Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5352, del 22-09-2006 (2006/10247)

ORDRE de 17 de juliol de 2006, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'anuncia l'aprovació de la delimitació de l'Assagador Reial de Castella al seu pas pels termes municipals de Cortes de Pallás i Yátova.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5352

Data del DOGV
:   22-09-2006

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2006/10453


Data del document
:   17-07-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * Cortes de Pallás
    * Yátova
    * ramat
    * via rural
    * legislació

ORDRE de 17 de juliol de 2006, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'anuncia l'aprovació de la delimitació de l'Assagador Reial de Castella al seu pas pels termes municipals de Cortes de Pallás i Yátova. [2006/F10584]  
Vist l'expedient de delimitació del camí ramader Assagador Reial de Castella al seu pas pels termes municipals de Cortes de Pallás i Yátova (Tram VIII).  
Atés que la delimitació s'ajusta a les classificacions dels camins ramaders del terme municipal de Cortes de Pallás, aprovada per Ordre Ministerial de data 17 de febrer de 1975, que es va publicar en el Boletín Oficial del Estado núm. 73 de data 26 de març de 1975 i la de Yátova, aprovada per Ordre ministerial de 14 de maig de 1977, que es fa públic en el Boletín Oficial del Estado núm. 210 de data 2 de setembre de 1977.  
Atés que en data de 23 de desembre de 2002 (BOE 22.01.2003), es va subscriure conveni entre el Ministeri de Medi Ambient i la Conselleria de Medi Ambient de la Generalitat Valenciana, per a l'execució del projecte de delimitació, amollonament i senyalització dels camins ramaders del corredor Vall de Cabriol . Albufera de València (ramal meridional) en els termes municipals de Camporrobles, Fuenterrobles, Venta del Moro, Villagordo del Cabriel, Requena, Cortes de Pallás, Yátova, Dos Aguas, Tous, Catadau, Alfarp, Carlet, l'Alcúdia, Algemesí, Guadassuar, Albalat de la Ribera i Sueca.  
Atés que mitjançant una Resolució del 7 de juliol de 2003 de la Conselleria de Territori i Habitatge es va autoritzar l'inici dels expedients de delimitació dels terrenys dels camins ramaders inclosos en el conveni subscrit en data 23 de desembre de 2002 (BOE 22.01.2003), entre el Ministeri de Medi Ambient i la Conselleria de Medi Ambient de la Generalitat Valenciana.  
Atés que dins del període d'informació pública a què va ser sotmés l'expedient es van presentar dues al·legacions:  
.Juan García Pinto, en nom seu i representant de Manuel Arenas Tamarit, com a hereu universal de la Sra. Tamarit, Francisco Rodríguez Robledo, Antonio Hernández Rodríguez, Antonio Martínez Aroca, com a hereu universal de la Sra. Trinidad Linares, María Dolores Perpiñán Ponce, José Elías Robledo Gil, Ángel Ponce Grau, exposa que:  
No estan d'acord amb el traçat delimitat, en el seu dia es va classificar el camí ramader per un traçat diferent de l'històric. No van al·legar en el seu moment en el procediment de classificació perquè no van tenir l'oportunitat (dubten de l'existència d'un període d'exposició pública de la classificació. Sol·liciten que es revise el traçat de l'assagador, modificant-ne la classificació.  
. Agustín Iranzo Reig, en nom seu i mandatari verbal de Manuel Iranzo Reig i José Iranzo Reig, exposa que:  
Que la denominació de l'assagador és una anomalia intel·ligible ja que el règim jurídic era distint a la zona de Castella i al Regne de València. És competència de l'administració provar que els camins ramaders no van ser desamortitzats i quin és el seu vertader traçat després de la seua desamortització. Que la classificació com a assagador es basa en falsedats. En la memòria del projecte de classificació parla de servituds renovables. Les finques afectades van ser adquirides per Julio Iranzo Reig, lliures de tota càrrega o gravàmens havent-se satisfet tots els impostos inclòs l'IBI. Les esmentades finques estan inscrites en el Registre de la Propietat fa més de quaranta anys.  
Atés que la Direcció General de Gestió del Medi Natural proposa l'aprovació de la delimitació d'acord amb els termes que figuren en l'expedient.  
Vist l'informe de l'Àrea Jurídica de la Conselleria de Territori i Habitatge. Ja que s'han complit en l'expedient els tràmits que assenyala la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, i la Llei 30/1992, de 26 de novembre, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener, Reguladora del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i la resta de legislació aplicable al cas. Atés el que disposa el Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat, mitjançant el qual s'assignen competències a la Presidència i a les conselleries amb competències executives, i en la Llei 14/2003, de 10 d'abril, de patrimoni de la Generalitat Valenciana, correspon a la Conselleria de Territori i Habitatge l'aprovació de la delimitació dels camins ramaders, resolc:  
Article 1  
Aprovar la delimitació del camí ramader Assagador Reial de Castella al seu pas pels termes municipals de Cortes de Pallás i Yátova (tram VIII), d'acord amb la proposta de delimitació i plànols que consten en l'expedient i les característiques dels quals són les següents:  
Assagador Reial de Castella  
Longitud delimitada: 8.844 m  
Amplària: 75 m  
Superfície delimitada: 64,0512 ha  
Article 2  
Desestimar les al·legacions presentades pels motius que s'indiquen a continuació:  
En primer lloc, en relació amb l'al·legació presentada per Juan García Pinto, en nom seu i en representació de Manuel Arenas Tamarit, com a hereu universal de la senyora Tamarit, Francisco Rodríguez Robledo, Antonio Hernández Rodríguez, Antonio Martínez Aroca, com a hereu universal de la Trinidad Linares, María Dolores Perpiñán Ponce, José Elías Robledo Gil i Ángel Ponce Grau. Que no estan d'acord amb el traçat delimitat, en el seu dia es va classificar el camí ramader per un traçat diferent de l'històric. No van al·legar en el seu moment en el procediment de classificació perquè no van tindre l'oportunitat (dubten de l'existència d'un període d'exposició pública de la classificació). Sol·liciten que es revise el traçat de l'assagador, modificant-ne la classificació. A més, el senyor Pinto diu comparéixer en representació d'altres que formen la Comissió d'Afectats Assagador Reial . Cortes de Pallás. I després de ser sol·licitada l'acreditació de la representació que diu exercir mitjançant carta certificada rebuda pel senyor Pinto el 08-02-2006, aquest no ha esmenat en termini la dita falta d'acreditació de conformitat amb l'article 32 de la Llei 30/1992, es considera que han desistit del tràmit, però no obstant es procedeix merament a efectes informatius. Es deneguen pel fet que:  
L'Ordre Ministerial OM de 17.02.1975, que va aprovar la Classificació dels Camins Ramaders del Terme Municipal de Cortes de Pallás, té un valor normatiu, és un acte ferm, i conforme aquest s'efectua la delimitació, no és doncs aquest procediment l'adequat per a discutir l'existència, l'amplària o la categoria d'un camí ramader. Aquestes circumstàncies van quedar establides, van adquirir fermesa, mitjançant la reglamentària classificació. Aprovada d'acord amb el corresponent expedient, en el qual, tal com recull l'esmentada Ordre Ministerial, no es va formular «reclamació o cap protesta durant la seua exposició pública».  
L'article 8 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders. Es refereix a la delimitació com «l'acte administratiu pel qual es definixen els límits dels camins ramaders de conformitat amb l'acte de classificació».  
En aquest sentit, el traçat i la direcció del domini públic delimitat és fidel reflex de les dades que apareixen en la classificació de Cortes de Pallás, dades que s'han revisat i confrontat amb tots els antecedents gràfics o escrits que apareixen en l'expedient de delimitació així com els reconeixements al camp realitzats pels tècnics encarregats de les operacions de delimitació.  
Una modificació del tipus que descriu el sol·licitant requerix prèviament la desafectació dels terrenys adjacents al camí. Segons l'article 10 de la Llei 3/1995, de Camins Ramaders, es podran desafectar els terrenys, que no siguen adequats per al trànsit del ramat ni siguen susceptibles dels usos compatibles i complementaris.   
Juan García Pinto manifesta desacord amb la delimitació i sol·licita la reducció de l'amplària del camí ramader a la proposta en el projecte de classificació. Aquesta petició no pot ser atesa dins del marc legal vigent, perquè ens trobem davant dos procediments administratius diferenciats: el primer l'acte de classificació (art. 7 Llei 3/1995) «pel qual es determina l'existència, l'amplària, el traçat i la resta de característiques físiques generals de cada camí ramader» i el segon la delimitació (art. 8 Llei 3/1995) en la qual se «es definixen els límits dels camins ramaders de conformitat amb el que establix l'acte de classificació». Aquests dos procediments administratius s'executen materialment amb un tercer: en l'amollonament (art. 9 Llei 3/1995).  
En el present expedient ens trobem davant un procediment de delimitació que ha de ser conforme i respectar la classificació, sense que es puga en el present tràmit de delimitació modificar-ne la classificació. Per consegüent, han ser rebutjades les al·legacions formulades perquè la delimitació s'ha efectuat de conformitat amb la classificació vigent ja que la classificació de camins ramaders del terme municipal de Cortes de Pallás, va ser aprovada per Ordre Ministerial de 17 de febrer de 1975, que es va publicar en el BOE de 26.03.1975, classificant l'actual camí ramader com a assagador i amb una amplària legal de 75 metres de conformitat amb l'article 4.1.a) de la Llei 3/1995.  
Les classificacions són actes administratius, tenen caràcter declaratiu, i determinen l'existència, l'amplària, el traçat i la resta de característiques físiques generals dels camins ramaders dins dels termes municipals.  
Atés l'anteriorment exposat, s'informa que la delimitació s'ha realitzat segons dret, la regularització de les amplàries no és procedent, i és objecte d'això un expedient a banda.  
Respecte a les al·legacions presentades per Agustín Iranzo Reig, en nom seu i mandatari verbal de Manuel Iranzo Reig i José Iranzo Reig, en el qual manifesta: que el procediment de delimitació està infestat d'irregularitats. Que la denominació d'assagador és una anomalia intel·ligible ja que el règim jurídic era distint a la zona de Castella i al Regne de València. És competència de l'administració provar que els camins ramaders no van ser desamortitzats i quin és el seu vertader traçat després de la seua desamortització. Que la classificació com a assagador es basa en falsedats. En la memòria del projecte de classificació parla de servituds renovables. Les finques afectades van ser adquirides per Julio Iranzo Reig, lliures de tota càrrega o gravàmens havent-se satisfet tots els impostos inclòs l'IBI. Estant les esmentades finques inscrites en el Registre de la Propietat fa més de quaranta anys. En cap plànol cadastral corresponent a les finques afectades apareix el camí ramader i la titularitat cadastral sempre ha pertangut a aquesta part. Es deneguen pel fet que:  
Respecte al procediment administratiu de delimitació que s'ha dut a terme, cal dir que no és irregular ja que s'ha realitzat conforme a la legislació en matèria de camins ramaders, Llei 3/1995, i conforme a la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
L'existència i les característiques fonamentals d'un camí ramader, com ara categoria, amplària, denominació i traçat són legalment establides en la seua classificació, en aquest cas la classificació dels camins ramaders de Cortes de Pallás va ser aprovada per OM de 17.02.1978 publicada en el BOE de 26.03.1975 i la classificació dels camins ramaders de Yátova va ser aprovada per OM 14.05.1977 i publicada en el BOE de 02.09.1977.  
D'altra banda, no s'ha produït cap desamortització del camí ramader, per la qual cosa no cal exigir a l'administració prova alguna d'un fet que no s'ha produït.  
Respecte a la naturalesa dels camins ramaders cal dir que són béns de domini públic de la comunitats autònomes i, en conseqüència, inalienables, imprescriptibles i inembargables, no són per tant servituds de pas que necessiten cap contracte. El domini públic, a més, no tenia l'obligació de constar en el Registre de la Propietat.  
Quant a l'al·legació realitzada per l'interessat en la qual manifesta ser titular dels terrenys afectats pel camí ramader, com consta en el registre de la propietat dir que la determinació gràfica del domini registral no oferix en cap cas detall de la localització geogràfica exacta en la qual es troba la finca en qüestió, sinó que pretén la identificació de la finca registral, de la porció de terreny delimitada per un domini; no pretén la descripció exhaustiva d'aquesta. D'altra banda, tenint en compte el que establix l'article 8.3 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, la delimitació aprovada declara la possessió i la titularitat demanial a favor de la comunitat autònoma, i no poden prevaldre les inscripcions del Registre de la Propietat enfront de la naturalesa demanial dels béns delimitats. A més l'article 8.4 de la mateixa llei assenyala que la resolució d'aprovació de la delimitació serà títol suficient per a rectificar situacions jurídiques registrals contradictòries amb la delimitació. Tot això sense oblidar el caràcter de domini públic del qual gaudixen els camins ramaders, establit en l'article 2 de la Llei 3/1995, de 23 de març, que establix que els camins ramaders són béns de domini públic de les comunitats autònomes i, en conseqüència, inalienables, imprescriptibles i inembargables.  
A més, respecte al fet que les parcel·les estiguen inscrites en el registre de la propietat cal ressenyar: que la inscripció registral d'una finca dóna fe de la titularitat jurídica real sobre aquesta i la seua funció és donar seguretat jurídica immobiliària, i no pot existir una representació gràfica del domini diferent de l'objecte del domini en si. És a dir, l'objecte del registre de la propietat no és la finca registrada sinó el domini o els drets reals constituïts sobre aquesta. Respecte a açò, la descripció que de les finques registrals es fa en el foli registral procedix de la declaració del titular registral, en conseqüència la determinació gràfica del domini depén, en última instància, de la voluntat de l'amo de la finca. De fet, aquesta grafia és una operació jurídica de qualificació per part del registrador i no una operació tecnicotopogràfica.  
En relació amb que l'Estat ha admés la titularitat de les finques a l'al·legant amb el pagament d'impostos com a prova, cal dir que el pagament dels impostos corresponents per les terres com ara la contribució territorial rústica i posteriorment l'Impost de Béns Immobles, es recolza en el cadastre immobiliari, que és un registre administratiu dependent del Ministeri d'Hisenda en què es descriuen els béns immobles rústics, urbans i de característiques especials tal com es definixen en el Reial Decret Legislatiu 1/2004, de 5 de març, pel qual s'aprova el text de la Llei del Cadastre Immobiliari (BOE 8 de març de 2004), és a dir tracta de l'inventari de la riquesa territorial i no dóna fe del domini i la resta de drets reals immobiliaris. De fet, és habitual que apareguen parcel·les cadastrals a nom de desconeguts, o basades en l'aparença física, sense cap investigació sobre la seua configuració jurídica. Així mateix, l'extensió d'una finca en el cadastre no és prova, conforme a dret, de la realitat de la seua cabuda, i per tant dels seus veritables límits.  
Finalment, respecte a l'existència del camí ramader queda suficientment demostrat per la mateixa classificació dels camins ramaders dels termes municipals de Cortes de Pallás, Requena i Yátova, en els projectes del qual queden grafiats els distints camins ramaders dels municipis. A més, en els fons documental recopilat a l'efecte de realitzar aquesta delimitació, es constaten documents que fan referència al ja referit Assagador Reial d'Hortolà, i que ja llavors el situen pel traçat que ara es proposa traslladat de l'any 1744 de la renovació i assenyalament de les senderes de Sant Joan i d'Hortolà i la delimitació de 1891 de les servituds pecuàries de Requena.  
Article 3  
Que es cancel·le totalment o parcialment totes les inscripcions registrals resulten contradictòries amb la delimitació.  
Article 4  
Iniciar la pràctica de l'amollonament del camí ramader Assagador Reial de Castella al seu pas pels termes municipals de Cortes de Pallás i Yátova (Tram VIII), d'acord amb el conveni subscrit en data de 23 de desembre de 2002 (BOE 22.01.2003), entre el Ministeri de Medi Ambient i la Conselleria de Medi Ambient de la Generalitat Valenciana, per a l'execució del projecte de delimitació, amollonament i senyalització dels camins ramaders del corredor Vall del Cabriol . Albufera de València (ramal meridional) en els termes municipals de Camporrobles, Fuenterrobles, Venta del Moro, Villagordo del Cabriel, Requena, Cortes de Pallás, Yátova, Dos Aguas, Tous, Catadau, Alfarp, Carlet, l'Alcúdia, Guadassuar, Algemesí, Albalat de la Ribera i Sueca.  
Contra la present ordre, els interessats poden interposar recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos, comptadors a partir del dia següent a la publicació d'aquesta ordre, davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 10 i concordants de la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.  
Tot això sense perjudici de la interposició del recurs potestatiu de reposició davant el conseller de Territori i Habitatge, en el termini d'un mes des de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.   
València, 17 de juliol de 2006  
El conseller de Territori i Habitatge,  
ESTEBAN GONZÁLEZ PONS.