Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 965, del 20-12-1988 (1988/812699)

ACORD 1/1986, de 7 de novembre, pel qual s'aprova el mètode per a l'aplicació del sistema de finançament de les Comunitats Autònomes en el període 1987-1991.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/a/1986/11/07/1/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   965

Data del DOGV
:   20-12-1988

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1988/812699


Data del document
:   07-11-1986

Organisme emissor
:   Presidència del Govern

Tipus de document
:   Acord

Acord 1/1986, de 7 de novembre, pel qual s'aprova el mètode per a l'aplicació del sistema de finançament de les Comunitats Autònomes en el període 1987-1991.  
El Ple del Consell de Política Fiscal i Financera de les Comunitats Autònomes, vàlidament constituït amb l'assistència de tots els seus membres de dret excepte l'Excm. Sr. Conseller d'Economia i Hisenda de la Comunitat Autònoma del País Basc, celebrà la vigèsima reunió el dia 7 de novembre de 1986, amb la prèvia convocatòria de l'Excm. Sr. Ministre d'Economia i Hisenda, President del Consell, d'acord amb l'Ordre del dia que, entre d'altres assumptes, incloïa el finançament de les Comunitats Autònomes en el període definitiu.  
Debatut el projecte de mètode elaborat per la Direcció General de Coordinació amb les Hisendes Territorials, Secretaria Administrativa del Consell, s'aprovà, en primera votació, per una majoria de vint-i-nou vots a favor, un en contra i tres abstencions, sobre trenta-tres vots de dret, que suposen la majoria absoluta dels corresponents al nombre legal de membres que integren el Consell, segons que preveu l'article 10.3.b) del Reglament de Règim Interior.  
L'Excm. Sr. Conseller d'Hisenda i Economia de la Comunitat Autònoma del Principat d'Astúries deixa constància per escrit del caràcter amb què ha emès el seu vot a l'acord d'aprovació del «Mètode per a l'aplicació del sistema de finançament de les Comunitats Autònomes en el període 1987-1991 » .  
Per això, d'acord amb el que estableix l'article 10.2 del Reglament de Règim Interior del Consell, es publiquen, perquè en prengueu coneixement, el Mètode i escrit d'aclaració de vot esmentat:  
Mètode per a l'aplicació del sistema de finançament de les Comunitats Autònomes en el període 1987-1991  
1. Els blocs de finançament de les Comunitats Autònomes  
En el sistema definitiu de finançament, els recursos que han de percebre les Comunitats Autònomes amb càrrec als Pressuposts Generals de l?Estat, responen a la necessitat d'aconseguir els objectius següents:  
a) Proporcionar a les Comunitats recursos per a la prestació dels serveis públics que han assumit.  
b) Fer efectiu el principi de solidaritat.  
c) Fer compatibles l?exercici de les competències de l?Estat en matèries de política econòmica i social, i les competències de les Comunitats en allà que respecta a la gestió i execució d'aquestes polítiques.  
D'acord amb aquests objectius les transferències financeres a través de les quals l?Estat proporciona recursos a les Comunitats Autònomes, amb càrrec als seus Pressuposts, s'agrupen en dos grans blocs:  
El primer són les transferències financeres la finalitat de les quals és dotar les Comunitats dels recursos necessaris per a la prestació dels serveis transferits. Aquest conjunt de recursos constitueixen el bloc de finançament incondicionat, en la utilització del qual les Comunitats disposen de plena autonomia.  
El segon bloc està constituït per aquells recursos que l?Estat proporciona a les Comunitats per a ser utilitzats amb una finalitat concreta. Constitueixen, per tant, el bloc de finançament condicionat i, a la vegada, es divideixen en dos grups:  
- Recursos l?objectiu dels quals és fer efectiu el principi de solidaritat i la correcció dels desequilibris econòmics interterritorials, que es transfereixen amb càrrec al Fons de Compensació Interterritorial.  
- Recursos a través dels quals es realitzen determinats objectius generals de política econòmica o social de l?Estat (que es concreten en subvencions corrents i de capital) la gestió i execució dels quals corresponen a les Comunitats Autònomes.  
2. El finançament incondicionat  
Els recursos que l?Estat ha de proporcionar a les Comunitats Autònomes com a finançament incondicionat han de permetre a aquestes prestar els serveis transferits, i cobrir-ne, per tant, adequadament el cost.  
A més, aquestes transferències de recursos han de complir determinats requisits formals i materials. En funció d'això, una definició precisa del bloc de finançament incondicionat en el sistema definitiu exigeix concretar les qüestions següents:  
a) Volum total de recursos que el sistema ha de repartir com a finançament incondicionat.  
b) Mecanismes financers que han de proporcionar aquests recursos.  
c) Determinació dels principis de funcionament de cadascun d'aquests mecanismes financers.  
D'altra banda, resultaria incongruent que el resultat final que se derive del nou sistema fos perjudicial per a alguna Comunitat per comparació amb el finançament resultant del període transitori. D'aquí que el repartiment del volum total de recursos s'haja d'efectuar sota la restricció bàsica: que cap Comunitat reba menys recursos que els que actualment rep pel sistema transitori.  
Atès que per a algunes Comunitats l'aplicació del sistema definitiu produirà una resultats més favorables que els actuals, la restricció de mínims així establerts suposa evidentment un major cost per a la Hisenda Central que és ineludible admetre.  
2.1. El volum total de recursos  
Com a conseqüència de la restricció bàsica de garantia de mínims abans exposada es dedueix que, el volum de finançament que el nou sistema ha de repartir ha de ser, com a mínim, la suma dels recursos que les Comunitats reben pel sistema transitori. Aquesta suma la constitueixen les partides següents:  
- La participació en els ingressos de l?Estat per a 1986 de totes les Comunitats Autònomes, calculada com si en aquest exercici cada Comunitat hagués aconseguit el respectiu sostre estatuari.  
- La quantitat corresponent a l?objectiu fixat per a 1986 en concepte de recaptació a obtenir per les Comunitats Autònomes pels tributs cedits i taxes efectes als serveis transferits, calculada en funció de l?increment tendencial d'aquests ingressos sobre els realment obtinguts en 1984.  
- Una quantitat igual al 2507o del Fons de Compensació Interterritorial de 1986 la gestió de la qual seria competència de les Comunitats Autònomes, una vegada aconseguits els sostres competencials corresponents.  
- Les subvencions, pressupostades en l?exercici de 1986, la integració de les quals en el finançament incondicionat es considera admissible, per raó de ser subvencions el beneficiari de les quals són les mateixes Comunitats Autònomes, i que responen a un cost de funcionament dels serveis reconegut com a tal o subvencions d'índole recurrent i amb vocació de permanència lligades a la pròpia prestació dels serveis transferits, la quantia global i distribució territorial de les quals estan o poden estar determinades prèviament i els crèdits de les quals estan a disposició de les Comunitats en no existir cap restricció al respecte.  
- El crèdit figurat en la Secció 32 del Pressupost de l?Estat per a 1986, destinat a subvencionar els òrgans d'autogovern de les Comunitats.  
A l?efecte d'homogeneïtzar entre les distintes Comunitats els costs dels serveis transferits, s'inclou també en el volum total de recursos la subvenció a la gratuïtat de l?ensenyament, que haurà de ser substreta posteriorment del finançament incondicionat que corresponga a cada Comunitat amb competència en matèria d'educació, ja que, en l?exercici de 1987, aquesta subvenció es transferirà a les Comunitats Autònomes com a finançament condicionat.  
En els quadres núms. 2, 3, 4 i 5 de l'Annex es recullen els valors totals d'aquests conceptes, i la quantificació de cadascun d'ells per a cada Comunitat Autònoma.  
2.2. Els mecanismes financers en el sistema definitiu L'experiència obtinguda en el període transitori aconsella simplificar el nombre de vies de finançament enumerades anteriorment i reduir-les als dos mecanismes següents de finançament incondicionat:  
a) els mecanismes financers de gestió pròpia, que a l'igual que en el període transitori seran les taxes efectes als serveis transferits i els tributs cedits, i  
b) la participació en els ingressos de l'Estat, fixada en funció de les variables socio-econòmiques de l'article 13 de la LOFCA.  
Com a conseqüència, les transferències de recursos que en el període transitori han finançat el funcionament dels òrgans d'autogovern, les subvencions la consideració de les quals com a cost dels serveis és admissible, i una quantitat equivalent al 25% del FCI, la integració de la qual en el finançament incondicionat possibilitarà l'execució d'inversió nova al marge del FCI, es finançaran en el període definitiu mitjançant els dos mecanismes descrits.  
2.3 Les possibilitats d'ampliar la descentralització fiscal  
Dins del mare legal vigent establert per la LOFCA i els Estatuts d'Autonomia les possibilitats d'efectuar noves cessions de tributs, estan referides als dos imposts següents:  
a) L'IVA en la seua fase minorista.  
b) L'Impost sobre Actes Jurídics documentats.  
La cessió del primer d'aquests imposts queda supeditada a la implantació de la seua fase minorista, actualment substituïda per la taxa d'equivalència, i a la necessitat de disposar d'un termini temporal per a l'adaptació i coordinació de la gestió de l?Impost en el marc de la CEE. Com a conseqüència d'això, en el quart any de funcionament del sistema proposat s'iniciaran els estudis encaminats a la possible cessió de la fase minorista de l?IVA.  
La cessió de l?Impost sobre Actes Jurídics Documentats és factible d'immediat, per la qual cosa es realitzaran les actuacions necessàries perquè siga efectiva l'1 de gener de 1988 per a aquelles Comunitats Autònomes el «Cost a finançar per PPI» de les quals siga superior al rendiment del tribut en el seu territori en l?exercici de 1986.  
3. La participació en els ingressos de l'Estat  
El canvi fonamental que es produeix en passar del període transitori al definitu consisteix en la modificació dels criteris de repartiment del volum total de recursos entre les Comunitats Autònomes. Durant el període transitori el criteri bàsic és el principi de garantia del cost efectiu dels serveis transferits, entés com el cost real en el moment de la transferència. En canvi, en el període definitiu es tracta de repartir els recursos totals en funció de les variables socio-econòmiques recollides en l'article 13 de la LOFCA.  
Encara que, en principi, el volum total de recursos a repartir podria ser el mateix per a tots dos sistemes, garantir a cada Comunitat Autònoma un finançament mínim igual al que percep pel sistema transitori suposa per a la Hisenda estatal un major cost del sistema definitiu.  
3.1 Aplicació de l'article 13 de la LOFCA  
En els criteris de l'article 13 de la LOFCA es contenen els elements necessaris per a desenvolupar el sistema definitiu de finançament. El problema consisteix a trobar una aplicació d'aquests criteris que, garantint com a mínim el finançament que ja rep cada Comunitat en el període transitori, establesca un ventall adequat en el finançament per càpita a igualtat de nivells competencials i tinga un cost assumible per a l'equilibri financer de l'Estat.  
D'altra banda, l'heterogeneïtat dels àmbits competencials de les Comunitats Autònomes, a causa de les seues diferències estatuàries i de no haver-se efectuat encara tots els possibles traspassos de serveis, ha de considerar-se en l'aplicació de l'article 13 de la LOFCA per a la distribució del volum total de recursos a repartir.  
3.1.1 Els blocs competencials  
Les Comunitats Autònomes poden dividir-se, quant al sostre competencial estatuari, en dos grups: el primer, format per les de màxim sostre, aquelles que tenen competències en matèria de l'article 151 de la Constitució Espanyola, i que per a simplificar, en aquest Mètode se denominen de forma genèrica «competències d'Educació» o «matèries de l'art. 151», i el segon per les altres Comunitats.  
A l'efecte de tenir en compte els dos sostres competencials avui existents, l'aplicació de les variables socio-econòmiques establertes en la LOFCA s'ha de dur a terme mitjançant una funció que explique el finançament de les competències comunes a totes les Comunitats i mitjançant una altra que explique el finançament de les competències específiques d'Educació. Totes dues funcions s'addicionaran per a determinar el finançament de les Comunitats de l'article 151 de la Constitució Espanyola.  
3.1.2 Les variables socio-econòmiques  
S'adopten els criteris següents sobre l'aplicació de les variables socio-econòmiques de l'article 13 de la LOFCA.  
a) La població (N), la riquesa relativa (IR), l'esforç fiscal (EF), la superfície (S), la insularitat (I) i les unitats administratives (UA) es defineixen i valoren en la forma que es fa en l'annex d'aquest Mètode.  
b) La població és el criteri fonamental sobre el qual es basa la distribució del volum global de finançament entre les Comunitats.  
c) Les ponderacions de les variables socio-econòmiques, d'acord amb els principis anteriors, seran les següents:  
 COMPETENCIES COMUNS %  
   
 Població 59,00  
 Insularitat 0,70  
 Superfície 16,00  
 Unitats Administratives 24,30  
   
 Riquesa Relativa 4,20  
 Esforç Fiscal 5,00  
 COMPETENCIES EDUCACIO %  
   
 Població 84,40  
 Insularitat 3,10  
 Superfície 15,00  
 Constant -2,50  
   
 Riquesa Relativa 0,40  
 Esforç Fiscal 1,70  
 FINANCIACIO TOTAL %  
   
 Població 73,75  
 Insularitat 2,09  
 Superfície 15,42  
 Constant -1,45  
   
 Riquesa Relativa 1,99  
 Esforç Fiscal 3,08  
d) Els anteriors criteris i ponderacions determinen el finançament de cadascun dels dos blocs competencials, d'acord amb les funcions següents:  
Per al bloc corresponent al finançament de les competències comunes:  
FFFi = 2.859,57 UA i + 0,0059856 N i + 1,095 I i + 0,1179 S i + 188.641,39 IR i + 186.029,15 EF i (1)  
Per al bloc corresponent al finançament de les competències específiques d'Educació i Treball:  
FFF i = 2.487,595 + 0,74763135 N i + 8,8333843 I i +0,4164268 S i + 24.364,001 IR i + 161.052,9578 MV i (2)  
on  
(FFF = finançament incondicionat o «finançament fora Fons», que reben les CCAA addicionalment a la seua participació en els recursos del FCI).  
El finançament total «fora Fons» de cada Comunitat de l'article 143 el dóna la fórmula (1); el finançament total «fora Fons»» de les Comunitats de l'article 151 s'obté per la suma de les fórmules (1) i (2).  
3.1.3. Determinació del percentatge de participació  
L'aplicació dels criteris i de les fórmules de distribució entre les Comunitats Autònomes del volum total de recursos, tal com es recull en l'apartat precedent (3.1.2.), permet determinar quin és el finançament incondicionat inicial que correspondria a cada Comunitat en el cas que hagués aconseguit el sostre competencial estatuari.  
La part d'aquest finançament incondicionat que cada Comunitat ha d'obtenir per participació en ingressos segons que disposa l'article 13 de la LOFCA, s'obté substraent d'aquesta quantitat inicial les partides següents:  
a) El finançament corresponent a serveis encara no transferits, però que han estat inclosos en el volum global de recursos inicialment considerats, a l?efecte d'homogeneïtzar els sostres competencials de les Comunitats Autònomes.  
b) La quantitat fixada com a objectiu de recaptació de tributs cedits i taxes efectes als serveis.  
c) Les quantitats corresponents a la subvenció de gratuïtat de l?ensenyament, que com anteriorment es digué, formen part de les subvencions a gestionar per les Comunitats Autònomes en 1987.  
A la diferència així obtinguda s'addicionarà el cost d'aquells serveis no inclosos inicialment en el repartiment total, per ser competència singular d'alguna Comunitat.  
El resultat d'aquestes operacions determina el finançament inicial de cada Comunitat Autònoma per participació en ingressos de l?Estat.  
El percentatge de participació s'obté del quocient entre el finançament inicial de cada Comunitat Autònoma i els ingressos tributaris de l?Estat en 1986, entesos com s'expressa en l'apartat 3.2 següent. Aquest quocient constitueix provisionalment el percentatge de participació per al quinquenni 1987/91, que s'aprovarà en la Llei de Pressuposts Generals de l?Estat per a 1987.  
Conegudes en 1987 les xifres reals de recaptació del Pressupost d?Ingressos de l?Estat i el resultat de la liquidació definitiva de la participació en aquests ingressos per a 1986, es fixaran els percentatges definitius del quinquenni per l'aplicació de la fórmula següent:  
   
on:  
 Finançament inicial de la Comunitat j per participació en ingressos.  
 Participació de la Comunitat j en els ingressos de l?Estat de 1986, segons la liquidació definitiva.  
 Estimació de la participació de la Comunitat j en els ingressos de l?Estat per a 1986, efectuada a la data d'aquest document (columna 9 del quadre 3)  
 Valor dels ITAE en 1986, segons les xifres definitives de recaptació.  
Fixats els percentatges definitius del quinquenni, s'aprovaran per la Llei de Pressuposts Generals de l'Estat per a 1988.  
3.2 Evolució del finançament via percentatge  
Amb la finalitat d'aïllar la participació en els ingressos de l'Estat de l'efecte de decisions conjunturals de política tributària adoptadas per l'Estat i simultàniament garantir l'automatisme del sistema i l'autonomia financera de les Comunitats, les regles d'evolució del finançament via percentatge seran les següents:  
1) El concepte d'ingressos de l?Estat, a l?efecte de determinar el percentatge de participació de cada Comunitat i l?evolució del finançament que se'n deriva, s'entén com la suma, en cada exercici pressupostari dels termes següents:  
- La recaptació estatal per Imposts directes i indirectes (exclosos els tributs susceptibles de cessió i els ingressos que constitueixen recursos de la CEE).  
- La recaptació per cotitzacions a la Seguretat Social.  
- La recaptació per cotitzacions a la desocupació.  
Aquest concepte d'«ingressos tributaris de l?Estat ajustats estructuralment», se denomina abreviadament ITAE en aquest Mètode.   
2) L'increment màxim que pot experimentar el finançament per percentatge de participació cada any del quinquenni estarà limitat pel creixement nominal del PIB.  
Per tant, en aquells exercicis del quinquenni en què l?increment de l?ITAE resulte superior a l?increment del PIB en termes nominals, el creixement del finançament per percentatge de participació serà el mateix que l?experimentat pel PIB.  
3) En tot cas, l?increment que experimente el finançament per percentatge de participació serà, en cada exercici, com a mínim el mateix que s'ha produït en les despeses equivalents de l?Estat (GE).  
Per tant, en aquells exercicis en què l'increment que s'haja d'aplicar segons les regles 1ª i 2ª anteriors, resulte inferior a l'increment de la despesa equivalent de l'Estat, el creixement del finançament via percentatge serà el mateix que l'experimentat per la despesa equivalent de l'Estat.  
A aquest efecte es consideren despeses equivalents de l'Estat les corresponents als Capítols I, II i VI (incloses les inversions conjuntes amb la CEE) dels Departaments Ministerials i Organismes Autònoms següents:  
Departament OO.AA.  
   
Economia i Hisenda  
Obres Públiques  
Treball i Seguretat Social  
Indústria  
Agricultura ICONA, IRYDA, INIA, SEA  
M. A. P.  
Transports (excepte Comunicacions)  
Cultura  
Sanitat AISNA  
Educació Construccions Escolars  
Anualment es fixaran les taxes de creixement de la despesa equivalent de l?Estat corresponent a les competències comunes a totes les Comunitats i les corresponents a la competència d'educació, tenint en compte en totes dues la composició per capítols de la despesa transferida a les Comunitats Autònomes.  
La consideració conjunta de les tres regles anteriors permet resumir el sistema implícit per a determinar l?evolució del finançament per participació en ingressos de la manera següent:  
El finançament via percentatge creixerà a la mateixa taxa que els ITAE, llevat que aquesta taxa supere la taxa de creixement del PIB, cas en el qual el finançament creixeria igual que el PIB. Tanmateix, si l'aplicació d'aquesta regla donés lloc a una taxa de creixement inferior a la taxa de creixement dels GE, el finançament creixeria igual que aquests GE.  
L'aplicació d'aquestes regles al llarg dels cinc períodes anuals per als quals s'estableix el Mètode, s'efectuarà de la forma següent:  
1) Per a cadascun dels cinc períodes (i = 1;5) es calcularan les tres possibles alternatives de finançament per participació en ingressos (F) per a cada Comunitat j):  
a)   
b)   
c)   
on  
 finançament per participació en ingressos de la Comunitat "j" a l'any "i".  
 percentatge de participació de la Comunitat; en el quinquenni 1987-1991.  
   
GEi = Despesa equivalent de l'Estat en el període "i".  
PIBi = PIB de Pany "i"  
ITAEi = ITAE de l'any "i".  
i = o = Correspon a 1986  
i = 5 = Correspon a 1991  
2) Per a cadascun dels cinc anys (i = 1;5), es determinarà quina de les tres alternatives de finançament Fjí) anterior preval, mitjançant l'aplicació de les regles esmentades de la forma següent (sent FRjí el finançament per participació en ingressos resultant per a cada Comunitat j en l'any i del quinquenni):  
Veure imatge  
Aquestes regles, s'aplicaran tant per a fixar el finançament «a compte» a incloure en la Llei de Pressuposts Generals de l?Estat de cada exercici, com per a efectuar les liquidacions definitives anuals del percentatge de participació. En el primer cas s'utilitzaran els valors preventius o provisionals de les variables, i en el segon els reals o definitius.  
3.3 Casos de revisió del percentatge  
El percentatge de participació serà de caràcter fix i quinquennal, i queda sotmès a una regla general de revisió cada cinc anys.  
Això no obstant, determinats fets económico-financers que puguen produir-se durant el quinquenni en què ha de regir el percentatge, constitueixen causa de revisió, del percentatge de participació fixat tal com es preveu en l'article 13 de la LOFCA.  
En els casos en què la revisió s'haja de produir per la cessió de nous tributs, per la transferència de nous serveis, o per la modificació de les previsions de rendiment recaptatori dels tributs cedits, com a conseqüència de l'aplicació de la normativa estatal que s'aprove després de la cessió, s'efectuarà d'acord amb les regles següents:  
1) La revisió afectarà únicament el percentatge de participació de la Comunitat o Comunitats a les quals es cedeixen nous tributs o s'efectuen nous traspassos de serveis.  
2) En cas de cessió de nous tributs o de modificació de la capacitat de recaptació dels tributs cedits, la revisió produirà efecte des de l?inici de l?exercici en què siga efectiva la cessió de tributs, o entren en vigor les normes corresponents.  
3) En cas de traspàs de nous serveis, aquests es finançaran mitjançant transferències equivalents al seu cost en l?exercici en què s'efectue el traspàs, i la revisió del percentatge de participació tindrà efecte des de l?inici de l?exercici immediat següent.  
4) En els tres casos el Mètode de revisió serà el següent:  
a) Es partirà de la mateixa fórmula utilitzada per al càlcul del percentatge definitiu del quinquenni, en valors de l?exercici 1986, a què fa referència l'apartat 3.1.3 anterior.  
b) Del numerador se restarà la recaptació obtinguda en 1986 en el territori de la Comunitat pel tribut o tributs que es cedeixen, se sumarà la valoració en pessetes de l'any 1986 del nou servei o serveis traspassats, o se restarà o sumarà, segons escaiga, l?estimació en pessetes de l'any 1986 de la modificació de la capacitat recaptatória com a conseqüència de la normativa estatal. Amb el resultat que s'obtinga es calcularà el percentatge revisat.  
4. El finançament condicionat  
En el sistema definitu, les Comunitats rebran recursos adscrist a fins específics. Uns, per a fer efectiu el principi de solidaritat, amb la finalitat de promoure el desenvolupament regional i corregir els desequilibris interterritorials, i altres per a exercir les seues funcions de gestió i execució respecte a les subvencions pressupostades per l?Estat amb fins de política social o econòmica.  
4.1. Les subvencions corrents i de capital  
Entre les subvencions gestionades per les Comunitats Autònomes durant el període transitori es troben algunes l?índole recurrent i la vocació de permanència de les quals les relaciona directament amb la prestació dels serveis. La seua quantia territorial es pot conéixer «a priori» i els seus crèdits són administrats sense limitació per les Comunitats Autònomes en no existir regulació estatal que impose limitacions al respecte. Per a 1986, la quantia d'aquestes subvencions és d'11.741,0 milions de pessetes.  
A més a més, existeix una subvenció el beneficiari final de la qual són les mateixes Comunitats (per al funcionament dels seus òrgans d'autogovern), que en 1986 totalitzen un import de 4.929,8 milions de pessetes.  
Tots dos tipus de subvenció s'integren en el bloc de finançament incondicionat en el sistema definitu, com s'ha indicat en l'apartat 2.1.  
De les subvencions restants, unes estan sotmeses a restriccions en virtut de normativa estatal i no poden ser territorialitzades prèviament, unes altres s'individualitzen quant al beneficiari o són instrument de polítiques conjunturais (infrastructures, sectors productius, etc.), i fins i tot en alguns casos queden subjectes a modificacions derivades de la normativa de la CEE, tot això impedeix considerar-les a l?efecte de determinar les necessitats de finançament incondicionat de les Comunitats Autònomes.  
Tanmateix, corresponent la gestió i execució d'aquestes subvencions a les Comunitats Autònomes han destablir-se els mecanismes necessaris per a agilitzar-ne la gestió, incloent la seua territorialització en els Pressuposts Generals de l?Estat, si això fos possible, i si no ho los es territorialitzaran durant l?exercici amb la major antelació possible.  
Pel que fa a les subvencions de gratuïtat de l?ensenyament, i atès el caràcter complementari del cost dels serveis d'educació transferits, i ja que tots dos mecanismes financers es corresponen en definitiva amb les dues formes, pública i privada, de provisió del servei d'educació, s'inclouran en el bloc de finançament incondicionat en acabar el període d'implantació dels mecanismes financers de la LODE. Els estudis necessaris per a això s'efectuaran per al pressupost de 1989.  
4.2 El FCI i la seua connexió amb el FEDER  
En el sistema definitiu de finançament, la quantia del FCI es fixarà en el 30% de la inversió pública (entesa com es defineix en la llei reguladora del FCI). D'altra banda, l?ingrés en la CEE comporta que les Comunitats amb major participació en el FCI puguen beneficiar-se de l'acció d'un nou instrument de desenvolupament regional, el FEDER.  
Com a conseqüència d'això, han de coordinar-se el FCI i el FEDER per les raons següents:  
a) Tots dos tenen com objectiu el desenvolupament regional.  
b) La Llei reguladora del FCI exigeix l?elaboració dels plans respectius. A la vegada, per a obtenir ajudes del FEDER resulta requisit essencial que les actuacions o projectes estiguen inclosos en els Plans de Desenvolupament Regional.  
La coordinació entre el FCI i el FEDER, s'efectuarà sota les dues regles següents:  
a) Les Comunitats Autònomes amb territoris qualificats com a zona assitida podran proposar projectes FEDER i aconseguir, en funció dels mèrits d'aquests, finançaments fins a un límit màxim del 30 per cent del seu respectiu FCI. Aquest límit haurà d'entendre's com aplicable a la despesa anual dels nous projectes FEDER presentats, més el dels projectes FEDER en execució en cada Comunitat.  
b) Les Comunitats Autònomes cofinançaran els projectes que havent estat proposats per elles hagen obtingut ajuda del FEDER, utilitzant els recursos del seu respectiu FCI.  
Com a conseqüència del joc conjunt de les regles anteriors, les CCAA amb territoris qualificats com a zones assistides, podran obtenir un finançament addicional equivalent al 30% del seu FCI, sempre que presenten projectes de desenvolupament en quantia i qualitat suficient per a ser aprovats per la Comissió Europea.  
5. El finançament autònom  
Els dos blocs o trams de finançament tinguts en compte anteriorment constitueixen, en el sistema definitu, el finançament proporcionat per l'Estat. Però a més a més, amb l'objecte de potenciar l'autonomia financera de les Comunitats Autònomes i facilitar-los l'obtenció de recursos derivats de la seua pròpia decisió, es concretarà el procediment que facilite la gestió i recaptació dels recàrrecs que establesquen les Comunitats Autònomes a l'empara del que disposen els Estatuts d?autonomia i la LOFCA.  
6. L'anivellament de serveis  
L'article 15 de la LOFCA estableix unes assignacions, la finalitat de les quals és l'anivellament en la prestació de serveis públics fonamentals, per a aquelles Comunitats que amb els recursos financers instrumentats pels articles 11 i 13 no puguen aconseguir el nivell mitjà de prestació d'aquests serveis.  
Durant el període transitori la participació en els ingressos de l?Estat ha garantit el cost efectiu dels serveis transferits, per la qual cosa les insuficiències posades de manifest s'han compensat per la Hisenda estatal.  
En el període definitiu, la participació en els ingressos de l?Estat, fixada en funció de variables socio-económiques, no reflecteix el compliment d'aquesta garantia, derivant-se'n que ha de constituir una tasca immediata l?estudi i l'anàlisi dels serveis públics fonamentals, la determinació del seu nivell mitjà de prestació i la seua relació amb els recursos que el sistema proporciona a cada Comunitat per a la prestació d'aquests.  
ANNEX I  
1. Les dades socio-económiques de l'art. 13 de la LOFCA  
1.1. Concepte i valoració  
En el quadre núm. 1 es recullen els valors de les variables socioeconómiques a utilitzar per al repartiment del volum total de finançament entre les Comunitats Autònomes de la forma següent:  
Columna núm. 1 Població  
Són dades subministrades per l?Institut Nacional d'Estadística que recullen la població de dret de cada Comunitat Autònoma segons el cens de 1983.  
Columna núm. 2 Superfície  
Les xifres incloses procedeixen de la publicació «Indicadors Estadístics Regionals» de l?INE, realitzada en 1984 i expressen la superfície territorial en km2 de cada Comunitat Autònoma.  
Columna núm. 3 Insularitat  
Recull la valoració de la «Insularitat» expressada per la distància en quilòmetres existent entre Madrid i la capital de Balears en un cas i per la semisuma de les distàncies de Madrid a les Palmes de Gran Canària i a Santa Cruz de Tenerife amidades sobre arcs de cercles màxims. Les dades han estat subministrades per la Direcció General de l'Institut Geogràfic Nacional.  
Columna núm. 4 índex de riquesa relativa  
Conté un índex representatiu de la inversa de la renda de cada Comunitat Autònoma que ve determinat per la diferència entre població i renda relatives de cada Comunitat.  
IR i = (N i / N) - (PIB i / PIB)  
Els valors atribuïts al PIB corresponen a l?estimació de l?INE per a l'any 1983.  
Columna núm. 5 índex d'esforç Fiscal  
Expressa l?índex que representa l'esforç fiscal de cada Comunitat Autònoma en l?Impost sobre la Renda de les Persones Físiques, determinada de la forma següent:  
EF i = (IR i / IR) - (PIB i / PIB)  
Els valors utilitzats corresponen a 1983, els del PIB han estat subministrats per l?INE i els de recaptació relativa de l?Impost sobre la Renda de les Persones Físiques (entesa com la quota líquida total dels seus residents), pel Centre de Procés de Dades del Ministeri d'Economia i Hisenda.  
Columna núm. 6 Unitats Administratives  
Aquest índex s'obté assignant a cada Comunitat Autònoma i a cada província el valor 0,5.  
Veure imatge  
1.2 Estructures internes  
En els quadres 1-p, 1-s. 1-IR i I-EF, es reculien distintes elaboracions dels valors continguts en el quadre núm. 1 que expressen l?estructura interna i relativa dels distints paràmetres socio-econòmics.  
Quadre núm. 1-p Població  
La primera columna recull el nombre d'habitants de cada Comunitat; la segona el tant per u que aqueixos habitants representen en el conjunt de les quinze Comunitats de dret comú; i la columna tercera conté el tant per u que representen les respectives poblacions considerant exclusivament el conjunt de les cinc Comunitats de l'article 151 de la Constitució.  
Quadre núm. 1-s Superfície  
Recull els valors de la variable Superfície en quilòmetres quadrats en la primera columna: les dues següents contenen els índexs elaborats amb els valors anteriors i representen quina fracció de la superfície amidada és la superfície de la respectiva Comunitat. A l?igual que en el cas anterior s'han elaborat dos índexs, un amb totes les Comunitats i un altres sols amb cinc.  
Quadre núm. 1-IR  
Recull els índexs expressius de l?estructura interna de la variable Inversa Renda o Riquesa relativa, l?índex núm. 5 relatiu a totes les Comunitats Autònomes apareix en la columna núm. 5, i l?índex relatiu únicament a les Comunitats Autònomes amb competències de l'article 151 en la columna núm. 8.  
Les altres columnes recullen els valors següents: columna núm.I, Renda de cada Comunitat Autònoma; columna núm.2, població absoluta de cada Comunitat Autònoma; columnes núms. 3 i 4, la població i la renda relativa de cada Comunitat Autònoma; columnes núms. 6 i 7, la població i la renda relatives de cadascuna de les Comunitats Autònomes amb competències de l'art. 151, respecte del conjunt d'elles mateixes.  
Quadre núm. I-EF  
Conté els índexs que expressen l?estructura de la variable esforç fiscal. Els índexs relatius a les 15 Comunitats Autònomes es recullen en la columna núm. 5, i els relatius entre si de les 5 Comunitats Autònomes del art. 151, en la columna 8.  
Les columnes 1 i 2 recullen per a cada Comunitat autònoma els valors absoluts de la Renda i la quota líquida de l?IRPF; les columnes 3 i 4 recullen els valors relatius d'aquestes variables referides a totes les Comunitats Autònomes; i les columnes 6 i 7 recullen idèntics valors relatius entre si de les Comunitats Autònomes de l'art. 151.  
Veure imatge  
2. Valoración del coste total transferido a las Comunidades Autónomas  
El cuadro número dos representa en cifras absolutas las valoraciones brutas de los servicios transferidos a cada una de las Comunidades Autónomas en millones de pesetas del año 1986.  
El cuadro se presenta dividido en cuatro p artes 0 cuerpos, que a su vez se subdividen en una columna de totales y otras de parciales que definen los dos bloques de competencias:  
1) Art. 151. Competencias atribuibles sólo a las Comunidades Atónomas de este artículo.  
2) Art. 143. Competencias comunes atribuíbles a todas las Comunidades en general y que se comprenden bajo el denominador común del artículo 143 de la Constitución Española.  
Cada uno de estos cuerpos o partes representa:  
1ª parte - «Coste total real», recoge las valoraciones en términos brutos de las transferencias realizadas hasta la fecha.  
En concreto en esta parte se incluyen las siguientes materias efectivamente asumidas.  
a) materias del artículo 151.  
- Educación en general no universitaria (las cinco Comunidades del art. 151).  
- Educación universitaria (Cataluña, Andalucía y Valencia).  
- Relaciones laborales, Gabinetes de Seguridad e Higiene en el Trabajo, IMAC y otras transferidas por el Ministerio de Trabajo (las cinco Comunidades del art. 151).  
- Casinos y juego, Espectàculos Públicos y Asociaciones (Las cinco Comunidades del art. 151).  
b) materias del artículo 143.  
- El resto de las materias.  
2ª parte - «Ajustes 1986 por transferencias pendientes»: recoge las estimaciones de los traspasos pendientes de realizar para completar el techo màximo de cada Comunidad en la siguiente forma:  
a) materias del artículo 151.  
- Educacióp Universitaria (Galicia y Canarias).  
- Fondo Nacional de Protección al Trabajo (Cataluña).  
- Centros de Formación PRofesional no dependientes del Ministerio de Educación y Ciencia (Cataluña).  
- Asociaciones y Espectàculos (Galicia).  
- Formación Profesional Nàutico- Pesquera (Galicia).  
b) matèries de l'article 143.  
- Guarderies infantils (Andalusia, València, Balears, Madrid) .   
- INEF (Andalusia).  
- Ordenació del Litoral (Cantàbria).  
- Indústria (Cantàbria).  
- AISNA (Cantàbria, La Rioja, Castella i Lleó).  
- Tributs cedits (La Rioja, Madrid).  
- Ampliació de cultura (Aragó, Castella i Lleó).  
- Protecció de menors (Balears).  
En realitat aquesta última matèria no forma part del bloc competencial a transferir a Balears, sols s'inclou en aquest tram a l'efecte d'homologar els sostres en l'orige, per l'excepcionalitat de ser l?única Comunitat que no pot assumir la competència pel moment.  
3ª part - «Ajusts per nivellació de sostres»: recull les substraccions de cost a determinades Comunitats que cal efectuar per a homologar els sostres competencials en els dos conjunts homogenis abans assenyalats.  
En concret es recullen sols les matèries següents:  
- Institucions Penitenciàries (Catalunya).  
- Obres Hidràuliques (Catalunya, Canàries i Balears).  
4.ª part - «Cost total 1986 sostre màxim».- Finalment s'ofereix un grup de columnes que totalitzen algebraicament les anteriors mitjançant una agregació del grup primer i del segon i una deducció dels ajusts per a l'anivellament de sostres.  
Veure imatge  
3. Finançament dels serveis transferits en 1986   
Finançament bàsic  
El quadre número tres conté el finançament bàsic dels serveis transferits a cada Comunitat Autònoma e l'any 1986, en el cas que s'hagués aconseguit el nivell de competències corresponent als sostres màxims anivellats tal com es defineixen en el quadre anterior. La informació es refereix a les taxes, els tributs cedits, la participació en ingressos i el total del finançament i es divideix en les parts següents:  
1ª part - Taxes 1986.- figuren dividides per matèries de l'article 151 i de l'article 143 les taxes que corresponen als serveis efectivament transferits a aquesta data.  
2.ª part - Ajusts per nivellació.- recull els ajusts que cal realitzar en les taxes per anivellar els sostres competencials.  
Es corresponen amb els ajusts que es realitzen en la part número 3 del quadre anterior.  
3.ª part - Taxes ajustades 1986.- conté el resultat algebraic de les dues parts anteriors en la forma que s'especifica en el quadre.  
4.ª part - Tributs cedits.- recull la recaptació estimada per a 1986 de tributs cedits a cada Comunitat Autònoma.  
5.ª part - Finançament PPI. recull el finançament per participació en ingressos que correspon a cada Comunitat Autònoma en 1986. S'ha suposat l'existència de percentatge de participació per a Catalunya i Galícia.  
6.ª part - Finançament 1986.- recull el total de finançament (taxes, tributs cedits i participació en ingressos) que correspon a cada Comunitat Autònoma per al cas que en 1986 s'hagués fixat percentatge de participació per a totes elles.  
La distribució del finançament entre competències comunes i no comunes, tant dels tributs cedits, com de la participació en ingressos de l?Estat, que no ve afectada a cap matèria, s'ha obtingut en forma proporcional al cost efectiu (cost total, menys taxes) de cada grup de matèries respectivament.  
Veure imatge  
3.2 Altres components del finançament  
El quadre número 4 conté les dades referents a Subvencions i Fons de Compensació Interterritorial.  
El quadre apareix dividit en dues parts:  
1ª part - Subvencions 1986. recull les subvencions de les institucions d'autogovern calculades en funció del finançament de cada Comunitat Autònoma (columna núm. 1), les subvencions gestionades per les Comunitats Autònomes que es consideren que s'han d'incloure en el finançament incondicionat (columna núm. 2) i les subvencions en matèria d'Educació (columna núm. 3).  
2.ª part - Fons Compensació Interterritorial.- específica la part de FCI de 1986 la gestió de la qual correspondria a cada Comunitat Autònoma si totes haguessen aconseguit el sostre màxim de competències, distingint la part del FCI que correspon a les matèries específiques de l'article 151 (columna núm. 4) i la que correspon a les restants competències (columna núm. 5), recollint-se el total en la columna núm. 6.  
Veure imatge  
3.3 Càlcul de la restricció general del model  
El model de finançament definitiu conté una proposició bàsica «cap Comunitat Autònoma pot rebre un finançament menor que el que rep en el període transitori».  
Aquesta restricció es concreta per a cada Comunitat Autònoma en la xifra que representa la suma del finançament total «fora Fons» i del FCI la gestió del qual correspon a la mateixa Comunitat Autònoma, totes dues xifres en valors de 1986.  
El quadre núm. 5 conté la determinació numèrica d'aquesta restricció per a cada Comunitat Autònoma.  
El quadre apareix dividit en quatre parts.  
1.ª part. Finançament fora fons  
El finançament fora fons es compon pel total del finançament bàsic que correspon a cada Comunitat Autònoma, tal com es defineix en la 6.ª part del quadre núm. 3, i les subvencions 1986, com apareixen en la 1.ª part del quadre núm. 4.  
El quadre presenta el finançament fora fons de cada Comunitat Autònoma per les competències de l'art. 151 (columna 1), per les competències de l'art. 143 (columna 2) i pel total de competències (columna 3).  
2.ª part. 0,25 del FCI  
Conté el 25% del FCI de cada Comunitat Autònoma segons les dades sobre el FCI que es recullen en la 2ª part del quadre núm. 4.  
3.ª part. Finançament fora fons + 0'25 FCI  
Representa la suma del total del finançament fora fons, tal com es defineix en la 1.ª part d'aquest mateix quadre, i del 0'25 del FCI que figura en la 2.ª part.  
La columna 7 representa aquest total referit a les matèries de l'art. 151, la columna 8 a les de l'art. 143 i la columna 9 a la totalitat.  
4.ª part. 0'75 del FCI  
Recull el 75% restant del FCI que correspon a cada Comunitat.  
La columna 10 es refereix a les matèries de l'art. 151, la columna 11 a les del 143 i la columna 12. a la totalitat.  
Veure imatge  
4. Ponderacions de les variables i determinació del finançament incondicional inicial de cada Comunitat Autònoma  
El quadre núm. 6 recull en la part superior el finançament incondicionat inicial que correspon a cada Comunitat Autònoma una vegada aplicades les funcions que s'especifiquen en l'apartat 2.2.2 del Mètode. Aquesta part del quadre està dividida en tres parts:  
1.ª part. Finançament Actual  
On apareix el finançament actual de cada Comunitat Autònoma especificant-se, si s'escau, el finançament que correspon a les competències comunes i a les competències d'Educació i el total.  
2.ª part. Finançament Nou  
En aquesta part figura el finançament incondicionat inicial que correspon a cada Comunitat Autònoma una vegada aplicades les funcions corresponents, especificant-se la que correspon a les competències comunes, a les competències específiques i el total resultant.  
3.ª part. Increments de finançament  
Conté l?increment de finançament que resulta per a cada Comunitat Autònoma en termes absoluts i percentuals.  
En la part inferior del quadre s'especifiquen les ponderacions de cadascuna de les variables per a cada grup de competències i les ponderacions que corresponen al finançament total.  
Veure imatge  
ANNEX II  
PREVISIONS DE FINANÇAMENT PER A 1987  
Aquest Annex té per objecte recollir les previsions de finançament de les Comunitats Autònomes per a l'any 1987.  
El quadre núm. 7 recull aquestes previsions, en els termes següents:  
Finançament per PPI (columna núm. 1): aquestes previsions han estat determinades mitjançant el càlcul del percentatge de participació provisional que pot correspondre a cada Comunitat Autònoma per al quinquenni per aplicació del present Mètode, ateses les dades que es contenen en l'annex I, (segons es recull en els quadres 8 i 9) i pel càlcul del finançament per a 1987 per participació en ingressos per aplicació del Mètodes, i de les regles sobre evolució d'aquest finançament. El quadre núm. 10 conté la determinació provisional de les taxes d'increment 1986/1987 de l'ITAE, PIB i GE. El quadre núm. 11 conté el resultat del finançament per participació en ingressos que correspon ( a cada taxa d'increment.  
Taxes i tributs cedits (columnes núms. 2 i 3): les quantitats que es recullen en el quadre són les previsions de recaptació que corresponen als objectius de recaptació fixats per a aquests conceptes per a 1987. La Taxa d'increment que s'ha aplicat sobre les previsions de recaptació per aquests conceptes en 1986 es l'equivalent de l'increment monetari mitjà del cost efectiu dels serveis transferits.  
Subvencions educació i FCI (columnes núms. 5 i 7): son les dotacions que per aquests conceptes es recullen en el projecte de Pressupost per a 1987.  
FEDER (columna núm. 8): les previsions de finançament per aquest concepte s'han determinat per aplicació del límit màxim (30% del FCI de gestió pròpia) previst en el Mètodes per a fixar el finançament del FEDER que poden rebre les Comunitats Autònomes per a Plans de Desenvolupament Regional.  
Finalment el quadre núm. 12 conté la comparació de les previsions de finançament de les CCAA entre 1986 - (sistema transitori) i 1987 (sistema definitiu). Efectuant-s'hi la comparació del finançament incondicionat,   
del finançament fora Fons i del finançament total.  
Veure imatge  
AL CONSELL DE POLITICA FISCAL I FINANCERA  
«Vicente Sànchez Alvarez, Conseller d'Hisenda i Economia del Principat d'Astúries, deixa constància del caràcter amb què ha emès el seu vot a la proposta de «sistema definitiu de finançament autonòmic», proposada pel Ministeri d'Economia i Hisenda:  
a) El criteri reflectit en el vot es refereix al sistema pròpiament dit, valorant els aspectes favorables i els menys favorables d'aquest.  
b) El vot expressat és compatible amb la disconformitat, ja manifestada en escrit de data 3 de novembre d'enguany en relació amb el finançament de les Comunitats Autònomes uniprovincials en la seua condició d'hereves de les respectives Diputacions. Aquesta disconformitat es refereix de forma especial a la congelació durant 1986, i la previsió de congelació per a 1987, de la compensació pels tributs suprimits com a conseqüència de la implantació de l'IVA.  
c) El vot emès és compatible amb la disconformitat amb el tractament aplicat als fons FEDER, disconformitat que es refereix a l?intent de considerar aquests fons com formant part del nou sistema, i també a la seua vinculació al FCI per a determinar la quantia total i la distribució entre les Comunitats Autònomes beneficiàries.  
Madrid, 7 de noviembre de 1986.»  
Madrid, 30 de setembre de 1988.  
El President del Consell de Política Fiscal   
i Financera de les Comunitats Autònomes,   
Ministre d'Economia i Hisenda,  
CARLOS SOLCHAGA CATALAN


Còpia Permalink ELI