Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9437, del 28-09-2022 (2022/8519)

RESOLUCIÓ de 7 de juny de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte reaprofundiment de sondeig per a investigació d'aigües subterrànies, polígon 4, parcel·la 173, partida Dehesa, del terme municipal de Barracas. Expedient: (2029494) 102/2021/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9437

Data del DOGV
:   28-09-2022

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2022/8519


Data del document
:   07-06-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Barracas
    * pla d'urbanisme

RESOLUCIÓ de 7 de juny de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte reaprofundiment de sondeig per a investigació d'aigües subterrànies, polígon 4, parcel·la 173, partida Dehesa, del terme municipal de Barracas. Expedient: (2029494) 102/2021/AIA. [2022/8519]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 102/2021/AIA (2029494).  
Títol: reaprofundiment de sondeig per a investigació d'aigües subterrànies.  
Titular: Rosa Mercedes Morte Peiró.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Expedient en l'òrgan substantiu: ASOSUB/2021/160.  
Localització: terme municipal Barracas (Castelló). Polígon 4, parcel·la 173, partida Dehesa.  
  
Descripció del projecte  
La finalitat d'aquesta perforació és augmentar la profunditat d'un sondeig existent l'execució del qual va ser autoritzada pel Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló i tramitat amb l'expedient ASOSUB/2020/277. El sondeig es va realitzar amb la pretensió de dur a terme el reg de suport de carrasques tofoneres mitjançant microaspersió en una superfície de cultiu de 19.280 m². Es pretenia, per tant, el reg de tota la superfície de la parcel·la. No obstant això, després d'arribar a la profunditat de 120 m, el cabal obtingut del pou era insuficient per a satisfer la demanda d'aigua per al regadiu de la finca. Per això, la promotora desitja incrementar la profunditat fins als 225 m amb la finalitat d'aconseguir un cabal suficient que garantisca la viabilitat de l'explotació agrícola, quedant definides en el projecte les obres necessàries per a això. Per a estimar la demanda d'aigua total i els cabals d'explotació previstos per al reg de carrasques tofoneres, s'ha estimat una dotació bruta 1.000 m³/ha/any pel que per a la superfície que es vol posar en explotació el volum màxim anual necessari seria: Vma = 1,928 ha × 1.000 m³/ha = 1.928 m³/any. Aquestes necessitats quedarien cobertes amb un aprofitament per a un volum màxim anual inferior als 7.000 m³.  
  
L'aqüífer que captarà aquest sondeig pertany al sistema 56 Serra Espadà-Plana de Castelló-Plana de Sagunt, subsistema 56.03 Landete-Alpuente-serra del Toro. Atesa la denominació actual aquest sondeig captarà l'extrem sud-occidental de la massa d'aigua subterrània amb codi 080.124 Serra del Toro.  
Les obres a realitzar consisteixen a aprofundir 105 m més el sondeig existent (de 120 m actuals fins a 225 m), mitjançant el sistema de rotopercussió directa. Per a això serà necessari mandrinar el sondeig i desbloquejar les zones que puguen trobar-se obstruïdes. A continuació, es repassarà la zona ja perforada, i es continuarà el sondeig fins a 225 m. El diàmetre de la perforació serà de 254 mm, cimentant l'espai anul·lar fins a una profunditat de 2 m i, en cas que resulte positiva, l'entubament del pou es realitzarà íntegrament amb canonada de ferro de 200 mm de diàmetre i 5 mm de grossària, ranurant-la en aquells trams més productius. L'aigua serà elevada mitjançant bomba submergible, col·locada a una profunditat al voltant de 200 m per a realitzar un assaig de bombament que determine el cabal d'explotació més eficaç. La profunditat del nivell estàtic de l'aigua es preveu a 150 m i el nivell dinàmic a 170 m. Segons els càlculs efectuats, el consum d'aigua en el mes de juliol, establit com a màxima necessitat i per a un torn de funcionament de la bomba de 08.93 hores resulta: 482 m³. Pel que el cabal punta necessari (Qp) seria de 18 m³/hora considerant un reg de tres dies/mes i bombant 08.93 hores/dia, la qual cosa equival a 5 l/seg.  
  
Descrita de manera esquemàtica, la columna estratigràfica prevista estima que el sondeig comence travessant 9 m d'argiles i graves del Quaternari, continuant amb calcàries fins als 120 m, per a seguir fins al final de sondeig (225 m) amb calcàries i margocalcàries, pertanyent els dos trams al Juràssic Superior (Malm).  
El sondeig se situarà en una parcel·la classificada com a sòl no urbanitzable comú (zona rural comuna forestal), confrontant a sòl no urbanitzable protegit. Es troba, no obstant això, a menys de 500 m de zona forestal, per tant, es considera com a zona d'influència forestal en funció de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Està situat dins una zona especial de conservació (ZEC) de llocs d'importància comunitària: (LIC) Alt Palància (ES5223005), i allunyat d'altres espais naturals protegits, i també de qualsevol altra afecció a àrees protegides o vies pecuàries.  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant escrit signat en data 09.07.2021, el cap del Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló, (ref. exp. ASOSUB/2021/160) va donar trasllat del projecte de l'esmentada obra, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
Consultes a administracions i informes rebuts  
En data 01.03.2022 se sol·licita a la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental l'emissió d'informe en relació amb la possible afecció del projecte a Xarxa Natura 2000 -(LIC) Alt Palància (ES5223005) (zona C)- i es remet l'informe el 21.03.2022 (10SVVS/2022/301/E). En l'informe rebut es considera que «el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000. En conseqüència, i d'acord amb el que s'estableix en els articles 6 i 7 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, es considera que el projecte no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000» i, en conseqüència, pot continuar la seua tramitació.  
  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, i també de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013,de 9 de desembre, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució la superfície afectada pels equips de perforació, canonades, maquinària, bassa de llots i accessoris serà d'uns 100 m², l'afecció dels quals desapareixerà tan prompte es desmunten i es retiren. Una vegada finalitzada l'obra de perforació, en cas de ser positiva, el sondeig no requerirà més condicionament que construir la caseta per a instal·lar el grup elevador i instal·lacions elèctriques.  
b) El termini màxim d'execució de les obres serà d'una setmana, incloent-hi la perforació i aforament, i el muntatge i desmuntatge dels equips. Pel que respecta a les obres necessàries per a realitzar la perforació, consistiran a condicionar els accessos al pou, aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots on es depositaran els detritus extrets de la perforació. Una vegada finalitzats els treballs es procedirà a la restauració de les condicions originals del terreny adequant i netejant tant la zona de perforació com els accessos i l'emplaçament de l'utillatge i material auxiliar. En el cas que la perforació resulte positiva, les obres d'elevació de l'aigua se situarien en una nau que albergaria el grup de bombament i el quadre de control i maniobra, amb un clos metàl·lic del recinte per a protegir d'actes vandàlics i amb unes dimensions molt reduïdes (16 m²). Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, garantint amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
  
  
  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment de l'aprofundiment de 105 m d'un sondeig ja existent i de la neteja del tram ja perforat. Consisteixen en roca triturada que s'emmagatzemarà en una bassa excavada al costat del pou. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots que, una vegada finalitzada la perforació es recondicionarà, estenent-se i anivellant-se. Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com a 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com a 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica d'ambdós és molt similar i, en ambdós casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària. 15 02 02 (absorbents, materials de filtració) 15 01 10 (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes).  
  
d) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua), entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
Ubicació del projecte  
El pou es localitza en el terme municipal de Barracas, a uns 1.600 m al sud-est del nucli de població. L'accés al punt del sondeig es realitza partint del municipi de Barracas sentit València, per l'actual via de servei de la A-23 (antiga CN-234 Sagunt-Burgos). En arribar a la bifurcació d'accés a la a-23, es prossegueix per la via de servei durant 450 m desviant-se per un camí a l'esquerra per a prendre un pas inferior de la a-23, i continuant a l'eixida a la dreta durant 150 m; després de recórrer 170 m més i torçant pel camí de l'esquerra als 500 m s'arriba a la parcel·la on s'executarà el sondeig en un punt amb les coordenades UTM següents: (dàtum ETRS89, fus 30): M 092.618 O: 4.430.771. Se situa en el sector central d'una vall de fons pla entre la A-23 i la lloma de la Serratilla, al peu de la qual s'emplaça. La vall està formada per parcel·les dedicades a cultius de secà amb enclavaments de pineda de repoblació, mentre que els relleus rocosos que el limiten estan molt escassament poblats de vegetació.  
  
La parcel·la i els seus voltants estan classificats com a sòl no urbanitzable comú (zona rural comuna forestal), confrontant a sòl no urbanitzable protegit. Es troba, no obstant això, a menys de 500 m de zona forestal i, per tant, es considera com a zona d'influència forestal en funció de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Per consegüent, el promotor i el director de les obres hauran de preveure el compliment del que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
c) L'actuació no afecta cap espai natural protegit i, segons informes rebuts, la seua execució no tindrà efectes apreciables sobre el LIC Alt Palància (ES5223005) (zona C) de la Xarxa Natura 2000 ni tampoc a hàbitats naturals d'especial rellevància ni a altres elements ambientals, ni històric culturals coneguts o catalogats. S'adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produeix qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes. No obstant això, en el seu cas, s'acomplirà el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal d'una setmana i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, i és poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquesta mena d'obres, i també la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació, i els seus additius (escumants) a la qual cosa s'afigen els materials procedents de l'excavació de la bassa de llots i de l'esplanació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituiran un problema d'eliminació. El lixiviat total, el contingut de contaminants en ells i l'ecotoxicitat del lixiviat són insignificants i, en particular, no hauran de suposar risc per a la qualitat de les aigües superficials ni subterrànies. Sobre la base del que s'ha esmentat en les consideracions prèvies, no es considera afecció sobre la fauna, flora i biodiversitat.  
  
Per la qual cosa, en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El Projecte de perforació aprofundiment del pou la Falla de Barracas, destinat al proveïment urbà del municipi constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II grup 3.a) 3r de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció segona del capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc, resolc:  
  
Primer  
Estimar que l'execució del Projecte reaprofundiment de sondeig per a investigació d'aigües subterrànies, en el polígon 4, parcel·la 173, del terme municipal de Barracas i promogut per Rosa Mercedes Morte Peiró, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que consta en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
1r. El contractista haurà de construir una bassa de llots d'unes dimensions tals que puga albergar la totalitat dels detritus, llots i additius generats durant la perforació. En el cas de desenvolupar el pou amb àcid clorhídric, la zona de descàrrega de l'acidificació es realitzarà en una zona habilitada per a això on no puguen produir-se afeccions de qualsevol tipus sobre el terreny.  
2n. Donada la localització del sondeig dins de zona d'influència forestal, el promotor i el director de les obres hauran de tindre en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
3r. Si en l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfics, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
4t. Els materials extrets de la perforació i els de l'excavació de la bassa de llots són de naturalesa molt similar, i ambdós inerts i innocus. Els detritus del sondeig tenen el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el material extret de la bassa el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Els materials d'excavació disposen de regulació i gestió específica segons l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, que regula les normes de valorització de materials excavats per al seu ús en obres i operacions de farcit diferents al lloc on es van generar. També podrien fer-ho pel Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, que regula l'ús de residus inerts en obres de restauració i farcit (article 3.1.a. No obstant això, als detritus del sondeig li aplicaria el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, ja que l'Ordre APM/1007/2007, de 10 d'octubre, només aplica a materials classificats amb el codi 17 05 04. En qualsevol cas, el terreny haurà de ser restaurat, i quedar amb la seua morfologia inicial.  
5é) Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, en el seu cas, indemnitzar als afectats pels perjudicis ocasionats.  
6é) Haurà de preveure's que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
7é) En el cas que per diferents motius es renunciara a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, ensulsiades en el pou, etc.), s'haurà de procedir a la seua clausura i segellament, i també a la restauració del terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
b. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
c. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa o judicial contra l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 7 de juny de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»