitat de conservar les propietats fisicoquímiques que el facen susceptible de ser emprat com a material de cobertura vegetal.  
En relació a la regeneració del perfil edàfic en la fase de restauració, es projecta la formació d'un únic horitzó superficial mitjançant l'aportació dels sòls retirats i els creats a partir d'estèrils esmenats amb la finalitat de millorar la capacitat de retenció del sòl i augmentar la quantitat de nutrients disponibles en el sòl. Per cada 10 cm d'estèrils, es proposa una esmena orgànica amb fem de 36,36 tn/ha, que amb una riquesa del 70 % de matèria orgànica suposa un increment de l'1 % del seu contingut en el substrat mescla. Una vegada conformat el talús, es depositarà l'aportació del sòl esmenat en una grossària de 20 cm en talussos, bermes i zones planes. Se'n requereixen un total de 37.206 m³, per la qual cosa s'hauran d'aportar 8.801 m³ de sòl mitjançant l'esmena d'estèrils indicada.  
El procés de restauració morfològica farà ús dels residus estèrils miners mitjançant mineria de transferència. El perfilat dels talussos, la formació de bancs o bermes i la preparació del terreny seran objecte de processos que s'hauran de dur a terme durant la restauració.  
Segons el visor cartogràfic de la GVA, el terreny presenta risc d'erosió actual i potencial molt alt. D'igual manera, presenta risc mitjà per lliscament o despreniment. El perfil suau dels talussos d'explotació i de restauració previstos disminuirà el risc de lliscaments. Els sòls nus, una vegada abandonada l'explotació, s'hauran de revegetar com més prompte millor per a evitar-ne l'erosionabilitat.  
b.5) Generació de residus  
No es preveu en projecte l'apilament de materials o estèrils de pedrera per períodes superiors a l'any, i s'implementa la mineria de transferència.  
Com a mesura correctora, s'haurà de valorar la possibilitat d'emprar les restes de desbrossament i poda de grandària reduïda com a mulch protector de sòls i sembres. Per a això, s'hauran de triturar i mesclar amb la terra vegetal extreta, per a usar-les posteriorment durant la restauració. L'apilament i l'emmagatzematge temporal d'aquests residus vegetals es farà prenent les mesures necessàries per a minimitzar el risc d'incendi, i s'hauran de de separar-se almenys 13 metres de zones amb continuïtat vegetal.  
Les activitats de manteniment de la maquinària, segons s'indica en l'EsIA, es desenvoluparan en zones adaptades per a això, els residus generats s'entregaran a un gestor autoritzat. No s'indica en l'EsIA la configuració de les zones destinades al manteniment, en cas de realitzar-se en l'àmbit de l'explotació haurà d'habilitar-se una àrea de 20 x 5 metres, amb una vorada perimetral impermeable de 30 cm d'alçària que s'emplenarà amb 20 cm d'argila de tipus bentonita, làmina impermeable de PVC de 2 mm de gruix i fins a la vora de la vorada arena. En qualsevol cas serà preferible que les labors de manteniment es realitzen en tallers autoritzats.  
Es netejaran dels vials d'accés per a retirar els abocaments involuntaris. En cas de vessaments o fugues s'haurà de retirar la capa de sòl contaminat i gestionar-la com un residu perillós i disposar material net en el seu lloc.  
Segons el que es disposa en les lleis vigents en matèria de residus, els residus perillosos s'hauran de contindre en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, i emmagatzemar-se en recintes tancats i coberts dotats de solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessament, fins que es lliuren a un gestor autoritzat.  
b.6) Xarxa Natura 2000. Afecció flora i fauna.  
Tal com s'indica en l'informe del Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000 no existeix regulació específica per als aprofitaments miners en la norma de gestió de la ZEC i ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete. La categoria de zonificació C va dirigida sobretot a la protecció de les poblacions i hàbitats de les espècies incloses en l'annex I de la Directiva d'aus en tot l'àmbit de la norma de gestió, en aquest aspecte l'informe fa constar que: no s'afecta micro reserves de flora o fauna, no existeixen espècies de flora prioritàries en la zona.  
  
Quant als hàbitats presents, l'informe de Vida Silvestre indica que: en la zona d'explotació únicament s'identifica l'hàbitat prioritari 6220\*, el qual està àmpliament representat a la Comunitat Valenciana, i no es considera significativa l'afecció a aquest, i no està, al seu torn, inclòs en el Decret 70/2009, de 2 maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.  
Segons la consulta realitzada al visor gràfic del Banc de dades de la biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV) en l'escala 1 km², i tal com es recull en l'informe de Vida Silvestre, existeix la presència d'espècies protegides: Àguila-Astor cuabarrada (Aquila fasciata), Àguila marcenca (Circaetus gallicus) i Voltor lleonat (Gyps fulvus). Sobre aquest tema s'indica en l'informe que segons les dades de l'equip de seguiment de fauna del Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000, es recull l'existència d'un niu d'Àguila cuabarrada a més de dos km de l'explotació, mentre que respecte de l'Àguila marcenca i del Voltor lleonat únicament s'ha realitzat un albirament aïllat sense constatar-ne la reproducció en la rodalia. Per la qual cosa es conclou que no s'estima afecció a espècies de fauna prioritàries per nidificar aquestes allunyades de l'explotació.  
La superfície d'ampliació proposada es troba catalogada com a forestal segons el PATFOR. Presenta en l'actualitat una vegetació de tipus forestal amb una fracció de cabuda coberta del 85 % i arbrada del 35 %, conformada per una plançoneda de coníferes principalment dominades per Pinus halepensis i Juniperus oxycedrus.  
No es localitzen punts d'interés geològic en l'àrea d'explotació. Coronant el vessant objecte d'explotació es localitzen crestes calcàries, que no es veuran afectades i que es consideren aptes per a la nidificació d'espècies de rapinyaires.  
La vegetació i fauna existent en les zones pròximes a la pedrera es veurà afectada, més enllà de la vegetació que s'ha de retirar en la zona d'ampliació de l'explotació, per la deposició directa de pols, per la contaminació del medi i per l'increment del risc d'incendi, així com la possible eliminació de recursos tròfics i de refugi. Les mesures adoptades per a reduir les emissions de pols, contaminació i soroll són les ja esmentades. S'haurà de jalonar la zona d'afecció amb la finalitat d'evitar danys fora de la superfície projectada.  
De manera prèvia a l'execució dels desbrossaments, l'EsIA proposa la realització d'una inspecció per part d'un especialista, a fi de verificar la no-existència de nius o llocs de concentració de fauna d'interés que puguen ser eliminats de manera directa o indirecta. Si es localitza nidificació en la rodalia, s'haurà d'evitar realitzar les operacions més sorolloses durant els mesos d'abril a juliol, durant el període reproductiu de la major part de les espècies.  
La revegetació prevista en el PRI s'haurà de realitzar amb espècies autòctones i adaptades a la climatologia predominant en la zona, i evitar i controlant la presència d'espècies invasores o tàxons no adaptats a la zona. Segons l'informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal i del Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000 les espècies vegetals proposades per a la rehabilitació de l'espai miner són adequades al propòsit.  
No es proposen en el PRI mesures tendents a facilitar l'establiment d'espècies faunístiques, com poden ser vivaris per a conills, caixes niu per a aus o zones de penya per a espècies rupícoles.  
Enfront del risc d'incendi s'haurà de preveure la redacció d'un pla de prevenció d'incendis forestals. Aquest pla haurà d'incloure entre altres mesures les següents: extintors de pols, extintors d'aigua, reserves d'aigua, formació del personal, etc., i complir les disposicions del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, annex IX del plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
b.7) Patrimoni cultural  
El 28 de juny de 2022 es remet un informe tècnic de la Direcció Territorial de Cultura i Esport de València, en el qual, segons la memòria d'impacte patrimonial, no s'han localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en l'àrea d'actuació, i no existeix afecció sobre cap element arquitectònic amb la consideració de bé d'interés cultural o bé de rellevància local. Una vegada revisada la carta arqueològica de la Comunitat Valenciana, referent a la zona del municipi afectat, no existeix constància de l'existència de cap element arqueològic que puga veure's afectat per l'actuació, en les seues proximitats, però fora del perímetre de la demarcació minera, es troba el jaciment arqueològic del Tarragón. Per la qual cosa no són necessàries mesures correctores de caràcter general per al conjunt.  
Segons l'informe referit l'àmbit d'afecció es localitza en una àrea de baix potencial paleontològic, segons la cartografia que consta en la Direcció General de Cultura i Patrimoni i, per tant, la incidència del projecte sobre el subsol no serà significativa.  
El 29 d'agost de 2022, s'emet un informe tècnic etnològic, en el qual es posa de manifest que una vegada conclosa la prospecció sistemàtica de la zona, no s'ha pogut documentar cap resta arqueològica, etnològica ni arquitectònica d'importància conservada en superfície. Ni indicis que haguera pogut haver-ho. Si es localitzen restes d'antics ribassos o formes fetes de pedres. Quant a restes paleontològiques la zona més pròxima, de baix potencial paleontològic, està a una distància considerable a l'est de la concessió minera.  
b.8) Paisatge  
El programa de labors proposat preveu la restauració de manera simultània a l'explotació, per la qual cosa es redueix el temps transcorregut des que s'explota fins que es restaura i, per tant, es redueixen els terminis per a tornar a revegetar els terrenys i reconstruir els hàbitats.  
  
L'activitat és visible des de la CV-35 i des d'un entorn ampli, la integració paisatgística durant la fase d'explotació no es considera possible.  
b.9) Població  
Durant la fase de funcionament de l'explotació, s'espera un impacte positiu en el desenvolupament econòmic de la zona, atés que es generarà ocupació directa en el sector de la mineria i, d'altra banda, de manera indirecta en el sector de la construcció, i abastarà aquest últim, un àmbit territorial major.  
S'haurà de garantir el compliment legislació vigent sobre prevenció de riscos laborals i Reglament general de normes bàsiques de seguretat minera.  
c) Pla de restauració integral  
El PRI ha rebut un informe favorable, ja que es garanteix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, i es considera que la restauració és adequada i compatible amb el resultat final previst.  
La restauració prevista afecta tant les zones explotades amb anterioritat, en compliment de la DIA de 8 de novembre de 2001, així com les noves zones d'explotació, i s'actua sobre una superfície total de 186.030 m².  
El pressupost calculat per al PRI ascendeix a un PEM de 813.843,19 €, amb les fases indicades i pressupostos desglossats per a cadascuna d'aquestes, i resulta una inversió per hectàrea de 43.755 €.  
d) Pla de vigilància ambiental  
El pla de vigilància ambiental d'EsIA estableix les pautes que cal seguir, i els controls, els mesuraments i l'anàlisi dels paràmetres que s'han d'efectuar que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la periodicitat corresponent. El pla haurà d'abastar la vida de l'explotació més un període de dos anys amb posterioritat a la clausura.  
Totes les actuacions i/o mesuraments que es realitzen en l'aplicació del pla de vigilància tindran constància escrita en informes ordinaris i especials, i s'hauran de presentar en forma d'informe anual, de manera que permeta comprovar l'execució correcta i el respecte dels treballs a les condicions establides en la normativa vigent que aplicable. Aquesta documentació haurà de recollir totes les dades des de l'inici de l'activitat i estar a la disposició dels òrgans d'inspecció i vigilància.  
  
Si s'observara alguna desviació significativa respecte de les previsions descrites en l'EsIA durant la realització dels controls esmentats, el promotor ho hauria de posar en coneixement de l'administració substantiva competent, perquè s'apliquen les mesures correctores necessàries.  
  
S'inclou en el projecte el pressupost per al programa de vigilància ambiental.  
4. Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària d'acord amb l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental, grup 3, c) Extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per piconament, algeps, roques ornamentals). I en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en l'annex 1, grup 2, a) Explotacions i fronts d'una mateixa autorització o concessió a cel obert de jaciments minerals i altres recursos geològics de les seccions A, B, C i D l'aprofitament dels quals està regulat per la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines i normativa complementària; a.5. Explotacions visibles des d'autopistes, autovies, carreteres nacionals i comarcals, espais naturals protegits, nuclis urbans superiors a 1.000 habitants o situades a distàncies inferiors a 2 km de tals nuclis.  
  
L'expedient ha observat els tràmits establits en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en la resta disposicions aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
De conformitat amb la disposició addicional segona del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determina el número i la denominació de les conselleries i les seues atribucions, les referències incloses en les disposicions de caràcter general o en els actes administratius a les conselleries suprimides s'hauran d'entendre fetes als departaments que es creen en el decret esmentat, en funció de les competències que se'ls assignen.  
Per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc, resolc:  
  
Primer  
En relació a l'àrea d'ampliació del perímetre de la concessió i pla de restauració integral proposats en el projecte d'ampliació de la superfície d'explotació de la secció C), Dolores núm. 1.024-bis, promogut per Silices Serral, SL, en el terme municipal de Losa del Obispo, es resol estimar-lo acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables, i sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, projecte de restauració integral i la resta de documentació aportada, així com els condicionants que s'indiquen a continuació:  
  
1. El promotor haurà de complir l'execució de les mesures correctores previstes en el pla de restauració de l'espai miner, inclosa la programació d'aquestes, i s'estableix la restauració de les zones 1 i 3 en els cinc primers anys des de la data d'efectivitat de l'autorització d'activitat del projecte; de les zones 2 i 4 entre el cinqué i desé any, i de la zona 5 entre el desé i quinzé any, definides les zones segons els perímetres indicats en la documentació del projecte i aquesta declaració.  
  
2. La rehabilitació de l'espai miner afectat en l'actualitat i el que s'afecte pel projecte d'ampliació s'haurà d'escometre dins del termini de vigència actual de la concessió.  
3. S'haurà de rectificar la morfologia dels límits de l'explotació amb el terreny natural no afectat, en concret els talussos del runar que envaeixen les zones arbrades i els camps del perímetre, i adaptar-los progressivament a la topografia sense ocasionar formes excessivament geomètriques, amb la finalitat d'aconseguir una major integració del paisatge, reduir el risc d'erosió, facilitar les plantacions i reduir la possible afecció d'arrossegament de sediments a terrenys fora de l'explotació.  
4. Hauran de respectar-se els límits de l'explotació, i no es podran ocupar terrenys fora de l'àmbit d'actuació recollit en la documentació avaluada, ni aquells limitats pel condicionat previ. En la mateixa línia, no ha d'acumular-se material extret fora del perímetre de l'explotació i restauració, i haurà de depositar-se en llocs que no generen afeccions ambientals sobre l'entorn.  
5. S'hauran d'implementar en l'EsIA les mesures incloses en aquest informe en relació amb la gestió de residus.  
6. L'activitat queda subjecta al règim establit en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, i al Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a l'aplicació. S'hauran d'implementar mesures, amb la consignació corresponent en el pressupost, per a la mitigació dels impactes quant a emissions pulverulentes i acústiques provocades per les voladures que es realitzen.  
7. S'haurà de complir el que es disposa en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
8. El subministrament d'aigua es realitzarà des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües. D'acord amb l'article 52 del text refós de la Llei d'aigües el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquireix per disposició legal (art. 54) o per concessió administrativa.  
  
9. Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les de conformitat amb el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
10. En cas de ser necessària l'aportació de residus inerts adequats (RIA) o sòls naturals excavats, d'origen externs a l'explotació per a la restauració geomorfològica del buit miner, s'hauran d'iniciar i tramitara els procediments segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, i l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, o norma que les substituïsca.  
11. S'hauran d'introduir en el PRI mesures correctores tendents a facilitar l'establiment d'espècies faunístiques en l'espai miner rehabilitat.  
En els termes establits en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà de produir els efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor haurà de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que s'estableix en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no és objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial enfrocontra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 19 de juliol de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.