Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 1505, del 15-03-1991 (1991/820616)

RESOLUCIÓ de 28 de desembre de 1990, de la Direcció General de Treball, per la qual es disposa el registre i publicació del Conveni Col-lectiu de Ràdio-Televisió Valenciana, Televisió Autonòmica Valenciana, SA, i Ràdio Autonomia València, SA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   1505

Data del DOGV
:   15-03-1991

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1991/820616


Data del document
:   28-12-1990

Organisme emissor
:   Conselleria de Treball i Seguretat Social

Tipus de document
:   Resolució

Resolució de 28 de desembre de 1990, de la Direcció General de Treball, per la qual es disposa el registre i publicació del Conveni Col.lectiu de Ràdio-Televisió Valenciana, Televisió Autonòmica, S.A, i Ràdio Autonomia València, S.A.  
Vist el text articulat del Conveni Col·lectiu de Ràdio-Televisió Valenciana, Televisió Autonòmica Valenciana SA, i Ràdio Autonomia València SA, presentat davant aquesta direcció general el dia 21 d'aquest mes, signat en data de 19 de juny d'enguany, duna part, per la representació de l?empresa, i de l'altra, per la dels treballadors, representats per les centrals sindicals d'Unión General de Trabajadores i Comissions Obreres, i segons que disposa l'article 90.2 i 3 de la Llei 8/1980, de 10 de març, de l?Estatut dels Treballadors, i articles, 2, 3 i 6, del Reial Decret 1040/81, de 22 de maig, sobre Registre i Dipòsit dels Convenis Col·lectius de Treball, aquesta Direcció General de Treball, d?acord amb les competències transferides segons Reial Decret 4105/82, de 29 de desembre, resolc:  
Primer  
Ordenar-ne la inscripció en el Registre de Convenis Col·lectius de Treball, d'aquesta direcció general i dipòsit del text original del conveni, amb notificació a la comissió negociadora.  
Segon  
Disposar-ne la publicació al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 28 de desembre de 1990.   
El Director General de Treball:   
Eduard Montesinos, i Chilet.  
CAPITOL I Disposicions generals  
Article 1 Ambit d'aplicació  
Aquest conveni és d'aplicació als treballadors dels centres de treball existents o que puguen crear-se en el futur de Radiotelevisió Valenciana (RTVV), «Televisió Autonòmica Valenciana, SA» (TVV, SA) i «Ràdio Autonomia Valenciana, SA» (RAV, SA), tret de les exclusions següents:  
a) El personal directiu subjecte a contracte d'alta direcció.  
b) Els col·laboradors i els assessors religiosos, literaris, artístics, musicals, culturals, tècnics o de qualsevol altra especialitat.  
c) Els contractats per a un programa, sèrie, espai o servei concret, mitjançant contracte laboral temporal per obra c; servei determinat, a l'empara de l'art. 15.1.a. de l'Estatut dels Treballadors i del RD 2104/1984 i la retribució dels quals siga fixada per unitat d'obra, excepte el que disposa el capítol XII.  
d) Els actors integrants de quadres artístics, músics, cantants, orquestres, cors, agrupacions musicals, ballets, etc., contractats per a actuacions concretes o per un programa, sèrie, espai o servei concret.  
e) El personal artístic en general que haja estat contractat per a un programa, sèrie, espai o servei concret.  
f) Els agents publicitaris, comercials, o tècnics de vendes que es regiran per les condicions que s'estipulen en llurs respectius contractes.  
g) Els guionistes, compositors i els adaptadors literaris i musicals.  
h) El personal contractat temporalment amb categories professionals no previstes en aquest conveni.  
i) Els professionals que en el lliure exercici de la seua activitat es troben vinculats amb l?empresa per mitjà de contracte de prestació o arrendament de serveis, de naturalesa civil o mercantil.  
L'empresa lliurarà anualment a la representació dels treballadors una relació d'aquest personal, i de les alteracions que es produesquen.  
Article 2. Vigència i durada  
Aquest conveni entra en vigor l'endemà de la seua aprovació definitiva, una vegada complides les condicions establertes en la disposició addicional.  
Això no obstant, les taules salarials de l'annex II tenen efecte retroactiu des de l'1 de gener de 1990, una vegada vigent el conveni.  
La durada de la vigència serà fins el 31 de desembre de 1991.  
Article 3. Pròrroga i denúncia  
En el cas de no ser denunciat per alguna de les parts dins del termini dels 45 dies anteriors a la data del seu termini quedarà prorrogat automàticament en els termes previstos en l?Estatut dels Treballadors.  
Article 4. Prelació normativa  
Les normes establertes en aquest conveni s'apliquen amb caràcter prioritari i preferent respecte a qualsevol altra norma o disposició legal.  
En allò no previst en aquest conveni regiran les disposicions de l?Estatut dels Treballadors i la resta de disposicions legals que regulen les relacions laborals.  
Article 5. Absorció i compensació  
Les normes d'aquest conveni substitueixen els pactes i altres disposicions que fins ara regulaven les condicions de treball- entre les parts, que quedaran absorbides i compensades per les d'aquest conveni.  
Les disposicions futures, tant de caràcter retributiu com de condicions de treball, que puguen promulgar-se, solament seran d'aplicació quan, considerades i valorades conjuntament amb la resta de disposicions legals, siguen superiors a aquest conveni, també considerat i valorat conjuntament. En cas contrari, s'entenen compensades automàticament per les normes d'aquest conveni, que continuarà aplicant-se com està pactat, sense cap modificació.  
Article 6. Vinculació a la totalitat  
Aquest conveni té caràcter indivisible a tots els efectes, en el sentit que les condicions pactades en aquest constitueixen un tot orgànic unitari i, a efecte d'aplicació pràctica, seran considerades globalment i conjuntament vinculades a la totalitat, per la qual cosa no podran ésser renegociades separadament del seu context, ni pretendre l'aplicació de part del seu articulat rebutjant la resta, per tant, sempre haurà de ser aplicat i observat en la seua integritat.  
En el cas que alguna o algunes de les condicions pactades siga nul·la, ineficaç o no vàlida, segons resolució de l'autoritat laboral o per sentència judicial, les parts, mitjançant la comissió paritària, disposaran d'un termini de 30 dies per a renegociar la condició a fi de restablir l'equilibri de les recíproques obligacions i drets que s'hagen pogut perdre en perjudici d'alguna de les parts. Si en el termini de 30 dies la comissió paritària no ha arribat a un acorda se sotmetrà la qüestió a un arbitratge d'equitat.  
Article 7 Garantia «ad personam»  
Es respectaran les situacions personals que, amb caràcter global i en còmput anual, excedesquen de les condicions pactades en aquest conveni, i es mantindran estrictament «ad personam».  
CAPITOL II Organ de vigilància  
Article 8. Comissió Paritària  
A efecte d'aquest conveni es crearà una comissió mixta, composta per quatre membres de l'empresa i quatre de part dels treballadors, els quals, preferentment, hauran de ser d'aquells que han format part de la comissió negociadora del conveni col·lectiu.  
La comissió paritària es constituirà en un termini màxim d'un mes a partir de la signatura d'aquest conveni.  
Article 9. Funcions  
Seran aquelles que tendesquen a millorar l'eficàcia pràctica del conveni, a més de les següents:  
a) Interpretar el conveni, a fi d'aclarir les consultes que li formulen les parts.  
b) Vigilància, desplegament i seguiment del compliment del Conveni.  
c) Mediació i arbitratge en els conflictes individuals o col·lectius quan les parts interessades se sotmeten a ella prèviament per escrit. El resultat de l'arbitratge serà vinculant per a ambdues.  
d) Emetre l'informe previ a l'aprovació de les normes que hagen de regir els processos de selecció, ingressos i ascensos en RTVV, TVV i RAV, el qual serà traslladat al Consell d'Administració i al Director General.  
e) Estudiar i proposar la implantació de prestacions socials.  
Article 10. Procediment d'actuació  
1. La comissió paritària es reunirà en el termini de 5 dies naturals després de la convocatòria per qualsevol de les parts i podrà estar assistida per assessors amb facultat per a intervenir, amb veu i sense vot i en nombre no superior a dos en total.  
Simultàniament a la petició de convocatòria, s'hi adjuntarà la documentació oportuna.  
2. Els acords s'adoptaran per la majoria simple i seran recollits en acta, i es trametran a cadascuna de les parts afectades una certificació.  
3. Per a la validesa dels acords serà necessària l'assistència, almenys, de 2 membres per cadascuna de les parts i la votació es farà sempre amb caràcter paritari, disposant cadascuna de les parts del mateix nombre de vots.  
CAPITOL III  
Article 11. Organització del treball  
1. L'Organització general del treball a RTVV, TVV i RAV és competència dels seus òrgans directius.  
Amb caràcter enunciatiu i no limitador s'entén com a organització del treball aquelles decisions que afecten les següents matèries: previsions pressupostàries; programació; definició d'objectius; determinació de les estructures orgàniques que millor s'acomoden a la consecució dels objectius; descripció i assignació de les atribucions i responsabilitats de cada lloc de treball, dins de les seues funcions, i també de les direccions de les diferents unitats; implantació dels mètodes de seguiment i control de la gestió en cada àrea, etc.  
2. L'empresa facilitarà a la representació dels treballadors, amb caràcter previ, aquella informació que efecte alguna de les matèries que són de la seua competència segons l'art. 64 de l?Estatut dels Treballadors. El comitè d'empresa emetrà, si escau, l?informe que corresponga.  
Article 12. Mobilitat funcional  
1. S'entén per mobilitat funcional la possibilitat que un treballador siga destinat a realitzar funcions diferents a les corresponents a la categoria professional per a la qual fou contractat.  
Aquesta mobilitat no té més limitacions que les derivades de la titulació acadèmica o professional precisa per a exercir la prestació laboral, i en tot cas, no poden reduir-se les percepcions salarials dels treballadors ni les possibilitats de formació i promoció.  
2. Els treballadors que per deficiències físiques o psíquiques, no constitutives d'invalidesa permanent, no puguen prestar serveis en el seu Hoc de treball habitual, podran ser destinats, fins que persistesca la deficiència, a un altre lloc de treball, d'acord amb la seua capacitat real, però conservant sempre el dret a percebre la retribució corresponent a la seua categoria professional originària.  
3. Tant durant el període d'embaràs com durant la lactància del nascut, si la permanència en ' el seu lloc de treball pot resultar perjudicial per a la salut de la mare o del fill, escoltat el metge d'empresa la treballadora tindrà dret a que li siga assignat un treball adequat, sense que això puga representar minva en les seues retribucions i en les seues possibilitats de formació i promoció.  
4. La representació dels treballadors serà informada de tots els supòsits de mobilitat funcional que es produesquen.  
Article 13. Mobilitat geogràfica  
La mobilitat geogràfica del personal té les següents modalitats:  
- Trasllat  
- Desplaçament temporal  
Article 14. Trasllat  
1. S'entén per trasllat la destinació, per un temps superior a 1 any, d'un treballador a un centre de treball permanent de l'empresa diferent d'aquell al qual està adscrit, amb independència que exigesca o no canvi de residència.  
2. El trasllat pot ser:  
a) Acordat per les parts, prèvia sol·licitud de l'empresa o del treballador. Es regirà d'acord amb les condicions i compensacions que pacten.  
b) Forçós derivat d'expedient administratiu davant l'autoritat laboral.  
c) Forçós derivat de sanció per falta molt greu.  
Article 15. Trasllat forçós  
1. Quan l?empresa pretenga traslladar un treballador per causes tècniques, d'organització ' o de producció, haurà d'obtenir l'autorització administrativa corresponent tramitada d?acord amb l'art. 40 de l?Estatut dels Treballadors si el trasllat representa canvi de domicili, i segons l'article 41 si no es produeix tal canvi de residència.  
No es considera trasllat quan el centre de treball al qual es destine el treballador diste menys de 15 km de l?originari, o del domicili habitual del treballador.  
2. El treballador el trasllat del qual represente canvi de domicili tindrà dret a les compensacions que establesca l'autoritat laboral que acorda la procedència del trasllat, i s'establiran amb caràcter bàsic les següents:  
Despeses ocasionades pel trasllat del treballador i dels familiars a càrrec seu.  
- Dos mensualitats de salari, que en seran quatre si tingués familiars a càrrec seu.  
- Una indemnització mensual equivalent al 10% del salari base, que es percebrà mentre dure el trasllat i com a màxim durant 5 anys.  
3. La decisió de canviar o no de domicili correspon al treballador. En el supòsit que el trasllat no comporte canvi de residència, el treballador tindrà dret, com a compensació per raó del major cost econòmic i de temps de desplaçament, a la indemnització mensual avantdita més les dos mensualitats de salari, o quatre, segons el cas.  
4. Les tres compensacions anteriors tenen el caràcter de percepcions extrasalarials, donada la seua naturalesa indemnitzadora.  
Article 16. Trasllat forçós per sanció  
El treballador sancionat té dret a les despeses ocasionades pel trasllat si canvia de domicili, si bé no és necessària l'autorització administrativa perquè l'empresa puga acordar-ho.  
Article 17 Desplaçament temporal  
1. S'entén per desplaçament temporal la destinació transitòria d'un treballador a un centre de treball permanent de l'empresa diferent a aquell al qual està adscrit, que tinga una durada superior a 3 mesos i inferior a un any.  
2. El treballador tindrà dret a que se li puguen les despeses de viatge i, igualment, tindrà dret a 5 dies feiners i retribuïts d'estada en el seu domicili per cada 3 mesos de desplaçament, sense comptar els dies de durada del viatge, les despeses del qual aniran a càrrec de l'empresa.  
3. Tot treballador que haurà esgotat el termini d'un any ininterromput de desplaçament, no podrà veure's afectat per un nou desplaçament fins que transcórreguen 3 anys, llevat que hi haja acord entre les dues parts.  
4. En cap cas la mobilitat geogràfica, quan siga per un termini superior a tres mesos, no podrà utilitzar-se amb finalitat discriminatòria, ni podrà afectar els representants sindicals.  
5. Quan el treballador s'oposarà al desplaçament, haurà de seguir-se el procediment previst en l'art. 40.3 de l'Estatut dels Treballadors.  
CAPITOL IV Ingrés, promoció i plantilles  
Article 18. Plantilla  
La plantilla del personal fix de l?empresa és la que, aprovada prèviament pel Consell d'Administració de RTVV, és formada pels treballadors vinculats amb contracte laboral comú de caràcter indefinit.  
Article 19. Provisió de vacants  
Quan la direcció de l?empresa acorda la provisió de vacants de la plantilla de personal fix inclòs en l?àmbit d'aquest conveni ho farà d?acord amb els procediments establerts i d?acord amb l?ordre de prioritats següent:  
1) Personal de la mateixa categoria i empresa que estiga destinat a un altre centre de treball, llevat que ho estiga en virtut d'un trasllat forçós per sanció i no hagen transcorregut 18 mesos des de l?efectivitat del trasllat.  
2) Excedents de la seua mateixa categoria i empresa que hagen sol·licitat el reingrés.  
3) Personal d'altres categories professionals que haja obtingut l'ascens per mitjà dels procediments de promoció interna que s'establesquen.  
4) Personal de la mateixa categoria professional que, en virtut de contractes temporals, haja treballat en l?empresa un mínim de 12 mesos.  
5) Personal de nova incorporació.  
Article 20. Període de prova  
1. Els treballadors contractats estaran sotmesos a un període de prova que tindrà la durada següent:  
a) Cinc mesos per a les categories professionals dels grups I al VI.  
b) Quatre mesos per a les categories professionals dels grups VII i VIII.  
c) Dos mesos per a les categories professionals dels grups IX al XI.  
d) Quinze dies per a les categories professionals dels grups XII i XIII.  
2. Els períodes d'ILT interrompen el còmput del període de prova, que es restablirà una vegada reincorporat el treballador al lloc de treball.  
3. Durant el període de prova ambdues parts podran donar per rescindit el seu contracte, sense necessitat d'al·legar cap motiu i sense que corresponga cap indemnització.  
Article 21. Promoció interna  
La promoció interna, o ascens de categoria laboral, es realitzarà de conformitat amb el que establesquen els procediments i les normes internes que la regulen.  
CAPITOL V Jornades i horaris de treball  
Article 22. Principis generals  
1. La naturalesa de les activitats de les empreses compreses en l'àmbit d'aplicació d'aquest conveni fa necessari que l'ordenació, la distribució i l'aplicació dels horaris i les jornades tinga la variabilitat i la mobilitat que exigeix l'atenció a aquestes empreses.  
Per raó del servei públic que RTVV, TVV i RAV han de prestar, la seua activitat laboral es distribueix, en funció de les necessitats del servei, entre els dies de la setmana.  
2. En raó de la missió diversa que han de dur a terme les distintes unitats funcionals de les empreses subjectes a aquest conveni, l?ordenació i la distribució de jornada i horaris s'efectua per departaments. El canvi de la unitat funcional significa l'adscripció al sistema d'horari i jornada que hi regesca. En tot cas, es respectarà el termini de comunicació establert en l'article 25.2.  
3. Els torns i la rotació són intrínsecs a la mateixa activitat de les empreses subjectes a aquest conveni, i també l'adscripció a les diferents modalitats d'horari i de jornada.  
Amb aquest objectiu, la direcció, per mitjà dels caps dels departaments, exercita la facultat i la responsabilitat d'ordenació dels horaris i les jornades d?acord amb el que regulen els articles següents, escoltant els representats sindicals i perseguint una organització racional del treball.  
4. Com a norma general, la direcció de RRVV, TVV i RAV ordenarà els horaris i les jornades respectant els mínims següents:  
a) Que la jornada diària de treball no siga superior a 9 hores i que entre el final d'una jornada i el començament de la següent hi haja un mínim de 12 hores, a excepció del treball de dissabtes, diumenges o festius intersetmanals, segons que disposa l'article 26.  
b) La distribució horària es concentra en 5 dies de treball i 2 de descans consecutius, que preferentment seran dissabte i diumenge.  
c) L'adscripció fixa d'un treballador a una jornada partida l?horari d'inici de la qual siga a partir de les 11'00 hores no pot excedir de 6 mesos l'any.  
Article 23. Jornada de treball  
1. La jornada setmanal de treball efectiu és de 37 hores i mitja a partir de l?entrada en vigor d'aquest conveni i de 35 hores a partir de l'1 de juliol de 1991.  
2. A l?efecte de càlcul del valor de l?hora efectiva del treball, una vegada descomptats els dies festius, els corresponents a descans setmanals i els de vacances, s'estableix per a 1990 una jornada de 1.754 hores, i de 1.631 per a 1991.  
3. Sense perjudici del que estableix el paràgraf l., els treballadors que perceben el plus de disponibilitat estan subjectes a una jornada de 40 hores fins al 30 de juny de 1991 i de 37 hores i mitja a partir de l'1 de juliol de 1991, computable setmanalment.  
4. Els treballadors que per unes o altres causes hagen estat contractats específicament per a jornades inferiors a la pactada en aquest conveni estan subjectes a les disposicions dels seus contractes corresponents.  
5. Establerts els horaris a què estan adscrits els treballadors, excepcionalment i davant eventualitats no previsibles a l'hora de l?organització del treball per departament, es pot prolongar la jornada pel temps mínim indispensable per a salvar l?eventualitat i sense superar les 9 hores de jornada ordinària.  
Aquesta prolongació serà compensada posteriorment com a jornada ordinària, amb la reducció corresponent dins de la mateixa setmana i, si això no és possible, en la següent. Tant la variació com la compensació afectarà preferentment l'hora d'eixida.  
Com que aquesta prolongació de jornada ha d'obeir a circumstàncies excepcionals i no previsibles, no pot afectar, normalment, un mateix treballador més d'una vegada en la mateixa setmana, i s'ha de notificar per escrit al comitè d'empresa en el cas d'afectar un mateix treballador més d'una vegada en la mateixa setmana.  
6. La jornada efectiva de treball es considera sempre integrada per les hores de treball, és a dir, el temps transcorregut des de l?inici .de la jornada per la incorporació del treballador al seu lloc de treball, fins a la finalització d'aquesta, exclosos els temps d'interrupció o descans per al dinar o el sopar.  
7. En el supòsit de desplaçar-se per raons de servei a causa del caràcter itinerant del treball, quan aquest es faça en el mateix dia, el còmput de la jornada es farà d?acord amb el temps real i total que dure el treball, des del moment en què l?empleat inicia el seu horari en el centre de treball permanent al qual està adscrit, fins que acabe el treball en el centre, incloent-hi el temps utilitzat en el viatge.  
Article 24. Modalitats de jornada  
Els diferents grups podran adoptar les següents modalitats de jornada:  
a) Jornada partida. Es la que, realitzada en període diürn, té una interrupció d?1 hora com a mínim i 2 com a màxim. L'assignació de la jornada partida inclourà la comunicació de les hores d'entrada i eixida tant per al primer bloc com per al segon.  
b) Jornada continuada. Es l?establerta en un únic bloc cada dia. FE haurà una pausa per al descans de 20 minuts consecutius, que es computarà com a jornada efectiva a tos els efectes.  
c) En la jornada nocturna el temps de descans serà de 45 minuts, dels quals 20 es computen com a jornada efectiva. I els 25 restants no, amb una prolongació d'aquest temps de l?horari d'eixida.  
Article 25. Modalitats d'horari  
1. Horari fix. Es l'establert amb caràcter permanent.  
2. Horari de torns. Es l'horari planificat i establert per períodes. S'establiran tants torns com requeresquen les necessitats del servei. En el règim de treball a torns, i tal com permet l'art. 6 del Reial Decret 2001/83, quan l'organització del treball ho exigesca es podran computar per períodes de fins a 4 setmanes els descansos entre jornada i setmanal. En cap cas els dies de treball consecutius podran excedir de 10.  
Els treballadors adscrits a aquest sistema d'horari coneixeran la distribució de l'horari de cada mes almenys amb 15 dies d'antelació.  
Com a norma general, en la planificació dels torns s'aplicarà la seua distribució de forma equitativa, i haurà d'evitar-se la coincidència de realitzar en una setmana l?últim torn i en la següent el primer.  
Els treballadors poden intercanviar els torns de mutu acorda amb el vist-i-plau del cap immediat superior.  
Article 26. Horari intensiu de cap de setmana.  
1. Es l'establert per a atendre les necessitats del cap de setmana, tot distribuint-se la jornada en tres dies a la setmana, dos dels quals seran dissabte i diumenge i el tercer, preferentment, divendres o dilluns.  
El nombre efectiu d'hores a realitzar és de 30 hores per a 1990 i de 28 hores per a 1991, amb un màxim d'11 hores per dia (dissabte i diumenge). En aquest supòsit, no es percebrà plus de treball en festius.  
2. Quan coincidesca una festa intersetmanal, el personal destinat a un torn de cap de setmana podrà ser planificat per a treballar el festiu intersetmanal. En aquest cas, se li podrà assignar com a lliurança un altre dia, amb percepció, en tot cas, del plus de treball en festius per aquest dia treballat.  
3. Per a l'aplicació d'aquests horaris i de jornades especials, es tindrà en compte el RD 2001/1983, de 28 de juliol, sobre regulació de jornades especials i descans.  
Article 27. Festes locals  
El personal de RTVV, TVV i RAV amb centre de treball a València i Burjassot gaudirà de les festes locals de la ciutat de València. El personal adscrit als centres de treball de Castelló i Alacant gaudirà de les festes locals pròpies d'aquestes ciutats.  
CAPITOL IV Vacances, permisos, llicència i excedéncies  
Article 28. Vacances  
1. Tots els empleats tenen dret a unes vacances anuals de 22 dies laborals.  
2. Es podran gaudir, a petició del treballador i sempre que l'organització del treball ho permeta, en 2 períodes, un dels quals no pot ser inferior a 10 dies laborables consecutius.  
3. Els períodes de vacances es gaudiran preferentment els mesos de juny, juliol, agost i setembre.  
4. Els empleats que ingressen o causen baixa en l'any natural que corresponga tindran el període de vacances proporcional als mesos a treballar o treballats. Les fraccions de mes seran equivalents a un mes complet.  
Article 29. Permisos  
Amb previ avís i posterior justificació, els permisos retribuïts de què poden gaudir els treballadors vínculats per aquest conveni són els establerts en l'Estatut dels Treballadors, amb les següents millores:  
a) Setze dies naturals per matrimoni, que podran acumular-se a les vacances. En cas de separació o divorci es pot disposar d'un dia de permís en el termini d'un mes des de la notificació a l'interessat de la sentència judicial que així ho declare.  
b) Tres dies en els següents casos: naixement o adopció de fills, ampliable fins a cine si et fet es produeix fora de la Comunitat Valenciana; mort del cònjuge, convivent, pares, fills, avis, néts, germans, parents fins al segon grau de consanguinitat o afinitat, ampliables en les mateixes condicions que el cas anterior.  
c) Fins a tres dies per malaltia greu del convivent o de parents fins al segon grau de consanguinitat o afinitat, ampliables a cine si necessita desplaçar-se fora de la Comunitat Valenciana i amb justificació per mitjà de certificat del metge que assistesca el malalt.  
d) Tres dies per hospitalització de familiars fins a primer grau de consanguinitat o afinitat.  
e) Durant el temps necessari per a assistir a consulta del metge de capçalera o especialista, amb la presentació del volant acreditatiu estès pel metge. Així mateix, et treballador disposarà del permís necessari per a acompanyar un fill menor a la consulta del metge sempre que no hi haja la possibilitat que ho faça una altra persona.  
f) Dos dies per trasllat de domicili habitual.  
g) Un dia per matrimoni de pares, germans, fills, germans polítics i néts en el dia de la celebració i ampliable a dos dies si és fora de la Comunitat Valenciana.  
h) Quatre dies per assumptes propis, sense justificar, no acumulables a vacances, sempre que el seu gaudi no produesca perjudicis al servei.  
i) Per concórrer a exàmens finals, alliberadors i altres proves definitives d'aptitud i avaluació en centres oficials de formació, per tot el dia en què tinga lloc l'examen, amb l'aportació del corresponent justificant.  
j) Excepcionalment fins a quinze dies, tota vegada que s'hagen esgotat els anteriors permisos, per tenir cura del cònjuge, convivent, fills o pares que es troben en fase terminal de malaltia i exigesquen una atenció que no puga prestar altra persona. A més d'exigir la justificació escaient, l'empresa podrà comprovar l'exactitud d'allò al·legat.  
Article 30. Llicències sense retribució  
1. Els treballadors amb un any d'antiguitat en l'empresa poden sol·licitar una llicència sense sou per un període mínim de 15 dies i un màxim de 6 mesos. La sol·licitud ha de contenir els motius perquè se sol·licita la llicència i la seua concessió serà graciable per part de l'empresa.  
2. Durant el període de llicència la relació laboral quedarà suspesa i l'empresa donarà de baixa en Seguretat Social al treballador durant el temps que dure la suspensió del contracte.  
3. No podrà tenir una nova llicència fins transcorreguts 2 anys des que es va concedir l'anterior.  
Article 31. Excedència  
S'entén per excedència el període en què, per una causa legal o convencionalment prevista, el contracte de treball queda suspès i cessa l?obligació de treballar i el dret a rebre salari.  
Article 32. Excedència voluntària  
1. Els treballadors amb una antiguitat d'almenys un any en l?empresa, tenen dret que se'ls reconega la possibilitat de situar-se en excedència voluntària per un període no menor d'un any i no major de cinc. Aquest dret només podrà ser exercitat de nou pel mateix treballador si han transcorregut tres anys des del final de l'anterior excedència.  
2. El treballador excedent tindrà dret al reingrés, amb preferència sobre qualsevol treballador aliè a l'empresa, en les noves contractacions de personal amb categoria igual a la seua.  
Si hi hagués més d'un treballador de la mateixa categoria en expectativa de reingrés, tindrà preferència qui ho sol·licite primer. A tal efecte, l?empresa portarà el control d'entrada de les sol·licituds de reingrés.  
3. El temps romàs en situació d'excedència voluntària no es computarà per a cap efecte.  
Article 33. Excedència especial  
1. Els treballadors, siga quina siga l'antiguitat en l?empresa, tindran dret a passar a la situació d'excedència especial per un període màxim de tres anys per a dedicar-se a tenir cura d'un familiar, en primer grau de consanguinitat o afinitat d'ambdós cònjuges o de membres de parella consolidada, quan hagués estat declarat el familiar minusvàlid amb necessitat de rebre atencions permanents, o en situació de gran invalidesa, per la Seguretat Social. Aquesta situació haurà de ser acreditada, i la seua concessió estarà condicionada a això. Es tindrà dret a la reserva del lloc de treball durant dos anys i el còmput d'antiguitat pel primer any.  
2. Els treballadors tindran dret a un període d'excedència, per a tenir cura de cada fill menor de tres anys, ja ho siga per naturalesa com per adopció, a comptar des de la data de naixement d'aquest. Els successius fills donaran dret a un nou període d'excedència que, si escau, posarà fi al que s'estigués aprofitant. Si el pare i la mare són treballadors de l?empresa solament un d'ells podrà acollir-se a aquesta excedència especial. Es tindrà dret a la reserva del lloc de treball durant el temps que dure l'excedència i el còmput d'antiguitat durant el primer any.  
3. Acabats els períodes d'excedències especials assenyalats en aquest apartat, els treballadors, prèvia sol·licitud de reingrés, es reincorporaran a un lloc de llur categoria professional i amb respecte a això que es pacta en aquest conveni pel que fa a la mobilitat funcional i geogràfica.  
4. L'ús fraudulent d'aquestes excedències, amb una finalitat distinta de la que haja motivat la seua concessió, determinarà la pèrdua del dret a reserva de lloc de treball, i passarà a ser considerada, a efectes de reingrés, com una excedència voluntària, i sense perjudici de les accions pertinents per a sancionar el fet. Es considera ús fraudulent a aquests efectes la prestació de serveis en empreses del sector, excepte que hi haja autorització expressa de l'empresa.  
5. En el supòsit que a la finalitzaria de l'excedència especial el treballador sol·licités l'excedència voluntària, hi regirà el que per a aquesta última hi ha regulat en aquest conveni.  
6. Quan per causa de malaltia el treballador esgote el termini màxim d'incapacitat laboral transitòria i passe a la situació d'invalidesa provisional o alta amb proposta d'invalidesa, al treballador se'l considerarà en excedència especial fins que siga declarada la seua incapacitat permanent o obtinga l'alta per curació.  
7. El personal amb contracte indefinit que siga designat per a ocupar un càrrec directiu i subscriga contracte d'alta direcció veurà suspès l?indefinit, amb reserva del lloc de treball i còmput d'antiguitat, mentre dure el seu nomenament, i s'incorporarà al seu lloc de treball original una vegada resolt el contracte d'alta direcció.  
Article 34. Excedència forçosa  
Aquesta excedència, que donarà dret a la reserva al lloc de treball i al còmput de l'antiguitat de l?excedent, es concedirà per la designació o elecció per a càrrec públic que impossibilite l'assistència al treball o per l?elecció per a càrrec sindical d'àmbit comarcal o superior que exigesca plena dedicació en les organitzacions sindicals.  
La situació d'excedència es prolongarà pel temps que dure l?exercici del càrrec, amb l?obligació de reincorporar-se al seu lloc de treball en el termini màxim dels quaranta-cinc dies naturals següents al del seu cessament, excepte en els casos en què, per, imperatiu legal, s'impossibilite la seua reincorporació en aquest termini.  
Article 35. Procediment  
1. En els supòsits d'excedència, siga voluntària o especial, el treballador haurà de sol·licitar per escrit, amb almenys trenta dies d'antelació, la seua voluntat de situar-se en excedència, al·legant les causes que la motiven, i serà resolt per l?empresa en el termini màxim d'un mes des del dia de la sol·licitud. En cas de denegació haurà de ser motivada.  
2. El reingrés haurà de sol·licitar-se dins del període d'excedència amb una antelació mínima d'un mes respecte al dia de finalització.  
En el supòsit d'invalidesa provisional o alta amb proposta d'invalidesa, la sol·licitud de reingrés haurà de formular-se en el termini màxim dels cinc dies següents d'obtenir l'alta per curació.  
La no sol·licitud en el termini establert deixarà sense efecte el dret preferent o obligatori al reingrés, i causarà baixa definitiva en l?empresa.  
Article 36. Servei militat o prestació social substitutòria  
1. Els treballadors, durant el temps de prestació del servei militar o prestació social substitutòria. tindran dret a la reserva del seu lloc de treball i còmput d'antiguitat mentre dure el temps d'aquest servei, i haurà de sol·licitar el seu reingrés automàtic en el termini d'un mes a comptar des del dia de la seua finalitzaria, ja que si no ho fa s'entendrà extingida la seua relació laboral.  
2. Els treballadors als quals el servei militar o prestació social substitutòria els permeta treballar durant, almenys, mitja jornada, podran sol·licitar el reingrés al»treball a temps parcial, i percebran la retribució proporcional que hi corresponga.  
Així mateix, podran sol·licitar el reingrés durant els permisos de durada mínima de 30 dies, tot percebent-ne la retribució completa i meritant dret a vacances.  
3. El treballador, mentre dure el servei o la prestació, percebrà les següents quanties de salari:  
- En tots els casos, dues pagues extraordinàries a ra6 de sou base i antiguitat.  
- Si hi ha càrregues familiars, el treballador percebrà el seu sou base durant tot el temps que dure el servei o prestació.  
4. En el cas que, finalitzat el servei militar o prestació social substitutòria, el treballador no sol·licités el reingrés a l?empresa, causarà baixa i serà obligat a tornar l?import del sou i de les pagues extraordinàries que hagués percebut durant el període esmentat.  
CAPITOL VII Condicions econòmiques  
Article 37. Retribució anual  
' A efecte d'aquest conveni, s'entén per retribució anual la integrada pel salari base, el complement de destinació, el complement específic i les pagues extraordinàries, meritada en còmput anual.  
Per al 1990 la retribució anual i la seua corresponent distribució es la que es reflecteix en les taules salarials de l'annex II.  
Per al 1991 la retribució anual s'incrementarà en un 8%, i quedarà fixada en la quantitat que per a cada grup salarial reflecteix l'annex V. La distribució per al 1991 de la retribució anual en els diferents conceptes que la integren serà objecte de la comissió paritària, que establirà les corresponents taules salarials.  
Article 3& Conceptes salarials i extrasalarials  
Les remuneracions del personal subjecte a aquest conveni s'abonaran sota els conceptes que continuen, i que es defineixen en els articles següents:  
1. Conceptes salarials.  
- Sou base.  
- Complements de caràcter general: són aquells que percebran periòdicament i regularment tots els treballadors subjectes a aquest conveni i són els següents: complement de destinació, complement específic, complement d'antiguitat i pagues extraordinàries.  
- Complement de qualitat o quantitat de treball: són aquells que perceben els treballadors que per ordre de l?empresa realitzen els serveis que donen lloc a la seua meritació i són els següents: plus de flexibilitat, plus de disponibilitat setmanal, plus de disponibilitat en dies de guàrdia, plus de treball en festius, plus de nocturnitat, plus de desplaçaments extraordinaris i hores extraordinàries.  
2. Conceptes extrasalarials.  
- Dictes  
- Quilometratge.  
Article 39. Sou base  
Es la part de la retribució del treballador fixada en consideració a la seua categoria professional per unitat de temps i amb percepció mensual, sense atendre altres circumstàncies que concórreguen en el desenvolupament de les funcions concretes del seu lloc de treball.  
Article 40. Complement de destinació  
Es la part de la retribució complementària del treballador, fixada per unitat de temps i amb percepció mensual, en consideració a la particular preparació tècnica i responsabilitat genèrica de cada categoria professional.  
Article 41. Complement específic  
Es la part de la retribució complementària del treballador, fixada per unitat de temps i amb percepció mensual, en consideració a les peculiaritats que comporta el desenvolupament dels llocs de treball propis de cada categoria professional en les empreses subjectes a l'àmbit d'aplicació d'aquest conveni, i particularment a les característiques especials de jornada i horari inherents a les activitats d'aquestes empreses.  
Article 42. Complement d'antiguitat  
Consisteix en triennis computats des de la data d'incorporació al lloc de treball. .  
Es meritaran a partir del mes següent en què es complesquen els 3 anys de l'ingrés o del trienni anterior.  
Article 43. Pagues extraordinàries  
1. Es pagaran dos pagues extraordinàries per import del sou base i, si escau, antiguitat, cadascuna d'elles. La primera, corresponent al primer semestre de l'any, amb venciment el 30 de juny. La segona, corresponent al segon semestre de l'any, amb venciment el 22 de desembre.  
2. El treballador que ingresse o cesse durant el transcurs de l'any percebrà les pagues conforme al temps treballat durant el primer o el segon semestre.  
3. El personal contractat temporalment percebrà mensualment la part de la paga extraordinària que li corresponga.  
Article 44. Plus de flexibilitat  
Serà percebut pel treballador que per les característiques especials del servei al qual estiga adscrit haja d'estar sotmès al llarg d'una setmana continuada a alteracions constants en el seu règim de jornada i horari, sense que el còmput total setmanal ultrapasse la jornada establerta. Es meritarà setmanalment.  
La quantitat a percebre serà la que es reflecteix a l'annex III durant el 1990, i a l'annex VII durant el 1991.  
Article 45. Plus de disponibilitat setmanal  
El percebrà aquell treballador que per les característiques especials del servei al qual estiga destinat requeresca una disponibilitat específica, almenys durant una setmana continuada, que represente alteracions constants del seu règim de jornada i horari fins a un còmput de 40 hores setmanal fins al 30 de juny de 1991 i de 37 hores i mitja a partir de l'1 de juliol del 1991. Es meritarà setmanalment amb independència que la prolongació prevista de la jornada setmanal es duga o no a efecte.  
La quantitat a percebre serà la que figura a l'annex III durant el 1990, i a l'annex VII durant el 1991.  
Article 46. Plus de disponibilitat en dies de guàrdia  
El percebrà el treballador que per les característiques especials del servei al qual estiga destinat requeresca una disponibilitat específica en dies festius o de descans, si l?empresa així he requereix. El treballador haurà d'estar localitzable, o bé mitjançant un número de telèfon, o bé mitjançant un aparell de fonomissatges (busca-persones).  
La quantitat a percebre serà de 2.500 pessetes per cada dia en què s'estiga de guàrdia.  
Cas que fos cridat per incorporar-se al seu lloc de treball un dissabte, un diumenge o un festiu no es percebrà aquest plus, i valdrà allò pactat respecte del plus de treball en festiu.  
Article 4Z Plus de treball en festius  
El treballador que preste servei dissabte, diumenge o festiu, tret que estiga subjecte a horari intensiu de cap de setmana, percebrà, a més del dia de descans compensatori, un dia més addicional de descans o un plus de 4.000 pessetes per cada dia de treball. El 1991 la quantitat a pagar serà de 5.000 pessetes diàries. L'opció correspon a l?empresa, després de consultar el treballador, i preferentment s'optarà per la compensació amb el dia addicional de descans.  
Article 48. Plus de nocturnitat  
Serà percebut pel treballador que, pel servei al qual estiga adscrit, haja de realitzar hores de treball compreses entre les 10 de la nit i les 6 de la matinada. Es considerarà nocturna tota la jornada si comença a les 21 hores o acaba a les 7 hores.  
Les hores treballades durant aquest període es pagaran d?acord amb les taules que figuren a l'annex IV durant 1990 i a l'annex VI per a 1991.  
Article 49. Plus de desplaçament extraordinari  
Aquells treballadors que amb motiu d'esdeveniments excepcionals hagen d'exercir el seu treball durant tres o més dies continuats de desplaçament, percebran per cada dia treballat la compensació global i determinada de 10.000 pessetes, sempre que concórreguen simultàniament les següents circumstàncies: .  
a) Absoluta indefinició i mobilitat dels horaris de treball.  
b) Dedicació en temps efectiu de treball sensiblement superior a nou hores diàries.  
Cas que només hi concórrega una de les circumstàncies definides, la quantia a percebre serà de 5.000 PTA per dia.  
A efecte del còmput de jornada setmanal, aquests dies s'entendran com a jornada ordinària a raó de 7 hores i mitja fins el 30 de juny de 1991 i de 7 hores a partir d'aquesta data.  
Igualment percebran, en ambdós casos, les dietes i despeses de viatge establertes en aquest conveni.  
Article 50. Incompatibilitat de plus  
1. El plus de flexibilitat és incompatible amb el de disponibilitat setmanal.  
2. El plus de disponibilitat en dies de guàrdia és incompatible amb el plus de treball en festius.  
3. El plus de desplaçament extraordinari és incompatible amb hores extraordinàries els dies en què s'aplique, i també amb elS de flexibilitat i disponibilitat.  
4. El plus de treball en festius és incompatible amb l'horari intensiu- de cap de setmana, llevat d'allò previst a l'article 26.2  
Article 51 Hores extraordinàries  
1. Es consideraran hores extraordinàries totes aquelles que superen les 37 hores i mitja setmanals fins a l'1 de juliol de 1991, i les 35 hores setmanals a partir d'aquesta data.  
Per al treball del cap de setmana se seguirà allò que disposa l'article 26 d'aquest conveni.  
2. Les hores extraordinàries es pagaran segons les taules de l'annex IV durant el 1990 i l'annex VI durant el 1991 o compensades en la proporció d'una hora i quaranta-cinc minuts de descans per cada hora treballada que sobrepasse la jornada ordinària.  
3. El comitè d'empresa rebrà mensualment informació sobre el nombre d'hores realitzades en cada departament.  
4. Tindran la consideració d'hores extraordinàries estructurals, a l?efecte previst al RD 41/87, de 16 de gener, i a l?OM d?1 de març de 1983 les següents:  
a) Les necessàries per a la posada en servei d'instal·lacions.  
b) Les necessàries per a prevenir o reparar sinistres o altres danys extraordinaris i urgents.  
c) Les necessàries per a la cobertura informativa d'esdeveniments extraordinaris o de relleu i ressò especial.  
Article 52. Dietes  
1. S'entén per dieta la quantitat que es paga al treballador com a indemnització per les despeses d'allotjament i manutenció que haja d'afrontar amb motiu de desplaçament per raó del treball. -  
2. Durant el 1990 la dieta completa serà de 8.500 pessetes. Durant el 1991 serà de 9.500 pessetes.  
a) Si concorregués en una mateixa jornada el dinar i el sopar durant el desplaçament, a més de la quantitat corresponent a aquestes despeses, es pagarà en concepte de despeses diverses la quantitat de 850 pessetes durant l'any 1990 i 950 pessetes durant el 1991.  
b) Si s'hagués de quedar a dinar o sopar, tindrà dret a percebre, com a compensació a les despeses de dinar o sopar, la quantitat de 1.700 pessetes durant el 1990, i la de 1.990 pessetes durant el 1991.  
c) Si el desplaçament s'efectua a l'estranger, l'import de la dieta completa serà de 16.000 pessetes el 1990 i de 17.000 pessetes el 1991.  
3. A aquests efectes s'elaborarà una normativa interna, i serà la comissió paritària qui resolga les eventuals discrepàncies.  
4. Tan sols a efecte d'eventuals revisions, s'entén que l?import de la dicta completa es distribueix de la següent manera:  
\* Allotjament i desdejuni, 50%  
\* Dinar, 20%  
\* Sopar, 20%  
\* Despeses diverses, 10%  
Article 53. Despeses de desplaçament  
1. El treballador que, amb coneixement i autorització de l'empresa, utilitze el seu propi vehicle en desplaçaments per raó del treball, percebrà en compensació la quantitat de 23 pessetes per quilòmetre.  
Pel primer treballador addicional que, per raons del servei, es desplace en el mateix vehicle, percebrà un 10% més i un 5% per la resta, sempre que l'empresa ho autoritze.  
2. El temps invertit en el desplaçament es computa com a jornada. Anirà a càrrec de l'empresa el cost del peatge de l'autopista quan així ho autoritze, prèvia justificació documental.  
3. Si el desplaçament es realitza en vehicle de l'empresa, aniran a càrrec seu les despeses de combustible, manteniment, assegurança i reparacions, i el treballador haurà de comportar-se responsablement quant a l'us del vehicle.  
4. En els desplaçaments per mitjà de transport públic, serà l'empresa qui gestione l'obtenció del bitllet.  
Llevat de coses excepcionals, que hauran d'ésser justificats i prèviament autoritzats, el viatge es realitzarà en classe turista, si és en avió, o en segona classe en la resta de mitjans de transport públics.  
Article 54. Norma comuna  
Normalment, el treballador percebrà l?import estimat de les dietes amb anterioritat al desplaçament, i també el còmput estimat de quilòmetres que hagen de realitzar-se, sense prejudici de la posterior liquidació.  
CAPITOL VIII  
Prestacions socials  
Article 55. Assegurança de vida i accidents  
Per a tenir efectivitat durant l'any 1991, l'empresa concertarà una assegurança de vida i accidents, i la representació dels treballadors haurà de ser informada de les seues condicions i abast.  
Article 56. Incapacitat laboral transitòria  
Durant els períodes d'incapacitat laboral transitòria, l?empresa complementarà la prestació de la Seguretat Social fins arribar al 100% de la retribució anual en el seu corresponent còmput diari o mensual.  
CAPITOL IX Seguretat i higiene en el treball  
Article 55 Servei mèdic d'empresa  
Es dotarà del servei mèdic d'empresa que atenga els treballadors de RTVV, TVV i RAV, el qual desenvoluparà les funcions que legalment té atribuïdes pel Decret 1036/1959 i altres disposicions complementàries.  
Així mateix, l'empresa concertarà els serveis d'ambulància en condicions que garantesquen una assistència i un transport amb els requisits necessaris de professionalitat i rapidesa.  
Article 58. Comitè de Salut Laboral  
En el termini de tres mesos des de la signatura d'aquest conveni es constituirà el Comitè de Salut Laboral, la composició i funcions del qual es detallen en els articles següents.  
El Comitè de Salut Laboral assumirà les competències que legalment tenen reconeguts els Comitès de Seguretat i Higiene i l'àmbit de la seua intervenció inclourà tots els factors que puguen afectar la salut dels treballadors, al centre de treball.  
Article 59. Composició  
El Comitè de Salut Laboral tindrà caràcter paritari i estarà integrat per les següents persones:  
a) Personal designat per l'empresa: president, metge d'empresa, ATS d'empresa i tècnic de seguretat.  
b) Personal designat pels treballadors: quatre d'entre els seus representats legals.  
c) Un Secretari designat per l?empresa, que actuarà amb veu, però sense vot.  
Article 60. Funcions  
Les funcions específiques del Comitè de Salut Laboral, entès com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, són les següents:  
1. Esser informat per l?empresa dels riscos que resulten de les avaluacions ambientals i de vigilància de la salut dels treballadors de tots els centres de treball.  
2. Proposar a l?empresa una planificació per a la inspecció sistemàtica de les condicions de salut que afecten tots els llocs de treball, i també les inspeccions puntuals quan fos necessari, participant en la seua realització i avaluació.  
3. Actuar coordinadament amb els serveis de prevenció de l?empresa en totes aquelles matèries a les quals arribe aquesta funció preventiva.  
4. Instar l'empresa o, si escau, el comitè d'empresa, perquè davant l'existència de perill greu i imminent per a la salut dels treballadors, siguen paralitzades les activitats de l'empresa. Cas d'ésser necessària la intervenció del comitè d'empresa, aquesta es regularà de la forma que preveu l'art. 19 de l?Estatut dels Treballadors.  
5. Esser informat i escoltat per l'empresa de les condicions de contractació del servei de menjador i cafeteria, en allò que efecte la qualitat i garanties sanitàries del servei de restauració, i vetllar pel seu compliment.  
6. Col·laborar amb l'empresa en qüestions relacionades amb les revisions mèdiques anuals, tenint accés als resultats globals estadístics d'aquelles.  
7. Vetllar, en suma, pel compliment de la normativa en matèria de seguretat i higiene i la millora de les condicions de treball mitjançant les propostes i iniciatives que cada situació requeresca, en tots els centres de treball.  
Article 61. Funcionament  
1. El Comitè de Salut Laboral es reunirà mensualment, convocat pel seu president, amb caràcter ordinari, i amb caràcter extraordinari quan ho estime necessari el president,, ho sol·licite la majoria dels seus membres, o la totalitat de la representació dels treballadors d'aquest comitè.  
2. El Comitè de Salut Laboral establirà els mecanismes de registre i tractament estadístic adequats per al compliment de la seua finalitat, i l?empresa es comprometrà a facilitar i possibilitar la seua dotació, i també la del material bibliogràfic i publicacions periòdiques sobre el tema de salut laboral.  
3. El Comitè de Salut Laboral podrà veure's assistit puntualment per personal qualificat que prestarà el seu assessorament tècnic en les qüestions que se li sotmeten.  
4. En coordinació amb el Comitè de Salut Laboral, l?empresa dedicarà especial atenció a la formació en matèria de salut i seguretat laboral, tant dels membres del Comitè de Salut Laboral com de la resta de treballadors, i s'impartiran els cursets que aquesta formació exigesca.  
CAPITOL X Drets sindicals  
Article 62. Participació dels treballadors  
Els treballadors tenen dret a participar en l'empresa per mitjà dels òrgans de representació esmentats a continuació i regulats en els següents articles:  
- El comitè d'empresa  
- Els delegats sindicals  
Article 63. Comitè d'empresa  
El comitè d'empresa és l?òrgan col·legiat de representació dels treballadors i sorgeix de l?elecció lliure i democràtica de tots els treballadors.  
D'acord amb l?esperit que anima la legislació laboral en aquesta matèria, i amb la finalitat de dotar de la màxima operativitat i eficàcia un òrgan de representació tan genuí, s'acorda que existesca un únic comitè d'empresa, elegit per i d'entre el personal de RTVV, TVV, SA i RAV, SA en un sol procés electoral.  
Article 64. Competències  
Com a complement i desenvolupament de les competències establertes a l'art. 64 de l?Estatut dels Treballadors, li correspon al comitè d'empresa:  
a) Vetllar, per mitjà dels seus representants en els tribunals qualificadors, perquè el procés de provisió de vacants es desenvolupe d'acord amb les bases que ho regulen i sempre respectant els principis d'igualtat, no discriminació i mèrit.  
b) Vetllar perquè la mobilitat funcional i geogràfica que puga afectar els treballadors es duga a terme respectant allò que estableix l?Estatut dels Treballadors i aquest conveni. El comitè d'empresa haurà d'ésser informat prèviament de tota mobilitat geogràfica que se supose que haja d'ésser superior a tres mesos.  
c) Conèixer i ésser escoltat respecte a la implantació o revisió dels sistemes d'organització del treball i de les modificacions substancials en les condicions d'aquest.  
d) Intervenir en el procediment sancionador, llevat que l?interessat manifeste expressament el seu dret de reserva. En qualsevol cas, serà informat de la imposició de sancions per les faltes greus i molt greus.  
e) Conèixer i emetre el seu parer en les condicions de contractació del servei de menjador en allò que puga afectar la qualitat i el preu del servei.  
f) Conèixer i ésser escoltat respecte als plans de formació de pretenga implantar l?empresa.  
Article 65. Funcionament  
1. El comitè d'empresa formarà les comissions que estime convenients per al seguiment i execució de les competències que li són pròpies.  
2. Les decisions del comitè d'empresa seran adoptades per majoria, i quedaran a l'autonomia d'aquell la seua qualificació o qualsevol altra determinació que regule tant el ser funcionament intern com la seua presa de decisions.  
3. El comitè d'empresa podrà veure's puntualment assistit per assessors en les matèries que són de la seua competència, els quals tindran lliure accés als centres de treball de l'empresa, respectant sempre les normes internes de seguretat.  
Article 66. Capacitat processal  
Se li reconeix al comitè d'empresa capacitat processal com a òrgan col·legiat, per a exercir accions administratives o judicials en tot allò relatiu a l'àmbit de la seua competència, per decisió majoritària dels seus membres.  
Article 67 Sigil professional  
Els membres del comitè d'empresa guardaran sigil professional, respecte a les dades considerades de matèria reservada, a les quals tinguessen accés en virtut de la seua condició de representants dels treballadors, i serà digna de sanció la conducta que contravinga el compromís de reserva professional.  
Article 68. Hores sindicals  
Amb la finalitat de dur a terme les competències que li són pròpies, cada membre del comitè d'empresa, i també els delegats de cada secció sindical disposaran de 40 hores mensuals. Aquest crèdit d'hores serà acumulable i distribuït entre ells de la forma que, autònomament, determine la representació sindical, sense més requisit que la notificació a l?empresa amb el temps racionalment exigible per a no causar perjudicis en el servei. Haurà de constar, expressament, l'autorització del que cedeix respecte al seu crèdit d'hores a favor de l?òrgan de representació.  
Queden excloses de les esmentades hores sindicals les que siguen degudes a reunions convocades per l?empresa, i també les necessàries per a la negociació del Conveni Col·lectiu de RTVV, TVV, SA i RAV, SA.  
Article 69. Seccions sindicals  
Els treballadors afiliats a una central sindical legalment constituïda podran constituir una secció sindical. Aquestes tindran les següents competències:  
a) Difondre publicacions i avisos de caràcter sindical o laboral en els locals de l?empresa, i no podran ésser obstaculitzats en les seues tasques d'afiliació sindical i sense que l?exercici d'aquests drets puga interferir el treball.  
b) Elegir delegats sindicals que representen els afiliats a la secció sindical.  
c) Utilitzar els serveis d'experts sindicals, economistes, advocats, etc. en els temes col·lectius, amb accés als locals de l?empresa, respectat les normes internes de seguretat.  
d) Reunir els afiliats als locals de l?empresa, complint els mateixos requisits establerts per a la convocació de les assemblees.  
= informat dels acomiadaments que afecten treballadors afiliats a la seua central sindical, sempre que l?empresa tinga coneixement de la seua condició d'afiliat.  
L'empresa habilitarà locals amb les condicions i equipament adequats per a l?ús de cadascuna de les seccions legalment constituïdes.  
Així mateix, l?empresa habilitarà els taulers d'anuncis suficients perquè les seccions sindicals duguen a terme la seua activitat sindical.  
Article 70. Delegats sindicals  
Cada secció sindical constituïda tindrà dret a ésser representada pels seus delegats sindicals, en el nombre que a continuació s'estableix:  
Cada secció sindical que concórrega a les eleccions sindicals tindrà dret a 1 delegat sindical. La resta, fins a 6 delegats, seran repartits entre aquelles d?acord amb els vots obtinguts en les eleccions sindicals.  
Els delegats sindicals tindran les mateixes garanties i deures que els membres del comitè d'empresa.  
Article 71. Assemblees  
1. Els treballadors podran realitzar assemblees als locals de l?empresa per tractar temes d'interés comú en matèria laboral o social.  
2. L'empresa autoritzarà la celebració d'assemblees dins de les hores de treball fins a un màxim de 10 hores anuals.  
Les esmentades hores es distribuiran de la següent forma:  
- El 50% a disposició del comitè d'empresa i a la iniciativa del 33% dels treballadors.  
- L'altre 50% a disposició de les seccions sindicals, en proporció al percentatge de vots obtinguts en les eleccions sindicals.  
3. Les assemblees convocades pel comitè o pels treballadors seran obertes per a tot el personal de l'empresa; i s'hauran de respectar en tot moment, i garantir les necessitats de funcionament de l?empresa.  
4. Amb motiu de la negociació del conveni col·lectiu, i sense que computen per a les 10 hores abans indicades, podran convocar-se, dins de la jornada laboral fins a dues assemblees.  
Fora de les hores de treball, i prèvia autorització de l?empresa, podran realitzar-se tantes assemblees com es convoquen.  
5. La convocatòria es comunicarà, llevat que es donen raons objectives d'urgència, amb una antelació mínima de 48 hores a la direcció de l?empresa, fixant-se en l?esmentada comunicació la data, l'hora, l?ordre del dia, els participants en la mateixa i la seua duració.  
CAPITOL XI Règim disciplinari  
Article 72. Normes generals  
1. Tindran la consideració de faltes els incompliments contractuals enumerats a l'article 54 de l?Estatut dels Treballadors i les establertes en aquest capítol.  
2. No podrà considerar-se indisciplina o desobediència en el treball la negativa a executar ordres que vulneren allò establert en aquest conveni o que constituesquen una infracció de l?ordenament jurídic.  
3. No es considerarà injustificada la falta al treball que derive de la privació de llibertat al treballador ordenada per l'autoritat-governativa o judicial si el treballador és posteriorment absolt dels càrrecs que se li hagen imputat, o siga sobresegut el procediment.  
4. Tot treballador podrà donar compte per escrit, directament o mitjançant els seus representats, dels actes que representen falta de respecte a la seua intimitat o a la consideració deguda a la seua dignitat humana i laboral. L'empresa obrirà l?oportuna informació i instruirà, si escau, l?expedient disciplinari que procedesca. Açò exposat serà d?aplicació quan es lesionen drets dels treballadors reconeguts en aquest conveni i en la normativa vigent i quan es deriven perjudicis notoris d'ordre moral i/o material per al treballador.  
Article 73. Classificació de les faltes  
Les faltes es classifiquen en lleus, greus i molt greus. Amb caràcter enunciatiu i no limitatiu s'enumeren les infraccions que constitueixen les faltes.  
a) Els descuits o demores injustificades en l?execució del treball a realitzar, si això no ocasiona pertorbacions importants en el servei.  
b) Tres faltes injustificades de puntualitat comeses en un mes.  
c) Les discussions violentes amb els companys en els lloes de treball.  
d) L'absència o falta d'assistència injustificada', no reiterada, del lloc de treball.  
e) L'abandó del lloc de treball, fins i tot després de finalitzada la jornada laboral, quan haja de produir-s'hi relleu per un company, sense que s'haja presentat aquell o fins que se'l proveesca d'un substitut per superiors i no es derive perjudici per al servei. L'obligatorietat de l?espera no serà superior a una hora.  
f) No notificar l'absència en la primera jornada o no trametre, en un temps oportú, els informes de baixa o confirmació corresponent quan es falte al treball per motiu justificat, llevat que es prove la impossibilitat d'haver-ho efectuat.  
g) No observar les normes- de seguretat i higiene sempre que no ocasione un perjudici per a les persones.  
h) La incorrecció amb els superiors jeràrquics, companys i públic en general, o la no atenció amb la diligència deguda.  
i) Les petites negligències en la cura i conservació dels béns i dels estris de treball, mobiliari i locals on es presten els serveis.  
2. Faltes greus:  
a) La desobediència o incompliment de les funcions atribuïdes o d'ordres o normes de treball impartides pels superiors jeràrquics funcionals, en matèries relacionades amb la seua comesa personal, i també l'incompliment dels deures laborals establerts a l'art. 5 de l'Estatut dels Treballadors.  
b) La falta d'assistència al treball sense causa justificada durant 2 dies al mes.  
c) La presentació dels volants de baixa per ILT després de transcorreguts 8 dies des de la data del fet causant, llevat que es prove la impossibilitat de fer-ho.  
d) L'abandó reiterat del Roc de treball sense causa justificada.  
e) A partir de cinc faltes de puntualitat en un mes a l?entrada del treball respectant-se el règim existent a efectes de còmputs en cada centre de treball.  
f) L'al·legació dolosa de motius falsos per a l?obtenció de les llicenciés, o qualsevol dels beneficis contemplats en aquest conveni.  
g) Realitzar treballs particulars durant la jornada, i també emprar per a ús propi estris o materials de l'empresa.  
h) Simular la presència d'un altre treballador, marcant o firmant per ell l?entrada o la sortida del treball.  
i) L'enfrontament físic o verbal greu entre companys o amb el públic, i també provocar altercats que vagen en detriment de la imatge i del bon nom de l?empresa.  
j) La negligència en el treball que puga ocasionar perill per a la seguretat de les persones o dels béns de l?empresa.  
k) L'omissió o falsejament conscient o intencionat de les dades o circumstàncies personals i familiars a l'accés de les quals tinga dret l?empresa.  
l) La reiteració o reincidència en tres faltes lleus, encara que siguen de diferent naturalesa, excloses les de puntualitat, dins del període de tres mesos, mitjançant sanció.  
m) L'abús d'autoritat, entès com a la conducta d'un superior jeràrquic respecte a un subordinat que, en l?exercici de la seua facultat de comandament, represente un tracte humiliant, vexatori, ofensiu i en qualsevol cas desviat de la finalitat per a la qual està conferida l?esmentada autoritat.  
n) Fer ús indegut de càrrecs o denominacions de l?empresa o atribuir-se aquells que no es posseixen.  
o) L'incompliment injustificat per part del caps responsables de l?obligació de donar compte a la direcció de les incidències dels treballadors al seu càrrec, i també consentir la realització de faltes.  
3. Faltes molt greus:  
a) El frau, la deslleialtat i l'abús de confiança en el desenvolupament de les gestions i funcions encarregades, i també qualsevol conducta constitutiva de delicte o falta dolosa dins de l?empresa, o amb ocasió de serveis a l?exterior.  
b) Tres faltes injustificades d'assistència al treball en un període de 30 dies; deu en un període de 6 mesos i 20 en un període de 12 mesos.  
c) L'incompliment o abandó de les normes i mesures de seguretat i higiene en el treball, quan d'aquests es deriven greus riscos o danys per al treballador i/o tercers.  
d) L'exercici d'activitats privades o públiques sense haver sol·licitat i obtingut autorització de compatibilitat a l?òrgan competent per a la seua concessió.  
e) Acceptar qualsevol remuneració, comissió o avantatge d'organismes, empreses o persones alienes en relació amb el desenvolupament del servei.   
f) Atemptar o impedir l?exercici dels drets i llibertats reconeguts per la Constitució i l?Estatut d?autonomia.  
g) La intimidació sexual revestirà especial gravetat quan hi hagués diferència jeràrquica i se n'aprofités l?intimidador.  
h) L'abús d'autoritat quan tinga especial gravetat.  
i) La tercera falta greu en el termini de 90 dies naturals.  
j) La desobediència o l?incompliment d'ordres o normes de treball que causes perjudicis molt greus o representen greu transgressió de la disciplina, i l'abandó del Hoc de treball quan produesca perjudici greu.  
k) Fer ús indegut de documents de l'empresa o les seues societats, de reserva obligada i als quals tinga accés per raó del seu càrrec.  
l) Maltractar, inutilitzar o causar desperfectes, voluntàriament o negligentment, en materials o instal·lacions de l?empresa quan es cause dany greu.  
Article 74. Sancions  
Les sancions que podran imposar-se, en funció de la qualificació de les faltes, seran les següents:  
a) Per faltes lleus:  
- Amonestació per escrit  
- Suspensió d'ocupació i sou de 1 a 2 dies  
b) Per faltes greus:  
- Suspensió d'ocupació i sou de 3 a 20 dies  
c) Per faltes molt greus:  
- Suspensió d'ocupació i sou de 21 a 60 dies  
- Trasllat forçós  
- Acomiadament  
Article 75. Prescripció  
Les faltes lleus prescriuran als 10 dies; les greus als 20 dies, i les molt greus als 45 dies a partir de la data en què l'empresa va tenir coneixement de la seua realització i, en tot cas, als quatre mesos d'haver-se comés. Aquests terminis quedaran interromputs per qualsevol acte propi de l'expedient instruït, si escau, sempre que la duració d'aquest, en conjunt, no supere el termini de quatre mesos sense que hi haja culpa del treballador expedientat.  
Article 76. Cancel·lació de sancions  
Les sancions imposades no podran ser tingudes en compte a l'hora de tipificar o graduar una falta laboral posterior, transcorreguts els següents terminis:  
- Falta lleu: 4 mesos.  
- Falta greu: 10 mesos.  
- Falta molt Greu: 18 mesos  
Article 77 Procediment sancionador  
La imposició d'una sanció per falta laboral haurà d'ajustar-se al procediment que a continuació s'estableix.  
1. Coneguda per l'empresa la realització d'un fet que podria ésser constitutiu de falta laboral, l'interessat serà cridat a presentar-se per a ésser escoltat, i se li farà saber que podrà veure's acompanyat per qualsevol dels treballadors que ostenten representació sindical en l?empresa.  
2. Complit el tràmit anterior i avaluada així la transcendència dels fets, en el cas que la falta s'estime lleu, es dictarà directament l'acord sancionador. En el W que la falta s'estime greu o molt greu l'empresa formularà l?oportú escrit de càrrec que notificarà a l?interessat i al comitè d'empresa, o al delegat sindical, a opció del treballador, excepte que el treballador manifeste expressament el seu dret a reserva, de la qual cosa quedarà constància.  
3. El treballador tindrà 7 dies per a presentar el seu escrit de descàrrec i proposar la prova en la seua defensa. En el mateix termini el comitè d'empresa o el delegat sindical podrà presentar el seu informe. Practicada la prova en el termini màxim de 15 dies, l?empresa dictarà l'acord sancionador que estime ajustat i ho notificarà a les parts del procediment, iniciant-se aleshores, el termini per a l'exercici de les accions judicials.  
CAPITOL XII  
Article 78. Contractes per obra o servei determinat  
1. Aquesta modalitat contractual, a l'empara de l'art. 15.1 de l'Estatut del Treballadors i desenvolupada en el RD 2104/84, podrà ésser utilitzada per l'empresa en aquells contractes l'objecte dels quals siga la realització de programes determinats, amb autonomia i substantivitat pròpies i el contractat sols podrà prestar serveis en el programa o programes degudament expressats en els seu contracte, estant la seua duració determinada per les necessitats de producció de l?empresa.  
2. En els casos en els quals la retribució dels contractats estiga fixada per unitat d'obra, aquesta haurà de comprendre tots conceptes amb venciment superior al mes, com ara pagues extraordinàries i vacances, que, per tant, seran retribuïdes al llarg de la duració del contracte.  
3. La retribució en cap cas, podrà ésser inferior a la que corresponga el lloc de treball homòleg subjecte a aquest conveni. Els contractats que no treballen habitualment la jornada setmanal completa cobraran com a mínim el salari proporcional a la seua jornada treballada.  
4. Tenint en compte que les condicions pactades respecte a aquests contractes, tenen el caràcter de mínimes, les parts tenen autonomia per a pactar condicions salarials superiors i igualment, en les condicions específiques que en cada cas es pacten, podrà establir-se l'aplicació de determinats capítols d'aquest conveni.  
DISPOSICIO TRANSITORIA  
Fins que se celebren eleccions sindicals, cada secció sindical, legalment constituïda, disposarà de 5 Delegats amb 40 hores de crèdit horari mensual cadascun.  
DISPOSICIO ADDICIONAL  
En compliment d'allò previst a l'article 7.g) de la Llei de la Generalitat Valenciana 7/1984, de Creació de RTVV, aquest conveni s'elevarà al Consell d'Administració de RTVV per a la seua aprovació definitiva.  
ANEXO I  
Grupos y categorías profesionales  
Grupo Categorías profesionales  
I Jefe del gabinete y área jurídica del Consejo de Administración  
Experto en análisis de programación  
Experto en técnica electrónica  
Experto en investigación de mercado  
Experto en producción  
Técnico de sistemas  
II Titulado superior del área de personal del Consejo de Administración  
Técnico de control de gestión y presupuestos del Consejo de Administración  
Técnico superior del área de cultura del Consejo de Administración  
III Abogado  
Técnico auditor  
Experto en análisis documental y tratamiento de la información  
Técnico en organización de recursos humanos  
Lingüista  
IV Técnico en gestión de personal  
Técnico de servicios generales  
Técnico de contabilidad  
Técnico de tesorería  
Relaciones públicas  
Técnico de organización  
Técnico de investigación y audiencia  
Técnico de planificación estratégica  
Ingeniero superior telecomunicaciones  
Técnico superior documentación  
Técnico de seguridad  
V Periodista-redactor  
Realizador  
Asesor lingüista  
VI Productor  
Productor (experto en mercados cinematográficos)  
VII Analista  
VIII Técnico medio de gestión contable  
Técnico medio de control de gestión  
Técnico medio de gestión tesorería  
Programador  
Ingeniero técnico industrial  
Graduado social  
Documentalista  
IX Operador de equipos  
Técnico electrónico  
Auxiliar de realización  
Operador de sonido  
Operador de iluminación  
Operador de cámara  
Decorador  
Grafista  
Técnico de control y sonido  
Técnico electricista  
X Operador de grúa  
Azafata-recepcionista  
Administrativo  
XI Auxiliar administrativo  
Ambientador decorados  
Modelador de decorados  
Montador de decorados  
Pintor  
Oficial de camerinos  
Operador de sistemas  
XII Auxiliar de explotación  
Conductor  
Operador de mantenimiento  
Telefonista  
XIII Operario (auxiliar de servicios)  
Veure annex