Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5054, del 21-07-2005 (2005/7992)

Resolució de 21 de juny de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5054

Data del DOGV
:   21-07-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/7992


Data del document
:   21-06-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Cinctorres
    * Morella
    * Portell de Morella
    * Castellfort
    * Vilafranca
    * Ares del Maestrat
    * impacte ambiental

Resolució de 21 de juny de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X7992]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 025/02-AIA Portell de Morella, Cinctorres, Morella, Vilafranca, Ares del Mestre i Castellfort, 111/04-AIA Rafelcofer, 096/04-AIA Novelda, 110/04-AIA Vilamarxant i 049/04-AIA San Miguel de Salinas, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 21 de juny de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 25/02-AIA
  
Promotor: RENOMAR
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures I Transports
  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques zona 3
  
Localització: Termes municipals de Portell de Morella, Cinctorres, Morella, Vilafranca, Ares del Maestre i Castellfort (els Ports)
  
Descripció del projecte
  
D'acord amb la documentació exposada a la informació pública, les instal·lacions projectades per a la zona eòlica 3 tenen les característiques següents:
  
Es projecta la instal·lació de 5 parcs eòlics que produiran una potència total de 186 Mw.: Arriello, Folch I i II, Pla d'Embalagué i Cabrillas. L'energia produïda s'evacua en 20 KV subterràniament a dues subestacions: una que recull l'energia produïda en els parcs d'Arriello, Folch I i II (114 Mw) i la segona que concentra l'energia produïda pels parcs de Pla d'Embalagué i Cabrillas (72 Mw)
  
Els 124 aerogeneradors que s'han instal·lar tenen una potència unitària d'1,5 Mw i es distribueixen de la manera següent:
  
Parc eòlic Pla d'Embalagué amb un total de 24 aerogeneradors dividits en tres alineacions:
  
A1, 4 aerogeneradors
  
A2, 4 aerogeneradors
  
A3, 16 aerogeneradors
  
Parc eòlic Las Cabrillas amb un total de 24 aerogeneradors distribuïts en tres alineacions:
  
A1, 13 aerogeneradors
  
A2, 7 aerogeneradors
  
A3, 4 aerogeneradors
  
Parc eòlic Folch I amb un total de 33 aerogeneradors dividits en 2 alineacions:
  
A1, 28 aerogeneradors
  
A2, 5 aerogeneradors
  
Parc eòlic Folch II amb una sola alienació de 10 aerogeneradors
  
Parc eòlic d'Arriello amb 33 aerogeneradors distribuïts en tres alineacions:
  
A1 11 aerogeneradors
  
A2 amb 14 aerogeneradors
  
A3 amb aerogeneradors
  
L'evacuació de l'energia produïda és conduïda a la subestació transformadora (ST) de 400/132 kV situada en el paratge Mes de Flare al terme municipal de Morella.
  
Amb aquest fi s'ha plantejat la construcció d'un línia elèctrica comuna per a la zona 3, que s'iniciarà a la ST del Parc Folch i acabarà a la ST de Morella.
  
Des de la subestació de Folch (que rep per conducció subterrània de 20 kV l'energia dels parcs eòlics de Folch, Folch II I Arriello) parteix una línia elèctrica de 132 kV de simple circuit i 13,1 km de longitud (ST Folch-Ap d'1 ST Embalagué), en direcció a la subestació d'Embalagué de 132/20 kV.
  
Des de la ST Embalagué parteix una línia elèctrica de 132 kV, de doble circuit i 12 km de longitud (ST Embalagué - ST Morella 1r tram, ST Embalagué - Ap. 32 I ST Embalagué - ST Morella 2n tram, Ap. 32 € ST Morella), en direcció a la subestació de Morella, de 400/132 kV. Abans d'arribar a la subestació de Morella, aquesta línia elèctrica entronca amb el procedent de la zona eòlica 2, i resulta que en un mateix traçat final es transporta l'energia de les dues zones al·ludides 2 i 3.
  
Les característiques de la línia elèctrica són bàsicament les següents:
  
Tram ST Embalagué-ST Morella 1r Tram, ST Embalagué-Ap 32: doble circuit, un conductor per fase tipus LA-280 (Haawk), cables de terra OPGW i Ac-50. S'hi instal·laran 31 suports del tipus 12 E d'alçària variable entre 29 i 38,1 metres.
  
Tram ST. Embalagué - ST Morella 2n tram, Ap. 32 € ST Morella: triple circuit, un conductor per fase tipus LA-280 (Hawk), cables de terra OPGW I Ac-50. S'hi instal·laran 14 suports de la sèrie 14 E d'alçària variable entre 31,5 i 39,5 metres.
  
Tram ST Folch - Ap. 1 ST Embalagué-ST Morella: simple circuit, un conductor per fase tipus LA-280 (Hawk), cable de Terra OPGW. S'hi col·locaran suports de la sèrie 11 T d'alçària variable entre 26,4 i 36,5 metres.
  
La subestació de Pla d'Embalagué està formada per un parc intempèrie de 132 kV amb dos transformadors i un edifici annex destinat als equips de control, proteccions, cel·les de mitjana tensió, etc.
  
L'àrea que s'ha d'ocupar és de 2.774, 25 m2. L'edifici té unes dimensions de 2.525,8 m2 en planta i 4,90 metres d'alçària.
  
L'alçària de les instal·lacions elèctriques del recinte intempèrie són per al pòrtic 11 metres i aparellatge de 7,20 m.
  
L'edifici de control i cel·les serà d'una sola planta, construïda amb panells prefabricats de formigó, que tindrà dues sales principals (control i sala de cel·les) a més d'un vestuari i lavabo, sala de descans, un despatx, i una estança magatzem a la qual es podrà accedir des de l'exterior amb un vehicle.
  
El tancament exterior estarà constituït per pals metàl·lics galvanitzats.
  
La subestació de Folch estarà formada per un parc d'intempèrie de 132 kV amb tres transformadors de potència 20/132 kV i un edifici annex destinat als equips de control, proteccions, cel·les de mitjana tensió, etc.
  
La superfície que s'ha d'ocupar és de 1.701, 5 m2. Les dimensions de l'edifici seran de 276,80 m i una alçària de 5,4 metres.
  
L'alçària de les instal·lacions elèctriques del recinte intempèrie serà de 6,20 m per a aparellatge i 11 m per al pòrtic.
  
L'edifici, de dues aigües, constarà d'una sola planta i es distribuirà en diverses sales principals.
  
Es projecta també el tancament del parc intempèrie.
  
Alternatives
  
En relació amb l'alineacions per a la ubicació dels aerogeneradors s'hi presenten 21 emplaçaments, gran part d'aquests no viables inicialment pel fet de pertànyer a zones no aptes, segons el que estableix el Pla eòlic valencià o bé que no tenen recurs eòlic suficient. Es defineixen finalment 5 parcs eòlics amb un total de 124 aerogeneradors i coincideix amb el màxim abastable per a aquesta zona, segons el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.
  
S'allisten les possibles alternatives en la selecció del tipus d'aerogenerador, com també la solució adoptada finalment (aerogenerador model EW-1,5-sl) que exigeix la ubicació del transformador en una caseta externa a l'aerogenerador, i s'hi adjunta informe tècnic que avala els avantatges tècnics d'aquest model.
  
S'apunten els accessos elegits per a l'aproximació als parcs d'entre els existents en l'actualitat
  
També s'hi han plantejat alternatives en la posició i al nombre de subestacions dels parcs eòlics de la zona 3, com també diversos corredors per a l'evacuació de l'energia cap a la ST Morella.
  
Inicialment es van plantejar quatre subestacions de 132/20 kV, una per a cada parc eòlic. Aquesta opció implicava la necessitat de construir quatre línies elèctriques que presumiblement s'haurien d'unir en un tronc comú per a la connexió final a la subestació de Morella.
  
Aquesta proposta s'ha desestimat atés que des del punt de vista econòmic i de pèrdua d'energia en el transport subterrani de 20 kV, és admissible una posició més o menys central d'una subestació comuna per a cada grup de parcs.
  
Açò comporta l'eliminació de les subestacions dels parcs Las Cabrillas I Arriello ja que aquests parcs utilitzaran la subestació de Pla d'Embalagué I Folch respectivament.
  
Respecte a l'evacuació de l'energia elèctrica es plantegen en l'estudi tres alternatives per al línia elèctrica (alternatives 1, 2 i 3).
  
De les tres alternatives plantejades, l'1 i 2 són pràcticament la mateixa, discorren des de la ST de Folch cap a l'oest fins als parcs de Folch II, Las Cabrillas, ST i parc de Pla d'Embalagué fins a la ST de Morella. Aquestes dues alternatives difereixen únicament en un xicotet tram just abans del coll de la Creu del Gelat.
  
Aquestes dues alternatives tenen una longitud aproximada de 25 km.
  
L'alternativa 3 discorre des de ST Folch per l'est de Castellfort cap a la serra de Calduch fins a la ST de Morella. Aquesta alternativa té una longitud de 36 km.
  
Respecte a l'afecció a la vegetació, en l'estudi d'impacte s'indica que les alternatives 1 i 2 discorren en la major part d'aquestes per timonedes o pastius-erms i xicotetes taques de roure de fulla petita i suredes amb pins al sud de la zona d'estudi, pineda oberta i de repoblació recent en les proximitats de Bassis i carrascar obert en la rodalia de Cinctorres.
  
L'alternativa 3 evitaria l'afecció de la vegetació arbòria situada en els paratges de Bovalar i les Rotes, xicotetes zones de pinedes i carrascars oberts, però afegiria afecció a pinedes amb carrasca a l'est de Castelfort i carrascars en desplaçar-se més al nord.
  
Respecte a l'impacte visual es considera en l'estudi que les alternatives 1 i 2, no és molt gran ja que les zones visibles en general es troben allunyades uns 7 km, si es pren com a punt d'observació els nuclis habitats de l'entorn.
  
L'alternativa 3 ocasionaria un major impacte visual en situar-se a 4,5 km de Morella des d'on és visible, i pel fet de tenir una major longitud.
  
Respecte a la fauna, l'impacte de les tres alternatives és molt semblant, les dues primeres alternatives afectarien espècies rupícoles, i la tercera afectaria aus forestals.
  
L'alternativa seleccionada en l'estudi d'impacte ambiental és la 2 perquè considera que és la que millor optimitza la longitud del traçat i la que afecta un menor nombre de valors ambientals.
  
Documentació complementària
  
El 12 de març de 2004, sobre la documentació exposada a informació pública, es va remetre sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental referits a aspectes específics del projecte presentat.
  
En primer terme s'indicaven la necessitat estudiar alternatives per a la minimització de l'impacte derivat de la utilització de nous accessos, el millor aprofitament dels existents, de la unificació de les rases amb els camins d'accés, de la reubicació dels aerogeneradors que afectaven formacions vegetals que responien al criteri d'exclusió encara que no estigueren incloses com a zones no aptes, adjuntant la documentació gràfica i escrita de les alternatives suggerides per a cada una de les alineacions dels diferents parcs. S'apuntava a més la improcedència del condicionament com a accés general als parcs d'Arriello I Folch des de la N-322, la carretera de CV-125 (Morella- Cinctorres) i la CV-124 (Cinctorres ?Castellfort), i és més convenient des del punt de vista ambiental la utilització de la carretera CV-12 I CV-15.
  
En segon terme se sol·licitava com a imprescindible per a completar l'estudi d'impacte ambiental, la realització d'un estudi específic de la fauna (concretament sobre l'avifauna) de la zona, que definira la situació preoperacional i permetera adoptar com a solució definitiva l'alternativa d'emplaçament i disseny dels parcs de menor impacte sobre l'avifauna i els quiròpters.
  
Així mateix, s'indicava la falta de concreció pel que fa a l'afecció dels camins ramaders classificada i al patrimoni històric
  
Pel que fa al sistema d'evacuació li va ser sol·licitada ampliació en els termes següents:
  
L'estudi d'alternatives es troba poc elaborat ja que l'alternativa rebutjada és excessivament llarga i allunyada, per la qual cosa d'entrada, presenta clars desavantatges respecte de l'alternativa seleccionada.
  
No s'han tingut en compte altres alternatives com són aprofitar l'existència d'elèctriques en la zona que pogueren aprofitar-se. Açò és, recollir l'energia produïda pels parcs de Las Cabrillas i Pla d'Embalagué en una subestació de 20/66 kV que se situe el més al sud possible, i evacuació de l'energia a la línia de 66 kV existent a Vilafranca i independent de l'evacuació dels parcs d'Arriello i Folch, la qual cosa comportaria la minimització dels possibles impactes en eliminar un tram de línia en una àrea d'alt valor ambiental.
  
S'han valorat les línies de forma incompleta ja que no s'han tingut en compte l'obertura de camins i accessos necessaris, afecció a vegetació d'alt valor, afecció a elements d'interés per al patrimoni, etc.
  
Es proposa que, a més d'ampliar l'estudi de possibles alternatives de línies elèctriques, l'alternativa 2 triada com a definitiva, s'estudie la modificació de diferents trams i reubicació de suports a fi de situar-se en àrees agrícoles enfront d'àrees forestals d'alt valor, s'eviten els recorreguts en careners adaptant-los a les zones de vall o mitjana vessant, s'allunyen de jaciments arqueològics i de zones habitades, etc.
  
Els dies 7 i 23 d'abril de 2004 l'empresa promotora va presentar la documentació complementària sol·licitada, el contingut de la qual es resumeix en els punts següents:
  
1r) Modificació del disseny o tipus d'aerogenerador, la qual cosa permet eliminar els centres de transformació externs a l'aerogenerador.
  
2n) Canvis en la disposició dels aerogeneradors.
  
Es modifiquen la disposició dels aerogeneradors dels parcs d'Arriello i Pla d'Embalagué.
  
En el parc d'Arriello es modifiquen els aerogeneradors 1 a 4 de l'alineació A1 a fi de no afectar formacions de carrascar-roureda. El canvi d'orientació d'aquesta alineació ha provocat una redistribució de les alineacions A2 i A3.
  
En el parc Pla d'Embalagué es disminueix la dispersió dels aerogeneradors en l'àrea de les alineacions A 1 i A 2 (per reubicació dels aerogeneradors núm. 1 d'ambdues alineacions en l'alineació A 3) i queda repartit el parc en dues alineacions: l'alineació A1 què té 6 aerogeneradors i la A2 amb un total de 18 aerogeneradors.
  
3r) Canvis en el traçat dels accessos i les rases.
  
S'analitzen les alternatives proposades i s'assumeixen pràcticament en la totalitat d'aquestes. En relació amb l'accés general a la zona es realitzarà finalment per la CV-15
  
4t) La subestació situada entre els aerogeneradors 27-28 de l'alineació A1 del parc de Foch l,es desplaça cap a al sud, entre els aerogeneradors 5 i 6 del parc de Folch II. La reubicació de la subestació està motivada pel canvi en el traçat de la línia d'evacuació de 132 KV cap al sud per a evitar l'afecció a l'ermita de Santa Lucía i sobre les àrees de sureda. El traçat de la modificació queda poc definit en la documentació presentada.
  
5é) Respecte al patrimoni s'hi indica la intenció de realitzar les prospeccions indicades per la Conselleria de Cultura i es detalla la forma d'actuació en obra sobre el replantejament per a evitar l'afecció a jaciments.
  
6é) En relació als camins ramaders es proposa el replantejament sobre el terreny, de la localització proposada per a la formulació de la declaració d'impacte ambiental a fi de determinar la delimitació teòrica conjuntament amb el tècnic competent de la Conselleria de Territori i Habitatge, i situar els elements propis de les instal·lacions sense afectar els camins ramaders classificats. En cas que no hi haja alternativa, es promouria una modificació de traçat, segons el que preveu la llei sectorial.
  
7é) Respecte al sistema d'evacuació, s'analitzen les alternatives suggerides pel Servei d'Impacte Ambiental (el dia 12 de març) i es proposa una alternativa intermèdia.
  
8é) En relació amb l'afecció a les masies, se centren en la masia de Gràcia, sense que s'haja fet una anàlisi de les masies afectades en general que en les proximitats de tots els parcs de la zona 3 són freqüents.
  
9é) Respecte a l'avifauna, es proposa la realització d'un estudi i posposar la construcció del parc Pla d'Embalagué a l'última fase a fi que el registre siga d'un any complet.
  
10é) Es concreta i detalla la metodologia del Pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línia elèctrica a la fauna (aus i quiròpters).
  
El dia 9 de juny de 2004 es va presentar la documentació següent:
  
Informe sobre afecció de camins ramaders de la zona 3 en el qual es descriu els aerogeneradors i subestació de cada un dels parcs que poden afectar camins ramaders classificats, com també les reubicacions possibles si les esmentades afeccions es confirmaren en el replantejament definitiu.
  
Metodologia per a la realització de l'estudi d'avifauna en situació preoperacional de parcs eòlics i línies elèctriques de la Comunitat Valenciana amb els apartats següents:
  
Treballs de camp
  
Tractament de la informació
  
Perfil professional dels tècnics que s'han de contractar.
  
Pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línies elèctriques en la fauna (aus i quiròpters) que introdueix xicotetes modificacions en la periodicitat de les eixides de camp respecte del presentat el dia 7 d'abril de 2004.
  
Tramitació administrativa
  
L'expedient va ser incoat el 21 de gener de 2002 amb la remissió des de la Direcció General d'Indústria i Energia de l'estudi d'impacte ambiental presentat per l'empresa preadjudicatària, sobre la qual es van emetre sengles informes d'esmena de deficiències els dies 14 de juny i 11 de juliol de 2002. L'11 de novembre de 2002 es va remetre una nova documentació que indicava que aquesta contenia canvis en els parcs de la zones, com també l'esmena i millores sol·licitades.
  
El dia 28 de juliol de 2003 es va rebre la documentació exposada a informació pública corresponent a la cartografia de l'estudi d'impacte ambiental del sistema d'evacuació de la zona 3 i el dia 18 de novembre de 2003 l'estudi d'impacte ambiental corresponent al Pla especial de la zona 3 .
  
El tom de la memòria corresponent a l'estudi d'impacte ambiental del sistema d'evacuació es va rebre el dia 12 de desembre del 2003.
  
El dia 12 de març del 2004 es va remetre informe i sol·licitud d'esmena de deficiències al promotor.
  
El Pla energètic (avantprojectes dels 5 parcs) es va remetre el dia 25 de març de 2004 i el document del Pla especial el dia 8 d'abril de 2004.
  
Els certificats d'informació pública corresponents als tres trams de línia elèctrica es van rebre el 18, 19 i 24 de febrer de 2004 i el 25 de març de 2004 corresponent als avantprojectes dels parcs, acompanyats de còpia de les al·legacions presentades.
  
El certificat d'aprovació provisional va ser rebut el 8 d'abril de 2004.
  
Com a contestació a la sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental el promotor va presentar documentació complementària els dies 7 i 23 d'abril i 9 de juny de 2004
  
Informació pública
  
El Pla especial, els avantprojectes dels parcs eòlics i l'estudi d'impacte ambiental de la zona 3 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana van ser sotmesos a informació pública mitjançant una Resolució de 21 de juliol de 2003 del Servei Territorial d'indústria i es van publicar en:
  
El Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4584, de 10 de setembre de 2003.
  
El Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 103, de 23 d'agost de 2003.
  
En el periòdic Mediterráneo de 18 de setembre de 2003.
  
El Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló ha efectuat el tràmit d'informació pública de l'evacuació de l'energia elèctrica de la zona 3 dividida en tres trams.
  
La línia elèctrica de 132 kV (ATLINE/2003/75) simple circuit en ST Folch Ap. 1 - ST Embalagué - ST Morella ha sigut sotmesa al tràmit d'informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la província de Castelló amb data 19 d'agost de 2003; en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 1 d'octubre de 2003; periòdic Mediterráneo de 18 de setembre de 2003 i en el tauler d'edictes dels ajuntaments de Vilafranca, Portell de Morella i Castellfort.
  
Segons certifica el cap del Servei Territorial d'Indústria durant el període d'informació pública s'hi han presentat dues al·legacions.
  
La línia elèctrica de 132 KV (ATLINE/2003/76) de triple circuit, en S.T. Embalagué a S.T. Morella 2n tram, ha sigut sotmesa a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de data 21 d'agost de 2003; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'1 d'octubre de 2003; periòdic El Mundo de Castelló de 18 de setembre de 2003 i tauler d'edictes dels ajuntaments de Cinctorres i Morella.
  
Segons certifica el cap del Servei Territorial d'Indústria durant el període d'informació pública s'hi ha presentat una al·legació.
  
La línia elèctrica de 132 kV (ATLINE/2003/77) de doble circuit, en S.T. Embalagué a ST Morella 1r tram Ap. 32, ha sigut sotmesa al període d'informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de 21 d'agost de 2003; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'1 d'octubre de 2003; periòdic El Mundo de Castelló de 18 de setembre de 2003; tauler d'edictes dels ajuntaments de Cinctorres i Portell de Morella.
  
Segons certifica el cap del Servei Territorial d'Indústria durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions.
  
L'aprovació provisional es va produir mitjançant una Resolució de 16 de març de 2004, del conseller d'Infraestructures i Transport que incloïa l'estimació o desestimació de les al·legacions, d'acord amb l'informe annex a aquesta i que introduïa una sèrie de rectificacions relatives a la normativa d'alguns articles del Pla especial.
  
Al·legacions
  
En el període d'informació pública s'han presentat 32 al·legacions al Pla especial, a més d'incloure algunes al·legacions a les afeccions derivades del sistema d'evacuació, que fan referència a nombrosos aspectes i impactes sobre el projecte com ara:
  
1a) L'elevada incidència sobre el paisatge.
  
2a) Falta de valoració d'endemismes i hàbitats catalogats de flora inclosos en diverses directives, afecció de formacions vegetals considerades com d'exclusió, que a més d'un elevat valor ecològic tenen, de vegades, un elevat valor econòmic per formar part d'explotacions truferes, possible afecció d'arbres monumentals.
  
3a) Omissió de la descripció de la fauna terrestre i valoració insuficient d'espècies de fauna tant aus com terrestre.
  
4a) Afecció a camins ramaders i jaciments catalogats tant per les alineacions d'aerogeneradors com per la línia elèctrica d'evacuació.
  
5a) Molèsties per sorolls i vibracions tant sobre la població com sobre la cabanya ramadera pròxima a les instal·lacions eòliques.
  
8a) Condicionament de l'ús actual i desenvolupament futur de les activitats agropecuàries i l'adequació d'aquestes a activitats turístiques o formatives.
  
9a) L'afecció per obertura de pedreres i plantes de formigó no hi està concretat.
  
10) En concret l'Ajuntament de Castellfort al·lega la limitació de creixement del nucli urbà d'aquest cap al sud pel parc de Folch i la limitació derivada de la normativa del Pla eòlic.
  
De les al·legacions presentades a les infraestructures d'evacuació d'energia es resumeixen les que es refereixen a aspectes ambientals:
  
El tram de línia de 132 kV corresponent a simple circuit en ST Folch Ap. 1 ?ST Embalagué - ST Morella, afecta la masia Mas de Pau. Se sol·licita que es desplace 1.000 metres de qualsevol masia o construcció existent.
  
Al llarg del recorregut hi ha boscs de savines, carrasques, roures, pins i savines centenàries.
  
La finca de la masia la Pallaresa afectada per la instal·lació de la línia es troba en procés de repoblació forestal.
  
La masia la Pallaresa, del segle XIII, està restaurada i es pretén instal·lar un suport enfront de l'entrada d'aquesta.
  
Tota la zona d'influència de la línia s'emplaça en zona LIC de l'Alt Maestrat.
  
La instal·lació de la línia afectarà l'avifauna de la zona perquè s'emplaça pròxima a la rambla de Sellumbres i rambla de les Truites.
  
La línia discorre pel barranc de Carabasses on s'emplaça una cova amb pintures rupestres.
  
S'afectarà zones de bosc d'alt valor com la roureda situada en el Mas de Rambla.
  
Es proposa que no s'utilitze la mateixa línia per a evacuar els parcs eòlics de la zona 3, de manera que de Folch partisca una línia cap a Vilafranca que aprofite el traçat de la línia de 66 kV existent.
  
La instal·lació de la línia afectarà el desenvolupament agrícola i ramader, i disminuirà la rendibilitat de les parcel·les.
  
Llista de consultes
  
- Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge
  
- DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià
  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló
  
- Ajuntament de Cinctorres
  
- Ajuntament de Portell de Morella
  
- Ajuntament de Castellfort
  
- Ajuntament de Vilafranca
  
- Ajuntament d'Ares del Maestre
  
- Govern d'Aragó
  
Informes Sectorials
  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló
  
Inicialment s'enumeren els camins ramaders i les forests d'utilitat pública que es veuen afectades per cada un dels parcs eòlics proposats.
  
- Ajuntament de Vilafranca
  
1r) En primer terme apunten l'afecció al conjunt de pintures rupestres denominat Covatina del Tossalet del mas de la Rambla o del Barranc de les Carabasses declarades BIC.
  
2a) Afecció a les masies habitades. Indiquen la necessitat d'allunyar la línia de les masies habitades (Mas de la Rambla,. Mas de Tena, Mas del Curro, Mas de la Curra, Torre Figuera, Santa Llúcia, la Pallaresa) que constitueixen unitats agropecuàries el mode de vida de les quals contribueix a conservar el medi natural.
  
3a) Afecció a un important bosc de Quercus fagínea.
  
S'apunta l'afecció irreversible d'un bosc de roures xicotets acompanyat d'Acer monspessulanum i altres espècies d'elevat valor botànic i la no-valoració en el projecte com també el perill d'incendi que comporta l'esmentada línia per a aquest paratge de gran interés ambiental.
  
4a) S'evidencien a més diversos aspectes incorrectament o no valorats en l'estudi d'impacte ambiental, com ara l'impacte paisatgístic, la incidència sobre la fauna terrestre, el medi socioeconòmic, la població rural, la vegetació, etc.
  
- Ajuntament de Cinctorres
  
Consideren que no tenen suficients dades per a emetre l'informe.
  
- Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat
  
L'informe és conjunt per a les zones 1, 2 i 3 i l'objecte principal d'aquest és la incidència sobre l'avifauna on s'indica que, tant pels parcs com per les línies elèctriques d'evacuació, són de les zones més problemàtics de les planejades en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana ja que hi ha colònies de voltor en l'entorn pròxim d'alguns parcs i un continu trasbals d'exemplars d'aquesta espècie per tota la zona. Així mateix, s'hi indica l'interés de la vegetació de l'àrea corresponent a quatre hàbitats d'interés comunitari, dos d'aquests prioritaris d'acord amb la Directiva 92/43 /CEE, encara que pel fet que aquest aspecte es va tenir en compte per a establir l'aptitud de les zones, l'informe únicament mencionarà, si és el cas, l'existència de microreserves o altres xicotetes àrees d'interés botànic que podrien veure's afectades per les infraestructures.
  
En relació amb els parcs de la zona 3 s'hi indica :
  
Arriello, Folch I i II: pel que fa a les aus sedentàries no són previsibles més impactes que els esmentats però pel que fa a les aus migratòries una alineació tan contínua, de més de sis quilòmetres, és previsible que constituïsca una barrera difícil d'evitar per la qual cosa seria convenient situar corredors cada 2 km i concentrar, si fóra possible, els aerogeneradors a fi de reduir aquest impacte
  
Las Cabrillas i Pla d'Embalagué: Tant aquests parcs com les línies d'evacuació d'aquests previsiblement causaran greu risc sobre les poblacions de voltors pròximes (en la Rambla de Sellumbres), però sobretot per l'existència de menjadors tant a Cinctorres com en Cantavieja (Terol). Els hàbits gregaris de l'au fan que es produïsquen grans concentracions d'exemplars provinents tant de Terol com de Castelló en l'entorn de l'un i l'altre menjador i un trasbals continu en la zona, constatat per les observacions del personal encarregat del seguiment de les colònies de voltors, per la qual cosa seria convenient l'eliminació d'aquests. Si això no fóra possible resultaria convenient la reubicació dels aerogeneradors que produïsquen efecte barrera, i canviar l'orientació de les alineacions que permetera l'existència de corredors en direcció E-W i evitar que la línia elèctrica discórrega en carenera.
  
S'haurà d'evitar, a més, l'afecció a la comunitat de penyals calcaris supramediterranis maestracense que es desenvolupa en la zona del port de Las Cabrillas, així mateix s'haurà d'evitar en qualsevol cas l'afecció de la microreserva del Bovalar de Cinctorres i de les parcel·les d'experimentació de la Creu del Gelat per la línia d'evacuació o infraestructures associades als parcs .
  
També s'hi apunta la necessitat d'efectuar un seguiment exhaustiu durant els primers anys de funcionament dels aerogeneradors que en permeta conéixer l'impacte i prendre mesures per a reduir-lo si és el cas. Es considera necessari realitzar un estudi detallat de les aus residents i del mapa de les rutes migratòries abans d'iniciar-se el funcionament del parc a fi d'estudiar, a més, detalls com ara la taxa de desaparició de restes en el camp freqüències, alçades i tipus de vol de les diferents espècies d'aus en les proximitats de cada aerogenerador en diferents situacions climatològiques (principalment velocitat del vent) a fi d'establir models predictius. Posteriorment, almenys durant cinc anys, haurien de contrastar-se aquests models amb les dades de mortalitat obtinguts en camp, i considerar-se aquest període suficient per a la determinació de les mesures correctores més adequades i el disseny del seguiment a llarg termini.
  
- Ajuntament d'Ares del Maestre i de Portell de Morella
  
Traslladen el mateix informe sobre els aspectes següents :
  
- No s'ha descrit la fauna terrestre ni valorat l'impacte sobre aquesta.
  
- No s'han valorat els impactes negatius sobre el medi socioeconòmic ni en la fase de construcció ni en la d'explotació.
  
- L'impacte sobre el paisatge s'ha infravalorat.
  
- No es marquen les afeccions produïdes per vibracions, sorolls.
  
- No es corresponen les àrees no aptes amb la realitat del terreny.
  
- Ajuntament de Castellfort
  
Realitzen les mateixes consideracions que els municipis de Portell de Morella i d'Ares del Maestre, i apunten a més que les mesures compensatòries sobre els camins ramaders recaiguen sobre els municipis i proposen mesures compensatòries alternatives no coincidents amb les tasques que l'administració té obligació de realitzar (5,7,8,12,13,14,18) s'invertisquen en la creació d'una o dues brigades de 3-5 persones amb vehicles propis al servei dels ajuntaments de la zona per a realitzar tasques ambientals, com també algunes mesures de les proposades (punts 9, 10, 15 i 17).
  
Els diners destinats a la creació d'abocadors, en estar prohibit i ser una tasca que correspon a l'administració, se suggereix que siguen emprats per a sufragar les despeses de les explotacions agropecuàries en l'àmbit de la gestió dels residus ramaders (fems, purins, cadàvers) o destinar els fons a les brigades.
  
Respecte del punt 11 estan d'acord amb el subministrament de material d'equipament a la policia local, com també amb el punt 19 (senyalització d'itineraris) encara que podrien encarregar-se de la senyalització les brigades.
  
Respecte del punt 20, l'adaptació dels exteriors de l'edifici amb l'estètica, colors i materials de la zona no és una compensació sinó una obligació reflectida en la normativa particular dels planejaments vigents de cada municipi per la qual cosa les esmentades partides hauran de destinar-se a les brigades. Finalment sol·liciten la descentralització de les activitats a totes les zones afectades (ex. mesures 23 de creació d'un centre d'interpretació d'energies renovables).
  
Afeccions legals
  
Xarxa Natura. La totalitat de la zona 3 està inclosa en l'àrea denominada l'Alt Maestrat, proposada entre els llocs d'interés comunitari per Acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001. Els hàbitats i espècies destacables són els alzinars i rouredes, bruguerars oromediterranis endèmics amb argelagues, matolls arborescents amb Juniperus, boscs endèmics de Juniperus, prats alpins i subalpins calcaris i els pendents rocosos calcícols. Han de mencionar-se també diversos hàbitats fluvials d'interés, i les espècies d'avifauna que abunden en la zona com Circaetus gallicus, Hieraaetus pennatus, Gyps fulvus, Aquila chrysaetos, Falco Peregrinus, etc.
  
Hi ha coves en la zona amb presència de quiròpters com Miniopterus schreibersii, Myotis myotis, etc.
  
Domini públic hidràulic. L'àrea 3 està limitada a l'oest pel riu de la Cuba, i coincideix en gran part amb el límit amb la Comunitat Autònoma d'Aragó, al nord amb el riu Cantavieja i a l'est pel riu Caldes i per les rambles de Sellumbres i de les Truites, que cap al sud travessen la zona i la divideixen pel centre. Al seu torn cada un d'aquests cursos principals presenta una abundant xarxa de barrancs tributaris que conformen la geomorfologia de la zona.
  
Camins ramaders. L'àrea presenta una xarxa molt extensa de camins ramaders així com altres llocs associats al trànsit ramader, com ara abeuradors, descansador, pletes, etc. classificats en les corresponents ordres dels quatre termes municipals.
  
Patrimoni cultural. La Conselleria de Cultura té inventariats en la zona un nombre important d'elements patrimonials, entre els quals destaquen les manifestacions rupestres, un elevat nombre de jaciments arqueològics relacionats amb els conjunts pintats i un entorn cultural tradicional basat en l'aprofitament agropecuari del medi en què destaquen una sèrie de construccions en pedra seca lligades a aquests aprofitaments.
  
Classificació i qualificació urbanística. Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de Pla d'acció territorial sectorial aprovat mitjançant un acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià.
  
Consideracions ambientals
  
Hi ha dos aspectes fonamentals en què l'estudi d'impacte ambiental i el Pla especial presenten unes deficiències molt importants:
  
1) La no-incorporació d'un estudi de l'avifauna real que permetera definir-ne la situació preoperacional i per tant el disseny de les instal·lacions eòliques de menor impacte ambiental. Cal considerar que la zona 3 forma part de la LIC denominada Alt Maestrat, i és l'abundància d'espècies d'avifauna un dels aspectes que n'han motivat la delimitació. D'aquesta manera el projecte proposat avalua la incidència sobre l'avifauna sobre un teòric coneixement de la mateixa. Per això es va sol·licitar a l'empresa promotora la realització d'estudis previs d'avifauna i quiròpters que esmenaren aquesta deficiència, en haver presentat una metodologia que en principi es considera correcta, encara que no s'ha comunicat, tal com es va sol·licitar, el compromís per a l'inici d'aquests estudis.
  
2) La no-valoració de la incidència que el conjunt de les instal·lacions eòliques tindrà sobre la població dels municipis afectats i més concretament sobre la població dispersa en les masies i les activitats que en elles es desenvolupen.
  
Hi ha diversos aspectes de la normativa proposada en el Pla especial que no són acceptables des del punt de vista ambiental per la incidència negativa que sobre la població rural i les activitats que la mateixa desenvolupa té sobre el desenvolupament i perspectives de la població rural. La normativa del Pla eòlic (article 25) va establir limitacions a les construccions aïllades de caràcter no industrial futures en un radi de 1.000 m de qualsevol aerogenerador, norma que d'altra banda sembla excessiva ja que d'acord amb les característiques del medi i amb les criteris urbanístics, el sòl no urbanitzable és la ubicació més adequada per a aquest tipus de construccions. No obstant això (a diferència dels sòls classificats en el planejament vigent com a urbans o urbanitzables), no fixa cap distància per a les construccions existents (generalment masies), ni en el disseny de les instal·lacions eòliques s'ha tingut en compte la localització de les masies, com a aspecte limitant, per a l'elecció d'alternatives.
  
Per tant es considera que no hi ha cap justificació per a declarar les masies existents fóra d'ordenació ja que aquesta situació, d'acord amb el que expressa l'article 58.6 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística es fixarà quan hi haja manifesta incompatibilitat amb la determinació dels plans. No obstant l'anterior, l'execució de les instal·lacions eòliques produirà efectes negatius sobre les activitats preexistents que caldrà corregir a càrrec de l'empresa promotora.
  
Com a conseqüència de tot l'anterior s'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existents (article 15 de la documentació amb eficàcia normativa) per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (masies) i perquè, d'acord amb allò que s'ha expressat en el mateix estudi i impacte ambiental i el projecte de parcs, no hi ha manifesta incompatibilitat dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques.
  
D'altra banda les al·legacions presentades són totes o en la majoria d'aquestes, de propietaris i ajuntaments afectats que no mostren precisament una acceptació del projecte ni de les conseqüències d'aquest sobretot per les limitacions que la implantació de les esmentades instal·lacions comporten.
  
La resta d'aspectes han sigut en major o menor mesura prevists i proposades una sèrie de mesures preventives i correctores que, en general, es consideren adequades tot i que convé en alguns casos, matisar-les o complementar-les.
  
- Respecte del sistema d'evacuació
  
Vista la documentació complementària presentada per l'empresa, es considera que el traçat de la línia elèctrica ha de modificar-se i atenir-se als plantejaments exposats per aquesta Conselleria per considerar que presenten una menor incidència ambiental que el proposat en l'estudi d'impacte ambiental. El traçat modificat es localitza en el plànol adjunt a aquest document i es caracteritza per buscar enclavaments de menor valor natural, menor recorregut en carenera, allunyat en la mesura que es puga d'habitatges, accessos més pròxims o de fàcil execució.
  
Les modificacions introduïdes en l'alternativa 2 són les següents:
  
Per a la línia elèctrica de 132KV (ST Folch-Ap.1 ST Embalagué ?ST\_Morella)
  
Com a norma general les modificacions que s'han proposat són aprofitar l'existència d'àrees agrícoles front la introducció de la línia en àrees d'alt valor natural. Per això encara que del suport 6 al 20 es proposa que es modifique el traçat desplaçant-lo cap al sud pel fet de tractar-se d'enclavaments agrícoles, s'ha estimat convenient mantenir el traçat proposat en el tram del suport 8 a l'11 perquè la zona agrícola s'emplaça a una cota superior i elevada respecte al camp visual de les masies mas de Pau i mas de Curro. Mantenir aquest tram comporta que l'estesa discórrega per una àrea de vegetació natural constituïda per Quercus rotundifolia i Pinus nigra, però situats de forma dispersa que pot evitar-se'n l'afecció amb un detallat estudi en la ubicació dels suports i en el tractament de carrers. La línia elèctrica discorre per una vall de menor cota i a esquenes del camp visual de les masies.
  
Des del suport 11 es proposa desplaçar la línia cap al sud i buscar els cultius existents en aquesta zona. Açò implica que en creuar el barranc de la Cruz constituït per una sureda en bon estat, ha de realitzar-se la instal·lació dels suports i vans (ubicació, característiques, alçària, etc.) de manera que s'evite l'afecció a aquest enclavament.
  
Des del suport 12-13 (en funció de com es realitze l'encreuament anterior) es desviarà la línia elèctrica cap al sud en allunyar-se de la masia de la Curra i en ocupar sempre els bancals agrícoles existents en els termes o límits de cultiu a fi de minimitzar-hi l'afecció. Aquesta modificació afecta fins al suport 20.
  
Des del suport 20 fins al suport 22 el corredor és coincident amb el proposat en l'estudi d'impacte ambiental però s'até que afecta camí ramader i entorn forestal per la qual cosa haurà de realitzar-se un replantejament adequat en la ubicació dels suports.
  
Des del suport 22 fins al suport 29 ha de modificar-se la línia elèctrica. En el suport 22 es procedirà a desviar l'estesa cap a l'oest i creuar el barranc de les Carabasses allunyat de l'abric amb pintures rupestres i oculta del mateix per situar-se després d'un xicotet monticle que les separa. Segueix el traçat buscant la carretera de Vilafranca - Portell de Morella per terrenys agrícoles i cap a l'oest de la Masia la Pallaresa.
  
En l'ampliació presentada s'ha proposat el desplaçament de la línia cap a l'oest entre els suports 41 i 46. Aquest desplaçament no comporta una modificació important llevat que part d'aquests suports se situen en cotes una miqueta més baixes que minimitzen els efectes negatius.
  
Respecte al traçat de la línia que uneix la ST Pla d'Embalagué fins a ST Morella, es proposa que es modifique, des del suport 12 fins al suport 28, el traçat proposat i desplaçar-lo cap a l'est fins al coll de la Creu del Gelat, on travessaria la carretera i es desplaçaria el traçat per la vessant contrària a què discorre la carretera. Açò es justifica pel fet que s'ocupen zones aclarides de vegetació, abancalades i de menor cota, la qual cosa minimitza l'impacte paisatgístic i l'afecció sobre l'avifauna.
  
- Ateses les característiques dels voltants pels quals discorre la línia elèctrica, les mesures anticol·lisió han d'estendre's a tota la longitud de la línia, i senyalitzar-les amb instal·lació de tires en X de neopré de 35 cm x 5 cm, subjectes per mordassa d'elastòmer amb cinta luminiscent, els cables de terra tant els normals com els que porten incorporats fibra òptica. La senyalització es realitzarà a portell de manera que la distància entre elements siga visualment de 5 metres.
  
- La limitació d'execució de les obres en l'època reproductiva de l'avifauna no està inclosa en el capítol de mesures correctores (capítol 13), només es menciona en l'anàlisi de l'impacte residual (capítol 14) per la qual cosa haurà de ser esmenada l'esmentada deficiència per entendre que constitueix la principal mesura preventiva per a evitar en impacte sobre la fauna:
  
- L'àrea del port de Las Cabrillas es troba entre les àrees susceptibles de ser refugis genètics de flora de la província de Castelló, d'acord amb un estudi realitzat conjuntament per la Conselleria de Medi Ambient i la Universitat de València en que es descriu l'àrea com a ?...llarga alineació de cresta calcària cacuminal on es refugien abundants plantes rupícoles i subrupícoles a l'abric de la forta desforestació que s'observa al voltant des d'aquestes alçades?, i es recomana evitar actuacions que en posen en perill la bona conservació com ara obertura de camins, construcció d'edificis particulars, restaurants, etc, que impliquen un augment de la pressió antròpica excessiu sobre aquest fràgil i reduït enclavament.
  
- Tal com s'apunta en l'informe de patrimoni la comarca dels Ports és rica en jaciments paleontològics, especialment en els estrats corresponents a les denominades Capes Roges de Morella, en les quals la densitat de restes és molt elevada i per tant és molt probable que aquestes hi apareguen si es produeix remoció de terres.
  
- D'altra banda la franja de delimitació el Pla especial en l'extrem est de l'alineació A2 i en l'àrea dels aerogeneradors 5 a 9 de l'alineació A1 del parc de Folch no respecta la distància d'1.000 m a sòl classificat com a urbà o urbanitzable per la qual cosa qualsevol reubicació d'aquests aerogeneradors incompliria l'article 3 de la documentació amb eficàcia normativa (modificat mitjançant un acord d'aprovació provisional). S'haurà d'efectuar una anàlisi concreta sobre l'afecció al creixement del nucli urbà de Castellfort ja que en principi, per les condicions topogràfiques de l'entorn del nucli urbà, l'alternativa d'ampliació més adequada, si no l'única és cap al sud.
  
Consideracions jurídiques
  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
  
- En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració o estimació d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable des del punt de vista ambiental el projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 3, inclòs el sistema d'evacuació elèctrica fins a la subestació de Morella 400/132 KV, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, promogut per RENOMAR sempre que s'ajuste a allò que s'ha proposat en la documentació o si és el cas en el punt segon d'aquesta resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
Emplaçament de les instal·lacions eòliques
  
La ubicació dels aerogeneradors, el traçat de les rases, de les subestacions i dels vials d'accés tant interiors com exteriors seran, en principi, els descrits o grafiats en la documentació complementària presentada els dies 7 i 23 d'abril de 2004, i queda en qualsevol cas supeditat el replantejament definitiu en els casos en els quals puguen afectar-se la superfície pertanyent als camins ramaders, jaciments arqueològics inventariats o que es puguen detectar en les prospeccions prèvies, flora endèmica, amenaçada o d'interés o als resultats dels estudis previs de fauna.
  
En la reubicació dels aerogeneradors se seguiran els criteris següents:
  
- La reubicació dels aerogeneradors i de les subestacions s'haurà de realitzar, en tot cas, dins de l'àmbit del Pla especial, d'acord amb el criteris de delimitació que es marquen en l'apartat 1 del punt segon de la present resolució.
  
- Els aerogeneradors que no puguen ser reubicats hauran de ser eliminats.
  
- El traçat de la línia elèctrica d'evacuació es correspondrà amb el de l'alternativa 2 de l'estudi d'impacte ambiental encara que introduint les modificacions que es descriuen a continuació i que es grafien en els plànols (4) adjunts com a annex I a aquesta resolució :
  
- En la línia ST Folch-Ap 1 ST Embalagué ?ST Morella.
  
- Des del suport 11 es proposa desplaçar la línia cap al sud i buscar els cultius existents en aquesta zona en creuar el barranc de la Cruz .
  
- Des del suport 12-13 (en funció de com es realitze l'encreuament anterior) es desviarà la línia elèctrica cap al sud allunyant-se de la masia de la Curra ocupant sempre els bancals agrícoles existents en els confrontants o límits de cultiu a fi de minimitzar l'afecció a aquests. Aquesta modificació afecta fins al suport 20.
  
- Des del suport 22 fins al suport 29 ha de modificar-se la línia elèctrica. En el suport 22 es procedirà a desviar l'estesa cap a l'oest creuant el barranc de les Carabasses allunyat de l'abric amb pintures rupestres i oculta del mateix per situar-se després d'un xicotet monticle que les separa. Segueix el traçat buscant la carretera de Vilafranca - Portell de Morella per terrenys agrícoles i cap a l'oest de la Masia la Pallaresa.
  
- El desplaçament de la línia cap a l'oest entre els suports 41 i 46, d'acord amb la documentació presentada el 23 d'abril de 2004.
  
- Respecte al traçat de la línia que uneix la ST Pla d'Embalagué fins a ST Morella, es proposa que es modifique el traçat proposat, des del suport 12 al 28 desplaçant-lo cap a l'est fins al coll de la Creu del Gelat, on travessaria la carretera i es desplaçaria el traçat per la vessant contrària a què discorre la carretera.
  
- La reubicació dels aerogeneradors, o de la subestació transformadores, com també el replantejament definitiu d'aquestes infraestructures, de les línies elèctriques d'evacuació. Dels camins, rases de cablejat i totes les instal·lacions auxiliars de la zona 3 es realitzaran en coordinació amb la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
La metodologia de l'estudi d'avifauna en situació preoperacional de parcs eòlics i línies elèctriques, serà la presentada oficialment el dia 9 de juny de 2004.
  
L'inici d'aquest estudi es realitzarà en un mes des de la recepció de la notificació d'aquesta resolució.
  
L'inici de les obres quedarà supeditat a la presentació de la documentació següent:
  
A la presentació, supervisió i vistiplau de la memòria final de l'estudi d'avifauna en situació preoperacional de parc eòlics i línies elèctriques.
  
Als informes de la Conselleria de Cultura emesos sobre les prospeccions prèvies.
  
4) En la documentació amb eficàcia normativa haurà de procedir-se a les modificacions següents:
  
4.1) La franja o amplària que delimita l'àmbit del Pla especial per als aerogeneradors i subestacions (àrea en què es declaren compatibles les instal·lacions eòliques) independentment de l'extensió que arbitràriament es fixe, exclourà en tot cas:
  
- Les àrees declarades no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana
  
- Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament vigent del municipi en qüestió, podent ser exigible, motivada i excepcionalment, una major distància per a aquells municipis que, per condicions topogràfiques o d'afrontació amb sòl d'especial protecció tinguen com a única alternativa possible el creixement del nucli urbà en la direcció del parc eòlic.
  
- Els camins ramaders classificats que afronten a les alineacions.
  
- La superfície inclosa en el perímetre de protecció de jaciments arqueològics o determinada per l'òrgan competent després de la corresponent prospecció arqueològica.
  
4.2) S'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existent (article 15 de la documentació amb eficàcia normativa) per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (masies) i perquè, d'acord amb allò que s'ha expressat en el mateix estudi d'impacte ambiental i el projecte de parcs, no hi ha manifesta incompatibilitat dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques,
  
4.3) S'inclourà una norma en la documentació amb eficàcia normativa sobre l'obligació de sol·licitar la declaració de zones de seguretat, tant per a la fase de construcció (impacte temporal) com per a la fase de funcionament (impacte permanent), per a aquelles en què l'ús d'aprofitament eòlic se superposa amb l'ús cinegètic preexistent, d'acord amb el que preveu la Llei 1/1970, de 12 d'abril, sobre caça i la Resolució de 26 d'abril de 1988 de la Direcció General de la producció agrària, per la qual es donen normes per a la senyalització dels terrenys sotmesos a règim especial de caça i pesca continental i camins ramaders.
  
5) Les mesures preventives i correctores proposades en el capítol 13 de l'estudi d'impacte ambiental es complementaran amb les següents :
  
5.1) Mesures de protecció de qualitat de l'aire i prevenció de soroll durant la construcció
  
- Mesures per a minimitzar la contaminació en la fase de construcció
  
- S'efectuaran regs periòdics dels camins que suporten trànsit rodat i els abassegaments de material. La freqüència s'adaptarà a l'estació, l'any i a les condicions meteorològiques de cada moment i sempre que es faça perceptible l'emissió de partícules.
  
- Els vehicles de transport de material circularan amb les caixes cobertes de lona.
  
- Mesures per a la prevenció de la contaminació acústica
  
- S'efectuarà un manteniment periòdic dels silenciadors dels escapaments, rodaments engranatges i mecanismes en general de tota maquinària que intervinga en l'obra
  
- Les voladures com a mètode d'excavació s'utilitzarà puntualment i només en els supòsits en què no hi haja tècniques alternatives.
  
5.2) Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic durant la fase de construcció
  
El promotor haurà de presentar previ a l'inici de les obres la inscripció en el registre de xicotets productors de la Comunitat Valenciana, com també el document d'acceptació del gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos, que es faça càrrec de qualsevol residu d'aquesta naturalesa que es genere, tant en la fase de construcció com en la de funcionament.
  
5.3) Protecció a la fauna
  
Si del desenvolupament de les obres o del funcionament de les actuacions previstes s'observen danys a tercers no prevists, es procedirà a l'estudi i la correcció d'aquestes.
  
- S'inclourà com a mesura preventiva prioritària (en el capítol 13.8) per a evitar impactes sobre la fauna durant la fase de construcció, la programació de les obres fora del període reproductiu de les espècies més sensibles és a dir des de finals de l'estiu al començament de la primavera (entre els mesos d'agost a febrer), i adaptar el calendari d'actuacions de l'execució de les instal·lacions eòliques de la zona 3 a l'esmentada mesura preventiva.
  
- La senyalització dels cables de terra i fibra òptica comprendrà tot el recorregut de la línia elèctrica d'evacuació. Els elements antiocells s'instal·laran a portell de manera que queden a una separació de 5 metres.
  
- La reubicació dels abocadors o de les àrees d'aportació d'animals esporàdics es posposarà al resultat de l'estudi d'avifauna, de parcs eòlics i línies elèctriques.
  
5.4) Protecció del sòl i la vegetació
  
- Durant la fase de construcció, el condicionament dels camins no sobrepassarà els 4 metres d'amplada, amb excepció de les cunetes, els sobreamples de les revoltes i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària que distaran almenys 500 m entre ells i es faran coincidir amb alguna de les plataformes habilitades per a la instal·lació dels aerogeneradors o per a la instal·lació de la subestació.
  
Finalitzada la fase d'obres, l'amplada dels camins que s'hagen preparat es reduirà a 3,5 metres, i es procedirà a la restauració de tota superfície alterada que sobrepasse l'esmentada amplada.
  
La forma d'accés per a la instal·lació de la línia elèctrica respondrà als criteris següents:
  
- No es permet, com a norma general, l'obertura de nous camins.
  
- S'utilitzaran els camins existents o els camins ramaders per a accedir al punt més pròxim a la ubicació del suport, des d'on s'efectuarà un rodament superficial amb maquinària apropiada, sense afectar exemplars arboris.
  
- Si el rodament superficial es realitza sobre una zona abancalada, cada bancal s'utilitzarà com a plataforma de camí, i es practicarà en els extrems dels bancals rampes d'unió en ells per a permetre-hi l'accés.
  
- El replantejament del parc d'Arrielo requerirà la determinació prèvia de l'existència d'endemismes i concretament l'Odontites viscosus subp. Australis
  
- El replantejament definitiu de les alineacions de parcs eòlics i del tram de línia elèctrica a instal·lar en els voltants del port de las Cabrillas es realitzarà estudi previ de l'afecció a les comunitats perennes colonitzadores dels clavills dels penyals calcaris supramediaterranis maestracenses (Campanullo hispanicaee.Saxifragetum valentinae) i als matolls mixts de peu de penyal ombreig sobre terrenys abruptes rocosos o pedregosos supramediterranis maestracenses (Ononido-Amelanchieretum rotundifoliae).
  
- La instal·lació dels suports i els vans en l'encreuament del barranc de La Cruz (entre el suport 11 i 12) es realitzarà de manera que s'evite qualsevol afecció a les formacions de carrascar-sureda que s'estenen en els marges d'aquest.
  
- El replantejament del tram de línia elèctrica entre el suport 20 I 22 posarà especial atenció en la ubicació dels suports ja que pot afectar una formació densa de Quercus o a una àrea de vegetació molt dispersa classificada com a camí ramader.
  
- Tot i que els criteris per al tractament de carrers de la línia elèctrica es consideren adequats, es presentarà a aquesta Direcció General una memòria concreta de l'actuació, a mesura que es desenvolupant, per a la seua aprovació abans de l'execució d'aquests.
  
5.5) Si fóra necessària la utilització de materials (tant àrids com terra vegetal) no provinents de la mateixa excavació de les obres (sabates, plataformes, rases, etc,) s'obtindran de pedreres autoritzades i l'eliminació de materials sobrants s'efectuarà en un abocador inert legalitzat. Si no hi ha pedreres o abocadors legals als voltants de l'obra es tramitarà el corresponent estudi d'impacte ambiental d'acord amb el que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell del Govern Valencià pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'impacte ambiental, considerats adequats els criteris ambientals d'ubicació i restauració, proposats en l'apartat 13.4 de l'estudi d'impacte ambiental del Pla especial.
  
5.6) Protecció al patrimoni
  
Durant la fase de moviment de terres dels parcs de Pla d'Embalagué, Las Cabrillas i Arriello, i en els trams de línia d'evacuació, la vigilància arqueològica en aquelles àrees en què l'excavació puga afectar les formacions denominades Capes Roges de Morella la vigilància arqueològica serà exhaustiva ja que la probabilitat de troballes paleontològiques és molt elevada, i procedir, si apareixen restes, segons el que preveu la Llei de patrimoni.
  
5.7) Abans de l'entrada en funcionament s'haurà de presentar a aquesta Direcció General el pla d'emergència per a cas d'incendi.
  
5.8) Com a mesura preventiva d'aplicació del que s'ha expressat en el punt 3.1 anterior es procedirà a la correcció de la franja de delimitació del Pla especial de les alienacions A1 i A2 de manera que en cap moment aquesta es trobe a menys de 1.000 metres de sòl classificat com a urbà o urbanitzable de Castellfort.
  
Es recomana, a més, analitzar abans de la correcció l'afecció del creixement del nucli urbà de Castellfort per si fóra necessari excepcionalment augmentar la distància establida en l'article 25 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.
  
5.9) La restauració ambiental es realitzarà d'acord amb allò que s'ha proposat en el punt 13.3 de l'estudi d'impacte ambiental, i incloure i pressupostar entre elles les mesures proposades per a la integració paisatgística de les subestacions en l'entorn.
  
5.10) Si del desenvolupament de les obres o del funcionament de les actuacions previstes s'observen danys a tercers no prevists, es procedirà a l'estudi i correcció d'aquestes.
  
En relació amb el Pla de vigilància ambiental
  
6.1)En relació amb el Pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línies elèctriques en la fauna aus i quiròpters, es considera adequada la metodologia presentada en la documentació complementària de data 23 d'abril de 2004 amb les matisacions que a continuació es detallen:
  
- La banda de quantificació d'exemplars morts a cada costat de la línia elèctrica serà la mateixa que per als aerogeneradors, és a dir 50 metres.
  
- La informació de l'informe anual es complementarà amb l'avís escrit immediat (fax, correu electrònic...) de les dades de mortalitat o de qualsevol incidència ressenyable corresponents a aus rapaces i d'aquelles espècies incloses com a catalogades en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana).
  
- Els cadàvers trobats seran recollits i mantinguts en condicions de refrigeració adequades, i s'hauran de traslladar una vegada al mes a un centre de recuperació oficial, dependent de la Conselleria de Territori i Habitatge, a fi de realitzar proves forenses que aclarisquen o complementen les dades registrades en camp.
  
- El període establit de cinc anys per al Pla de seguiment es considera, en principi suficient. El Pla de seguiment es reiniciarà per a aquells aerogeneradors o trams de línia que, transcorreguts sis mesos des de la posada en marxa de les instal·lacions eòliques, i per qualsevol causa s'hagen reubicat o modificat.
  
6.2) Es realitzarà un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població, tant dels nuclis pròxims com de les masies com també de la incidència sobre l'activitat econòmica de la zona.
  
6.3) Durant el primer any del funcionament del parc eòlic a més de l'estudi d'afeccions sonores, proposat en l'apartat 15.6, es realitzarà un estudi de l'afecció per ombres que inclourà inexcusablement mesures en totes les masies, habitades o no en les quals hi ha activitat agrícola i ramadera. S'inclourà una anàlisi dels resultats i es proposaran les mesures protectores o correctores que s'han de realitzar sobre els nuclis agropecuaris preexistents. L'empresa promotora finançarà les mesures necessàries per a corregir els possibles impactes ambientals.
  
Mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural.
  
S'eliminarà d'aquest apartat, i es destinarà el pressupost assignat a altres mesures, aquelles que es consideren mesures correctores o del programa de vigilància ambiental i que són d'obligat compliment. Aquestes mesures són la creació d'abocadors, integració de les subestacions i el finançament d'un estudi comparat de les afeccions dels aerogeneradors a les aus i l'eficàcia de les mesures correctores.
  
Respecte a la mesura de recuperació d'hàbitats naturals de significat ecològic per a la zona, es considera adequada però és motiu d'un estudi detallat atenent a les necessitats ambientals de la zona 3, seguint les directrius d'aquesta Conselleria i entitats locals. Ací es podrà incloure algun pla de recuperació de fauna. Per tant, aquesta proposta es matisarà i desenvoluparà per part d'aquesta Direcció General en el termini d'un any després de la notificació d'aquesta resolució.
  
Respecte de les línies elèctriques (mesures 2, 3 i 4), la realització d'un estudi de la problemàtica de les línies elèctriques aèries de la zona es considera adequat, però ha de fer-se per al conjunt de la zona 3, amb la identificació i quantificació de trams i suports perillosos i l'aplicació de mesures protectores i correctores (senyalització, modificació de suports, etc.).
  
Per tant, les propostes de les mesures 2 i 3 han d'incloure's en la 4.
  
Respecte a la quantia econòmica el pressupost haurà d'ajustar-se al resultat de l'estudi.
  
Per a la resta de les mesures compensatòries proposades i en un termini no superior a un any comptador des de la notificació d'aquesta resolució, s'ha de presentar per part de l'empresa el calendari d'aplicació d'aquestes mesures amb un desenvolupament exhaustiu de les propostes, localitzacions, abast, pressupost actualitzat, etc.
  
8) Pla de desmantellament
  
Els criteris exposats en el capítol 16 de mesures que s'han d'adoptar per al cessament de l'activitat que es corresponen al Pla de desmantellament sol·licitat en la normativa del Pla eòlic es consideren correctes, i ha de ser presentat, per a l'aprovació d'aquesta el projecte específic de restauració ambiental a partir de l'estat dels terrenys en el moment de cessament de l'activitat.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.
  
València, 21 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 111/04-AIA
  
Títol: Pla de reforma interior de millora. Sector Calvari
  
Promotor: Ajuntament de Rafelcofer
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rafelcofer
  
Localització: Terme municipal de Rafelcofer
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la millora del sector Calvari, que afronta pel sud-oest amb el municipi de la Font d'En Carròs, el qual classifica aquesta zona com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola.
  
Per tant mitjançant amb aquest PRI es pretén reclassificar aquesta zona de sòl no urbanitzable, i afegir-li el sòl urbà pertanyent a Rafelcofer que ocupa una superfície de 14.828,46 m2. La zona total afectada per l'homologació, que inclou a més la via de circumval·lació ocupa una superfície de 17.061,20 m2.
  
La solució adoptada situa la zona verda al costat del sòl urbà, i crea una zona de transició entre aquest i el sòl no urbanitzable, protegint el cano i la séquia que l'alimenta. També adapta el traçat de la circumval·lació a la topografia del terreny.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 13 de maig de 2004 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Pla de reforma interior de millora. Sector Calvari.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Pla de reforma interior de millora. Sector Calvari, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV de data 15 de maig de 2003, i en el diari Levante, i no s'han publicat al·legacions de caràcter ambiental.
  
2. Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
L'àrea de sòl està ocupada actualment per cultius citrícoles en la part baixa d'aquesta, i és utilitzada la zona no edificada com a abocador inert, a més d'existir una granja abandonada en ruïnes.
  
La zona no presenta biòtops rellevants per la singularitat o unicitat d'aquests, i existeix una vegetació nitròfila típica de zones antropitzades.
  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
La morfologia del terreny és un dels aspectes que més directament es veurà impactat, a causa dels moviments de terres necessaris per a la urbanització dels terrenys.
  
La hidrologia superficial, podria veure's afectada com a conseqüència de la retirada de la coberta vegetal, i la substitució d'aquesta per una superfície llisa, la qual cosa augmentaria l'escorriment superficial.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, cal destacar:
  
- Per a reduir l'emissió de pols a l'atmosfera s'envelan els camions.
  
- Seria recomanable dotar les zones verdes de sistemes de reg que faciliten la supervivència de les noves plantacions.
  
- No es permetrà tirar residus al terreny, pous cecs, pous d'injecció, etc.
  
- Els depòsits d'emmagatzematge de productes i residus tòxics i perillosos s'impermeabilitzaran adequadament per a garantir que les fugues no puguen contaminar el sòl i els aqüífers.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla de reforma interior de millora. Sector Calvari, promogut per l'Ajuntament de Rafelcofer, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
1. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es recolliran en munts, de forma que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests. De la mateixa forma, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subsolat de tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada.
  
2. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut depositats, abocaments o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
3. Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
4. S'haurà d'elaborar un programa de vigilància ambiental, el qual tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. Amb aquest fi es proposen els controls següents:
  
- Control de pols sobre la vegetació adjacent.
  
- Control de l'aparició de processos erosius.
  
- Control dels abocaments de residus d'obres, plantacions, etc.
  
- Control de nivells sonors en edifici habitat més pròxim.
  
- Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.
  
- Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.
  
- Control de les espècies arbòries i arbustives utilitzades en la constitució de la zona verda, com també del correcte transport i manipulació d'aquestes, a més de prendre les mesures oportunes per a la major supervivència d'aquestes.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa, com també dels efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 21 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 096/04-AIA
  
Promotor: INMUEBLES ARB, SL
  
Autoritat substantiv: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme.
  
Objecte del projecte: Explotació pedrera d'argiles Cristina, secció A.
  
Localització: Paratge partida de Salinetes i Casa Blanca. Novelda (Alacant).
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'extracció les argiles existents en la partida Salinetas i Casa Blanca per a donar subministrament a la fàbrica de ceràmica per a la construcció que el promotor té en els voltants de l'explotació.
  
Segons projecte la superfície a ocupar per l'explotació és de 53.991 m2, el volum de material a extraure és 885.708 m3 dels quals són aprofitables el 80%, la producció anual útil s'estima en 45.350 t i això implica una vida de pedrera de 25 anys.
  
La parcel·la és pràcticament plana i l'explotació consisteix en l'excavació del material argilós deixant un buit miner amb una profunditat aproximada de 18 m.
  
L'extracció del material es farà mitjançant mètodes convencionals sense utilització d'explosius. Les línies generals d'explotació seran l'arrancada del material mitjançant tractor d'erugues, càrrega de camions per mitjà de pala retroexcavadora giratòria i transport de material a fàbrica.
  
En la fase d'obertura es crearan les infraestructures necessàries per a iniciar les labors d'extracció, amb aquest fi s'eliminarà la vegetació, la retirada i recollida de sòl vegetal, construcció de camins i neteja de fronts de treball. Durant la fase d'explotació es crearan buits i enderrocs temporals de material estèril.
  
Les infraestructures esmentades no queden recollides en els plans aportats per la qual cosa es desconeix la ubicació dels runams, abassegament de sòl vegetal, traçat de pistes d'accés i camins per al trànsit de camions.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remissió de l'expedient
  
Al març de 2004 el Servei Territorial d'Indústria i Energia, va traslladar a l'expedient d'Explotació de la Secció A denominada Cristina del terme municipal de Novelda.
  
S'hi adjunta certificat del resultat d'informació pública de l'expedient on s'indica que publicat en el DOGV núm. 4660, de 14.01.2004, i transcorregut el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions.
  
L'estudi d'impacte ambiental no conté informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com s'estableix en l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià, del Consell de la Generalitat Valenciana, i és necessari aquest informe per a poder avaluar com a ambientalment favorable el projecte de referència.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Els materials que s'han d'explotar es corresponen amb materials argilosos rojos del Buntsandstein (triàsic). La potència mitjana d'aquests materials en la zona s'estima en uns 40 m.
  
La pedrera es troba situada en una planura pròxima al riu Vinalopó limitada pel barranc de Salinetes al nord i pel barranc Baladres a l'est. L'orografia d'aquesta està caracteritzada per una sèrie de xicotetes elevacions i zones de cultiu abandonades. La zona de concessió se situa a una cota mitjana de 330 msnm.
  
Visitada la zona, s'observa que juntament amb l'àrea d'explotació proposada hi ha altres explotacions d'argiles que han deixat profunds buits d'explotació sense restaurar. També hi ha enderrocs de grans mides constituïts per material procedent de la indústria del marbre que dóna un aspecte caòtic i degradat al paisatge (runams i buits miners). Aquestes actuacions no disposen de declaració d'impacte ambiental.
  
La topografia aportada no reflecteix les característiques d'explotació descrites en el projecte i es limita únicament al contorn de la parcel·la qued s'ha d'explotar, i no permet interpretar el relleu actual de la zona ni el seu entorn immediat.
  
Pel que fa a la descripció de les aigües superficials, no es fa menció al barranc Salinetes ni a la intenció de drenar les aigües d'escorriment de la pedrera cap al barranc mateix.
  
Els plànols que s'adjunten assenyalen l'existència del barranc però en trobar-se fora del contorn de l'explotació, no ve reflectida la cota en la qual es troba el seu llit, per la qual cosa desconeixem si les aigües podran drenar cap a ell.
  
En conjunt, la descripció del medi duta a terme en l'estudi d'impacte és ambigua i deixa sense definir aspectes rellevants del medi que poden veure's afectats per l'explotació.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
Com ja hem comentat en el punt anterior, la descripció del medi realitzada no descriu el territori correctament i, en conseqüència, la identificació i valoració d'impactes no es correspon amb la realitat.
  
Hi ha nombrosos impactes que es deriven de l'explotació minera proposada que no han sigut identificats o valorats adequadament. En detallem alguns:
  
Modificació del relleu actual deixant un buit miner a cotes inferiors als terrenys confrontants
  
Risc d'inundació alt per no disposar d'un drenatge eficient
  
Inestabilitat de talussos
  
Alteració de paisatge
  
Mesures correctores
  
Com a mesures correctores el projecte planteja un pla de restauració ambigu i contradictori.
  
S'indiquen a continuació algunes de les mesures correctores plantejades:
  
- En l'apartat: descripció de l'explotació, s'indica que l'explotació i restauració es farà simultàniament i de forma descendent fins a cota 315 m s n m.
  
D'altra banda en l'apartat 7.2.2 de l'estudi d'impacte ambiental s'indica que: es començarà per les cotes més baixes de la pedrera, alhora que pels perímetres interiors d'aquesta, i es deixaran les zones més altes i els perímetres exteriors per al final de la restauració.
  
- Per a evitar els efectes de l'aigua, de l'erosió i sedimentació es construirà un canal d'evacuació d'aigües que conduïsca les aigües recollides en la pedrera cap a llits naturals exteriors.
  
Revisats els plànols adjunts s'hi pot observar que no hi ha cap canal d'evacuació d'aigües, i, a més, si es revisa la topografia és impossible que puguen ser evacuades les aigües tal com està dissenyada l'explotació.
  
- Modelació de talussos. Es construiran bancades de 20 m d'ample i 4 m d'alçària màxima.
  
En la documentació gràfica aportada no queda recollit el modelatge descrit, els bancs tenen alçàries i ample diferents.
  
- Tanca de la parcel·la. Una vegada restaurada la parcel·la, es tancarà per a evitar la caiguda al buit de persones i animals.
  
La restauració plantejada no va encaminada a la integració del buit miner en l'entorn d'aquesta, ni a minimitzar els processos erosius ni a explotar de forma racional un recurs sinó que pretén deixar un buit tancat al mig d'una zona relativament plana afectada per altres activitats extractives que donen un aspecte caòtic a l'entorn i han deteriorat de forma significativa el paisatge.
  
L'activitat proposada únicament incrementaria aquest aspecte degradat de la zona.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule aquesta
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'explotació de la pedrera d'argiles, secció A, denominada Cristina en el terme municipal de Novelda (Alacant) promoguda per INMUEBLES ARB, SL pel fet de no garantir una adequada restauració de la pedrera i la integració d'aquesta en l'entorn immediat.
  
A més, l'estudi d'impacte ambiental no conté informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com estableix l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià, del Consell de la Generalitat Valenciana, i és necessari aquest informe per a poder avaluar favorablement el projecte de referència.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 23 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 110/04-AIA
  
Títol: Obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús
  
Promotor: N-III CARD, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Vilamarxant
  
Localització: Carrers 1, 2 i 3 del polígon industrial Enchilagar del Rullo. Vilamarxant. València
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un desballestador de vehicles fora d'ús.
  
L'activitat consisteix en la compra de vehicles avariats o accidentats, per a desballestar-los i vendre les peces en bon estat. Els automòbils ja desballestats s'emmagatzemaran en l'exterior de la nau per a la posterior venda d'aquests com a ferralla. Les parts dels vehicles potencialment contaminants com bateries, pneumàtics i olis lubricants, seran recollides per empreses especialitzades.
  
La indústria se situa en la zona industrial del polígon Enchilagar del Rullo, en sòl urbà industrial, i ocupa una superfície de 8.000,67 m2, on està prevista la construcció d'una nau industrial de 1.000 m2, dedicada a lavabos i vestuaris, arxiu i despatx de gerència. I una nau industrial destinada a la descontaminació dels vehicles amb una superfície de 307,30 m2.
  
Tramitació administrativa
  
En data 8 de juny de 2004, el Servei Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, juntament amb l'informe favorable sobre la implantació de l'activitat, per part de l'Ajuntament de Vilamarxant.
  
L'estudi d'impacte ambiental, ha sigut sotmés a informació pública durant el termini de deu dies en el tauler d'edictes de l'Ajuntament, i no s'hi han presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria haurà d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Durant el funcionament normal d'aquesta, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La parcel·la on es pretén situar l'activitat es troba sense cultivar, envoltada de naus industrials, on la vegetació arvense nitròfila marginal de cultius típica de zones fortament antropitzades és la predominant.
  
En definitiva, tant la fauna com la flora presents en la zona no tenen caràcter específic, i són més prompte espècies comunes a tota la província.
  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
L'únic impacte apreciable serà sobre les aigües subterrànies i el sòl, sobre el qual es pot produir per un abocament incontrolat de residus perillosos, i per la infiltració de lixiviats d'aquests residus per l'arrossegament de l'aigua de pluja.
  
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst entre altres les mesures correctores següents, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista.
  
- S'hauran d'emmagatzemar els vehicles a arran de sòl, de manera que no superen les dues altures i la incidència visual des de la carretera quede minimitzada. Al mateix temps, es col·locaran pantalles visuals vegetals, de fulla persistent, que obstaculitzen la visió del parc mòbil emmagatzemat.
  
- Per a evitar la possible contaminació de les aigües subterrànies o superficials, dels possibles vessaments que puguen originar-se, la zona on es depositen els vehicles recollits, disposarà d'un paviment impermeable i un sistema de recollida de vessaments (pendents cap a una arqueta estanca); un sistema de recollida d'aigües de pluja (dispositius de decantació); un tractament d'aigües, inclosa la de pluja (separador d'olis i greixos).
  
- La zona d'emmagatzematge de residus perillosos disposarà de contenidors independents i estancs per a emmagatzemar bateries i filtres d'oli usats. Així mateix disposarà de depòsits independents i estancs per a emmagatzemar els fluids dels vehicles fora d'ús, com ara: olis usats, combustibles, anticongelants, líquids refrigerants i líquids de frens.
  
- A l'efecte de corregir l'impacte visual que puga produir, es plantaran en tot el perímetre de la parcel·la arbusts que formen un tanca o xiprers.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Es realitzarà una inspecció visual periòdica de l'estat del paviment impermeabilitzant.
  
- Es revisarà periòdicament l'estat dels recipients d'emmagatzematge de residus perillosos, i es comprovarà que no hi ha defectes estructurals ni fugues.
  
- Es realitzarà un manteniment periòdic adequat de les xarxes de drenatge i els sistemes de recollida i tractament d'aigües pluvials i vessaments (dispositius de decantació i separació de greixos).
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'obertura d'un desballestamor de vehicles fora d'ús, promogut per N-III CARD, SL, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
1. Els residus gestionats per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Això inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2. Haurà d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials, en executar la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials, amb cura que els pendents no conduïsquen les aigües d'escorriment cap a les zones d'emmagatzematge de residus.
  
3. Dins del programa de vigilància ambiental, es constatarà, mitjançant anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, és a dir, l'Ajuntament de Vilamarxant.
  
4. Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de dipòsits o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada dipòsit o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Els dipòsits i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament implique un augment de la seua perillositat o en dificulte la gestió. Les instal·lacions es dissenyaran i executaran d'acord amb la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzematge de líquids inflamables.
  
5. Periòdica vigilància de les instal·lacions en general per a, si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.
  
6. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicada a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, la qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
  
8. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 23 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 049/1323-VOD
  
Títol: Homologació modificativa i Pla parcial de millora del sector SUS-A Los Invernaderos
  
Promotor: Ajuntament de San Miguel de Salinas
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: Al costat del nucli urbà de San Miguel de Salinas, al vèrtex nord-oest d'aquest
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
Es persegueix la classificació com a sòl urbanitzable per a ús residencial, amb compatibilitat terciària, d'una superfície que ascendeix a 469.306'14 m² de sòl actualment classificat com a no urbanitzable segons les vigents normes subsidiàries de planejament aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 27 d'abril de 1988.
  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
El sector proposat constitueix una extensió natural de l'actual nucli urbà de San Miguel de Salinas, i està travessat per una rambla en direcció nord - sud.
  
Limita al nord amb sòl no urbanitzable i amb la carretera de titularitat autonòmica CV-95, a l'est amb el nucli urbà de San Miguel de Salinas i al sud i a l'oest amb el canal de reg del Camp de Cartagena.
  
Es preveu una densitat de 36 habitatges per hectàrea, amb un total de 1.690 habitatges i un potencial d'ocupació de 5.913 habitants, i és la xifra de la població actual empadronada en el municipi de 5.333 habitants segons les dades consultades en la base de dades del sistema d'informació municipal.
  
El sistema d'ordenació triat resulta ser el d'edificacions aïllades, amb tipologies de bloc exempt o adossat amb alçàries màximes de baixa més tres, més àtic, fins a 16'5 m.
  
Les infraestructures que donaran servei al sector es preveuen com a continuació de les existents en el nucli urbà.
  
El sector està contingut en el projecte de Pla general d'ordenació urbana actualment en tramitació urbanística i ambiental.
  
Alternatives
  
No s'han previst alternatives, enteses en aquest sentit, i es considera que l'estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana de San Miguel de Salinas, actualment en tramitació, determina la capacitat d'acollida del territori des del punt de vista urbanístic com apta, i es basa en unitats ambientals establides i en l'absència d'afeccions ambientals descrites com d'interés per a la conservació (a excepció d'alguns punts patrimonials degudament descrits), i que aquesta capacitat es veu reforçada per l'ampliació del nucli urbà de San Miguel de Salinas, i es simplifica així l'estudi de noves alternatives d'ubicació.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 20 de gener de 2004 l'Ajuntament de San Miguel de Salinas va remetre projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a l'homologació modificativa i Pla parcial de millora del sector SUS-A Los Invernaderos, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari La Verdad d'Alacant, de data 5 de setembre de 2003, en el BOP de 29 de setembre de 2003 i en el DOGV núm. 4585, d'11 de setembre de 2003.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar 30 al·legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretària - interventora de l'Ajuntament de San Miguel de Salinas, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.
  
De l'anàlisi de les esmentades al·legacions s'observa que algunes d'aquestes tenen contingut ambiental. En aquest sentit es fa referència a la necessitat de garantir adequadament la construcció i funcionament de la nova depuradora per a atendre les necessitats de les noves habitatges del sector, destinació dels residus sòlids procedents de la urbanització i construcció de habitatges en el sector, dotació de sistemes d'estalvi energètic, redacció d'un projecte de jardineria que garantisca el millor aprofitament social i natural d'aquest espai singular, utilització de fanals que no produïsquen contaminació lumínica, existència d'una xarxa de proveïment d'aigua per a reg de zones verdes públiques i privades independent de la xarxa d'aigua potable per a utilitzar aigües procedents de depuració terciària, soterrament de línies de telefonia i electricitat, delimitació del PID 17 atenent al traçat natural de la rambla acomodant el disseny urbà a aquest element natural, ubicació subterrània dels transformadors elèctrics en les zones verdes, incorporació a la xarxa del sector un carril bici i de vianants i connexió amb la zona verda central en l'entorn de la rambla, desenvolupament dels costs totals de les infraestructures necessàries per a garantir els proveïments d'aigua potable i col·lectors, existència d'un dèficit de 12,428 metres quadrats de parc públic havent d'elevar-se des dels 17.146 metres quadrats projectats fins als 30.000 metres quadrats, no adaptació de l'assignació de zones verdes a les exigències de la normativa vigent, conservació de la sènia del Manzano i el seu entorn, necessitat de respectar el llit habitual de la rambla, classificació del llit i marges de la rambla (sense modificar) com a sòl no urbanitzable d'especial protecció i modificació de la fitxa de gestió d'infraestructures establint un pressupost independent del Pla general en tràmit, per a l'execució de xarxes de proveïment, ampliació o modificació del depòsit municipal, xarxa de sanejament i modificació o ampliació de la depuradora municipal.
  
De l'informe relatiu a les esmentades al·legacions aprovat per l'Ajuntament es destaca que es garanteix el sistema de depuració mitjançant sistemes d'oxidació total amb aireig i decantador amb manteniment continu a càrrec del sector, situació pendent d'impulsió definitiva a la xarxa estructural d'abocament i depuració del futur pla rector d'infraestructures que s'ha de desenvolupar en el Pla general, gestió de residus urbans per l'Ajuntament mateix segons les formes establides en la legislació local, futur disseny de l'enjardinament de la canalització de la rambla en el projecte d'urbanització, utilització de lluminàries adequades, establiment d'un sistema de reg de zones verdes diferent del d'abastiment d'habitatges, canalització de la rambla amb reducció d'aquesta justificada per la millora del medi mateix, conservació de l'embassament d'aigua denominat Zanjón del Prado, correcta ubicació de la sènia d'El Manzano, inclosa com a zona verda, incorporació dels 12.000 metres quadrats després d'un ajust de l'ordenació del sector que es presentarà en el text refós.
  
Afeccions legals
  
Pel límit nord del sector, coincidint amb el traçat de la carretera CV-95, discorre el camí ramader classificat com Colada de l'Ermita del Carmen. Segons la informació facilitada el sector proposat no afecta l'esmentat bé de domini públic.
  
El sector de sòl urbanitzable està travessat per la rambla Cañada de la Escribana, colonitzada per escasses formacions vegetals encapçalades per canyars i seguides per joncs i altres espècies de caràcter nitròfil, com també per alguns cultius abandonats.
  
Si bé els valors ambientals d'aquesta unitat no són destacats, el potencial de rehabilitació i integració d'aquesta amb la proposta i el seu caràcter de domini públic marquen les tendències dels usos que en ella es poden desenvolupar. No obstant l'anterior, l'ordenació proposada no reconeix cap domini públic i estableix l'aprofitament sobre tota la superfície d'aquesta.
  
Segons la informació consultada hi ha dos jaciments arqueològics catalogats en el terme municipal de San Miguel de Salinas, coneguts com Cabezo de la Mina i les Zahurdas. Si bé per la seua descripció aquests no semblen veure's afectats per la proposta presentada no s'ha facilitat l'informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny. Així mateix, es coneix l'existència d'almenys un BIC incoat i nombrosos elements de valor etnològic la localització del qual no s'ha pogut concretar i per tant no ha resultat possible avaluar la repercussió del projecte presentat sobre aquests.
  
En l'estudi d'impacte ambiental, això no obstant, es reconeix la sènia del Manzano com a element de valor patrimonial inclòs en el Catàleg de béns i espais protegits del Pla general de San Miguel de Salinas.
  
Consideracions ambientals
  
L'estudi d'impacte ambiental aporta informació climàtica que caracteritza la zona d'estudi, i destaca el caràcter torrencial d'algunes precipitacions que marca precisament el comportament dels llits i rambles.
  
És precisament aquest caràcter torrencial el que, unit a l'escassa capacitat dels terrenys per a afavorir el drenatge i a la desaparició dels llits naturals més enllà de la carretera de Torrevieja, on destaca la presència de terrenys de cultiu i per tant l'existència de vessaments difusos, afavoreix l'aparició de problemes puntuals d'entollada si bé el PATRICOVA no ha identificat risc cap d'inundació en la cartografia d'aquest.
  
L'efecte d'arrossegament produït per l'aigua en conjunció amb determinats tipus de materials que afloren en superfície en la zona d'estudi contribueixen també a augmentar l'erosió dels marges d'algunes rambles. L'anterior, sumat als fenòmens d'acarcavament propis de les zones on dominen els algeps, amb presència puntual en la parcel·la d'estudi, constitueixen els principals problemes geotècnics d'aquesta.
  
De la informació facilitada es desprén que hidrogeològicament la zona es caracteritza per la sobreexplotació i salinització dels aqüífers, que a vegades suposen grans problemes per als cultius de regadiu a què es destina l'aigua extreta.
  
La parcel·la objecte de reclassificació no posseeix grans pendents, i tota ella es caracteritza pel domini dels erms i cultius abandonats, per l'existència de plantacions d'horta, alguns secans i cítrics i, amb escassa representació i importància, com ja s'ha comentat, per espècies pròpies d'ambients de rambles. La fauna associada als ambients descrits és pròpia d'entorns antropitzats i no presenta valors destacables.
  
Cal destacar la presència de punts d'interés geològic o geocientífic, identificats amb motiu de l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana i el respecte de la qual i integració proposa el desenvolupament detallat del sector Los Invernaderos.
  
És destacable, per quant afecta l'estabilitat de les construccions, el risc sísmic que caracteritza tota la comarca.
  
L'estudi d'impacte ambiental identifica la zona d'estudi com pertanyent a una unitat ambiental de transició, en un ambient agrícola amb presència puntual de materials d'algeps. Es tracta d'una unitat molt heterogènia composta en la seua majoria per cultius tant en producció com abandonats, dominant els cítrics i les hortalisses però amb presència puntual del secà. Poden trobar-se també alguns turons d'escassa entitat amb reductes de màquia i timonedes calcícoles principalment.
  
La proximitat del canal del Campo de Cartagena i de sistemes de reg i abastiment d'aigua potable de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla caracteritzen i en alguna manera limiten les actuacions que es pretenen dur a terme per quant puguen afectar la composició de l'aigua potable per a l'abastiment humà i per al reg, circumstància aquesta que no ha sigut valorada.
  
També cal destacar la proximitat de la carretera CV-95, font de soroll que hauria d'haver sigut considerada en compliment de la legislació vigent per a l'estudi de la viabilitat d'aquesta i, si és el cas, per a l'adopció de determinades mesures correctores.
  
Es persegueix, per a donar servei al sector, la connexió amb les xarxes d'infraestructures del nucli urbà de San Miguel de Salinas, especialment pel que fa a l'abastiment d'aigua potable, depuració d'aigües residuals, energia elèctrica i accessos, i es desconeixen en el moment de l'avaluació l'existència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient sense que això comporte cap perjudici per als usos i població actuals. Tampoc es té constància de la capacitat de depuració de l'EDAR associada al nucli urbà, si bé el sector, en previsió que la mateixa no resulte adequada, pretén tractar de manera autònoma les aigües residuals generades a través d'un sistema d'oxidació total del que es desconeixen les seues característiques, paràmetres de funcionament i ubicació.
  
Tampoc s'ha concretat la capacitat del sector per a fer front a la generació dels residus sòlids inerts.
  
D'altra banda, es pretén evacuar les aigües pluvials per escorriment superficial fins a la rambla que travessa el sector sense proposar alternatives ni justificar l'elecció del sistema proposat.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'apartat 2 de l'article 20 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, sobre el sòl no urbanitzable.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre l'homologació modificativa i Pla parcial de millora del sector SUS-A Los Invernaderos del municipi de San Miguel de Salinas (Alacant), promogut per l'Ajuntament mateix, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
El domini públic que constitueix la rambla coneguda com Cañada de la Escribana haurà de ser reconegut com a tal i classificar-se com a sòl no urbanitzable d'especial protecció. Açò implica que no podrà obtenir-se cap aprofitament per al sector, i a més hauran de respectar-se totes les limitacions que establisquen les diverses legislacions sectorials, especialment la prohibició de construir fins a 20 metres de l'aresta exterior del llit derivada de la Llei d'ordenació del territori.
  
En qualsevol cas el projecte d'obres de canalització i reducció de la rambla, en cas de dur-se a terme, haurà de ser sotmés al seu torn al procediment d'avaluació d'impacte ambiental i autoritzat per l'organisme de conca en aplicació de la legislació vigent.
  
Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport i obtenir l'informe favorable en relació amb el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.
  
Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a abastir la població i els usos complementaris sense cap perjudici per als usos actuals.
  
Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, el compliment de les previsions contingudes en la Llei reguladora d'activitat urbanística de la Comunitat Valenciana respecte a la xarxa primària de zones verdes.
  
L'Ajuntament adoptarà les mesures necessàries perquè es garantisca la depuració de les aigües residuals que es generen en la urbanització, i haurà d'obtenir informe favorable de l'entitat de sanejament de la Conselleria d'Infraestructures i Transports al sistema de depuració que s'adopte o si és el cas el conveni amb l'entitat, que garantisca la gestió adequada de les aigües residuals generades. En tot cas, serà preceptiva l'autorització d'abocament que haurà d'atorgar l'organisme de conca en els termes que estableix la legislació vigent.
  
Durant la fase d'execució de les obres s'hauran d'extremar les mesures de prevenció i contenció de la contaminació atmosfèrica, especialment la relacionada amb la producció de pols i partícules en suspensió, i es tractarà d'evitar tota afecció al Canal del Campo de Cartagena i a les conduccions de Mancomunitat dels Canals del Taibilla. Amb aquest fi, s'efectuaran regs periòdics i s'augmentarà la freqüència d'aquests en èpoques caloroses, i evitar discórrer camions en paral·lel a la traça d'aquest transvasament. Els vehicles de transport de material pulverulent hauran d'anar coberts completament amb lones o altres materials capaços de contenir la producció de pols. S'efectuaran, periòdicament, labors de neteja de vials, especialment els més pròxims a la conducció d'aigua. Finalment, es vigilarà de manera especial els passos de vehicles amb càrrega contaminant per tal d'evitar abocaments accidentals al corrent d'aigua.
  
Haurà d'executar-se una xarxa separativa per a les aigües pluvials que garantisca el correcte comportament de l'evacuació de les aigües de pluja en relació amb els possibles riscs d'inundabilitat en l'àrea d'estudi o el perímetre més immediat d'aquesta.
  
Els residus sòlids inerts hauran de gestionar-se en abocadors autoritzats, i no han de depositar-se en cap moment runes fora de la parcel·la objecte d'estudi. Amb aquest fi, l'Ajuntament exigirà els certificats d'acceptació i capacitat per part d'empresa autoritzada a l'empresa encarregada de l'execució del sector. Per la seua banda, haurà d'existir compromís i capacitat de gestió municipal dels residus sòlids urbans, Amb recollida selectiva de paper/cartó, vidre I envasos lleugers en compliment del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.