Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6762, del 26-04-2012 (2012/3725)

RESOLUCIÓ de 20 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Massarrojos, Benimodo, Muro de Alcoy i Llutxent.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6762

Data del DOGV
:   26-04-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/3725


Data del document
:   20-03-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Muro de Alcoy
    * Benimodo
    * València
    * Llutxent
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Massarrojos, Benimodo, Muro de Alcoy i Llutxent. [2012/3725]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que, una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí que es notifique al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 65/07 AIA Massarrojos, 197/07 AIA Benimodo, 205/07 AIA Muro de Alcoy i 305/07 AIA Llutxent.  
  
València, 20 de març de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica:  
Expedient: 65/07 AIA.  
Títol: Modificació del Pla General d'Ordenació Urbana de València (Massarrojos) i Pla Parcial Massarrojos Sud.  
Promotor: Ajuntament de València.   
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de València.   
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Esta modificació implica un increment de superfície de sòl urbà de 11.233,76 m², classificat en l'actual Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU) de València com a sòl no urbanitzable; al seu torn, una superfície de 711,50 m² de sòl urbà residencial, adquiriria una qualificació de xarxa viària; l'àmbit total de l'actuació és de 19.197,80 m².   
Més concretament, la parcel·la objecte d'esta actuació està classificada parcialment com a sòl urbà, qualificada per a ús residencial i subjecta a les condicions específiques de la subzona UFA-3 d'habitatge unifamiliar aïllat que es determinen en la normativa del Pla General. La resta de l'àmbit d'actuació està classificat com a sòl no urbanitzable, i està inclòs a la zona de protecció agrícola, PA-2 (protecció agrícola normal per al secà).  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
La parcel·la objecte d'avaluació constituïx una part de la finca denominada Castell de la Creu, que afronta amb la urbanització de Santa Bàrbera, que està consolidada íntegrament per l'edificació; ubicada a la pedania de Massarrojos, al terme municipal de València; la propietat esmentada està classificada com a sòl no urbanitzable, llevat d'una porció d'esta que disposa de la classificació de sòl urbà i que està qualificada per a ús residencial pel Pla General d'Ordenació Urbana de València.   
Planejament vigent i proposat  
La porció de la parcel·la classificada com a sòl urbà té una superfície aproximada de 7.252,54 m², i es troba coberta per vegetació d'espècies mediterrànies, bosc baix i pinedes principalment. La resta de l'àmbit d'actuació de característiques físiques semblants té una superfície aproximada d'11.233,76 m².   
El fet que paral·lelament es propose canviar la qualificació urbanística d'una part de sòl de 711,50 m², de residencial a xarxa viària, respon al fi de facilitar l'accés a la parcel·la i poder enllaçar l'àmbit d'actuació amb la xarxa viària i les xarxes de servicis urbanístics pròxims existents.  
Ordenació prevista i usos  
La circumstància que ha generat esta modificació és l'existència d'una parcel·la ubicada en sòl urbà, qualificada per a ús residencial, amb paràmetres urbanístics determinats pel mateix Pla General, però aïllada de la resta del sòl urbà pròxim del mateix terme municipal de València; aïllament que es produïx respecte de la banda est, on afronta amb el sòl urbà de l'àmbit del Pla Parcial Massarrojos Sud, i d'una altra, de la banda oest, que afronta amb el sòl urbà de la urbanització Santa Bàrbera. Per això, esta modificació permet la possibilitat de connexió viària amb el sòl urbà pròxim del Pla Parcial de Massarrojos Sud, i que en l'actualitat està urbanitzat i en estat avançat de consolidació per l'edificació.   
  
Tramitació administrativa  
En data 30 de març de 2007, la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge remet un estudi d'impacte ambiental, projecte i expedient administratiu municipal; i s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
1. Informació pública  
El projecte de modificació puntual del Pla General d'Ordenació Urbana de València (Massarrojos) i del Pla Parcial Massarrojos Sud va ser aprovat provisionalment pel Ple de l'Ajuntament de València en la sessió de data 27 de març de 2006.   
La documentació de la modificació puntual, del pla parcial, la seua homologació modificativa i l'estudi d'impacte ambiental van ser exposats al públic per mitjà de la publicació d'un edicte en el diari La Razón, de data 13 de gener de 2006, i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5175, de data 12 de gener de 2006.   
2. Resum d'al·legacions  
No s'hi va formular cap al·legació durant el tràmit d'informació pública, segons consta en els certificats emesos pel TAG del registre de l'avinguda d'Aragó, de data 21 de febrer de 2006, i el del secretari de l'Ajuntament de València de 15 de febrer de 2006, amb el vistiplau del regidor delegat d'Urbanisme i Habitatge i el de l'alcaldessa presidenta de l'Ajuntament de València.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 28 de juny de 2006 s'efectua un requeriment de documentació al Servici de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de València i se'n remet una còpia a l'Ajuntament de València; se sol·liciten els següents informes i documentació complementària:   
  
- Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998 d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Certificat d'un organisme gestor autoritzat on assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans que es preveuen generar amb el desenrotllament d'esta actuació.   
- Presentació d'una previsió justificada del volum d'aigua potable necessari, adjuntant-hi un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'una entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, sobre la disponibilitat d'aigua en una quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenrotllament del pla parcial proposat, tal com recull l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
- Informe de l'entitat gestora de la depuradora proposada respecte a la viabilitat de gestió de les aigües residuals generades arran del desenrotllament del sector residencial plantejat.   
En data 19 de juliol de 2006, Castell de la Creu, SL, remet una documentació complementària constituïda per:  
- Informe resposta subscrit pel director general de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de data 10 d'octubre de 2006, relatiu a la consulta efectuada pel promotor del projecte quant a les possibles afeccions paleontològiques que originaria el desenrotllament del projecte.   
  
- Còpia de l'informe preliminar de la prospecció arqueològica i etnogràfica prèvia.  
- Certificat del cap de secció del Servici Municipal de Neteja, de data 3 d'octubre de 2006.   
- Certificat de l'Empresa Mixta Valenciana de Aguas, SA (EMIVASA), de data 8 de novembre de 2006, relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos, segons les previsions que es desprenen d'esta actuació.  
- Certificats subscrits pel secretari de l'Ajuntament de València, on es transcriuen els informes emesos per la Secció de Planificació i Projectes del Servici Municipal del Cicle Integral de l'Aigua, relatius a la capacitat d'admissió i gestió de les aigües residuals que es generen com a conseqüència del desenrotllament d'este projecte.  
  
En dates 4 de maig, 17 de juliol i 13 d'agost de 2007, la Direcció Territorial de València remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental els diversos informes elaborats per la Secció Forestal (Oficina Comarcal de Sagunt), el contingut dels quals és detallat en l'apartat relatiu a informes sectorials.   
En data 17 d'octubre de 2007, la promotora Castell de La Creu, SL remet a este Servici un escrit on es manifesta el compromís d'execució i posada en servici d'un sistema de depuració propi per a dotar de servici els habitatges previstos per a construir en el projecte avaluat; es considera que d'esta manera s'esmena l'observació establida en l'informe del cicle integral de l'aigua de l'Ajuntament de València, de data 11 de setembre de 2006.  
Informes sectorials  
1. L'expedient administratiu municipal remés conté els informes següents:  
a) Informe subscrit pel cap de secció de l'Oficina Tècnica de Planejament de l'Ajuntament de València, de data 7 de juny de 2005, en què es determinen, entre altres consideracions, les que a continuació es resumixen, basant-se en la documentació presentada pel promotor del projecte davant de l'oficina tècnica esmentada amb data 1 de juny de 2005:   
- Vista la documentació presentada, l'emplaçament de la qual se situa entre la urbanització de Santa Bàrbera i el Pla Parcial Massarrojos Sud, i el sòl no urbanitzable, es considera que la proposta s'adapta a les especificacions tècniques realitzades en l'expedient de consulta tramitat amb anterioritat (expedient 185/03).   
- La modificació del PGOU de Massarrojos Sud manté l'edificabilitat que li atorga el PGOU per a l'àmbit de sòl urbà, però incrementa la superfície de l'àmbit ampliant-lo amb sòl no urbanitzable, amb l'objectiu de salvaguardar l'arbratge de major interés paisatgístic; es pretén que la nova ordenació puga adaptar-se a la configuració del terreny i de la vegetació; tot això sense perjuí de ser informat per aquells servicis competents, en matèria tant del paisatge com d'impacte ambiental. L'ampliació de l'àmbit es proposa en sòl no urbanitzable PA-2 (protecció agrícola normal per al secà), i la qualificació proposada per a tot l'àmbit és d'UFA-3.  
  
- La proposta resol la connexió amb sòl urbà no prevista en el PGOU, sense crear vials perimetrals com es demanava en els informes previs esmentats; es proposa per a això un vial de connexió dins de l'àmbit del PP Massarrojos Sud, que passa de ser una parcel·la d'ús residencial oberta (privada) a xarxa viària (pública). No obstant això, en la proposta de modificació presentada no s'indica l'edificabilitat corresponent a l'afecció del vial, ni s'aporta un plànol amb l'edificabilitat resultant vinculada a cada una de les parcel·les noves limítrofes amb el vial; i cal que es complemente la documentació relativa respecte d'això.   
- Ha de corregir-se, quant a l'Estat de planejament. Condicions institucionals del territori ordenat, la protecció del sòl no urbanitzable (PA-2; protecció agrícola normal per al secà).   
Després de l'aportació de la corresponent documentació, i conseqüentment, l'esmena dels aspectes a què s'al·ludix en l'informe de l'Oficina Tècnica de Planejament, s'emet un altre posterior, amb data 14 de juny de 2005, on es considera que a la vista de la nova documentació aportada, la proposta s'adapta a les especificacions tècniques recollides en l'expedient de consulta prèvia (resumit parcialment en els paràgrafs anteriors); i conté la documentació necessària per a tramitar-la, sense perjuí d'un informe més detallat, que s'efectuarà amb el resultat de possibles al·legacions o informes d'altres servicis municipals una vegada haja finalitzat el període d'exposició pública; així mateix, i en conseqüència, caldrà esmenar les deficiències que s'assenyalen en este informe.  
b) Un tercer informe elaborat per la Secció de l'Oficina Tècnica de Planejament de l'Ajuntament de València, de data 22 de juny de 2005, relatiu a les connexions viàries possibles, la necessària protecció de l'arbratge i la conveniència de la reclassificació; s'hi establixen les consideracions següents:  
- Atés que la parcel·la està aïllada, sense possibilitat d'una connexió viària cap al sòl urbà més pròxim (urbanització de Santa Bàrbera), es planteja una segona opció consistent en la connexió amb el sòl urbà del Pla Parcial Massarrojos Sud a través de sòl no urbanitzable; es considera que pel fet de travessar el sòl no urbanitzable amb vials i connexions d'infraestructures s'origina una expectativa de desenrotllament futur, que ha d'evitar-se en la mesura que siga possible; per això sembla més adequat proposar una solució que permeta la connexió amb els sistemes generals exteriors sense crear expectatives en sòl no urbanitzable.  
  
- Amb l'objecte de salvaguardar part de la vegetació existent (ja que a l'enclavament hi ha una gran riquesa arbòria i paisatgística d'indubtable valor mediambiental), se sol·licita un estudi paisatgístic i mediambiental del sòl urbà, així com del no urbanitzable limítrof, atés que es poden observar conjunts arboris de major interés en este sòl urbà que en determinats punts del terreny contigu classificat com a no urbanitzable.   
- Es considera la conveniència de reclassificar part de sòl no urbanitzable PA-2 (protecció agrícola normal per al secà) a urbà, sense que es produïsca un increment de l'edificabilitat total (sòl urbà: 0,50 m²t/m²s) ja concedida pel Pla General de València de 1989.   
  
Per tot això, l'informe conclou assenyalant que es considera una solució apta per al desenrotllament urbanístic d'este sòl el fet d'optar per preservar la riquesa paisatgística de l'entorn, no augmentant l'edificabilitat permesa pel vigent planejament, i connectar amb Massarrojos Sud per l'interior de sòl urbà.   
c) Informe del Servici de Laboratori Municipal i del Medi Ambient de l'Ajuntament de València, de data 11 d'octubre de 2005, relatiu a l'estudi acústic presentat; s'informa de la conformitat, en el contingut i el procediment de mesura, amb la legislació autonòmica vigent, la Llei 7/2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica i el Decret 266/2004, per la qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica, en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis.  
d) Informe relatiu a l'estudi paisatgístic presentat, subscrit pel cap de la Secció d'Obres de Jardineria de la Zona Nord, de data 21 d'octubre de 2005, on s'indica que en l'elaboració del projecte haurà de tindre's en compte allò que s'ha indicat en el punt referent a les mesures correctores, especialment pel que fa a la coberta vegetal; caldrà incloure en el projecte esmentat els aspectes que continuació s'indiquen:  
  
- Relació de tots els elements vegetals existents en l'àmbit d'actuació de les edificacions, així com la dels vials d'accés, amb la indicació de la ubicació, espècie, grandària i estat fitosanitari i estructural d'estos, a fi de poder avaluar els elements que cal suprimir i els que són susceptibles de trasplantament, després de preparar-los i repicar-los, per a reubicar-los posteriorment a la zona.  
- Plànols de l'estat actual amb la ubicació dels arbres.  
- Plànol de superfícies afectades per les obres i dels vials d'accés a estes, procurant que els vials esmentats siguen els definitius, és a dir, que no s'òbriguen vials d'accés a les obres que no siguen els del projecte.   
- Plànols d'espais enjardinats nous previstos amb referència de plantacions proposades i xarxes de reg.  
- Protecció dels exemplars que siguen susceptibles de danys per estar ubicats pròxims als vials o a les zones d'obra.  
Posteriorment, en data 28 d'octubre de 2005, la Secció d'Obres de Jardineria de la Zona Nord elabora un segon informe, on també s'inclouen com a aspectes i elements que cal incloure en el projecte els següents:  
- Plànols d'ubicació exacta dels habitatges projectats amb la superfície ocupada per cada un d'estos.  
- Plànols de vials i accessos a cada edificació.  
- Utilitzar durant les obres, com a vials d'accés per a la maquinària i materials, els mateixos que seran definitius a fi de minimitzar els danys a la vegetació; així com també les arreplegues de materials.  
  
- Els elements vegetals importants que estiguen prop dels vials o del perímetre de les parcel·les es protegiran adequadament per a evitar-hi danys pel pas de camions i maquinària.  
- Projecte de reposició i noves plantacions amb espècies adequades que no desvirtuen la vegetació existent.  
e) Informe subscrit pel cap de secció de l'Oficina Tècnica de Planejament de l'Ajuntament de València, de data 22 de març de 2006, on s'indica que s'han esmenat les deficiències recollides en l'informe tècnic emés el 14 de febrer de 2006 respecte a la documentació aportada anteriorment.  
2. Autorització de la prospecció arqueològica prèvia en l'àmbit d'actuació, subscrita pel cap d'àrea de Patrimoni Cultural i Museus, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de data 4 d'octubre de 2006; s'establixen les següents obligacions per als directors o directores de l'actuació:   
- Comunicar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus la data d'inici i finalització dels treballs.  
- Elaborar un informe preliminar dels resultats obtinguts acompanyat del material gràfic pertinent.  
- Elaborar una memòria preliminar en el termini de huit mesos des de la concessió d'esta autorització.  
- Aportar una còpia de l'acta del depòsit dels materials al centre designat.  
- Elaborar la corresponent memòria científica i presentar un document en format informàtic, en el termini de dos anys des de la finalització dels treballs, a esta Direcció General.  
- Esta resolució haurà d'estar en possessió del director de la intervenció durant el temps que esta s'execute.  
3. Certificat del cap de secció del Servici Municipal de Neteja, de data 3 d'octubre de 2006, on es manifesta que «d'acord amb els articles 45, 46 i 50 de l'Ordenança municipal de neteja urbana, el Servici d'Arreplega de Residus Urbans serà prestat amb normalitat després de la consegüent revisió de servicis que es presten a la zona d'arreplega de residus urbans».   
4. Informe resposta subscrit pel director general de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de data 10 d'octubre de 2006, relatiu a la consulta efectuada pel promotor del projecte quant a les possibles afeccions paleontològiques que originaria el desenrotllament del projecte; s'establix que «no s'han detectat afeccions d'esta naturalesa i no cal abordar cap tipus d'actuació prèvia per a la salvaguarda d'este patrimoni concret, sense perjuí de justificar el compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació».   
  
5. Certificat de l'Empresa Mixta Valenciana de Aguas, SA (EMIVASA), de data 8 de novembre de 2006, relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos, segons les previsions que es desprenen d'esta actuació; s'establixen les següents consideracions respecte d'això:  
- Sense perjuí dels requeriments específics de la urbanització, pel fet de tractar-se de sòl ja classificat com a urbà, la disponibilitat dels recursos per a l'abastiment d'aigua potable a la població que puga assentar-se a la zona en qüestió ja es troba garantida a través de les previsions del mateix desenrotllament del Pla General.   
- Atés que la proposta de modificació puntual que es planteja manté la superfície de sostre establida en el vigent PGOU, amb independència de l'ordenació detallada que es determine per al sostre esmentat, no s'alteren, per tant, les demandes de subministrament d'aigua potable respecte de les implícites en el vigent pla.   
- Es manté la disponibilitat de l'abastiment d'aigua potable del municipi de València.   
- Respecte a la connexió amb el servici d'aigua potable, esta s'efectuarà amb la xarxa existent del sector Massarrojos Sud, ja desenrotllat i urbanitzat; es definirà la forma constructiva per a això, en el seu moment, a través del corresponent projecte d'urbanització.  
6. Certificats subscrits pel secretari de l'Ajuntament de València, on es transcriuen els informes emesos per la Secció de Planificació i Projectes del Servici Municipal del Cicle Integral de l'Aigua, relatius a la capacitat d'admissió i gestió de les aigües residuals que es generen com a conseqüència del desenrotllament d'este projecte; s'establixen les consideracions següents:   
- Respecte a l'admissió de les aigües residuals generades al sector, que es connectarien al Pla Parcial Massarrojos Sud, sector número 15, no existiria cap inconvenient, ja que la xarxa existent seria suficient per a conduir l'abocament produït per al seu tractament. No obstant això, no ocorre el mateix respecte a la gestió i tractament d'eixes aigües, ja que la depuradora actual de Massarrojos ja no admet a l'entrada cap increment d'aigües residuals, i està en fase d'estudi d'impacte ambiental la construcció d'una nova EDAR el Palmaret, emplaçada a la partida del Barranc, terme municipal de València, als voltants de la pedania de Carpesa, que solucionaria el problema de l'Horta nord.   
  
- No es fa referència a la solució plantejada per a les aigües pluvials generades en l'àmbit de la urbanització, com tampoc es definix si el sanejament tindrà un tractament de tipus unitari o separatiu, si bé la xarxa actual no pot satisfer les puntes generades en règims de pluviometria elevada. Per tant, existirà un cabal d'estes aplicades als habitatges, i caldria evacuar-ne les pluvials, que en cap cas podrà fer-se a través de la conducció de 400 mm de diàmetre d'aigües fecals. Per tant, el promotor de l'actuació haurà d'optar per una de les dos solucions següents:  
  
- Construcció d'una xarxa separativa que derive les pluvials al llit receptor de l'assarb de Massarrojos o, en el cas d'optar pel sistema unitari, amb un sobreeixidor que prèviament les connecte a l'esmentat assarb.  
- La ubicació d'un depòsit de retenció i laminació calculat a este efecte en funció de la conca receptora i que absorbisca les puntes de pluja intenses per a anar alliberant el cabal emmagatzemat al llarg del factor temps.  
Qualsevol de les solucions que s'adopten evitarà augmentar la problemàtica existent en l'actualitat per a ruixats intensos, i que provoca la circulació de les aigües en superfície, amb els consegüents arrossegaments i inundacions en habitatges domiciliaris.   
En un segon certificat municipal, de data 20 de febrer de 2007, es transcriu igualment el contingut d'un informe emés per la Secció de Planificació i Projectes del Servici Municipal del Cicle Integral de l'Aigua, part del qual es resumix a continuació:  
«Atesa la gran quantitat de massa arbòria, així com la vegetació de bosc baix i un sol vial de distribució que utilitza paviments filtrants, es considera que el sistema més idoni resulta ser el de la infiltració de les aigües pluvials, i atesa la topografia del terreny, en el cas que es produïsquen escorrentius per a fortes pluges, estos discorreran pel sòl no urbanitzable tal com s'ha efectuat fins al dia de hui.   
  
D'altra banda, l'àmbit on està l'actuació està completament tancat i no afectarà zones urbanes limítrofes o pròximes.  
  
Es dóna, per tant, resolta la problemàtica suscitada per les aigües pluvials.  
Les aigües fecals generades pels 13 habitatges unifamiliars es connectaran a la xarxa municipal de clavegueram en el punt assenyalat en anteriors informes tècnics».  
7. Informe subscrit pel cap de la Secció Forestal i l'enginyer tècnic forestal, de la Direcció Territorial de València, de data 4 de maig de 2007, relatiu a la possible afecció del projecte a terrenys forestals; se'n transcriu a continuació el contingut de forma resumida:  
  
- Una part de la superfície, la situada cap al nord-oest, és terreny urbà, i la resta de la superfície és proposada terreny forestal.  
- Es tracta d'un terreny poblat d'arbres per pineda adulta de Pinus halepensis i un ampli seguici de matoll termomediterrani associat a la sèrie vegetals termomediterranis valenciana seca del llentiscle. La densitat i fracció de cabuda coberta de la pineda són uniformes en tota la superfície, no podent-s'hi detectar buits o clars significatius, a pesar d'allò que s'ha indicat en els plànols presentats.   
- A l'entorn on se situa resten poques masses arborades, ja que estes estan sent gradualment transformades en terrenys urbans o urbanitzables.   
- A l'àrea metropolitana, on el grau d'antropització del paisatge és tan elevat i on un enclavament d'estes característiques comença a ser una fita paisatgística massa singular i escassa, no sembla adequada la proposta d'eliminació de més terrenys forestals, i menys encara quan són poblats d'arbres. Existixen, per tant, moltes alternatives sobre terrenys agrícoles que estan pròxims i oferixen característiques adequades per a ser urbanitzats.  
- La millor destinació d'estos enclavaments forestals és protegir-los i adequar-los, considerant-los com a parcs públics, zones d'esplai o, millor encara, parcs forestals periurbans, i no urbanitzar-los de manera continuada fins a espletar-los completament.   
- En esta mateixa línia s'estan protegint altres zones naturals, com són les vinculades a l'àmbit del riu Túria, amb la recent declaració de parc natural i en què es protegixen els terrenys forestals enclavats a l'àrea.  
- Independentment dels arguments anteriorment esmentats, és desitjable que qualsevol urbanització enclavada en terrenys forestal dispose de sistemes actius i passius de protecció i prevenció contra incendis forestals, que eviten que puga veure's afectat l'entorn immediat o els mateixos veïns. Tot això en aplicació de l'article 151 del Reglament de la Llei 3/1993, Forestal.  
- Caldrà presentar un document tècnic dirigit i supervisat per un professional amb titulació forestal universitària, que proposarà les mesures d'autoprotecció i prevenció de la urbanització per a evitar, tant la iniciació de possibles incendis forestals, com per a establir les actuacions que cal desenrotllar en el cas que puga veure's afectada per alguna emergència d'este tipus. Este document haurà d'estar subordinat al Pla Local de Prevenció d'Incendis del Municipi de València, si n'hi ha, que al seu torn haurà d'estar subordinat al Pla de Prevenció d'Incendis Forestals de la Demarcació i al Pla de Selvicultura Preventiva de la Comunitat Valenciana.  
L'informe esmentat conclou establint la consideració que el terreny afectat hauria d'estar considerat com a sòl de protecció i assignat a un ús com a espai forestal periurbà; es protegirien d'esta manera els pocs enclavaments de caràcter forestal o natural que resten a l'entorn de l'àrea metropolitana.   
8. Informe complementari de data 22 de juny de 2007, de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València, on es reitera, després d'haver-se consultat novament la documentació del projecte i haver-se revisat la cartografia corresponent, les consideracions següents:  
- Este projecte afecta terreny forestal, d'acord amb la normativa de desplegament de la legislació forestal autonòmica, i d'acord amb la definició oferida per l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat valenciana, i l'article 5 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests, modificada per la Llei 10/2006.  
  
- Part del terreny forestal està classificat com a urbà, i per això no és aplicable la normativa forestal autonòmica a esta superfície, conforme a l'article 3 de la Llei 3/1993.  
- No afecta cap bosc dels gestionats per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
9. El 13 d'agost de 2007, la Direcció Territorial de València, remet un tercer informe elaborat per la Secció Forestal, de data 9 d'agost de 2007, de caràcter favorable sobre el projecte de referència, condicionat a la consideració dels aspectes que s'hi exposen; el seu contingut és el que es transcriu a continuació de manera resumida, on s'assenyalen de forma més detallada aquells aspectes que es consideren més rellevants des del punt de vista de la possible afecció del projecte a terrenys forestals: el projecte afecta íntegrament terreny forestal, conforme a l'inventari del sòl forestal, annex cartogràfic aprovat mitjançant l'Acord del Consell de 15 de juny de 2007, i d'acord amb la definició oferida per l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, i l'article 5 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests.   
  
A esta afirmació s'arriba després de consultar la cartografia esmentada i de les visites de camp realitzades els dies 30 d'abril i l'1 d'agost de 2007. S'hi adjunta el plànol de l'inventari del sòl forestal escala 1:15.000 i 1:3.000 i ortofotografia.  
No resulta afectada cap dels boscos o terrenys forestals gestionats per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
  
Es tracta d'un terreny de poc pendent, poblat per pineda de Pinus halepensis en estat de perxada i fustal, amb un ampli seguici de matoll termomediterranis associat a la sèrie vegetal termomediterrània valenciana seca del llentiscle. La densitat i fracció de cabuda coberta de la pineda es distribuïx en rodals irregulars, on es detecten alguns buits de poca rellevància, que queden colonitzats pel matoll heliòfil i el bosc baix de coscoll.   
A l'entorn on se situa resten poques masses poblades de pineda, ja que estes estan sent gradualment transformades en terrenys urbans o urbanitzables. Estes masses són fites paisatgístiques rellevants i singulars dins de la comarca de l'Horta de València, molt antropitzada.  
  
Una part de la superfície, la situada cap al nord-oest, és terreny urbà, d'acord amb la documentació presentada; per això, a pesar d'allò que s'ha indicat per l'inventari de sòl forestal, l'article 3.a de la Llei 3/1993 indica clarament que no tindran la consideració legal de terrenys forestals: a) Els sòls classificats legalment com a urbans o aptes per a urbanitzar, des de l'aprovació definitiva del programa d'actuació urbanística.  
Resulta molt estrany que esta superfície quedara despenjada de la urbanització annexa, ja consolidada, sense connexió i sense acabar d'urbanitzar. De fet, no sembla tindre sentit que tinga la classificació d'urbana i que esta es mantinga després de tants anys si en el seu moment no es va actuar sobre esta, malgrat que es podia haver fer.   
L'aprofitament d'este terreny declarat com a urbà suposarà la destrucció de l'arbratge existent i, per este motiu l'empresa constructora ha proposat la urbanització d'una zona annexa per a, d'esta manera, augmentar la superfície total que s'ha d'urbanitzar, distribuint les cases en una major superfície, amb una menor densitat final, cosa que possibilitaria triar l'emplaçament de les construccions i, per tant, reduir l'afectació a l'arbratge existent. En tot cas, és difícil pretendre que l'arbratge no resulte afectat, però sí que poden prendre's mesures que permeten una correcta ubicació de les edificacions, minimitzant la destrucció vegetal.  
Les alternatives a este projecte suposen l'eliminació d'eixa superfície com a urbana, atés que es troba despenjada de la resta de la superfície, o bé, utilitzar-la com estava prevista, amb l'eliminació d'arbratge existent, o bé, com es proposa en el projecte, reduint l'impacte sobre l'arbratge. En conseqüència, sembla raonable o bé la primera alternativa o bé la proposta prevista per l'estudi d'impacte.   
  
L'alternativa proposada per l'estudi d'impacte ambiental suposarà la construcció d'habitatges unifamiliars aïllats amb una important superfície de zones verdes, que hauran de conservar, en la mesura que es puga, el caràcter natural de la vegetació que hi ha present.   
L'estudi d'impacte ambiental no té en compte la legislació forestal i conté diversos errors. La descripció del medi físic és limitada i no s'esmenta tan sols que és terreny forestal. S'observen errors clars en la pàgina 30 (és zona forestal i no agrícola), pàgina 53 (la hidrologia superficial necessàriament es veurà afectada, ja que es canvia la capacitat d'infiltració d'una superfície natural, per un altra banda xicoteta, però que requerix prendre mesures adequades de conducció de pluvials, que no s'esmenten, ni s'avalua si són suficients), entre altres.   
  
En l'estudi d'impacte ambiental tampoc es té en compte la normativa d'incendis forestals (com el Decret 7/2004, del Consell, de compliment obligatori), ni es considera l'augment del risc d'incendis sobre els terrenys forestals que restaran a la zona, una vegada finalitzades les obres, gràcies a l'augment de la pressió humana sobre estos i a la seua proximitat a les construccions.  
És desitjable que qualsevol urbanització enclavada o limítrofa a terrenys forestal dispose de sistemes actius i passius de protecció i prevenció contra incendis forestals, que eviten que puga veure's afectat l'entorn immediat o els mateixos veïns. Tot això d'acord amb l'article 151 del Reglament de la Llei 3/1993, Forestal. Açò suposa la dotació d'hidrants, que la via d'accés siga suficient per a l'evacuació de residents, així com l'ocupació de materials constructius i mesures de protecció perimetral als habitatges i a la urbanització adequades.   
  
Caldrà presentar un document tècnic dirigit i supervisat per un professional amb titulació forestal universitària, que proposarà les mesures d'autoprotecció i prevenció de la urbanització per a evitar tant la iniciació de possibles incendis forestals, com per a establir les actuacions que cal desenrotllar en el cas que puga veure's afectada per alguna emergència d'este tipus. Este document haurà d'estar subordinat al Pla Local de Prevenció d'Incendis del Municipi de València, si n'hi ha, que al seu torn haurà d'estar subordinat al Pla de Prevenció d'Incendis Forestals de Demarcació i al Pla de Selvicultura Preventiva de la Comunitat Valenciana.  
Este augment de superfície per a urbanitzar podria aprofitar-se per a destinar part de la superfície esmentada com a zona d'usos públic, zones verdes, amb caràcter de parc forestal urbà o periurbà, conservant el caràcter natural d'este, amb mobiliari i elements que resulten integrats amb el medi i de baix impacte visual, natural i paisatgístic. D'esta manera, part de la superfície podria servir per a donar servici a les zones urbanes pròximes ja consolidades.   
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, no s'ha constatat en l'àmbit d'actuació l'existència de llocs d'importància comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a la seua integració en la Xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microrreserves vegetals, boscos d'utilitat pública o gestionats per l'Administració, que puguen veure's afectats pel desenrotllament d'esta actuació.  
  
2. No consta en l'expedient administratiu ni en la documentació complementària aportada durant la tramitació d'este projecte el corresponent informe definitiu vinculant regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià; no obstant això, sí s'hi adjunta una còpia de la memòria de prospecció arqueològica i etnològica realitzada, així com l'informe subscrit pel director general de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de data 10 d'octubre de 2006, relatiu a la consulta efectuada pel promotor del projecte respecte a les possibles afeccions paleontològiques que originaria el desenrotllament del projecte; s'establix que no s'han detectat afeccions d'esta naturalesa.  
Consideracions ambientals  
1. Entre les accions susceptibles de produir impacte, en l'estudi d'impacte ambiental s'han distingit, de forma molt generalista, les següents:  
- Per a la fase de construcció:  
- Preparació del terreny, per mitjà de la neteja, desmuntatge de la vegetació existent, així com l'anivellació d'este mitjançant moviments de terres i excavacions.  
- Obertura de vies o camins, tant per a l'accés a les obres de la maquinària i personal, com per als residents dels habitatges previstos per a construir.  
- Transport de maquinària i materials a l'entorn de les obres, cosa que produirà un augment del tràfic, i s'incrementarà l'emissió a l'atmosfera de partícules sòlides, gasos de combustió, generació de sorolls, etc.  
- Construcció de les edificacions.  
- Generació de residus.  
- Durant la fase d'explotació.  
- Presència de les infraestructures.  
- Manteniment d'estes.  
2. Les afeccions ambientals més rellevants observades en la cartografia temàtica de la COPUT i recollides en l'apartat corresponent de la documentació tècnica presentada són les següents:   
- En l'àmbit d'estudi hi ha un risc de col·lapse mitjà.  
- La vulnerabilitat de les aigües subterrànies es caracteritza com a mitjana.  
- El risc d'erosió en l'actualitat és molt baix, i es classifica com a molt baix el d'erosió potencial.   
- El risc sísmic es considera de nivell baix.  
3. En l'apartat relatiu a la descripció i valoració d'impactes, s'identifiquen, entre altres, els següents:  
- Respecte a les alteracions produïdes sobre la qualitat de l'aire, els principals focus que en són responsables són les emissions de pols durant les obres, i les emissions de gasos procedents de la maquinària i dels vehicles que intervenen en el procés productiu; així com l'emissió, producció de sorolls i vibracions durant l'execució de les obres.   
  
No obstant això, estos impactes són valorats, encara que negatius, com a reversibles, temporals, d'impacte mitjà i magnitud compatible, atés que amb el pas del temps disminuïxen les activitats productores del focus contaminant.  
- Els moviments de terres, abocaments accidentals d'olis, carburants, etc., són accions susceptibles de produir alteracions en la hidrologia. No obstant això, no es considera que existirà un impacte sobre les aigües superficials atesa la llunyania d'estes a la zona d'obres; i quant a la hidrologia subterrània, l'impacte seria negatiu, irreversible i sever en cas de produir-se si no es prenen les mesures preventives necessàries per a això.   
- La destrucció directa i la pèrdua de volums de la capa edàfica superficial, així com la compactació per depòsit de materials i trànsit de maquinària pesada, poden ocasionar un impacte sobre el medi edàfic, de magnitud severa o incompatible sense la correcta aplicació de mesures preventives.   
- Poden produir-se afeccions sobre la vegetació derivades del pas de la maquinària durant l'execució de les obres, i la generació de pols que afecte la superfície foliar de les espècies; no obstant això, atés que l'impacte més sever que podria produir-se estaria donat per l'eliminació total o parcial de la vegetació, s'ha optat per ubicar els habitatges a les zones on hi ha menor massa arbòria.  
- El paisatge és un dels factors més susceptibles de rebre els impactes generats pel desenrotllament de les actuacions; no obstant això, es tractarà d'implantar tant en el disseny com en la construcció de les obres paràmetres el més sostenibles possibles, que busquen una major integració natural de l'obra amb l'entorn.   
4. En l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a les mesures preventives i correctores que s'han d'adoptar, cal destacar, entre altres, algunes de les que a continuació es detallen:  
- Els diferents residus generats en l'obra seran gestionats segons la normativa aplicable en cada cas; s'instal·laran punts d'arreplega dels diferents tipus de residus que es generen, degudament senyalitzats; s'habilitaran zones per a arreplegar-los (en compartiments impermeabilitzats, i tapats per a evitar el contacte amb l'aigua de pluja) fins que siguen traslladats o arreplegats per un gestor autoritzat.  
  
- Les aigües sanitàries procedents de les instal·lacions provisionals, si és possible, es connectaran a la xarxa pública; en cas que no siga possible, s'abocaran en fosses sèptiques o en depòsits que després seran gestionats per un gestor autoritzat o pel mateix amo de la instal·lació.   
- Quant a l'obertura de nous camins d'accés, es planificarà el traçat del camí per a evitar qualsevol tipus d'afecció, i es restituirà, una vegada acabada l'obra, la zona afectada amb tots aquells elements necessaris per a recuperar-la.  
5. Respecte al Programa de Vigilància Ambiental, abordat, igual que els apartats anteriors (descripció i valoració d'impactes, i mesures preventives i correctores) des d'una visió excessivament generalista, tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'Impacte ambiental; i incorporarà les fase de determinació d'objectius, recollida, anàlisi de dades i interpretació d'estes, i possibilitat de modificació dels objectius en funció dels resultats obtinguts.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits establits en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del consell de la generalitat valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, i sobre la base de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte de modificació del PGOU de València (Massarrojos) i Pla Parcial Massarrojos Sud, sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'esta declaració.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants que es desenrotllen a continuació:   
1. Prèviament a l'inici de les obres d'urbanització caldrà obtindre l'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià; i complir les determinacions que, si pertoca, continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant.   
2. S'haurà de justificar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la suficiència de recursos hídrics, per mitjà de la presentació d'un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'una entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, respecte a la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprenguen del desenrotllament del sòl urbà industrial proposat, tal com recull l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
3. Prèviament a l'inici de les obres d'urbanització caldrà obtindre informes favorables del Servici de Cicle Integral de l'Aigua de l'Ajuntament de València, relatius al sistema de depuració proposat per a les aigües residuals que es generen com a conseqüència del desenrotllament del sector; i la solució que es considera més apropiada, ateses les característiques del projecte, respecte a l'evacuació de les aigües pluvials.   
  
No obstant això, prèviament a l'execució del sector previst, s'efectuaran les infraestructures necessàries, en matèria de depuració d'aigües residuals, de manera que es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici d'ocupació.  
4. Haurà de complir, i incloure's en l'apartat relatiu a mesures preventives i correctores de l'estudi d'impacte ambiental, les consideracions incloses en els diversos informes elaborats per la Secció d'Obres de Jardineria de la zona nord de l'Ajuntament de València.   
  
5. D'acord amb l'informe elaborat per la Secció Forestal, de data, 13 d'agost de 2007:   
- Qualsevol urbanització enclavada o limítrofa amb terrenys forestals ha de disposar de sistemes actius i passius de protecció i prevenció contra incendis forestals, que eviten que puga veure's afectat l'entorn immediat o els mateixos veïns. Tot això d'acord amb l'article 151 del Reglament de la Llei 3/1993, Forestal. Açò suposa la dotació d'hidrants, que la via d'accés siga suficient per a l'evacuació de residents, així com l'ocupació de materials constructius i mesures de protecció perimetral adequades als habitatges i a la urbanització.  
  
- Caldrà presentar un document tècnic en què es proposaran les mesures d'autoprotecció i prevenció en la urbanització per a evitar, tant la iniciació de possibles incendis forestals, com per a establir les actuacions a desenrotllar en el cas que puga veure's afectada per alguna emergència d'este tipus. Este document haurà d'estar subordinat al Pla Local de Prevenció d'Incendis del Municipi de València, si n'hi ha, que al seu torn haurà d'estar subordinat al Pla de Prevenció d'Incendis Forestals de Demarcació i al Pla de Selvicultura Preventiva de la Comunitat Valenciana.  
- Els Servicis Territorials de Planificació haurien de considerar si l'augment de superfície que s'ha d'urbanitzar podria aprofitar-se per a destinar part de la superfície esmentada com a zona d'usos públic, zones verdes, amb caràcter de parc forestal urbà o periurbà, conservant el caràcter natural d'este, amb mobiliari i elements integrats amb el medi i de baix impacte visual, natural i paisatgístic. De manera que, part de la superfície, podria servir per a donar servici a les zones urbanes pròximes ja consolidades.   
6. Amb caràcter previ a la concessió de llicència d'obres per a la construcció dels habitatges previstos, s'emprendrà l'execució de les obres d'infraestructures necessàries (xarxa d'aigua potable i xarxes d'evacuació d'aigües residuals i pluvials), així com els accessos a l'àmbit de la proposta.  
7. El material necessari per a realitzar les explanacions o rebliments del sector haurà de provindre d'una pedrera o zona de préstec autoritzada, i caldrà disposar d'un certificat on s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. I caldrà disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
8. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al rebliment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització.  
9. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a l'arreplega selectiva dels distints tipus de residus que han estat tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en una quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla Integral de Residus.  
10. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i quedarà prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol tipus de residu.  
11. El Programa de Vigilància Ambiental haurà d'incloure el compromís per part del promotor de presentar puntualment davant de l'Administració una memòria o informe anual que concrete: el desenrotllament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que puga produir-se durant el desenrotllament de l'activitat.   
12. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial aplicable vigent, les mesures establides en este condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental i les labors de vigilància que cal incloure en el Programa de Vigilància Ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament els gastos que se'n deriven del compliment.  
  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, cosa que no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que estimen pertinents en defensa del seu dret i interessos.  
  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 25 de gener de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 197/07-AIA.  
Promotor: Ajuntament de Benimodo.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Objecte del projecte: declaració Paratge Natural Ullals del Riu Verd.  
Localització: Benimodo (València).  
Descripció del projecte: l'objectiu del projecte del pla especial és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del Paratge Ullals del Riu Verd quant a la conservació i millora de la fauna, flora i el paisatge que presenta, a més de mantindre una àrea d'esplai de la població pel que fa al coneixement i gaudi de la naturalesa.  
El paratge es troba en un enclavament segregat de la unitat principal del terme municipal, a la partida coneguda com el Ressalany. La zona humida on s'inclou el paratge té una superfície total de 3,94 ha. L'àmbit del paratge ocuparà 2,26 ha del total de la superfície esmentada, àrea pertanyent al terme municipal de Benimodo. Les parcel·les incloses seran: polígon 15, parcel·les 268, 9500 i 9001, i polígon 16 parcel·la 77. Els límits del paratge són els següents:  
  
Al nord afronta amb cultius de regadiu, a l'est amb zones de cultiu de regadiu i part de la zona humida que pertany al terme municipal de Massalavés no inclosa en el paratge, al sud amb el camí de la Reva i amb parcel·les de cultiu abandonades, i a l'oest amb zones de cultiu de regadiu.  
Els terrenys inclosos al paratge natural municipal estan classificats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de riberes, llits i zones humides segons el PGOU de Benimodo aprovat al desembre de 2006. El pla especial als efectes urbanístics manté la qualificació esmentada.   
  
La zonificació del pla determina dos àrees:   
Àrea d'ús públic que comprén la zona veïna a la zona palustre fins al límit del paratge i l'àrea palustre, que comprén els ullals del riu Verd i la zona de vegetació del perímetre i la pròpia làmina d'aigua.   
  
El règim d'usos i activitats a l'àmbit del paratge estarà regulat en la normativa del pla. Esta establix normes de protecció dels recursos i per a la regulació d'usos i activitats.   
Tramitació administrativa  
El projecte del pla especial i l'estudi d'impacte ambiental va ser remés en data 3 d'octubre de 2007, des del Servici de Parcs Naturals.   
  
L'expedient administratiu consta dels documents següents:  
Amb data 17 de desembre de 2007, es remet una còpia de la sol·licitud d'informe per part del Servici de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
De data 26 de setembre de 2007, certificat de l'Ajuntament sobre el resultat de la informació pública i de resposta a les al·legacions presentades. Es van presentar les següents al·legacions i observacions:  
  
Anna Alfonso marzo, sobre la inclusió dins del projecte de la Casa de Màquines o Motor de Ressalany. Esta al·legació va ser estimada, i va ser incorporada en l'apartat 8.4.3, béns etnològics de la memòria informativa del pla especial.  
Roger Pons Vidal, president de Xúquer Viu, que sol·licitava:   
L'ampliació de l'àmbit del projecte amb la inclusió dels terrenys que comprenen la zona humida que se situa al municipi de Massalavés. S'indica que l'Ajuntament no va poder aconseguir el consentiment dels propietaris de la totalitat de les parcel·les que preveia el projecte original i que incloïa la superfície proposada del LIC Ullals del Riu Verd.  
  
La inclusió de major referència normativa i d'una memòria econòmica de les inversions que s'han de realitzar.  
Fa al·lusió també a la incompatibilitat amb els objectius del pla de l'activitat cinegètica i pesquera, així com de les activitats de recreació, esportives o d'activitats consuetudinàries.  
Escrit de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 29 de maig de 2007, sobre el projecte del pla especial.  
Amb data 8 de maig de 2007, criteri de conformitat positiu a la proposta de declaració del paratge natural municipal.  
Còpia de l'acord de conformitat per part del president de la Comunitat de Regants Els Ullals de Benimodo de data 10 d'abril de 2007.  
  
Certificat de l'Acord del Ple Municipal, de data 24 de juliol de 2006, per a sol·licitar la declaració del paratge natural.  
Consideracions ambientals  
Els ullals del Riu Verd són la descàrrega a la plana litoral de l'aqüífer de l'Ave, que es troba dins del sistema aqüífer del massís del Caroig. Els ullas formen part del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana, dins del grup de brolladors amb el nom de Naixement del riu Verd. També es troba inclòs dins del LIC Ullals del Riu Verd.  
  
Els hàbitats naturals presents són: vegetació bentònica de Chara spp. (cod. EU 3140), llacs eutròfics naturals (cod. EU 3150), rius mediterranis de cabal permanent de Glaucium (cod. EU 3250).  
S'indica l'elevat grau d'alteració de la vegetació existent, i hi són les comunitats més abundants els canyars i esbarzerars. Altres espècies identificades es corresponen amb les pròpies de les zones humides mediterrànies com és el canyís o la voga. Es destaca la presència del Thelypteris palustris, amb distribució molt rara a la Comunitat Valenciana. A més d'esta vegetació natural, hi ha espècies de ribera introduïdes com l'om, el xop, tamariu i aladernó.   
De les espècies de fauna que poden habitar a l'entorn del paratge existixen 9 que tenen la categoria de protegides, 2 es consideren tutelades, 1 vulnerable i 2 en perill d'extinció. Es destaca l'ornitofauna com un dels principals valors del paratge. S'han identificat espècies com el soliguer, el blavet, la xitxarra, l'agró blau, el cabussonet o la polla d'aigua.   
Es destaca la presència de poblacions de Theodoxus valentinus (endemisme valencià) i Theodoxus velascoi (endemisme de la província de València en estat crític davant de la dràstica disminució del nombre de poblacions).  
Entre la fauna piscícola destaca: el llopet de riu (consta en l'annex III del Conveni de Berna, en l'annex II de la directiva Hàbitats i en la categoria de protegida en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada. Segons el Pla de Recuperació del Samaruc (espècie prioritària de l'annex II directiva Hàbitats, en la categoria en perill d'extinció, en el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades) els ullals del riu Verd alberguen les poblacions de samaruc en el millor estat de conservació de l'àrea.   
Paisatgísticament s'indica que el valor de l'àrea està determinat pel seu valor intrínsec, per la singularitat d'este respecte a l'entorn fortament antropitzat, tant per la qualitat que li conferix esta singularitat com per la fragilitat de l'espai i per la diversitat que agrega al conjunt.  
  
Dins de l'àmbit del paratge es troba la Casa de Màquines o Motor de Ressalany, edifici de principi del segle XX, que forma part de l'inventari de béns immobles del Catàleg de Béns i Espais Protegits del PGOU de Benimodo. S'indica la possibilitat de destinar l'edificació esmentada a una aula de la naturalesa.   
Altres aspectes: la vulnerabilitat d'aqüífers és alta en tot l'aiguamoll. Hi ha una torre i una línia d'alta tensió que travessa el paratge primer amb direcció est-oest i posteriorment amb direcció nord-sud.   
  
L'activitat piscícola dins de l'àmbit del paratge natural municipal està permesa i regulada per la legislació sectorial en matèria de pesca en aigües continentals i per les restriccions i limitacions derivades del règim de protecció establit en el Pla de Recuperació del Samaruc. L'activitat cinegètica està prohibida en tot l'àmbit del paratge. Les activitats esportives i de recreació en l'àrea de descans seran objecte d'un estudi per a determinar-ne la incidència, les quals estan permeses en la normativa del pla sempre que no causen danys a la fauna i flora present i no produïsquen cap minva en els valors naturals i paisatgístics.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, pel fet d'estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits establits en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, i sobre la base de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el Pla Especial del Paratge Municipal Ullals del Riu Verd al terme municipal de Benimodo, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. El planejament municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'este pla especial haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores que s'hi inclouen, assignant les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris establits en el pla especial, de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades en este.  
  
2. D'acord amb el que establix la legislació d'impacte ambiental, les modificacions als límits del paratge es consideren una modificació del pla especial, i per tant estarà sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental i així haurà de reflectir-se en la normativa del pla; annex I, 8, Projectes d'infraestructures, Decret 32/2006, pel qual es modifica el Decret 162/1990, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
  
3. Respecte a l'ús públic del paratge, les activitats que hi són permeses hauran d'ajustar-se als usos permesos en sòls protegits.   
  
4. S'haurà d'obtindre l'informe vinculant de conformitat del pla especial amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Així mateix, es considera que la rehabilitació i les actuacions que es volen dur a terme sobre la construcció existent a l'àmbit del pla especial hauran de ser prèviament objecte d'un informe favorable per la Conselleria de Cultura.  
5. De forma general, a la zona de descans s'establirà un pla d'arreplega de residus i neteja de l'àrea.  
6. A fi de protegir la qualitat de les aigües s'haurà de vetlar per l'estricte compliment de la legislació vigent en matèria d'extracció d'aigües, abocaments i depuració. Les característiques de l'aigua depurada hauran de respondre als paràmetres de qualitat que s'establisquen en el mitjà receptor, i disposant de les autoritzacions preceptives si pertoca.  
  
7 S'incorporaran a la normativa del pla especial totes aquelles consideracions que s'establixen en l'informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; cosa que no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 23 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 205/07-AIA.  
Promotor: Ajuntament de Muro de Alcoy.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Objecte del projecte: declaració Paratge Natural Font del Baladre - Fontanars - Riu d'Agres.  
Localització: Muro de Alcoy (Alacant).  
Descripció del projecte  
L'objectiu genèric pel qual es redacta el PE és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del paratge Font del Baladre - Fontanars - Riu d'Agres quant a la conservació i millora de la fauna, flora i el paisatge que presenta. El pla inclou les normes generals de regulació d'usos i activitats, les normes particulars i les normes per a la gestió del paratge natural.   
El paratge està situat al nucli central del terme municipal de Muro de Alcoy, i travessa de forma transversal gran part del municipi. Queda definit pel domini públic hidràulic del riu Agres al terme municipal de Muro de Alcoy, des del límit del terme d'Agres fins al pont de la carretera CV-750 (pont de Setla), i les parcel·les al costat del riu on està l'àrea de descans de la font del Baladre i la zona d'aparcament limítrofa.   
  
Ocupa una superfície de 15,314 ha. Comprén les següents parcel·les: en el polígon 10, la subparcel·la 195 a de propietat particular, parcel·les 196 i part de la 9011 propietat de l'Ajuntament, i les parcel·les 9015, 9026. Del polígon 14, les parcel·les 9030, 9039 i part de la 9050, de les quals és titular la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Els terrenys inclosos en el paratge natural municipal estan classificats com a sòl no urbanitzable de protecció de riberes i aqüífers, segons les normes subsidiàries aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 29 de gener de 1991. El pla suposarà una modificació de la qualificació esmentada. El pla especial qualifica la totalitat del paratge com a sòl no urbanitzable de protecció de llits.   
La zonificació del pla determina tres àrees:   
Àrea de ribera: comprén el primer tram del riu des del límit amb el municipi d'Agres fins al pont de la N-340. Superfície de 9,858 ha, zona d'alt valor natural des del punt de vista local. Es permetran tots aquells usos destinats a afavorir la conservació i potenciació dels valors naturals i al manteniment dels processos ecològics essencials i la diversitat biològica.  
Àrea recreativa: comprén l'àrea de descans de la font del Baladre i la zona d'aparcaments pròxima. Superfície total de 0,440 ha. En esta zona es concentrarà l'ús públic intensiu aprofitant les dotacions existents i l'accés a l'aparcament.   
Àrea d'ús públic extensiu: tram comprés entre el pont de Sant Gonçal i el pont de Setla. Espai pròxim al nucli urbà amb una superfície total de 5,014 ha. S'han duent a terme, per part de l'Ajuntament, treballs de millora paisatgística i restauració. La funció principal serà l'educació ambiental a més de l'esplai; per això s'instal·laran panells didàctics, mobiliari d'ús públic, aparells de gimnàstica, baranes de fusta en alguns trams, i es preveu l'adaptació d'algun dels pilars del viaducte de l'antic ferrocarril per a la pràctica de l'escalada.   
  
El règim d'usos i activitats a l'àmbit del paratge està regulat en la normativa del pla. Esta establix normes de protecció dels recursos (fauna, vegetació, patrimoni cultural, recursos hidrològics, etc.) i per a la regulació d'usos i activitats. La normativa esmentada prohibix determinats usos i activitats (mineres, agropecuàries, industrials o d'urbanització) i regula la realització d'altres (forestal, esportives, turístiques i recreatives). També es fomenta la realització d'actuacions per a la conservació i millora dels valors naturals de la zona.   
Tramitació administrativa  
Amb data 15 de gener de 2007, es remet la sol·licitud per part de l'Ajuntament de l'informe de conformitat del pla especial amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
El projecte del pla especial i l'estudi d'impacte ambiental va ser remés en data 4 d'octubre de 2007, des del Servici de Parcs Naturals.   
  
S'hi adjuntava igualment:  
Amb data 2 d'octubre de 2007, un certificat sobre el resultat de la informació pública. Es va publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5582, de 22 d'agost de 2007. No s'hi van presentar al·legacions.  
Amb data d'entrada 25 de juliol de 2007, un informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en referència al pla especial.   
Amb data 25 de maig de 2007, el criteri de conformitat de la Direcció General d'Ordenació del Territori, a la iniciativa de declaració com a paratge natural municipal del paratge denominat Font del Baladre - Fontanars - Riu d'Agres, d'acord amb el que disposa l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de regulació dels paratges naturals municipals.   
Certificat sobre l'Acord plenari de data 2 de maig de 2007, sobre la proposta d'aprovació de declaració del Paratge Natural Municipal Font del Baladre - Fontanars - Riu d'Agres.  
Consideracions ambientals  
L'àmbit territorial del paratge natural municipal queda definit pel domini públic hidràulic del riu Agres, afluent del Serpis, dins del terme municipal de Muro de Alcoy. Se situa als peus de la serra de Mariola. Té aigües permanents durant tot l'any. S'indica la bona qualitat d'estes a l'àmbit del paratge. A l'entorn immediat de l'àmbit de protecció hi ha habitatges i edificacions. Al primer tram del riu fins al pont de la carretera N-340 es troba al marge dret la zona urbana de l'Estret. Els habitatges que componen la zona esmentada no disposen de connexió a la xarxa de clavegueram i per això tenen fosses sèptiques per a la gestió d'aigües fecals. Està en projecte la construcció d'un col·lector per a arreplegar-les. A la partida dels Fontanars, pels voltants de la N-340 hi ha un restaurant dins de la zona de policia del riu. Al segon tram, el riu discorre limítrof amb el límit nord del nucli urbà de Muro de Alcoy, que queda situat al seu àmbit de protecció. En este tram i dins de la zona de policia hi ha instal·lades naus industrials. Estes sí que disposen de connexió a la xarxa de sanejament.  
  
Pel que fa a la flora, dins de l'àmbit del paratge, s'ha realitzat una classificació en quatre grups principals. Es distingixen:   
Vegetació de lacustre: s'han identificat espècies com el canyís, la bova acompanyada per salicària, menta, paradella mollerosa o el llantén d'aigua. També es troba la canya. Entre les espècies edafohigròfiles hi ha el junc, matapuces i el capferrat entre altres.  
Bosquets de ribera: s'han identificat espècies com la sarja, gatell i el salze en illots de terra o grava al costat o al mig del llit, baladrars de distribució mediterrània i iberollevantina.   
Bosc de ribera: present als dos trams del riu i constituït en l'estrat arbori per l'àlber blanc.  
Vegetació de muntanya al primer tram del riu a les vessants que definixen el llit. Domina el pi blanc encara que també apareix el pinastre. S'indica l'existència de bosquets dispersos de carrasca, fleix i om.   
  
Els hàbitats identificats a la zona han sigut: 92D0 Rubo ulmifolii-Nerietum oleandri, 7210 Typho-Schoenopletum glauci, 92A0 Salicetum discoloro-agustifoliae i 6220 Holoschoenetum vulgaris.  
Respecte a la fauna. S'ha presentat una relació de la diversitat existent. De la fauna piscícola destaca la presència de dos espècies autòctones: el barb mediterrani i la bagra. A més, s'indica la presència de diverses espècies incloses en el Catàleg Valencià de Fauna Amenaçada. Quant a espècies catalogades vulnerables hi ha el parpalló i la bagra. Espècies protegides com ara: renoc comú, granota comú, serp verda, tortuga d'aigua ibèrica, rata d'aigua, musaranya grisa, rata cellarda, fagina, musaranya nana, alosa comuna, gaig i cruixidell. Finalment, de les espècies tutelades s'indica la presència del teuladí comú i l'estornell negre.   
Pel que fa al paisatge. Els valors paisatgístics estan donats per la presència de vegetació de ribera i el corrent d'aigua permanent. El tram comprés entre els Fontanars i el pont de Setla està inclòs al Paisatge Protegit del Serpis, declarat per mitjà del Decret 39/2007. En les disposicions generals de la normativa del pla especial del paratge natural municipal s'especifica que:  
«A l'àmbit del Paisatge Protegit del Serpis inclòs dins del paratge natural municipal, caldrà ajustar-se al règim de protecció recollit en el pla rector d'ús i gestió que es redacte de conformitat amb l'article 5 del Decret 39/2007 [...]   
En el cas que la normativa inclosa en este pla resulte més detallada o protectora s'aplicarà esta amb preferència sobre la inclosa en la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la finalitat d'esta».   
Pel que fa al patrimoni, s'indica que no s'ha identificat cap element inclòs en el Catàleg de Béns Immobles de la Comunitat Valenciana ni en el Catàleg d'Edificis de Muro de Alcoy del Pla General.   
  
Infraestructures i vies pecuàries. La nova carretera N-340 travessa el paratge per mitjà d'un viaducte. Per davall d'este, passa l'antiga nacional que travessa el llit per mitjà d'un pont. Al límit oriental del paratge travessa la carretera de Setla, CV-705. Camins: camí de la Font del Baladre, camí de la Caseta de Senabre i el camí Vell de Turballos. Pel sector occidental del paratge passa la línia elèctrica d'alta tensió (128 kV) amb direcció SE-NO. Pel que fa a les vies pecuàries, a l'àmbit del paratge discorren les següents: assagador del Corral d'Alonso, amplària legal de 6 m. Coincidix amb el camí de baixada a la font del Baladre, on es troba un abeurador. Sendera del Ventorrillo, que discorre a la zona del paratge pel traçat de l'antiga nacional passant el llit pel pont. Assagador de Setla, que coincidix íntegrament amb la carretera CV-705.  
  
La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és alta en tot l'àmbit del paratge. El tram alt del riu té una fisiografia categoritzada com a vessant suau. S'intercala amb una zona fortament soscavada corresponent a la zona de meandres del riu, on el risc d'erosió potencial és molt alt. A partir de la carretera N-340 la topografia és molt més suau i oberta.  
Respecte als aprofitaments a l'àmbit del paratge. Destaca l'aprofitament dels recursos cinegètics, que formen part del vedat la Solana, amb matrícula A-10.213, del què és titular l'Associació de Caçadors de Muro de Alcoy. Quant a l'aprofitament piscícola, el riu Agres té la consideració de zona lliure. A l'àmbit del paratge no s'exercix cap activitat agrícola però sí en parcel·les limítrofes. Quant a l'ús recreatiu i educatiu es destaca el passeig i el senderisme, atés que paral·lela al llit hi ha una senda que el recorre. Al segon tram del riu, l'Ajuntament està duent a terme l'execució d'un projecte que preveu el condicionament de la senda, protecció de talussos, col·locació de baranes, senyals informatius i panells educatius. L'àrea de la font del Baladre disposa d'una zona preparada per a l'esbarjo amb una capacitat per a 40 persones. A més, en una parcel·la al costa del camí s'ha disposat una zona d'aparcament.   
  
S'ha inclòs una relació de mesures protectores i correctores genèriques que seran aplicables a l'àmbit del paratge. Entre estes mesures s'indica que després de l'aprovació del pla, l'Ajuntament elaborarà un pla d'ús públic on es regularà l'activitat. S'indica que hi ha la possibilitat de limitar l'accés al públic a determinades àrees com a mesura per a la conservació i protecció dels seus valors. Altres mesures proposades es referixen a:  
- Adequada gestió del sòl vegetal, en cas de realització d'obres.  
  
- En les reforestacions que s'autoritzen només s'empraran espècies autòctones que no tinguen caràcter invasor.  
- Per a evitar l'afecció a la fauna, les labors de tractaments silvícoles o altres actuacions molestes es realitzaran fora de les èpoques més sensibles del seu cicle vital.  
- Prohibició d'ús del foc en tot l'àmbit del paratge excepte a la zona habilitada per a això quan complisca les disposicions tècniques necessàries.  
- El mobiliari que s'instal·le s'adaptarà a l'ambient natural.  
Consideracions jurídiques  
El projecte està sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, pel fet d'estar inclòs en els supòsits establits en l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits disposats en el Decret 98371379, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi siguen aplicables.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'Impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, i sobre la base de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el Pla Especial del Paratge Municipal Font del Baladre - Fontanars - Riu d'Agres, al terme municipal de Muro de Alcoy, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. D'acord amb el que establix la legislació d'impacte ambiental les alteracions als límits del paratge es consideren una modificació del pla especial, i per tant, sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. El pla d'ús públic haurà de contindre una adequada ordenació i zonificació del paratge a fi que les activitats que s'hi han de realitzar no perjudiquen els valors naturals presents.  
3. Dins dels límits del paratge s'haurà de vetlar pel manteniment de la qualitat de les aigües del llit, tant com a mesura per a la conservació dels ecosistemes presents a la zona, que el fan mereixedor de la declaració com a paratge natural municipal, com pel fet de que les aigües d'este llit són tributàries d'una zona sensible com és l'embassament de Beniarrés.   
Pe això l'Ajuntament haurà d'assegurar el compliment de la normativa establida en matèria d'extracció, abocament i depuració d'aigües residuals, tant dins com fora dels límits del paratge.   
4. S'incorporaran a la normativa del pla especial totes aquelles consideracions que s'establixen en l'informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
5. En l'elaboració del pla de prevenció d'incendis s'inclouran les mesures preventives oportunes per a reduir el risc, tant dins del paratge com a les zones limítrofes. Es respectaran els preceptes inclosos en la legislació forestal quant a la prevenció d'incendis forestals. I caldrà establir els perímetres adequats de protecció entre la zona edificada i la zona forestal.   
6. S'haurà d'obtindre l'informe vinculant de conformitat del pla especial amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; cosa que no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que estimen pertinents en defensa del seu dret.  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 21 de gener de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 305/07-AIA.  
Títol: Legalització d'ampliació d'explotació porcina d'engreixament.  
Promotor: Vicente Mahiques Alberola.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llutxent.  
Objecte del projecte: obtindre la llicència ambiental per a la legalització de l'ampliació de l'explotació porcina d'engreixament.  
Localització: partida de la Bota, polígon 7, parcel·la 123, del terme municipal de Llutxent (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a la legalització d'una activitat porcina d'engreixament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:   
L'explotació, que està situada en una finca de 4.986 m², part inicialment d'una nau de 504 m² de base rectangular i coberta a dos aigües, amb capacitat per a 560 porcs d'engreixament. L'ampliació ha consistit en la construcció d'una segona nau de 252 m² de base rectangular i coberta de dos aiguavessos, amb capacitat per a 338 porcs d'engreixament (grup primer, segons el Reial Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'establixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines).  
L'activitat consistix en l'engreixament dels animals, des dels 20 kg fins a 100 kg p. v., moment en què es destinen a l'escorxador. A continuació es procedix a la neteja i desinfecció de les naus i buit sanitari. Es realitza 2,2 cicles/any.  
Els porcs s'engreixen sobre alimentadors de cadena contínua. Els purins queden emmagatzemats en fosses de purins situades davall les naus. La capacitat d'emmagatzematge de purins en l'explotació és de 453 m³ per a la nau inicial i de 302 m³ per a la segona nau, que proporciona una autonomia d'emmagatzematge en l'explotació superior als tres mesos, tal com establix l'article 5 del Reial Decret 324/2000. A les fosses de purins s'afig superfosfat de calç per a evitar la proliferació de paràsits i possibles infeccions.  
El purí generat a l'explotació, calculat conforme al Reial Decret 324/2000, és de 1.930 m³/any, que equival a 6.510,5 kg N/ha. S'utilitzarà com a esmena orgànica, sense sobrepassar els 170 kg de N/ha, tal com establix el Reial Decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües enfront de la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries; per això són necessàries 38,29 ha de superfície agrícola on aplicar el purí, i se'n tenen 37 ha, per a les quals s'aporta la cèdula cadastral, pla parcel·lari i autorització firmada de cada un dels propietaris. La superfície se situa als termes municipals de Llutxent, Bellús i Quatretonda (València).  
La gestió de cadàvers es realitza per mitjà de la retirada a un contenidor homologat i l'arreplega posterior per una empresa gestora autoritzada, tal com establix el Reial Decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà, justificat per mitjà de la presentació de l'agroassegurança.  
La superfície destinada a ocupar per porc és inferior a l'exigida pel Reial Decret 1135/2002, de 31 d'octubre, relatiu a les normes mínimes de protecció de porcs, ja que per a l'ampliació, s'indica que la superfície per animal serà de 0,62 m²/gorrí, sent la mínima permesa de 0,65 m²/gorrí.  
Entre les mesures higienicosanitàries adoptades a l'explotació, s'inclou disposar d'una tanca metàl·lica perimetral a l'explotació, tela ocellaire a les finestres de les naus, de manera que s'impedisca l'entrada dels ocells a l'interior de l'edifici, així com un gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
El subministrament d'aigua potable procedix de la connexió a la xarxa de distribució de la Societat de Reg SAT La Creueta, número 2661, amb la qual té subscrites 19 accions per a la parcel·la 123 del polígon 7, amb dret a reg a l'esmentada parcel·la.  
L'explotació se situa a uns 1.700 m del nucli urbà de Llutxent.  
  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient  
Els antecedents a este expedient de legalització són:  
En data 28 d'agost de 1998 es va iniciar l'expedient d'inici d'activitat de granja porcina d'engreixament, constituïda per una única nau per a 560 porcs d'engreixament, i va ser resolt en data 22 d'octubre de 1998 mitjançant l'estimació d'impacte ambiental favorable a l'actuació, firmada pel director general per al Desenrotllament Sostenible.  
En data 30 de juliol de 2004 es va iniciar l'expedient d'ampliació de l'activitat de la granja porcina d'engreixament, consistent en la construcció d'una segona nau, amb capacitat total per a 898 porcs d'engreixament, per al qual es va dictar una resolució de caducitat en data 11 de setembre de 2007, firmada per la directora general de Gestió del Medi Natural, motivada per la falta de presentació de documentació pel promotor.  
En data 7 de novembre de 2007, l'Ajuntament de Llutxent remet l'expedient complet; per això es reinicia la tramitació d'avaluació d'impacte ambiental per a la legalització de l'ampliació de l'explotació.   
L'expedient està constituït per projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat al tauler d'edictes de l'Ajuntament, en el Butlletí Oficial de la Província número 262, de 4 de novembre de 2003, així com als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
Informes sectorials  
Els informes inclosos en l'expedient administratiu es recullen a continuació:  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial.  
- Informe favorable de l'arquitecta municipal, relatiu a l'adequació urbanística als usos establits en el Pla General.  
- Informe favorable del cap local de sanitat.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Autorització prèvia de la COPUT, per a una superfície construïda total de 797,12 m².   
- Informe favorable de l'Alcaldia.   
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú d'ús agrícola, segons el Pla General d'Ordenació Urbana municipal.   
L'explotació afronta per la banda est amb l'assagador de Llutxent, amb una amplària legal de 5 m, classificat segons l'Orde del Ministeri d'Agricultura de 20 d'octubre de 1976, sense que existisca afecció a este.  
Al municipi de Llutxent se situa el LIC denominat Serres de Montdúver i Marxuquera, inclòs en la Xarxa Natura 2000, en relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE, encara que no afecta la superfície on s'exercix l'activitat.  
En conseqüència, l'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs a l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.   
L'estudi d'impacte ambiental recull la descripció del medi natural, on s'ha inclòs sòl, flora, fauna, climatologia, hidrogeologia, medi socioeconòmic i cultural.  
El sòl on se situa l'explotació geològicament es caracteritza per estar constituït per materials pertanyents al terciari miocé. Fisiogràficament, correspon a un relleu fortament ondulat. La part sud-occidental del terme municipal, on se situa l'explotació, està ocupada per cultius agrícoles, amb predomini de fruiters.  
  
Segons la Cartografia Temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exercix l'activitat se situa en un sòl amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers baixa, ja que no existix prop de l'explotació cap aqüífer, font o captació d'aigua que puga veure's afectat per algun tipus de contaminació originada en l'explotació.  
  
La zona on s'exercix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, sent els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: l'aigua superficial i subterrània, per lixiviació de purins o percolació d'estos associada a una incorrecta gestió del purí a la mateixa explotació o bé durant la seua utilització com adob orgànic; el sòl, per contaminació associada a la incorrecta gestió de purins en la seua utilització com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associada als purins generats a la mateixa explotació i a la seua aplicació al camp.  
La identificació d'impactes s'ha limitat a la descripció dels elements del medi considerats susceptibles de ser impactats, limitant-se al paisatge, per la introducció d'elements permanents, i a l'aire, per l'emissió de males olors, i s'ha procedit a proposar mesures correctores.  
  
Les mesures correctores encaminades a minimitzar l'impacte per l'emissió de males olors se centren en la realització d'operacions periòdiques de neteja de les cel·les amb aigua a pressió i la desinfecció de les cel·les i locals per mitjà de solucions insecticides, utilitzant a més productes enzimàtics, sense que se n'haja aportat informació que justifique l'ús. Es considera, dins de la relació de mesures correctores, que per a evitar problemes de filtracions de purins en sòls i aqüífers, durant l'etapa de retenció de purins en l'explotació, s'impermeabilitzarà tant la solera de les fosses de purins com la de la bassa de purins.  
  
No s'ha aportat informació relativa a la construcció d'una bassa de purins, a pesar d'esmentar-ne l'existència i d'exposar una sèrie de mesures correctores associades a la bassa de purins, com és la remoció del purí i la injecció d'aire en esta, per a facilitar el començament de fermentacions aeròbies.  
No s'ha valorat econòmicament el cost de l'aplicació de les mesures correctores.  
A pesar de no correspondre els municipis de Llutxent, ni Quatretonda i Bellús (on es justifica aplicar purins com a adob orgànic) a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries, segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, es considera necessari exigir com a dosi màxima d'adobament amb purí la corresponent a 170 kg de N/ha, ja que la dispersió espacial de les parcel·les, unida a l'elevada presència de pous i a no haver disposat d'un pla de gestió agrícola per a cada una de les parcel·les identificades, fa necessari considerar la dosi esmentada com a mesura preventiva a la contaminació per nitrats principalment; per això, haurà de justificar-se que es disposa de la superfície agrícola suficient per a no superar la dosi indicada.   
L'activitat es considera viable, des del punt de vista mediambiental, sempre que s'adopten les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i es complementen amb l'adopció dels condicionants recollits en esta declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits establits en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, la legalització de l'ampliació de l'explotació porcina d'engreixament, situada al polígon 7, parcel·la 123, del terme municipal de Llutxent (València), promoguda per Vicente Mahiques Alberola, sempre que esta es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
- Amb caràcter previ a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor haurà de justificar davant d'esta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, la disponibilitat d'1 ha de superfície agrícola on aplicar purins, addicional a les ja presentades.  
- Amb caràcter previ a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor haurà de justificar l'autorització per part de l'Organisme de Conca a l'ús de l'aigua de la SAT La Creueta per a l'abastiment de l'explotació ramadera, ja que el document justificatiu de les accions de què disposa el promotor, expedit per la SAT, exposa que el dret de les accions és al reg de la parcel·la.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen a l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'acumularan en contenidors homologats a este efecte i seran retirats per un gestor autoritzat.  
- Amb caràcter previ a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor haurà de justificar davant d'esta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, la no-afecció a elements paleontològics, etnològics, arqueològics, ni a qualsevol altre element constitutiu del patrimoni cultural municipal.  
- Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; cosa que no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que estimen pertinents en defensa seua.  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 25 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.