Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9714, del 30-10-2023 (2023/10772)

RESOLUCIÓ de 6 d'octubre de 2023, de la Vicepresidència Primera i Conselleria de Cultura i Esport, per la qual s'incoa expedient per a declarar bé d'interés cultural immaterial, l'activitat tradicional Cultura del Cànem de Callosa de Segura.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9714

Data del DOGV
:   30-10-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/10011


Data del document
:   06-10-2023

Organisme emissor
:   Vicepresidència Primera i Conselleria de Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Vicepresidència Primera i Conselleria de Cultura i Esport

RESOLUCIÓ de 6 d'octubre de 2023, de la Vicepresidència Primera i Conselleria de Cultura i Esport, per la qual s'incoa expedient per a declarar bé d'interés cultural immaterial, l'activitat tradicional Cultura del Cànem de Callosa de Segura. [2023/10651]  
L'article 12 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana assenyala que correspon a la Generalitat vetlar per la protecció i defensa de la identitat i els valors i interessos del poble valencià, i el respecte a la diversitat cultural de la Comunitat Valenciana i el seu patrimoni històric.  
D'altra banda, la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, estableix en l'article 45 que seran declarats béns immaterials d'interés cultural les activitats, creacions, coneixements, pràctiques, usos i tècniques que constitueixen les manifestacions més representatives i valuoses de la cultura i de les formes de vida tradicionals dels valencians, així com les tradicions en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci, i especialment les que han sigut objecte de transmissió oral i les que mantenen i potencien l'ús del valencià.  
Vistos els informes tècnics favorables a la incoació de l'expedient de declaració de bé d'interés cultural immaterial emesos pel Servei de Patrimoni Cultural i per la Comissió Tècnica per a l'Estudi i Inventari del Patrimoni Immaterial.  
Atés el que disposa l'article 27 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, resolc:  
  
  
Primer  
Incoar expedient per a declarar bé d'interés cultural immaterial l'activitat tradicional Cultura del Cànem, de Callosa de Segura.  
  
Segon. Descripció del bé i valors  
D'acord amb els articles 28 i 45 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, es fan constar en l'annex d'aquesta resolució la descripció del bé i els seus valors.  
  
  
Tercer. Mesures de protecció i salvaguarda  
La protecció de l'activitat tradicional Cultura del Cànem de Callosa de Segura com a patrimoni cultural immaterial es concretarà en les mesures següents:  
a) Realitzar tasques d'identificació, descripció, investigació, estudi i documentació amb criteris científics.  
b) Incorporar els testimoniatges disponibles a suports materials que garantisquen la seua protecció i preservació.  
c) Vetlar pel desenvolupament normal i la pervivència d'aquesta manifestació cultural, i també tutelar la conservació dels seus valors tradicionals i la seua transmissió a les generacions futures.  
Qualsevol canvi que excedisca el normal desenvolupament dels elements que formen aquesta manifestació cultural s'haurà de comunicar a la direcció general competent en matèria de patrimoni cultural perquè, si escau, reba l'autorització administrativa i es modifique la present declaració.  
La gestió del bé la tindrà l'Ajuntament de Callosa de Segura, l'Escola dels Treballs Artesanals del Cànem i el Museu del Cànem, juntament amb tots els actors d'aquesta manifestació immaterial, que seran els que decidiran sobre aspectes materials i immaterials, i també sobre el desenvolupament de l'esmentada manifestació cultural.  
  
Quart  
En compliment del que s'estableix en l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, es notifica aquesta resolució als interessats i es comunica al Registre General de Béns d'Interés Cultural perquè s'anote de manera preventiva.  
  
Cinqué  
Publicar aquesta resolució amb el seu annex en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.  
  
València, 6 de octubre de 2023.- El vicepresident primer i conseller de Cultura i Esport: Vicente José Barrera Simó.  
  
  
ANNEX  
  
Identificació geogràfica: Callosa de Segura, Alacant.  
Àmbit: coneixements tradicionals sobre pràctiques productives, processos i tècniques.  
Denominació principal i d'altres: Cultura del Cànem a Callosa de Segura.  
  
1. Comunitats o persones relacionades amb l'element: membres de l'Escola del Cànem, antics treballadors i veïns compromesos amb el manteniment de les tradicions callosines.  
  
2. Descripció: el cànem és una preuada font de fibra vegetal, subministradora d'aliment i fonament d'usos medicinals, coneguda i aprofitada per la Humanitat des del huité mil·lenni abans de Crist, en plena revolució neolítica. Arribada a Europa des de l'est al començament de l'Edat del Ferro (8.000 a. de C.), la producció de cànem va resultar fortament impulsada arran de la incorporació d'Hispània als dominis de Roma, per la demanda de la seua fibra per a la producció tèxtil i especialment per a l'armament de vaixells.  
2.1. Fases de la producció i aprofitament  
2.1.1. Treballs de fase agrícola  
a) La preparació de la terra.  
b) La sembra de la llavor (llavor de cànem) que es realitza cap a mitjan de març, emprant-se una mesura d'una barcella, uns 11,5 kg per tafulla (1.185 m²).  
c) Cura de les plantacions: als 4 o 5 dies del primer reg la planta ha de germinar i se l'ajudava passant la rella per trencar la crosta de la terra o se li feia un nou reg que ho facilitara. Així, es repartirien altres 5 regs més fins a mitjan de juliol, quan la planta arribaria a la seua plenitud amb més de 3 m. No requeria més cures i la terra quedava òptima per a la rotació de cultius.  
d) La sega: a mitjan de juliol, el cànem, si és per a obtindre fibra, ja es pot segar. El segador ha de protegir el braç amb què abraça la garba amb una sobremànega per a segar a remano, és a dir, abraçant i tombant la garba amb el braç esquerre i segant amb la corbella arran de terra. Aqueixes garbes queden en el bancal per a l'assecament en uns 8 dies.  
e) La jargola: és el procediment manual de colpejar les garbes amb una forca de fusta perquè se solten les fulles seques.  
f) La jimensa: quan el cànem no se segava fins al setembre per a obtindre fibra, seguint un procediment similar a la jargola però ara s'obtenien llavors per a pròximes collites.  
g) El transport a la bassa.  
h) L'embassat és l'operació de submergir en aigua les garbes de cànem durant diversos dies, segons la calor meteorològica, que provoca, per descomposició de l'aigua, la separació de la part llenyosa de la part fibrosa de la planta, que queda apta per a la seua extracció. La bassa era un buit que oscil·lava de 6 a 8 m en els costats menors i de 12 a 14 m en els costats majors, i poc més d'1,50 m de fons. A Callosa va arribar a haver 156 basses que podien albergar fins a 20 quintars de cànem cadascuna.  
i) La bregada, d'altra banda, és l'operació en la qual se separa la part fibrosa de la part llenyosa de la vareta de cànem. L'operari (el bregador) va agrupant les fibres de les garbes bregades o picades en uns fardells o quintars de 43,750 kg. La màquina de bregar és un aparell procedent d'un tronc de morera buidat en V sobre el qual encaixa un altre tronc més xicotet d'olivera amb una ganiveta sense tall per a trencar i raspar les varetes.  
j) El transport des de la comarca del Baix Segura fins a Callosa per al seu tractament industrial artesanal.  
2.1.2. Fase industrial: la indústria del filat i la del calçat  
a) Els obradors del cànem: eren espais de dimensió variable, a les sales superiors de les cases, on s'establia el lloc de treball de l'espadat i del rastellat del cànem.  
b) L'espadat: operació consistent a colpejar la garba bregada perquè desprenga les últimes restes de canyamisses. Per a això, s'emprava una peça vertical de fusta on recolzava la garba i amb una espècie de pala en forma de bacalada, denominada espadadora, colpejava i la lliscava sobre la garba fins a netejar-la de restes de canyamissa.  
c) El rastellat: es tracta del pentinat manual del cànem, amb la qual cosa se'l deixa en condicions per a diverses aplicacions. El rastell és un tauló rectangular de 60 x 100 cm amb 3 files de pues d'acer de 28 cm per al pentinat i una gran pua corba per a la fracció o trencament de les garbes. La rastella és similar però més xicoteta de tot i serveix per a repassar allò ja rastellat per a treballs més selectes.  
6.9.7.5. La indústria del filat: caps, fils, cordes i xarxes  
a) El filat: és l'operació per la qual el cànem rastellat es converteix en fils d'un o més caps. Els estris emprats per a aquest procés són la mena o roda de filar, l'ansa, el pedral i els ferros, que es col·loquen en un espai d'uns 21 m de llarg per 2,5 m d'ample, conegut com «la carrera de filar».  
b) La confecció de xarxes: amb uns fusos o agulles i mallers de fusta s'agafaven els caps filats per a fer grans xarxes destinades a la pesca. A causa de la gran demanda, es traslladava faena a la població, que la confeccionava en grups als carrers.  
9.7.1.2. La indústria del calçat  
a) El trenat de soga: consistent en la transformació manual de les fibres més curtes rebutjades en el rastellat en una trena per a la confecció de soles. S'acabava el trenat en una parella de sogues d'uns 3 kg. Les operàries o sogueres, que s'agrupaven en nodrits rotlles de treball als carrers, es valien d'una cadira i un mosso o suport per a la trena i la seua destresa manual.  
b) L'ordissatge i la cosida de soles: l'ordissatge és l'operació consistent a donar forma a una sola per a després cosir-la. L'operari és el costurer que treballa sobre un banc de fusta ajudant-se d'eines com l'almaraz, chamaril, punxó, etc.  
c) Confecció de sabatilles: operació per la qual es posa a les soles la lona i la resta d'elements per a convertir-les en botes o sabatilles. L'operària és la sabatera que es val d'un cavallet, fil de cànem, guardamà, lona, punxó, etc., per a obtindre primoroses sabatilles o botes de sola de cànem.  
  
3. Marc temporal  
El calendari de la producció agrícola del cànem i de la seua transformació artesanal ha marcat per molts segles la vida a Callosa de Segura. En l'actualitat, el manteniment i la transmissió de la cultura del cànem com a element del patrimoni cultural ha generat un nou calendari, vinculat a la collita de la parcel·la reservada a l'horta, i a la recreació dels oficis tradicionals en el context de les activitats del Museu i l'Escola del Cànem, fites del calendari local viscudes en termes festius per la ciutadania callosina.  
  
4. Descripció i caracterització  
4.1. Orígens documentats o atribuïts: en la fèrtil horta del riu Segura, a la qual pertany geogràficament Callosa de Segura, s'han constatat dades sobre el cultiu del cànem des del segle XIII, quan Alfons X va haver de legislar per a resoldre un plet entre veïns del Segura Mitjà i del Baix Segura per llançar al riu les aigües putrefactes dels embassats o amaraments del cànem. I així, apareixen en els arxius esments d'obrers dels diferents treballs de cànem de manera esporàdica.  
  
Tant el cèlebre cronista Antonio José Cavanilles o, en el segle XIX, Madoz, feien referència a les produccions de collites de cànem i oficis dedicats a aquests. Aquest segon, en la seua obra Diccionari.... descriu la collita de cànem de Callosa de Segura (en el seu apartat de Produccions) com a abundant i de la millor qualitat, i que la seua indústria més important és, a part de l'agricultura en general, la de fabricació d'espardenyes de cànem i la d'empleats en deu telers de llenç, juntament amb la venda de la canyamissa o canya del cànem a l'Arsenal de Cartagena per a l'elaboració de pólvora pel cos d'Artilleria.  
4.2. Evolució històrica i modificacions: la producció i l'aprofitament del cànem ha estat estretament lligat a la història. Tant és així que en la segona meitat del segle XIX es produeix la primera gran crisi mundial de producció del cànem per qüestions com els aranzels, o la desaparició dels vaixells de veles pels de vapor.  
Amb tota aquesta avantsala entrem en el segle XX en el qual la situació fluctuant del cultiu del cànem va veure al Baix Segura, i especialment a Callosa de Segura, els seus moments més àlgids a causa de les conjuntures provocades per les dues guerres mundials: la primera (de 1914 a 1918) va ser seguida per una greu crisi posterior, i la segona (de 1939 a 1945), en què els països en conflicte van deixar de produir i de competir amb el nostre país, que en mantindre posicions neutrals, es va beneficiar en augmentar la demanda, la producció i l'exportació. A més, a causa de la Guerra Civil (1936-1939) es va viure un període d'autarquia i necessitat d'autoproveïment, obligatori a Espanya, que va fer viure a Callosa de Segura i a la comarca una època d'or quant al cultiu del cànem.  
El 1953, el Baix Segura produïa el 60 % de la producció nacional. Així, el callosí Antonio Gilabert Pastor posa en funcionament les primeres màquines que rendibilitzarien la producció: màquines de bregar mecàniques, sacsadores mecàniques, l'embassat químic, etc., però sobre 1960 apareixen les fibres sintètiques, més econòmiques, més rendibles i en altres circuits de producció que van fer desaparéixer de la nit al dia, vertiginosament, la producció i la indústria del cànem. No serà fins als anys 70 quan els xicotets patrons i algun obrer autònom del cànem mamprenen noves accions per a adaptar-se als nous temps i consum per a mantindre la tradició.  
Malgrat la fluctuació en la seua producció, cal destacar que tots els treballs sobre aquesta fibra natural daurada han romàs invariables durant segles, encara que, com a patrimoni viu, la cultura del cànem és una manifestació evolutiva, reflex de l'evolució de l'utillatge i la divisió del treball vinculada al procés de producció i transformació de la fibra tèxtil.  
Els coneixements transmesos de generació en generació constitueixen una riquíssima mostra etnològica, així com tot el conjunt que la componen, i és, per tant, la major expressió viva heretada dels avantpassats, pel que fa a les tècniques i els sabers vinculats a l'artesania tradicional pròpia de la vega del riu Segura, i especialment de Callosa de Segura.  
4.3. Relació dels béns mobles i immobles o entorns d'interés vinculats  
Béns immobles: els camps de l'horta de Callosa on es produeix cànem, les basses de l'horta on es xopa, els obradors on es transforma, els espais a l'aire lliure on es construeixen les carreres de filar, les fàbriques de filar, el Museu del Cànem i l'horta del seu entorn.  
  
Béns mobles  
Producció agrícola de cànem: aladre, roll de xafar tormos, trejilla, tauló de claus, tauló pla, corbella, sobremànega, filet d'espart.  
  
Producció artesanal de fibra tèxtil de cànem: forca, gramaera o màquina de bregar, espadaor o espadador, espaílla o espadella, pedral, rastell i caputxó (funda de les pues), rastella i caputxó (funda de les pues) i bozo.  
Producció industrial de fibra tèxtil de cànem: màquina de bregar, sacsejadora, rastelladora i repassadora mecàniques.  
Producció artesanal de fil i corda: mena o roda de filar, cavallet o banc de la roda de filar, creu de filar, ansa, politja, pedral, ferrete o punxó, tancador o serrador, ferros, forca amb pedral, filet d'espart, màquina de corxar, carrico del ferrete.  
Producció industrial de fibra tèxtil de cànem: filadora i bobinadora mecànica.  
Confecció artesanal de xarxes: cadira i estenedor.  
Producció artesanal de calçat: cadira, mosso, banc de costurer, almaraz, punxó, chamaril, patrons, formes, alces i tacs, mordassa, agulla, guardamà, cavallet per a fer rivets en el calçat, serquillo o vira, tirapeu.  
  
5. Salvaguarda  
5.1. Agents i metodologia de transmissió:  
Els callosins es van esforçar per mantindre la producció de cànem i els treballs artesanals del cànem com a cultura viva. Per a això, es van dur a terme tres iniciatives:  
En primer lloc, mitjançant l'acció del Grup d'Amics del Patrimoni Cultural, en cooperació amb l'Ajuntament de Callosa de Segura, es va permetre organitzar una exposició en el context de les festes patronals de 1980, amb els materials recollits amb l'ajuda de la població. Aquesta col·lecció va constituir el nucli entorn del qual es va crear el 1986 el Museu del Cànem de Callosa de Segura, que en l'actualitat es troba allotjat en l'antic escorxador municipal, obra de l'arquitecte Juan Vidal Ramos (1925), que ha sigut recuperat, restaurat i rehabilitat amb la finalitat d'albergar en el seu interior la rica col·lecció d'elements significatius com ara les eines usades en la transformació de la fibra de cànem.  
  
En segon lloc, l'Escola dels Treballs Artesanals del Cànem com a espai en el qual, mitjançant tallers i demostracions l'escola dinamitza les col·leccions del museu, contribueix decisivament a la difusió dels valors de la cultura tradicional del cànem i garanteix la transmissió dels vells coneixements i destreses a les noves generacions. Cal destacar, en aquest sentit, l'activitat de les demostracions nacionals del cànem, celebrada anualment amb gran èxit en el context de les festes patronals d'agost. Els qui coneixen per la seua experiència les tècniques artesanals, recreen i demostren en viu els diversos treballs relacionats amb la fibra del cànem. Amb això, es contribueix a la salvaguarda dels coneixements i les destreses per la seua transmissió i continuïtat, que és, sens dubte, l'ànima viva de tot l'exposat tant en el Museu com en la Ruta de l'arquitectura industrial del cànem.  
  
Aquesta ruta és la tercera acció duta a terme per a la posada en valor d'aquest patrimoni. Ens guia per cadascuna de les construccions dedicades a aquesta indústria, generant un variat patrimoni immoble, a causa de la diversitat de tasques que implica, des del seu cultiu en l'horta, fins a la venda dels productes elaborats, passant per la preparació de la fibra, l'elaboració de la matèria base, l'aprofitament de productes secundaris o les seues variades fases d'artesania especialitzada. Cada fase tenia el seu àmbit espacial característic, en l'horta i en el nucli urbà, i la majoria eren realitzades en espais construïts ex profeso; cal destacar-ne:  
  
a) La bassa: per a coure/macerar el cànem en l'horta de Callosa.  
b) L'obrador: edifici de característiques molt singulars, amb amplis finestrals per a treballar la fibra natural, espadar i rastellar.  
c) La fàbrica de filar: on realitzaven el procés industrial artesanal d'aquesta fibra convertida en fils, caps i xarxes que van arribar a proveir tot el territori nacional.  
5.2. Noves actuacions de salvaguarda  
La cultura del cànem està lligada a Callosa de Segura, pràcticament des dels seus orígens, i és la nostra localitat nexe d'unió de les diferents fases de transformació i elaboració de productes derivats d'aquesta fibra tèxtil, tant en l'àmbit agrícola com industrial, i formen part de la idiosincràsia i el caràcter d'aquest municipi diferents elements tant arquitectònics, culturals, etnogràfics i històrics que ens ha portat a sentir-nos orgullosos de ser la Ciutat del Cànem com així es coneix la nostra ciutat, en ser la base de l'estructura socioeconòmica local que al llarg del segle XX ha fet de Callosa de Segura referent d'emprenedoria d'agricultors, industrials i comerciants, que han donat la supervivència necessària en els moments de major crisi econòmica, com ara la derivada de finals dels anys vint i de postguerra, i és exemple per a les poblacions del voltant, fins i tot a escala provincial i nacional, pels seus productes de fils, cordes, xarxes, calçat, etc.  
  
La demanda de productes amb matèries primeres derivades del petroli va acabar amb aquesta indústria que tot i començar de manera artesanal va anar incorporant la seua primera mecanització, la qual cosa va portar una caiguda important en la demanda de materials realitzats amb cànem, que va suposar una forta emigració de la població callosina en els anys 60, i això no va amainar l'esperit aventurer i de prosperitat dels nostres empresaris que van adaptar les seues empreses i fàbriques a aquests nous materials per continuar sent en l'actualitat una potència a escala mundial en la fabricació de fils, cordes i xarxes de pesca, seguretat o esportives. Però des de la seua desaparició fins a la posada en marxa del Museu del Cànem Roque Francisco Albert Lucas l'any 1986, aquest ajuntament ha treballat en la recuperació d'elements, utensilis i documentació relativa a aquesta activitat socioeconòmica, especialment amb la col·laboració del Sr. Roque Francisco Albert Lucas, fundador d'aquest museu i a qui està dedicat des de l'any 2019. Amb la intenció de donar a conéixer com es desenvolupaven aquests treballs, van començar a l'agost de 1987 les demostracions nacionals dels treballs artesanals del cànem, que ara per ara està més que consolidada com un reclam de turistes, investigadors i autoritats que, juntament amb el públic assistent, congrega més de dues mil persones cada 14 d'agost. En el seu afany de continuar actuant en la promoció d'aquest museu i la seua cultura etnogràfica tan particular, es va traslladar des de les instal·lacions en un local llogat a l'antic escorxador municipal l'any 1995, després del seu tancament. Un edifici protegit pel Pla general d'ordenació urbana de 1928, obra de l'arquitecte Sr. Joan Vidal Ramos, ocupant una de les seues naus, encara així, amb una important obra de rehabilitació el 2010, i després del trasllat dels museus de Setmana Santa i Arqueològic, ocupa per la seua especial rellevància i alta demanda tot l'edifici, equipat amb noves tecnologies per a facilitar la comprensió dels materials exposats i el context sociocultural que els emmarca als visitants.  
Paral·lel a aquest Museu del Cànem, reconegut oficialment com a col·lecció museogràfica el 24 de març de 1994 i en tràmit per a la seua valoració i denominació com a museu de la Comunitat Valenciana, es va constituir una Escola de Monitors dels Treballs del Cànem, promoguda i dirigida pel Sr. Roque Fco. Albert Lucas, que fa demostracions o exhibicions als visitants amb persones que han treballat en aquests oficis. A més, es realitzen demostracions fora de la nostra localitat de tot el procés de transformació de la fibra de cànem i elaboració de productes, es participa a més en fires promocionals, especialitzades, tant a escala nacional com internacional. En aquests moments, amb la finalitat de donar continuïtat a aquest col·lectiu constituït com a associació, s'està treballant en l'elaboració d'un conveni de col·laboració que l'aferme, a la qual se subvenciona les seues activitats, se li dona cobertura tècnica, en una estreta col·laboració, ja que aquest museu i la cultura que representa no podria entendre's sense la participació d'aquests homes i dones que tenen la seua seu social en una de les estances del Museu del Cànem i el seu taller a la Casa de Cultura, on s'imparteixen cursos d'aprenentatge i perfeccionament d'aquests oficis per a donar continuïtat a aquestes demostracions i mantindre aquest treball artesanal amb generacions que ja no l'han coneguda com a activitat econòmica.  
  
Després de la sol·licitud i l'inici de l'expedient de declaració de bé d'interés cultural immaterial per a la Cultura del Cànem de Callosa de Segura, s'ha treballat en la línia establida per la Generalitat en la realització i el compliment dels requisits que ens van sol·licitar, després d'una visita d'inspecció tècnica tant al museu com a diversos edificis que formen part de l'arquitectura del cànem, en la qual es van conéixer de primera mà les característiques d'aquest bé a protegir i que va motivar que s'establiren una sèrie d'actuacions que s'havien de dur a terme per a la consecució d'aquest reconeixement, que són les següents:  
  
- Consolidar l'Escola del Cànem i donar-li una continuïtat.  
- Recuperar béns immobles a protegir:  
- Parcel·la d'horta per a la plantació del cànem.  
- Bassa de coure el cànem.  
- Obrador.  
- Fàbrica de filats.  
Des de llavors, s'ha treballat en aquest sentit per poder continuar l'expedient amb esmena i actuant segons aquestes indicacions, entre les quals destaquen la contínua relació amb l'Escola dels Treballs del Cànem i el seu director, buscant la millor atenció possible a les seues necessitats, atorgant subvencions, finançant les seues eixides i activitats, organitzant conjuntament tallers i cursos, concessió d'un espai en el Museu del Cànem per a la seua activitat de gestió, administració i emmagatzematge de material i d'una sala a la Casa de Cultura per al desenvolupament de cursos, i perfeccionar amb els alumnes i noves incorporacions les tècniques d'elaboració d'aquests productes. S'està amb converses amb els seus representants per a la confecció, aprovació i signatura d'un conveni de col·laboració i amb això obtindre més suport, si és possible, institucional i econòmic. Sobre la fàbrica de filats, l'any 2011 el Sr. José Manresa Espadas va donar la seua fàbrica de filats, coneguda com La Porchá, a l'Ajuntament de Callosa de Segura per a la seua recuperació i posada en valor. Aquesta ha format part de la ruta de l'arquitectura del cànem que s'inicia en el Museu del Cànem i està enclavada en els vessants de la Serra de Callosa de Segura, i que és l'última d'una sèrie de fàbriques situades en aqueixa zona de la zona nord de la ciutat. Des de llavors, en propietat de l'Ajuntament de la localitat, i en aquest immoble s'han realitzat dos tallers d'ocupació (entre el 2012 i 2014 per a la seua consolidació i la creació d'accés de què mancava, per a unit a una altra actuació de millora de l'entorn, facilitar la pujada amb vehicles i un mirador entorn d'aquesta fàbrica i la resta de les que encara queden els fonaments, denominat Mirador dels Filadors. Aquest immoble s'ha inclòs en el catàleg de proteccions elaborat per aquest ajuntament i finançat per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esports. En aquest catàleg de proteccions proposat, se li assigna una protecció ambiental amb fitxa núm. C06BC-PGA (forma part dels béns a protegir dins de les fitxes denominades «Tècnica del Cànem»). Des d'aquest moment, s'ha continuat en el treball de consolidar els aspectes més febles per a conformar tot el que suposa aquesta cultura d'especial rellevància en la nostra localitat i de salvaguarda i promoció d'aquest senyal d'identitat no sols de Callosa de Segura, sinó de la Comunitat Valenciana.  
Per a això, s'han dut a terme les següents accions per a la protecció i el reconeixement de la cultura del cànem, com les següents:  
  
- S'està portant una gestió contínua de relació i col·laboració amb l'Escola dels Treballs del Cànem i els seus monitors, atenent les seues demandes, assistint les seues necessitats d'espai amb sala per a reunions i altres gestions, magatzem per al seu material, sala per a tallers i cursos, programació d'aquests per a renovació dels seus components, finançament d'activitats, promoció d'aquestes, estreta relació a l'hora d'assessorar per part dels seus membres sobre les peculiaritats d'aquesta fibra, col·laboració desinteressada dels monitors en les visites guiades al Museu del Cànem, rutes, demostracions, assistències a fires, suport logístic, etc. Es reconeix tot el mèrit que tenen per aquest incansable treball altruista en benefici de la cultura del cànem, amb la concessió honorària municipal de la Medalla Mèrit a Labor Cultural l'any 2019 i la denominació del Museu del Cànem amb el nom de Museu del Cànem Roque Francisco Albert Lucas, per la seua entrega a qui va ser fundador del museu i les seues demostracions, així com director d'aquesta associació de monitors.  
- Quant a la parcel·la d'horta, en aquests anys s'han realitzat plantacions conveniades amb agricultors i propietaris de la localitat amb la finalitat d'obtindre cànem per a les exhibicions tant en el museu com en les demostracions d'aquests treballs. Però per a enfortir més, si és possible, la dedicació de terrenys agrícoles, s'han habilitat parcel·les en terreny agrícola pròxim a l'edifici que alberga el Museu del Cànem per a cultius per part dels callosins com a «horts urbans» i s'ha deixat una important part d'aquest per a cultiu de cànem cada any, que s'ha sembrat en aquest 2023 el passat 31 de març.  
- Quant als immobles en què s'han dut a terme aquests treballs, tant en la seua fase agrícola com industrial, ja s'ha comentat anteriorment l'adquisició mitjançant donació de la fàbrica de filats denominada La Porchá l'any 2011, consolidant-la en acte públic d'agraïment al donant, el Sr. José Manresa Espadas i família en acte públic el passat 15 d'abril de 2023. Aquest immoble incorporat a l'inventari de propietats d'aquest ajuntament està previst rehabilitar-lo com a centre d'interpretació i s'ha catalogat en la proposta del catàleg de proteccions del terme municipal de Callosa de Segura.  
  
- Pel que fa a la Casa Obrador, s'han considerat diverses opcions dels immobles que encara hi ha en el nucli urbà, buscant la millor opció. Finalment, gràcies a la generositat de la Sra. Ángeles Herrero Pahisa, s'ha aconseguit segons escriptura de donació, que siga incorporat a l'inventari municipal aquest immoble situat al carrer del Calvari, 22, en memòria del seu espòs el Sr. Antonio Amorós Ramón i els seus pares el Sr. José Amorós Mora i la Sra. Teresa Ramón Lidón, i que va ser presentada en públic agraïment a la donant i la seua família el 15 d'abril de 2023, amb una placa en què se'l denomina «Casa Museu Obrador de Cànem del Tio José El Puneta»; en aquests moments, es troba en estudi la seua rehabilitació i posada en valor com a habitatge típic de l'època i obrador de cànem visitable.  
A més d'aquest obrador ja de propietat municipal, en el catàleg de proteccions patrimonials s'han proposat tres obradors més amb protecció ambiental ubicats al carrer de la Rambla Alta, 36 (fitxa C03BC-PGA); carrer de Jaume I el Conqueridor, 33 (fitxa C04BC-PGA), i carrer del Viacrucis, 10 (fitxa C04BC-PGA).  
- Pel que fa a la bassa de coure el cànem, s'ha documentat i inclòs el catàleg de proteccions culturals elaborat l'any 2022, i s'ha proposat per a la seua protecció integral com a bé de rellevància local amb la fitxa C10BRL-PGI, incloent-hi la parcel·la a què pertany, amb una superfície de 1.332 metres quadrats, ubicada al Barri del Palmerar, al costat del Museu del Cànem, amb protecció ambiental, sent propietat privada amb un ús proposat d'element d'interés etnològic. S'ha plantejat a la propietat diverses possibilitats d'ús o adquisició seguint aquesta tramitació per a la seua incorporació definitiva al patrimoni municipal, i es manté la bona disposició del seu propietari que hi facilita l'accés en les visites organitzades en la Ruta de l'arquitectura del cànem.  
  
Sobre aquest tema i coneixedors d'altres basses existents en l'horta, es treballa en la seua localització i inventari, per a la qual cosa s'ha mantingut contacte des de la Regidoria de Museus i Patrimoni Cultural amb agricultors i personal o responsables del Jutjat Privatiu d'Aigües.  
Amb tot l'exposat, es demostra el treball en aquests anys, portant a cap, a més, altres accions de caràcter més global i promocional de la cultura del cànem per a, mitjançant el seu desenvolupament, posar en valor aquesta singularitat i bé immaterial a protegir. Aquestes actuacions consisteixen en el següent:  
- Contractació d'un equip multidisciplinari a l'abril de 2020 per a l'elaboració d'un catàleg de proteccions culturals, subvencionat per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esports, presentant la seua justificació i el catàleg proposat el 20 de novembre de 2020 a aquesta conselleria. En aquest catàleg, com ja s'ha enumerat anteriorment, s'han inclòs diversos béns immobles a protegir, creat una fitxa només per a la tècnica del cànem: fase agrícola (fitxa C01BIRL) i la tècnica del cànem: fase industrial (fitxa C02BIRL), ambdues amb una protecció de bé immaterial de rellevància local, mentre es tramita aquest expedient, i es protegisca com a bé immaterial d'interés cultural per a la Cultura del Cànem. La tramitació urbanística d'aquest catàleg es va iniciar el 8 de juny de 2022 amb la publicació del Pla de participació ciutadana del catàleg de proteccions culturals, secció de Patrimoni Cultural en Butlletí Oficial de la Província d'Alacant núm. 108 i que, una vegada finalitzat el seu termini de consulta, va ser remés a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esports segons el que es disposa en les bases reguladores per a la concessió d'ajudes per a la redacció d'aquests catàlegs, d'acord amb l'Ordre 21/2018, de 16 de maig, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esports, així com les directrius i normes establides per la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, i d'acord amb el que s'estableix en l'article 51 del Reial decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny (text refós de la LOTUP, ara TRLOTUP), el 20 de juliol de 2022.  
  
- Quant a inversions en el Museu del Cànem, s'han dut a terme les següents actuacions per a la seua modernització i millor coneixement de continguts als visitants, com ara la realització d'un fullet el 2017, instal·lació d'un canó/projector d'imatge per a projecció de documentals; realització de grans panells il·lustratius sobre cada fase del procés del cànem el 2018; instal·lació de huit monitors per a explicar cadascun dels oficis i les fases del cànem el 2019, a més de la realització de vídeos per a explicar breument de manera concisa i clara cadascun dels oficis, amb subtítols per a persones amb mancances auditives i sons peculiars de cadascun dels utensilis d'aquests oficis; instal·lació de banderoles promocionals del museu en l'exterior, així com senyalística i informativa el 2021; instal·lació d'equips de so per a ambientació sonora i gravació d'aquests el 2022 i adquisició de 30 audioguies per als visitants; renovació de càmeres de videovigilància i d'equips de seguretat antiintrusos i preventius d'incendis; elaboració d'una guia didàctica destinada als escolars d'Educació Primària el 2022, etc.  
  
- S'ha dut a terme el contracte per a la redacció d'un projecte com a acció per a la subvenció Erasmus+, que naix després de la necessitat de fomentar la indústria del cànem, ciutat per la qual se'ns coneix, mitjançant la formació, fent prevaldre en el temps aquesta indústria tan arrelada a Callosa de Segura. Erasmus + és un programa de la Unió Europea per a l'educació i la formació, la joventut i l'esport, com a cooperació entre organitzacions i institucions.  
- També s'ha dut a terme des de la Regidoria de Turisme, Museus i Patrimoni Cultural la incoació d'expedient per a la contractació al gener de 2022 de serveis per a la redacció d'una memòria valorada per a l'estudi del cànem històric, en què mitjançant aquest document s'articulen les actuacions, amb l'exposició de cadascuna d'aquestes, sobre els diferents llocs i aspectes relacionats amb aquest patrimoni cultural material, arquitectònic i immaterial de Callosa de Segura. I s'ha contractat aquest treball sota el títol «Actuacions associades al cànem històric a Callosa de Segura», que forma part d'un ambiciós projecte Pla de sostenibilitat de desenvolupament en destinació, aprovat per unanimitat pel Ple municipal el 3 de març de 2023, perquè s'ha sol·licitat subvenció als Fons Europeus Nex Gererations.  
En aquesta proposta, s'inclouen els apartats següents:  
- Museu del Cànem. Remodelació de la museografia, incorporació de porxada, bassa i obrador.  
- Casa Museu. Centre d'interpretació de l'horta, bassa, horta urbana, barraca i sénia.  
- Casa museu urbana. Obrador.  
- La relació del Museu del Cànem amb associacions de l'àmbit empresarial i agrícola és constant dins de les investigacions, accions i iniciatives com la duta a terme. Per això, enguany es va posar en marxa una taula de treball per a conjuminar esforç d'administracions, empresaris, agricultors, sindicats agraris, universitats, personalitats i investigadors sobre el cànem i els seus nous usos, etc. per a reactivar l'estudi i posada de nou d'aquesta fibra tèxtil tant en el seu vessant agrícola com empresarial i comercial. Per a això, es posa en marxa un pla estratègic del cànem i al mateix temps es contracta la redacció d'un pla operatiu de cànem a Callosa de Segura. Aquesta proposta sorgeix de la Taula del Cànem, constituïda el 2 de desembre de 2021 i presentada als mitjans el 21 de desembre d'aqueix any, i que amb les reunions i posades en comú des del començament de l'any 2022, es vol materialitzar i plantejar seriosament aquest tema que començarà a primers d'octubre a desenvolupar-se per a establir vies d'accessos a subvencions i altres fonts de finançament que promoguen aquest cultiu i l'elaboració de productes de cànem, i tindrà com a seu el Museu del Cànem Roque Fco. Albert Lucas. Aquest pla va ser aprovat en ple per unanimitat dels assistents el 30 de març de 2023.  
Amb tot l'exposat anteriorment, unit a les nombroses visites al nostre museu d'associacions, escolars, investigadors, etc., la realització d'exposicions de peces recuperades, demostracions d'aquests treballs i conferències; l'aposta per la innovació i modernització en el discurs expositiu del museu, l'acció emprenedora de promoció de la nova industrialització del cànem, d'ús d'aqueixes fibres tèxtils i la investigació de la productivitat d'aquest; l'exposició d'aquesta cultura que alberga el Museu del Cànem a través de xarxes socials o programes de televisió d'àmbit local, autonòmic i nacional; la disposició sempre oberta i col·laboradora dels components de l'Escola dels Treballs del Cànem que dediquen el seu temps a ensenyar i transmetre aquests oficis artesanals, fan que l'impacte sociocultural i científic quede patent en cadascuna de les activitats que es realitzen al llarg de l'any, en un museu, com a nexe d'unió d'aquesta cultura del cànem, que té els seus fons informatitzats a través del Servei Valencià d'Inventaris de la Generalitat Valenciana. La Ciutat de Callosa de Segura presumeix d'una tradició sociocultural que recull tradicions, costums i vivències que continuen actives en molts dels habitants del municipi en sentir-se part d'aquest.  
  
5.3. Identificació de riscos i diagnòstic  
Més enllà de la vulnerabilitat inherent a la seua condició d'element del patrimoni cultural immaterial, la Cultura del Cànem de Callosa de Segura resulta especialment vulnerable per tractar-se d'una manifestació cultural basada en bona part en la pervivència de pràctiques i formes de vida de l'època preindustrial, intensives en coneixement, organització comunitària i treball humà, econòmicament poc o gens competitives en l'escenari de la globalització.  
A aquest fet, s'afig el tabú que envolta el cànem sobre l'errònia assimilació de les varietats de cànem industrial amb la varietat de cànem cultivada per a consum lúdic, en el context de la prohibició i la persecució global del tràfic de drogues.  
  
6. Valoració i justificació de la declaració  
La cultura del cànem present a Callosa de Segura és posseïdora d'uns valors que la fan única:  
Valor històric: ja que la producció agrícola de cànem i la seua transformació artesanal ha sigut un capítol fonamental de l'economia i la sociabilitat local a Callosa de Segura al llarg d'un mil·lenni, entre la creació de l'horta d'Orihuela i Callosa en temps andalusís i la crisi de la dècada del 1960. Callosa ha estat per segles el centre de referència de la producció i transformació del cànem a escala comarcal, i en el moment del màxim històric de producció es va tindre la capitalitat de l'agroindústria del cànem a escala de la Comunitat Valenciana i espanyola.  
Valor identitari a doble nivell. D'una banda, per al grup humà que treballa tot l'any per a garantir la seua transmissió, integrat pels antics treballadors i els defensors del patrimoni local organitzats entorn del Museu i l'Escola del Cànem. D'una altra, per a la comunitat local en general, conscient que la producció agrícola del cànem i la indústria artesanal derivada ha sigut un dels factors que més ha contribuït a la definició de la personalitat cultural local. La comunió dels callosins amb el grup encarregat de la transmissió dels sabers tradicionals es fa evident en la multitudinària i festiva participació de la participació local en les activitats del museu i l'escola. La inserció de les demostracions nacionals de treballs del cànem en ple cicle de les festes patronals és bona mostra de la contribució de la cultura del cànem al reforçament d'una identitat local orgullosa dels seus fonaments agroindustrials.  
  
Valor etnològic: per ser un factor de transmissió i revitalització d'altres elements del patrimoni cultural valencià. La Cultura del Cànem de Callosa de Segura es troba estretament associada a altres valuoses manifestacions culturals i elements tangibles del nostre patrimoni intangible, com són el paisatge cultural de l'horta i l'agricultura tradicional de regadiu, o els oficis artesanals relacionats amb el tèxtil, el calçat i la producció d'eines. El manteniment i la potenciació de la cultura del cànem pot contribuir decisivament a la salvaguarda d'aquestes tradicions, totes elles amenaçades per la devaluació o pèrdua de la significació econòmica que constitueix la seua raó de ser.  
  
Valor tecnològic: la Cultura del Cànem de Callosa de Segura constitueix un magnífic exemple de la fonamentació del creixement econòmic en la divisió del treball al llarg de l'era preindustrial. En una economia dependent del treball animal i humà, la forma més senzilla d'augmentar la productivitat del treball era la divisió del procés productiu en fases delimitades i integrades en una seqüència productiva. A Callosa de Segura es pot assistir hui dia a la reproducció de totes les fases del procés productiu preindustrial del cànem.  
  
Per ser un magnífic exemple de la fonamentació del creixement econòmic en la divisió del treball al llarg de l'era preindustrial. En una economia dependent del treball animal i humà i de l'energia hidràulica i eòlica, la manera d'augmentar la productivitat del treball més senzilla era la divisió del procés productiu en fases molt delimitades i integrades en una seqüència productiva. A Callosa de Segura es pot assistir hui dia a la reproducció de totes les fases del procés productiu preindustrial del cànem.  
Valor científic: la Cultura del Cànem de Callosa de Segura va ser el fonament entorn del qual els doctors Ricardo Flores Marco i Antonio Barbero Carnicero van descriure per primera vegada la «cannabosis» o malaltia del cànem, i van fer així que Callosa de Segura figure en els anals de la ciència mèdica.  
Valor filològic: el vocabulari específic de la cultura del cànem constitueix un tresor lèxic que reflecteix la persistència en l'actualitat dels termes emprats a Callosa de Segura fins al segle XVII.  
Pels valores patrimonials, els atributs i les circumstàncies anteriorment assenyalades pot qualificar-se indubtablement la Cultura del Cànem de Callosa de Segura com un element del patrimoni cultural valencià. És per això mereixedora d'integrar-se dins dels béns d'interés cultural (BIC) pel seu excepcional grau de singularitat i representativitat patrimonial, pel fet que Callosa haja sigut inqüestionablement la capital històrica del cànem a la comarca del Baix Segura, a la Comunitat Valenciana i a Espanya; per a constituir un cresol del patrimoni cultural valencià, en particular pel que fa al manteniment de l'agricultura tradicional de l'horta i els oficis de la fusta, el tèxtil, el calçat i la metal·lúrgia; i per a conservar la seqüència íntegra dels treballs que constituïen el procés de producció agrícola i transformació artesanal del cànem.