Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8343, del 20-07-2018 (2018/7181)

RESOLUCIÓ de 18 de juliol de 2018, del secretari autonòmic d'Educació i Investigació, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i funcionament dels centres d'Educació Especial sostinguts amb fons públics per al curs 2018-2019.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8343

Data del DOGV
:   20-07-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/7181


Data del document
:   18-07-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport
    * centre d'ensenyament

RESOLUCIÓ de 18 de juliol de 2018, del secretari autonòmic d'Educació i Investigació, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i funcionament dels centres d'Educació Especial sostinguts amb fons públics per al curs 2018-2019. [2018/7181]  
Índex  
  
Primer. Alumnat  
Segon. Etapes i àrees d'intervenció  
Tercer. Pla d'actuació personalitzat  
Quart. Programes de transició a la vida adulta (TVA)  
Cinqué. Programes formatius de qualificació bàsica adaptada a l'alumnat amb necessitats educatives especials permanents  
Sisé. Escolarització combinada  
Seté. Avaluació del procés d'aprenentatge i ensenyament  
Huité. Certificació final d'estudis  
Nové. Permanència de l'alumnat  
Desé. Els centres d'educació especial com a centres de recursos  
  
Onzé. Servei d'atenció ambulatòria i/o prèvia a l'escolarització (SAAPE)  
Dotzé. Plantilles  
Tretzé. Personal sanitari  
Catorzé. Horari del personal  
Quinzé. Coordinació  
Setzé. Horari del centre  
Desseté. Calendari d'aplicació  
Dihuité. Disposicions supletòries  
La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació estableix que l'escolarització de l'alumnat que presenta necessitats educatives especials es regirà pels principis de normalització i inclusió i assegurarà la no discriminació i igualtat efectiva en l'accés i la permanència en el sistema educatiu, i sols es durà a terme en unitats o centres d'educació especial quan les seues necessitats no puguen ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris. Així mateix, podran introduir-se mesures de flexibilització de les diferents etapes educatives, quan es considere necessari.  
  
El Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, explicita que correspon a les administracions educatives assegurar un sistema educatiu inclusiu en tots els nivells educatius, prestant atenció a la diversitat de necessitats educatives de l'alumnat amb discapacitat, mitjançant la regulació de suports i ajustos raonables per a l'atenció d'aquells que precisen una atenció especial d'aprenentatge o d'inclusió.  
El Decret 39/1998, de 31 de març, del Govern Valencià, d'ordenació de l'educació per a l'atenció de l'alumnat amb necessitats educatives especials, indica que l'atenció educativa de l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de condicions de discapacitat s'iniciarà des del mateix moment en què, tinga l'edat que tinga, es detecte una discapacitat psíquica, sensorial i/o motora, i tindrà com a objecte previndre i corregir, en la mesura d'allò possible, les seqüeles de la discapacitat detectada, i en general, donar suport i estimular el procés de desenvolupament i aprenentatge en un context de màxima integració. En aquesta atenció educativa es propiciarà, d'una manera especial, la col·laboració dels pares o tutors legals d'aquest alumnat, els quals podran rebre orientació dels serveis corresponents. A més, en els centres d'educació especial s'impartirà l'educació bàsica obligatòria i una formació que facilite la transició a la vida adulta de l'alumnat.  
  
És una realitat que el procés d'inclusió educativa de l'alumnat amb necessitats educatives especials en els centres ordinaris del sistema educatiu valencià ha provocat canvis significatius en els centres d'Educació Especial. Ha variat el perfil de l'alumnat d'aquests centres, especialment a les etapes d'Educació Infantil i Educació Primària, on s'incorpora alumnat amb necessitats educatives especials més greus que requereix suports especialitzats d'alta intensitat i individualització durant tota la jornada escolar.  
Això requereix que els centres d'Educació Especial s'hagen d'adaptar a aquesta realitat, i plantejar un marc més flexible i participatiu que implica el disseny i desplegament del Projecte educatiu, del currículum i de l'organització i funcionament del centre, a fi de facilitar la resposta a la diversitat de l'alumnat, la implicació dels diferents agents i la vinculació del centre al seu entorn. A més, la resposta educativa ha de propiciar l'assoliment dels majors nivells possibles d'autonomia, finalitat essencial de l'educació de les persones amb discapacitat.  
  
De forma complementària, cal potenciar i posar en valor el paper dels centres d'educació especial com a centres de recursos oberts a l'entorn, on coexistisca el suport a l'alumnat amb necessitats educatives especials greus i permanents amb la prestació d'altres serveis, l'assessorament als centres docents i l'oferta de programes formatius de qualificació bàsica de la modalitat d'educació especial, a fi de propiciar el màxim desenvolupament de l'alumnat en tots els àmbits i la seua inclusió sociolaboral.  
En funció de tot això, i en virtut de les competències atribuïdes en el Decret 186/2017, de 24 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, el secretari autonòmic d'Educació i Investigació resol:  
  
Aprovar les instruccions en matèria d'organització i funcionament dels centres d'Educació Especial sostinguts amb fons públics per al curs 2018-2019.  
  
Primer. Alumnat  
1. Els centres d'educació especial escolaritzaran, excepcionalment, l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitats greus o severes, quan, atenent als informes preceptius, es justifique que requereix suports i mesures d'alta intensitat i individualització que no poden ser prestats amb les mesures d'atenció a la diversitat disponibles en els centres ordinaris, després de valorar totes les possibilitats d'inclusió i els ajustaments raonables que no suposen una càrrega desproporcionada per a l'administració.  
2. Amb caràcter general, aquest alumnat s'hi trobarà dins d'alguna de les tipologies següents:  
Tipus 1: Trastorn de l'espectre autista  
Tipus 2: Trastorn de conducta, psicòtic i/o de personalitat  
Tipus 3: Plurideficiència amb discapacitat intel·lectual i/o discapacitat motriu. Plurideficiència amb discapacitat intel·lectual i sensorial  
Tipus 4: Discapacitat intel·lectual greu i profunda  
Tipus 5: Discapacitat intel·lectual moderada  
3. L'alumnat que no responga a cap de les tipologies anteriors s'assimilarà a la tipologia que més s'ajuste a les seues característiques.  
4. Aquestes tipologies serviran per a quantificar la necessitat d'unitats i de personal, atenent als criteris i a les ràtios regulats normativament.  
5. No és objecte d'escolarització en centres d'educació especial l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de trastorns greus de salut mental no associats a discapacitat intel·lectual o deteriorament cognitiu greu, atés que ja disposa dels dispositius específics d'atenció a través de les unitats educatives terapèutiques / hospitals de dia infantil i adolescent (UET/HDIA).  
  
Segon. Etapes i àrees d'intervenció  
1. La distribució de les etapes en els centres d'educació especial serà la següent:  
- Educació Infantil, en el tram d'edat de tres a sis anys.  
- Educació Primària, en el tram d'edat de sis a dotze anys.  
- Educació Secundària, en el tram d'edat de dotze a setze anys.  
  
2. L'estructura de les etapes és equivalent a la dels ensenyaments ordinaris, a fi de facilitar l'organització dels centres i els programes d'escolarització combinada amb els centres ordinaris, tot i que aquesta mateixa denominació no implica la necessitat d'assolir els continguts i les competències dels currículums ordinaris de cadascuna de les etapes.  
  
3. Dins el tram de l'edat cronològica corresponent a l'etapa, cada centre podrà realitzar una distribució flexible de l'alumnat, d'acord amb criteris pedagògics, metodologies de treball, estil d'aprenentatge i necessitats de l'alumnat.  
4. A més, els centres d'Educació Especial podran oferir programes de transició a la vida adulta (TVA), en el tram de 16 a 21 anys, i/o programes de qualificació bàsica adaptats a l'alumnat amb necessitats educatives especials, en les condicions que s'especifiquen en els apartats quart i cinqué d'aquesta resolució.  
5. Les àrees d'intervenció preferent en les diferents etapes educatives seran les següents:  
  
Àrea INF PRIM SEC  
Autonomia personal / Llar   
Recursos comunitaris   
Acadèmica-funcional En funció de l'alumnat   
Comunicació i llenguatge   
Habilitats motrius / Educació física   
Habilitats socials   
Educació musical   
Educació plàstica, visual i audiovisual   
Destreses laborals - - En funció de l'alumnat  
Religió / Valors socials o cívics   
  
  
6. Els programes de transició a la vida adulta s'organitzaran en les mateixes àrees d'intervenció preferent que en l'etapa de secundària, incidint especialment en les competències que faciliten l'autonomia de l'alumnat en la vida quotidiana.  
7. Les mares, pares i representats legals de l'alumnat hauran de triar i sol·licitar expressament, per escrit, a l'inici de l'etapa o de la seua escolarització en el centre, que aquest curse l'àrea de Religió o l'àrea de Valors Socials i Cívics. Podran modificar la seua opció a l'inici del següent curs escolar.  
  
Tercer. Pla d'actuació personalitzat  
1. El pla d'actuació personalitzat inclourà totes les decisions, mesures i suports per a donar resposta a les necessitats educatives de l'alumnat.  
2. Aquest pla ha de complir els requisits bàsics següents:  
a) Plantejar els objectius educatius com a competències funcionals que doten l'alumnat del major grau possible d'autonomia i d'independència en la vida quotidiana.  
b) Estar vinculat al context natural i a l'espai vital, tot considerant que l'escola ha de preparar per a la participació en un conjunt variat d'activitats comunitàries.  
c) Possibilitar la participació de l'alumnat, malgrat que siga de manera parcial, en una àmpla varietat d'entorns i activitats integrades.  
d) Afavorir la pràctica i la transferència de les habilitats bàsiques en diferents contexts.  
e) Incorporar activitats adequades a la seua edat cronològica.  
f) Seleccionar els materials curriculars d'acord amb els criteris de funcionalitat, vinculació al context natural, personalització, coeducació i respecte al medi ambient. Els materials impresos han de fer un ús no sexista del llenguatge, i en les imatges ha d'haver una presència equilibrada i no estereotipada de dones i hòmens.  
  
g) Incorporar en les diferents àrees i àmbits els principis coeducatius següents:  
L'eliminació dels prejuís, estereotips o qualsevol tipus de discriminació en relació al sexe, a l'orientació i la identitat sexual.  
La prevenció de la violència per raons de gènere, orientació i identitat sexual, per mitjà de l'aprenentatge de mètodes no violents per a la resolució de conflictes i de models de convivència basats en el respecte a la igualtat de drets i oportunitats de totes les persones.  
La capacitació de l'alumnat perquè puga realitzar eleccions lliures de condicionaments basats en els rols i estereotips de gènere socialment arrelats i acceptats, i perquè puga desenvolupar tasques de forma equitativa i paritària.  
h) Implicar les mares, pares o representants legals en les decisions educatives que afecten les seues filles i els seus fills i en el desenvolupament de pautes en la llar.  
i) Considerar les necessitats, interessos i preferències de l'alumnat, tenint en compte, sempre que siga possible, la seua opinió i afavorint el disseny de programes centrats en la persona.  
3. L'elaboració, seguiment i avaluació del pla d'actuació personalitzat es realitzarà de forma conjunta per tot l'equip docent, coordinat per la tutora o el tutor, amb l'assessorament de l'especialista d'orientació educativa, si és el cas, i la col·laboració d'altres professionals que intervenen amb l'alumna o l'alumne. Dins d'aquest procés, es tindrà en compte l'opinió de les famílies i es promourà la seua participació i, sempre que siga possible, també la de l'alumna o alumne.  
  
  
Quart. Programes de transició a la vida adulta (TVA)  
1. Els centres d'Educació Especial podran impartir programes per a la transició a la vida adulta destinats a l'alumnat que reunisca els dos requisits següents:  
a) Tindre complits els setze anys d'edat.  
b) Haver cursat l'ensenyament bàsic en un centre d'educació especial o en un centre ordinari, quan les seues necessitats educatives especials aconsellen continuar el seu procés educatiu mitjançant aquests programes.  
2. Els programes de transició a la vida adulta s'orientaran a la consecució dels objectius següents:  
a) Consolidar i desenvolupar les capacitats de l'alumnat, i promoure el major grau possible d'autonomia personal i la seua inclusió social.  
b) Mantenir i aplicar les competències instrumentals bàsiques adquirides en les etapes corresponents a l'ensenyament bàsic obligatori.  
  
c) Fomentar la participació de l'alumnat en tots els àmbits en què es desenvolupa la vida adulta.  
d) Desenvolupar els aspectes relacionals que els defineixen com a membres d'una societat, construir la seua pròpia identitat personal i afavorir la participació i responsabilitat ciutadana.  
e) Adquirir habilitats laborals de caràcter polivalent i desenvolupar la capacitat per a seguir normes elementals i de seguretat en el treball, la motivació davant la tasca i la no discriminació per raó de gènere.  
  
f) Desenvolupar actituds i conductes que promoguen la seguretat personal, l'equilibri afectiu i la vivència lliure i responsable de la seua sexualitat.  
3. Els programes de transició a la vida adulta s'estructuraran en els àmbits d'experiència següents:  
a) Autonomia personal en la vida diària.  
b) Integració social i comunitària.  
c) Orientació i formació laboral.  
4. Aquests àmbits incorporaran les àrees d'intervenció preferent corresponents a l'etapa de secundària especificades en el punt 5 de l'apartat segon d'aquesta resolució, el contingut de les quals i l'horari s'ajustaran a les característiques i necessitats de l'alumnat, tot considerant les seues capacitats, les possibilitats de dur-les a terme i el seu itinerari formatiu.  
  
5. Els programes de transició a la vida adulta seran impartits per mestres de l'especialitat de pedagogia terapèutica i per professorat tècnic de formació professional.  
6. L'especialista de pedagogia terapèutica assumirà preferentment la tutoria i la docència dels àmbits d'autonomia personal en la vida diària i d'integració social i comunitària. El professorat tècnic de formació professional assumirà la docència de l'àmbit d'orientació i formació laboral.  
7. L'equip docent, amb l'assessorament de l'especialista en orientació educativa, si és el cas, podrà determinar la conveniència que, per les seues capacitats i necessitats, una alumna o alumne no curse l'àmbit d'orientació i formació laboral. En aquest cas, les mares, pares o representants legals hauran d'estar informats i donar el seu consentiment per escrit.  
8. Els centres concertats també podran impartir programes de TVA, duts a terme amb el personal de la seua plantilla.  
  
Cinqué. Programes formatius de qualificació bàsica adaptada a alumnat amb necessitats educatives especials permanents  
1. D'acord amb el que disposa l'article 15 de l'Ordre 73/2014, de 26 d'agost, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen els programes formatius de qualificació bàsica a la Comunitat Valenciana, els centres d'Educació Especial sostinguts amb fons públics podran oferir programes formatius de qualificació bàsica adaptada a persones amb necessitats educatives especials permanents.  
  
2. Aquests programes estan dirigits a l'alumnat que reunisca els requisits següents:  
a) Tindre una edat compresa entre els 16 i els 21 anys, complits en la data d'inici del programa.  
b) Presentar necessitats educatives especials permanents associades a discapacitat física, intel·lectual o trastorns de la conducta o de la personalitat.  
c) Disposar d'un nivell d'autonomia personal i social que li permeta l'accés i el manteniment d'un lloc de treball.  
d) Haver completat els deu anys d'escolarització bàsica, en centres ordinaris o en centres d'Educació Especial.  
3. La durada d'aquests programes serà de dos cursos, amb l'objecte de facilitar un procés d'aprenentatge adaptat a les seues necessitats i garantir l'adquisició de les competències necessàries.  
4. L'alumnat que no haja assolit els objectius previstos, podrà romandre un any més en cada curs, amb un informe previ de l'equip docent. En qualsevol cas, l'edat màxima de permanència en aquests programes serà de 24 anys, complits en la data en què hi finalitzen.  
5. Els programes formatius de qualificació bàsica adaptada a persones amb necessitats educatives especials permanents es desenvoluparan en grups de dotze alumnes com a màxim, sent necessari un mínim de sis per a poder autoritzar el programa.  
6. Per a impartir aquests programes de qualificació bàsica, la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, dotarà el centre del personal necessari, d'acord amb el que s'especifica en l'apartat dotze d'aquesta resolució.  
7. L'alumnat que curse aquests programes en els centres d'Educació Especial serà beneficiari dels serveis complementaris de transport i menjador escolar, en les mateixes condicions que la resta de l'alumnat matriculat en el centre.  
  
Sisé. Escolarització combinada  
1. L'escolarització combinada entre un centre d'educació especial i un centre ordinari es determinarà mitjançant el corresponent dictamen d'escolarització, atenent a les característiques i circumstàncies de l'alumnat. Es valorarà que l'alumna o l'alumne dispose d'un nivell mínim d'autonomia i de competència personal i social en relació a la seua edat que facilite la seua participació i inclusió en el centre ordinari.  
  
2. L'alumnat que curse aquesta modalitat d'escolarització estarà matriculat en els dos centres.  
3. La distribució de l'horari de participació en cadascun dels centres es realitzarà de manera conjunta entre tots dos, tot considerant les característiques i necessitats de l'alumnat, l'organització dels centres, les àrees, matèries, àmbits o activitats més adequades, les adaptacions i suports necessaris i altres variables rellevants, a fi de garantir la resposta educativa més adient en cada cas.  
4. Els centres ordinaris organitzaran els seus horaris i suports, i realitzaran els ajustos necessaris amb l'objecte de facilitar la màxima participació de l'alumnat en els diferents espais i en totes les activitats que es desenvolupen durant el temps que romanga en el centre.  
5. El personal especialitzat de suport del centre ordinari assessorarà i col·laborarà, junt a la resta del professorat, per garantir l'accés i la participació d'aquest alumnat. En cas que l'alumna o l'alumne necessite suports específics d'audició i llenguatge i/o de fisioteràpia, aquests es prestaran preferentment en el centre d'educació especial.  
6. El personal del centre d'educació especial col·laborarà amb el centre ordinari on es duu a terme l'escolarització combinada, facilitant el suport i l'acompanyament a l'alumnat i l'assessorament al professorat i al personal no docent en la resposta educativa.  
7. A fi de coordinar el procés d'escolarització combinada, els centres d'Educació Especial i els centres ordinaris programaran reunions conjuntes, amb una periodicitat d'almenys una reunió inicial i una en finalitzar cada trimestre del curs escolar. A aquestes reunions hi assistiran les direccions d'estudis, el personal docent i no docent implicat i, si és el cas, el personal especialista d'orientació educativa d'ambdós centres, i tindran en compte l'opinió de les famílies i altres professionals que intervenen amb l'alumnat.  
8. Amb l'objecte d'aproximar els centres d'Educació especial als centres ordinaris del seu entorn, s'organitzaran activitats compartides entre l'alumnat d'ambdós centres, que inclouran actuacions de sensibilització, coneixement i respecte envers les persones amb discapacitat.  
  
9. Els centres d'educació especial podran dur a terme programes experimentals d'escolarització combinada de caràcter grupal amb instituts d'Educació Secundària, prèvia autorització de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i desenvolupats amb els recursos propis.  
  
Seté. Avaluació del procés d'aprenentatge i ensenyament  
1. L'avaluació de l'alumnat serà contínua, global, participativa i orientadora, considerant totes les variables i elements que influeixen en el procés educatiu, del centre, de l'alumnat, de les famílies i de l'entorn sociocomunitari. Es tindrà en compte l'opinió de les famílies, d'altres agents implicats i, sempre que siga possible, del mateix alumnat.  
  
2. A l'inici del curs, es realitzarà una avaluació de cada alumna i alumne, que servirà de base per a l'elaboració del pla d'actuació personalitzat.  
3. El referent d'avaluació seran els objectius i criteris d'avaluació establits per a cada alumna i alumne en el seu pla d'actuació personalitzat, i tindrà com a objecte conéixer el seu progrés, ajustar el pla d'actuació i prendre decisions relatives a la seua escolarització.  
4. En finalitzar cada curs escolar, s'avaluaran els resultats aconseguits per cada alumna i alumne, a fi de valorar el seu progrés, proporcionar l'orientació adequada, modificar el pla d'actuació personalitzat i, si és el cas, fer la proposta de revisió de la modalitat d'escolarització, de manera que puga afavorir-se, sempre que siga possible, l'accés de l'alumnat al règim de major inclusió.  
5. Els informes qualitatius sobre l'evolució de l'alumnat i les conclusions de l'avaluació es facilitaran a les mares, pares o representants legals per escrit i en format accessible, a través d'entrevistes realitzades, almenys, a la meitat del curs i a la seua finalització. Aquests informes incorporaran també les pautes i orientacions a les famílies que contribuïsquen a l'adquisició o a la generalització a l'àmbit familiar i sociocomunitari de les competències treballades.  
6. Així mateix, en el marc d'aquests processos d'avaluació continua, els equips educatius realitzaran una reflexió i valoració del procés d'ensenyament i de les pràctiques implementades, a fi de millorar la resposta a l'alumnat, les relacions amb les famílies i amb altres agents participants, l'organització del centre i la qualitat educativa.  
  
Huité. Certificació final d'estudis  
1. En finalitzar la seua escolaritat, l'alumnat rebrà un certificat acreditatiu en el qual consten les dates d'inici i de finalització d'aquesta, l'assoliment de competències i el consell orientador. Aquest certificat serà elaborat per la tutora o el tutor, amb l'assessorament de l'especialista d'orientació educativa, si és el cas, i incorporarà la informació de la resta de professionals del centre implicats en la resposta educativa (fisioterapeuta, mestra o mestre d'audició i llenguatge, treballadora o treballador social, etc.).  
2. Aquest certificat serà lliurat als representants legals de l'alumna o l'alumne conforme al model que s'adjunta en l'annex I d'aquesta resolució.  
  
Nové. Permanència de l'alumnat  
1. En virtut d'allò que disposa el Decret 227/2003, de 14 de novembre, del Consell, pel qual es modifica el Decret 39/1998, de 31 de març, d'ordenació de l'educació per a l'atenció de l'alumnat amb necessitats educatives especials, l'alumnat podrà romandre escolaritzat en un centre d'Educació Especial fins a l'any natural en què complisca els 21 anys.  
2. L'alumnat que curse un programa formatiu de qualificació bàsica adaptada a les persones amb necessitats educatives especials permanents, podrà romandre en el centre d'Educació Especial fins als 24 anys, complits l'any en què finalitze el programa.  
  
Desé. Els centres d'educació especial com a centres de recursos  
1. Els centres d'Educació Especial, com a centres de recursos, desenvoluparan les tasques complementàries següents:  
a) Assessorar el professorat i altres professionals que escolaritzen en els seus centres alumnat amb necessitats educatives especials, mitjançant sessions informatives, actuacions formatives i reunions de coordinació.  
b) Servir de consulta en temes relacionats amb recursos materials i equipament didàctic: fons bibliogràfic, documents curriculars, sistemes de comunicació, tecnologies de la informació i la comunicació per a l'alumnat amb necessitats educatives especials, etc.  
c) Assessorar els centres docents ordinaris en les adaptacions d'accés al currículum i productes de suport més adequats per a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
d) Col·laborar amb els serveis psicopedagògics escolars, departaments d'orientació i gabinets psicopedagògics autoritzats en la valoració de l'alumnat amb necessitats educatives especials per al qual s'haja de proposar o revisar la seua modalitat d'escolarització.  
e) Prestar el servei de fisioteràpia amb caràcter ambulatori, en les condicions que s'especifiquen en l'apartat onze d'aquesta resolució.  
f) Facilitar atenció prèvia a l'escolarització a les xiquetes i xiquets que, en el tram d'edat de 0 a 3 anys, presenten necessitats educatives especials, en les condicions que s'especifiquen en l'apartat onze d'aquesta resolució.  
2. Els centres d'Educació Especial desenvoluparan aquestes funcions en coordinació amb els serveis psicopedagògics escolars del sector, els departaments d'orientació, els gabinets psicopedagògics autoritzats i els centres de formació, innovació i recursos educatius (CEFIRE).  
  
3. La Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport podrà posar en marxa, en determinats centres públics d'educació especial, programes experimentals que incidisquen en les funcions d'assessorament i formació que com a centres de recursos tenen atribuïdes.  
  
Onzé. Servei d'atenció ambulatòria i/o prèvia a l'escolarització (SAAPE)  
1. L'atenció prèvia a l'escolarització tindrà com a destinataris les xiquetes i xiquets amb edats compreses entre els zero i els tres anys que, per prescripció mèdica, requerisquen estimulació i atenció primerenca per presentar algun dèficit o tinguen risc de patir-lo, a fi de facilitar una maduració adequada i prevenir o mitigar possibles seqüeles. Aquesta atenció es prestarà únicament en aquelles situacions en què no puga facilitar-se per les entitats autoritzades per la Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives o en els centres de salut, i prèvia autorització de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
  
2. Així mateix, els centres d'Educació Especial podran proporcionar, amb caràcter ambulatori, atenció sanitària de fisioteràpia a l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitat motriu escolaritzat en els centres ordinaris, en qualsevol etapa, quan, per circumstàncies degudament justificades, no puga rebre aquesta atenció en la xarxa pública de salut. En el seu dictamen d'escolarització s'haurà d'indicar expressament la necessitat de suport de fisioteràpia i la seua prestació ambulatòria.  
3. Perquè la prestació d'aquests serveis complementaris no repercutisca negativament en l'atenció a l'alumnat escolaritzat en el centre d'educació especial, en cas que el personal d'audició i llenguatge i de fisioteràpia assignat al centre resulte insuficient en relació a les necessitats a atendre, la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport proveirà personal addicional d'aquestes especialitats.  
  
4. A més del suport ambulatori a l'alumnat, els professionals del centre i l'especialista d'orientació educativa, assessoraran i facilitaran la informació necessària a les famílies per implicar-les en la intervenció i donar-los pautes d'actuació que complementen l'atenció en el centre, prestant especial atenció als aspectes emocionals que com a mares i pares implica l'acceptació i la vivència de la discapacitat de les seues filles i fills.  
5. A fi de garantir la coherència de les intervencions i el seguiment de l'alumnat usuari d'aquest serveis, els centres d'educació especial col·laboraran i es coordinaran amb els centres educatius i altres serveis de suport, públics i privats, implicats.  
6. Amb caràcter general, no s'autoritzarà l'alumnat a absentar-se del centre dins l'horari lectiu per a rebre suports externs, llevat de circumstàncies degudament justificades, per causa mèdica o perquè els programes complementaris no puguen facilitar-se amb els suports especialitzats del centre.  
  
Dotzé. Plantilles  
1. Els llocs de personal docent de pedagogia terapèutica i audició i llenguatge, i personal no docent d'educadora o educador d'educació especial i fisioterapeuta, es determinaran en funció del nombre i tipologia de l'alumnat escolaritzat, d'acord amb les ràtios establides en la normativa vigent.  
2. Els centres concertats contractaran el personal necessari de les especialitats especificades en el punt anterior, en funció dels mòduls econòmics establits per a cada tipus d'unitat.  
3. Els centres d'Educació Especial públics podran sol·licitar personal especialitzat addicional de pedagogia terapèutica, audició i llenguatge, educador d'educació especial i fisioteràpia, quan hi haja situacions sobrevingudes d'especial gravetat, que es documentaran amb:  
- Informes sociopsicopedagògics, que concreten les necessitats educatives de l'alumnat i les propostes d'intervenció per al pla d'actuació personalitzat.  
- Informe de l'equip directiu que indique l'organització dels recursos del centre per atendre les necessitats de l'alumnat, les mesures educatives a aplicar i el personal addicional requerit.  
- Informe de la Inspecció d'Educació que documente la supervisió de l'organització i el personal addicional necessari.  
4. De conformitat amb l'article 5 de l'Ordre 12/2013, de 14 de març, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, els centres públics d'educació especial de titularitat de la Generalitat disposaran de professorat d'educació física i d'educació musical, en les condicions següents:  
  
a) Si el centre disposa de menys de huit unitats, els llocs seran compartits amb un altre centre d'educació especial, sempre que la distància quilomètrica permeta l'elaboració d'un horari complet per al lloc afectat.  
b) Si el centre disposa d'entre nou i dèsset unitats, els llocs es proveiran a temps complet.  
c) A partir de díhuit o més unitats, s'incrementarà un segon lloc d'educació física i d'educació musical.  
5. De conformitat amb el capítol II de la Llei 22/2017, de 29 de desembre, de pressupostos de la Generalitat per a l'exercici 2018, els centres d'Educació Especial concertats comptaran amb professorat d'educació física i d'educació musical, fins a un màxim de dos professors en centres que disposen de 9 o més unitats d'Educació Especial. Als centres que compten amb menys de nou unitats se'ls assignarà la part proporcional de personal d'aquestes especialitats. Així mateix, disposaran d'un professor de suport amb 25 hores, quan compten amb set o més unitats d'educació especial, a partir del curs acadèmic 2018/2019, és a dir, des de l'1 de setembre de 2018.  
6. Els centres d'Educació Especial comptaran amb professorat tècnic de formació professional per a impartir l'àmbit d'orientació i formació laboral en els programes de transició a la vida adulta (TVA).  
7. Els centres d'educació especial públics que tinguen autoritzat per la Direcció General de Formació Professional i Ensenyaments de Règim Especial un programa formatiu de qualificació bàsica adaptat a les persones amb necessitats educatives especials permanents, comptaran amb professorat tècnic de formació professional de l'especialitat corresponent. Associat a aquest programa, es dotarà del personal necessari de pedagogia terapèutica, en cas que el centre no en dispose del nombre suficient, per a cobrir les necessitats que aquests programes requereixen.  
  
8. En els centres d'educació especial públics l'atenció per part del personal especialista d'orientació educativa i, si és el cas, de treball social, serà facilitada pels serveis psicopedagògics escolars del sector corresponent, sense perjuí de l'atenció que en el segon cas hi puguen prestar els serveis socials municipals o mancomunats. En qualsevol cas, s'assegurarà la coordinació interdisciplinària dels serveis implicats.  
  
  
Tretzé. Personal sanitari  
1. La Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de salut de la Comunitat Valenciana, assenyala en l'article 59.8 que els centres docents específics d'educació especial estaran dotats de personal d'infermeria, que dependran orgànicament del departament sanitari corresponent.  
2. La Llei 22/2017, de 29 de desembre, de pressupostos de la Generalitat per a l'exercici 2018, contempla la implantació d'infermer escolar a temps complet en tots els centres públics d'educació especial de la Comunitat Valenciana.  
3. És competència de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, a petició de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, disposar del personal sanitari en els centres d'educació especial.  
  
  
Catorzé. Horari del personal  
1. L'horari del professorat en els centres públics es troba regulat en el bloc II (horari del personal docent) de l'annex II de l'Ordre de 29 de juny de 1992, de la Conselleria d'Educació (DOGV 15.07.1992) i en el que disposa l'article 2 del Decret 73/2012, de 18 de maig, del Consell, pel qual es determinen les condicions d'aplicació del Reial decret llei 14/2012, de 20 d'abril, de mesures urgents de racionalització del gasto públic en l'àmbit educatiu no universitari a la Comunitat Valenciana.  
  
2. L'horari del personal no docent es regirà per allò establit en els corresponents estatuts, reglaments o convenis d'aquestes o aquests professionals.  
  
Quinzé. Coordinació  
1. La direcció del centre designarà entre el professorat del claustre, per un període màxim de quatre anys, una persona per cadascuna de les funcions de coordinació següents:  
a) Tecnologies de la informació i la comunicació (TIC).  
b) Formació del professorat.  
c) Igualtat i convivència.  
2. Per a la designació de les persones coordinadores es tindran en compte els criteris següents:  
a) Tindre, preferentment, destinació definitiva en el centre.  
b) Disposar dels coneixements, experiència o formació en l'àmbit per al qual es proposa la coordinació.  
c) Tindre, preferentment, experiència en la coordinació d'equips i/o en l'acció tutorial.  
3. La persona responsable de la coordinació de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) exercirà les funcions següents:  
a) Coordinar i optimitzar l'ús de les TIC al centre, dinamitzant la seua integració curricular.  
b) Actuar com a interlocutora amb el Servei de Suport i Assistència Informàtica (SAI).  
c) Confeccionar l'inventari de màquines, aplicacions amb llicència privativa, material informàtic i responsabilitzar-se que estiga disponible i en òptimes condicions d'utilització.  
Per al desenvolupament de les sues tasques disposarà de dues hores lectives, d'acord amb la plantilla disponible en els centres públics i sense que implique increment d'aquesta.  
4. La persona responsable de la coordinació de formació exercirà les funcions següents:  
a) Detectar les necessitats de formació del claustre, tant a nivell de projecte educatiu com de necessitats individuals del professorat.  
  
b) Coordinar la formació del professorat dins del Pla anual de formació del professorat (PAFP).  
c) Redactar la proposta del programa anual de formació del professorat seguint les indicacions de l'equip directiu en base a les necessitats detectades, a les recomanacions de les persones coordinadores de cicle i d'equips docents, a les línies estratègiques generals del Pla anual de formació del professorat i a l'avaluació del disseny i execució del programa anual formació del professorat de cursos anteriors.  
d) Coordinar amb el CEFIRE de referència les actuacions necessàries per a la posada en marxa i seguiment d'aquelles activitats de formació a nivell de centre, que hagen estat aprovades per l'administració.  
  
e) Col·laborar amb l'equip directiu en l'avaluació de la realització del programa anual de formació del professorat proposat pel centre, tant en la seua execució com en la millora dels resultats de l'alumnat.  
  
Per al desenvolupament de les sues tasques disposarà d'una reducció de fins 2 hores lectives i 2 hores complementàries, en funció del que establisca l'equip directiu, d'acord amb la plantilla disponible en els centres públics i sense que implique increment d'aquesta.  
5. La persona responsable de la coordinació d'igualtat i convivència exercirà les funcions següents:  
a) Col·laborar amb la direcció del centre i amb la Comissió de Coordinació Pedagògica, en l'elaboració i desenvolupament del Pla de convivència del centre, tal com estableix la normativa vigent.  
b) Coordinar les actuacions previstes en el Pla de convivència del centre.  
c) Coordinar les actuacions d'igualtat referides en la Resolució de les Corts, núm. 98/IX, del 9 de desembre de 2015 (DOGV 47, 11.01.2016).  
d) Formar part de la comissió de convivència del consell escolar del centre.  
e) Treballar conjuntament amb la persona coordinadora de formació del centre en la confecció del Pla de formació del professorat del centre en matèria d'igualtat i convivència.  
Per al desenvolupament de les sues tasques disposarà de dues hores lectives, d'acord amb la plantilla disponible en els centres públics i sense que implique increment d'aquesta.  
6. Els centres d'Educació Especial organitzaran reunions de coordinació amb els centres ordinaris i els serveis externs especialitzats, públics o privats, implicats en l'atenció a l'alumnat escolaritzat en el centre, a fi de coordinar les actuacions, garantir la coherència de la resposta educativa i evitar duplicitats.  
7. A més dels òrgans de coordinació reglamentaris, i sense perjuí de les funcions atribuïdes a aquests, els centres d'educació especial podran constituir les comissions que consideren necessàries composades per personal docent i no docent, dins el mateix centre o amb altres centres educatius, unitats específiques o entitats, públiques i privades, que promoguen la innovació i la millora de la qualitat educativa en la resposta a l'alumnat amb necessitats educatives especials. Les direccions d'estudis coordinaran el funcionament d'aquestes comissions.  
  
  
Setzé. Horari del centre  
1. Amb caràcter general, l'horari del centre es distribuirà en sessions de matí i de vesprada, entre les quals haurà d'haver un interval d'entre una hora i mitja i dues hores.  
2. Els centres d'Educació Especial han de sol·licitar a les direccions territorials d'Educació, Investigació, Cultura i Esport corresponents, abans del 15 de juny, l'autorització de l'horari especial que vulguen aplicar durant el curs següent.  
  
Desseté. Calendari d'aplicació  
La present resolució tindrà efectes durant el curs escolar 2018-2019.  
  
  
Dihuité. Disposicions supletòries  
En tots aquells aspectes no regulats mitjançant disposicions administratives respecte a l'organització i funcionament dels centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat, seran subsidiàries les disposicions referents als centres d'Educació Infantil i Primària.  
  
  
València, 18 de juliol de 2018.- El secretari autonòmic d'Educació i Investigació: Miguel Soler Gracia.