Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3355, del 21-10-1998 (1998/8716)

CORRECCIÓ d'errades de la Resolució de 23 de juny de 1998, del director general d'Interior de la Conselleria de Presidència, per la cual s'acorda la inscripció de l'adaptació dels Estatuts del Col·legi de Procuradors de València.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3355

Data del DOGV
:   21-10-1998

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   1998/8716


Data del document
:   21-10-1998

Organisme emissor
:   Conselleria de Presidència

Tipus de document
:   Correcció d'errades

Correcció d'errades

CORRECCIÓ d'errades de la Resolució de 23 de juny de 1998, del director general d'Interior de la Conselleria de Presidència, per la cual s'acorda la inscripció de l'adaptació dels Estatuts del Col·legi de Procuradors de València. [1998/X8716]
  
Observada una errada per omissió del text dels esmentats Estatuts en la Resolució de 23 de juny de 1998, del director general d'Interior de la Conselleria de Presidència, per la qual s'acorda la inscripció dels Estatuts del Col·legi de Procuradors de València, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3.297, de 30 de juliol de 1998, es rectifica tot seguit mitjançant la publicació integra del text dels esmentats estatuts.
  
València, 14 d'octubre de 1998.- El secretari general: Jorge Lamparero Lázaro.
  
Estatuts del Col·legi de procuradors dels Tribunals de València
  
Exposició de motius
  
La Llei 6/1997, de Consells i de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, obre un nou camí a les corporacions professionals. Molt grans han sigut també els canvis que la Llei estatal 7/1997, de 14 d'abril, va introduir respecte als col·legis, modificacions inspirades en el principi de la lliure competència i en la derogació de les normes estatutàries incompatibles amb la nova situació.
  
L'impuls legislatiu justifica l'elaboració d'uns nous Estatuts, que han de respondre als principis establerts en l'article 36 de la Constitució: autonomia col·legial i estructura democràtica.
  
Tot respectant el que pot conservar-se dels antics Estatuts, els actuals s'acomoden a la nova legislació estatal i de la Comunitat Valenciana. Destaquen, entre les coses novedoses, el catàleg de drets dels col·legiats, que remarca la participació d'aquests en la gestió corporativa, la submissió del compte general d'ingressos i despeses a una auditoria externa, abans de la votació en l'Assemblea General, l'exigència de "quòrum" reforçat per als acords de fusió i segregació, i l'adequació de les normes de procediment a les previsions de la Llei 30/1992, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
La garantia dels col·legiats queda detallada en un catàleg exhaustiu d'infraccions i sancions per a aquelles conductes mereixedores d'un retret deontològic o que afecten greument el funcionament col·legial. Seguint la pauta marcada per la jurisprudència del Tribunal Suprem, el no pagament de les quotes col·legials no estableix una sanció sinó que, amb el requeriment previ, a la baixa col·legial.
  
Per últim es preveu el nou sistema de recursos contra els actes col·legials, amb la instauració del recurs ordinari davant el Consell Superior de Procuradors dels Tribunals de la Comunitat Valenciana, i s'especifiquen els supòsits de suspensió automàtica dels actes dictats per la Junta de Govern i l'Assemblea General quan tinguen caràcters o conseqüències especialment greus.
  
Títol I
  
Del Col·legi. L'organització i govern
  
Capítol I
  
Del Col·legi
  
Article 1
  
L'Il·lustre Col·legi de procuradors dels Tribunals de València és una corporació de dret públic, de caràcter professional, emparada per la llei i reconeguda per l'Estat i per la Comunitat Autònoma, que gaudeix de personalitat jurídica i plena capacitat per al compliment de les seues finalitats.
  
Article 2
  
El Col·legi de procuradors de València està constituït pels col·legiats actuals i els que siguen admesos successivament, per reunir els requisits exigits per a exercir la professió de procurador dels tribunals.
  
Article 3
  
El seu àmbit s'estén a tot el territori de la província de València.
  
Article 4
  
El seu domicili està fixat actualment a València, carrer de Ciril Amorós, número 69, sense perjuí d'un canvi possible, per acord de la Junta de Govern.
  
Igualment, podrà obrir delegacions en les poblacions següents: Alzira, Carlet, Catarroja, Gandia, Xàtiva, Llíria, Moncada, Ontinyent, Paterna, Requena, Sagunt, Sueca i Torrent, i aquelles altres que ho acorde la Junta de Govern.
  
Article 5
  
El Col·legi de procuradors exerceix dins del seu àmbit territorial, en el marc del què disposa la legislació bàsica de l'Estat i la Llei de la Generalitat Valenciana, les funcions que en l'exercici de la seua autonomia li atribueixen aquests estatuts.
  
Article 6
  
El col·legi pot adquirir, alienar i administrar tota classe de béns i exercitar davant dels jutjats i els tribunals de qualsevol jurisdicció i grau les accions que en el seu propi interés estime convenients.
  
Per als actes d'adquisició i alienació de béns immobles, i per als de constitució, modificació o extinció de drets reials, sobre béns mobles o immobles, caldrà l'acord d'Assemblea General, amb la majoria prevista en cada cas pels presents estatuts.
  
Article 7
  
De les finalitats i funcions del col·legi:
  
A. Són finalitats essencials del col·legi:
  
L'ordenació de l'exercici de la professió, la representació exclusiva d'aquesta, la defensa dels interessos professionals dels col·legiats, l'exigència de les normes deontològiques en l'exercici de la professió, l'actuació disciplinària que hi pertoque i, en general, la prestació adequada de l'activitat professional, coordinant els interessos del col·legi i dels seus afiliats amb servei als tribunals i a la societat.
  
B. Són funcions del col·legi:
  
a) Assumir el patrocini i representació dels interessos generals dels col·legiats ant les autoritats i els organismes públics, en la defensa dels seus drets i el prestigi, en cas de vexació o desconeixement.
  
b) determinar i distribuir equitativament les càrregues que ha de suportar la corporació i les retribucions procedents quan no estiguen regulades expressament.
  
c) distribuir els torns en les causes dels litigants del benefici de justícia gratuïta o dels qui, sense ser-ho, sol·liciten que el nomenament d'un procurador d'ofici, sense perjuí de la retribució que els corresponga per Llei.
  
d) Perseguir l'intrusisme i prestar la col·laboració sol·licitada pels poders públics.
  
e) Establir les relacions i els acords de cooperació amb les administracions públiques i amb altres corporacions i entitats tendents al millor compliment de les finalitats col·legials.
  
f) Exercir les funcions que li encomane l'administració i col·laborar-hi mitjançant la realització d'estudis, l'emissió d'informes, l'elaboració d'estadístiques i les altres activitats relacionades amb les seues finalitats, que puguen ser sol·licitades o acorden formular per iniciativa pròpia.
  
g) Preparar la formació i informació necessària per a facilitar l'accés a la vida professional dels nous col·legiats. En aquest sentit, el col·legi pels seus mitjans, o amb la firma dels acords corresponents amb universitats o altres entitats, organitzarà cursos de formació, imprescindibles per a la col·legiar-se, respectant les normes legals que regeixen l'accés a les professions titulades.
  
h) Organitzar activitats i serveis comuns d'interés per als col·legiats de caràcter professional, formatiu, cultural, esportiu, d'expansió, assistencial i de previsió o altres anàlegs, proveint al sosteniment econòmic mitjançant els mitjans necessaris.
  
i) Complir i fer complir als col·legiats les lleis generals i especials i aquests estatuts, reglaments de règim interior, i les normes i decisions adoptades pels òrgans col·legials, en les matèries de la seua competència.
  
j) Determinar les unitats d'actuació que delimiten l'àmbit territorial per a exercir la professió.
  
k) Les altres funcions que siguen en benefici dels interessos professionals dels col·legiats.
  
Capítol II
  
De l'organització i govern del col·legi
  
Article 8
  
Els òrgans de govern, direcció i administració del col·legi són:
  
a) L'Assemblea General, integrada per tots els col·legiats amb dret a veu i vot.
  
b) La Junta de Govern.
  
De l'Assemblea General
  
Article 9
  
L'Assemblea General és l'òrgan suprem del Col·legi de Procuradors de València, els seus acords vàlidament adoptats obliguen a tots, fins i tot a aquells col·legiats que hagueren votat en contra o estigueren absents, sense perjuí del dret d'impugnació que els pogués correspondre.
  
Article 10
  
Els acords de l'Assemblea General vàlidament adoptats seran immediatament executius, conforme al que es disposa en el capítol IV.
  
Article 11
  
Els acords de l'Assemblea General constaran en acta, la qual serà redactada pel secretari i que serà autoritzada per aquest i pel degà-president. Les actes es transcriuran a un llibre foliat i, si s'escau, degudament legalitzat, amb l'aprovació prèvia de l'Assemblea General immediatament posterior.
  
Article 12
  
Les convocatòries de les assemblees generals seran fetes per acord de la Junta de Govern, i es duran a terme mitjançant comunicació escrita adreçada a cada col·legiat i la publicació al tauler d'anuncis, també s'hauran d'anunciar com a mínim en un dels diaris de major difusió de la província, on s'haurà de fer constar el lloc, el dia i l'hora en què se celebrarà la sessió, en primera o en segona convocatòria, i l'ordre del dia. La convocatòria s'anunciarà amb una antelació mínima de deu dies a la data en què s'haja de celebrar.
  
Article 13
  
Quan l'Assemblea General siga convocada a petició del nombre de col·legiats que determina l'article següent, en l'ordre del dia s'inclouran necessàriament els assumptes que els col·legiats hagen sol·licitat i aquells altres que, una vegada aprovats per la Junta de Govern, es consignen en la convocatòria.
  
Article 14
  
Els col·legiats que tinguen dret d'assistència a l'Assemblea General podran sol·licitar-hi la convocatòria, sempre que ho facen, al menys, el quinze per cent dels col·legiats, dirigint-se per escrit al degà-president, amb expressió concreta dels assumptes que s'hauran d'incloure en l'ordre del dia. La convocatòria d'aquesta Assemblea General es portarà a efecte dins dels quaranta dies hàbils següents a la sol·licitud i s'anunciarà amb l'antelació assenyalada en l'article 12.
  
Article 15
  
Quan la convocatòria de l'Assemblea General sol·licitada pels col·legiats, a què es refereixen els dos articles precedents, tinga per objecte un vot de censura a la Junta de Govern o a algun dels seus membres, s'expressaran a més a més els motius en què es fonamenta.
  
Article 16
  
Els acords, tant en l'assemblea general ordinària, com en l'extraordinària, s'adoptaran per majoria simple dels vots emesos pels col·legiats assistents, excepte quan es tracte d'acords sobre alienació d'immobles, i també la constitució de qualsevol gravamen sobre aquests, i en aquest cas, caldrà la majoria absoluta dels col·legiats presents en l'Assemblea General.
  
Article 17
  
Per tal que l'assemblea general, tant ordinària com extraordinària, puga prendre acords vàlidament, caldrà, en primera convocatòria, la presència de la meitat més u dels col·legiats amb dret a vot. Si no hi hagués quòrum d'assistència en primera convocatòria, l'assemblea general se celebrarà en segona, com a mínim mitja hora després i quedarà vàlidament constituïda qualsevol que siga el nombre de col·legiats presents amb dret de vot, en aquest supòsit.
  
Article 18
  
Els procuradors que no exercesquen podran concórrer a l'assemblea general.
  
Article 19
  
L'assemblea general podrà ser ordinària o extraordinària. En ambdós casos serà presidida pel degà-president, i si hi manca, pel vicedegà o els altres membres de la Junta de Govern, per ordre estatutari.
  
Article 20
  
L'assemblea general ordinària es reunirà obligatòriament una vegada a l'any, i coincidirà dins del període legal per a l'aprovació dels comptes anuals, aquests seran aprovades dins dels sis mesos següents al tancament de l'exercici. Les altres assemblees seran extraordinàries.
  
Article 21
  
Correspon a l'Assemblea General:
  
a) La lectura i l'aprovació de l'acta anterior.
  
b) La ressenya i l'informe que farà el degà de les qüestions importants del col·legi de València succeïdes durant l'any, en relació amb aquest i amb la professió.
  
c) L'examen, discussió i votació del balanç o del compte general d'ingressos i despeses de l'any anterior, degudament auditat pel professional o firma amb capacitat legal per a fer-ho.
  
d) L'aprovació del pressupost d'ingressos i despeses per a l'any corrent.
  
e) La delimitació de les unitats d'actuació per a l'exercici professional.
  
f) Qualsevol altra proposta que formule la Junta de Govern i que s'incloga en l'ordre del dia de la convocatòria, tret de les que els estatuts reserven a la Junta de Govern.
  
g) L'elecció i renovació dels llocs de la Junta de Govern quan s'escaiga.
  
h) Resoldre sobre l'adquisició, alienació o gravamen dels béns immobles del Col·legi de València.
  
i) Aprovar o denegar la modificació total o parcial dels estatuts del Col·legi de València.
  
j) El vot de censura a la Junta de Govern o a algun dels seus membres.
  
k) La determinació de la quantia de les quotes col·legiales d'ingrés, ordinàries i extraordinàries i dels segells d'acceptació.
  
l) Adoptar els acords sobre unió o fusió amb altres col·legis de procuradors, segregació, i dissolució.
  
m) Els precs i les preguntes.
  
En les assemblees generals extraordinàries només podrà tractar-se l'assumpte o assumptes d'interés del col·legi per als quals hagen sigut convocats. A l'efecte, en la convocatòria s'haurà de fer constar els punts que s'hagen de tractar.
  
Quan la junta extraordinària tinga per objecte la modificació d'aquests Estatuts, o es tracte de la segregació, fusió o dissolució del Col·legi, s'haurà de convocar amb vint dies, com a mínim, d'antelació i en la convocatòria s'hauran de facilitar la còpia de les modificacions proposades.
  
Article 22
  
Si una vegada reunida l'assemblea general, en una sessió no pogueren tractar-se tots els assumptes per als quals aquesta haja sigut convocada, per falta de temps o de qualsevol un altre motiu, se suspendrà i continuarà el dia o els dies que s'assenyalen o en els dies que designe la Junta de Govern, sense que puguen diferir més de 5 dies.
  
Article 23
  
Mai no podran adoptar-se acords sobre assumptes no inclosos en l'ordre del dia.
  
Dels debats i les votacions
  
Article 24
  
Una vegada oberta la sessió pel president, el secretari o la persona qui el substituesca llegirà l'acta de la junta anterior.
  
Si algun col·legiat pretén de fer observacions sobre el contingut de l'acta, tindrà dret a prendre la paraula només per a aquest motiu.
  
Després serà sotmesa a votació per si s'aprova o no.
  
L'acord que recaiga serà vàlid si és pres per majoria dels vots, tret del que disposen els articles següents.
  
Article 25
  
La moció de censura a la Junta de Govern o a algun dels seus membres només podrà plantejar-se en l'assemblea general convocada a l'efecte, de conformitat amb allò que s'ha assenyalat en els articles 15 i 16 d'aquests Estatuts, i quan hi assistesquen, com a mínim, un nombre de col·legiats amb dret a vot de la meitat més un dels que tenen aqueix dret. Perquè siga aprovada una moció de censura caldrà el vot de la meitat més un dels presents.
  
Article 26
  
Igualment, els acords de fusió, segregació i dissolució, requeriran per a poder ser adoptats el quòrum d'assistència de la meitat més un dels col·legiats amb dret a vot i l'aprovació per majoria absoluta dels presents.
  
No serà necessari l'acord de dissolució quan ho impose directament la llei, de conformitat amb allò disposat en la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana.
  
Article 27
  
El degà-president sotmetrà després a la discussió de la Junta els assumptes inclosos en l'ordre del dia.
  
Article 28
  
Els procuradors assistents no podran fer ús de la paraula si abans no l'han demanada i obtinguda del president. Si un procurador no està present, s'entén que ha renunciat a fer ús de la paraula.
  
Article 29
  
El col·legiat podrà fer ús de la paraula des de la tribuna o des del lloc que ocupe en la sala, la seua intervenció serà personal i de viva veu.
  
Article 30
  
Tots els assistents tindran dret a sol·licitar i fer ús de la paraula per una vegada respecte a cada punt de l'ordre del dia, sense perjuí del que disposa l'article 31, dins d'un torn de rigorós ordre de sol·licitud. Els membres de la Junta de Govern podran fer ús de la paraula sempre que ho consideren oportú, i sense consumir torn.
  
Article 31
  
Només podran parlar tres col·legiats en pro i tres en contra de les propostes que es realitzen dins de cada punt de l'ordre del dia o de les qüestions suscitades. La proposta o la qüestió es declararà suficientment debatuda quan s'hagen consumit els torns o quan no hi haja cap demanda de paraula.
  
Article 32
  
El temps d'intervenció en els debats de cada una de les propostes o qüestions que se susciten en cada punt de l'ordre del dia, serà fixat pel president. Serà el mateix per a tots i cadascun dels intervinents. Transcorregut el temps establert el president, després d'indicar per tres vegades a l'orador que concloga, en cas de no fer-ho, li retirarà l'ús de la paraula i ho farà constar en l'acta.
  
Article 33
  
Aquesta situació podrà donar lloc a l'expulsió.
  
Article 34
  
En tot debat, la persona contradita en les seues argumentacions per un altre o altres dels intervinents tindrà dret a replicar o rectificar per una única vegada.
  
Article 35
  
La presidència queda facultada per a ampliar la discussió o el debat per un temps prudencial, en el cas que la importància o gravetat de l'assumpte així ho exigesca.
  
Article 36
  
La presidència podrà acordar el tancament d'una discussió, quan estime que un assumpte està suficientment debatut.
  
Article 37
  
Qui estiga en l'ús de la paraula només podrà ser interromput per a ser cridat a l'ordre, si estigués fora de la qüestió, per disgressions estranyes al punt tractat, o per tornar sobre una qüestió discutida o votada.
  
Article 38
  
Els procuradors assistents seran cridats a l'ordre:
  
1. Quan proferesquen paraules o llançaren conceptes ofensius al decòrum de l'assemblea general o dels assistents o de qualsevol persona, entitat o institució.
  
2. Quan en les seues intervencions faltaren al que s'ha establert per a la bona marxa de les deliberacions.
  
3. Quan amb interrupcions, o de qualsevol altra forma, alteraren l'ordre de les assemblees generals.
  
4. Quan retirada la paraula a un orador, pretenguera continuar fent ús d'aquesta.
  
Article 39
  
El procurador que haja sigut objecte d'una cridada a l'ordre, conforme amb l'article anterior tindrà dret, si així ho sol·licitara, que conste en l'acta la seua protesta i les al·legacions succintes, per a poder fer ús del dret del qual es considere assistit.
  
Article 40
  
El president podrà requerir, per iniciativa pròpia o a instància de qualsevol concurrent, als intervinents en el debat que pronunciaren paraules incorrectes, ambigües o que a algú paregueren al·lusives o ofensives, que les aclaresquen, els quals estan obligats a fer-ho.
  
Si la persona al·ludida o ofesa no es donara per satisfeta amb l'explicació donada o si qui les haja pronunciat es negara a explicar-les o retirar-les, es faran constar les paraules o conceptes en l'acta, perquè l'ofés puga fer ús del dret que es crega assistit, i l'assemblea general facultarà a la Junta de Govern perquè adopte les mesures procedents.
  
Article 41
  
Si en la discussió o en els documents llegits, algun col·legiats es creguera al·ludit, podrà usar la paraula per a contestar o defendre's, sense entrar en la qüestió principal. En aquests casos no es permetrà més que una rectificació per cada interessat.
  
Article 42
  
Si l'al·lusió es refereix a alguna persona absenta o morta i un altre col·legiat volguera defendre-la, podrà fer-ho, amb la vènia del president, i es permetrà de fer una rectificació.
  
Article 43
  
Les qüestions d'ordre en la discussió tindran preferència sobre qualsevol altra.
  
Article 44
  
Els qui hagen demanat la paraula per al·lusions personals no podran fer-ne ús fins que, consumit el torn i ordre de la discussió del punt sobre el que haja tractat, estiguen abans de la votació.
  
Article 45
  
El col·legiat més antic serà el degà honorari i tindrà lloc reservat en les assemblees generals al costat de la Junta de Govern.
  
De les votacions
  
Article 46
  
Per a adoptar acords vàlids, les assemblees generals hauran d'estar reunides estatutàriament i amb l'assistència establerta en els presents estatuts. Els acords han de ser aprovats per majoria simple, sense perjuí d'altres sistemes o percentatges de majoria disposats en aquests estatuts per als casos concrets.
  
Article 47
  
El vot del col·legiat és personal i indelegable. Com a excepció, s'admet el vot per correu per a l'elecció dels membres de la Junta de Govern, tot subjectant-se a les formalitats següents:
  
1a. El vot per correu s'haurà de demanar a la secretaria del Col·legi.
  
2a. Hom facilitarà una papereta i un sobre del vot oficial.
  
3a. S'emplenarà sense cap esmena. En cas d'haver-ne serà considerat vot nul.
  
4a. Haurà de rebre's el vot amb dues hores d'antelació a la celebració de l'assemblea, a la secretaria del Col·legi.
  
5a. Els qui hagen mostrat la seua intenció d'utilitzar aquesta forma de vot, i acomplerts els tràmits anteriors, no podran utilitzar la forma del vot personal en l'assemblea.
  
Article 48
  
La votació podrà ser:
  
1r. Ordinària.
  
2n. Secreta.
  
La votació ordinària podrà realitzar-se, per decisió de la presidència, primer els qui aproven, després els qui desaproven i finalment, els qui s'abstinguen. El president ordenarà el recompte al secretari, si tinguera dubtes del resultat o si, fins i tot després de publicat aquest, el deu per cent dels col·legiats assistents ho reclamaren.
  
La votació secreta serà per papereta. Els col·legiats votaran nominalment, per ordre alfabètic, tot dipositant-se les paperetes en l'urna situada a l'efecte. Podrà variar-se l'ordre alfabètic o per unitats d'actuació.
  
Article 49
  
Cada col·legiat, en exercici o no, tindrà dret a vot.
  
Article 50
  
Les votacions per a elecció de membres de la Junta de Govern i la moció de censura seran sempre secretes i nominals.
  
Article 51
  
El president o presidents de les taules, segons els casos, recomptaran els vots, una vegada finalitzada la votació, amb dos interventors que podran designar els col·legiats.
  
Article 52
  
Les paperetes dipositats en les urnes seran extretes una a una i el president d'urna llegirà en veu alta el seu contingut.
  
Article 53
  
Finalitzat l'escrutini, el degà-president o qui li substituïsca farà públic el resultat.
  
Article 54
  
Les impugnacions no suspenen l'executivitat dels acords adoptats.
  
De la Junta de Govern
  
Article 55
  
La Junta de Govern és l'òrgan col·legiat que assumeix la representació del Col·legi amb respecte a la voluntat expressada per l'assemblea general, a la qual correspon la direcció, administració i gestió ordinària del Col·legi. La Junta de govern està composta per:
  
a) Un degà-president.
  
b) Un vicedegà.
  
c) Un secretari.
  
d) Un vicesecretari.
  
e) Un tresorer.
  
f) Un comptador.
  
g) Un censor.
  
h) Quatre vocals.
  
Article 56
  
Tots aquests càrrecs hauran de ser exercits per procuradors en exercici.
  
Per als càrrecs de degà, secretari, vicesecretari i tresorer només podran ser elegits els col·legiats en exercici en la unitat d'actuació corresponent a la seu del Col·legi.
  
Article 57
  
Tots els càrrecs són honorífics i gratuïts, i la duració de cada mandat és de quatre anys. Els qui exercesquen càrrecs podran usar com a distintiu en els actes oficials la medalla creada per R.O. de 26 de juny de 1913.
  
Article 58
  
No podran formar part de la Junta de Govern:
  
a) Els col·legiats que hagen sigut condemnats per sentència ferma que comporte la inhabilitació o suspensió per a càrrec públic.
  
b) Els col·legiats que hagen sigut sancionats per via de correcció disciplinària, mentre no hagen obtingut la rehabilitació.
  
Article 59
  
Quan per defunció, dimissió o qualsevol altra causa, quedara vacants u o més càrrecs de la Junta de Govern, aquests seran coberts interinament pels altres membres de la Junta, en la forma i el mode que la Junta de Govern determine. Els membres dimitits continuaran en funcions de manera que sempre estiguen coberts els càrrecs de degà, tresorer i secretari, fins a la celebració d'eleccions que seran convocades immediatament per als llocs vacants.
  
Si per circumstàncies excepcionals no fora possible reunir al menys a tres membres de la Junta de Govern, es constituirà una Junta provisional per a cobrir les vacants necessàries fins a completar el nombre de tres, designada pel Consell Superior de Procuradors dels Tribunals de la Comunitat Valenciana.
  
De tot això es retrà compte al Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals.
  
Article 60
  
Podran ser elegits els membres de la Junta de Govern als qui corresponga cessar.
  
Article 61
  
La Junta de Govern es reunirà com a mínim una vegada al mes, feta la convocatòria prèvia del degà, cursada amb l'antelació necessària perquè la tinguen els components de la Junta quaranta-vuit hores abans de la data fixada per a la sessió, tret que raons d'urgència justifiquen la convocatòria en qualsevol temps, per les circumstàncies produïdes.
  
En la convocatòria s'haurà d'expressar el lloc, el dia i l'hora en què s'haurà de celebrar la sessió i l'ordre del dia.
  
Seran vàlides les sessions de la Junta de Govern en què, tot i no haver sigut convocada en forma, hi assistesquen tots els seus membres.
  
Article 62
  
Per tal que la Junta de Govern puga deliberar i prendre acords en segona convocatòria serà suficient que concórreguen a la reunió sis dels seus components, entre ells, el degà o qui reglamentàriament el substituesca.
  
Els acords s'adoptaran per majoria de vots i en cas d'empat decidirà el vot del president.
  
Article 63
  
Correspon a la Junta de Govern:
  
1. Resoldre les sol·licituds d'incorporació al Col·legi.
  
2. Vetlar per tal que tots els col·legiats complesquen puntualment la legalitat vigent, els presents estatuts, els acords que per virtut d'aquests siguen presos en les Juntes, i les disposicions de Govern que siguen concernents, les que dicten els tribunals i les autoritats judicials.
  
3. Vigilar amb el major zel que els col·legiats exercesquen el seu càrrec amb decòrum, diligència i probitat necessaris per a contribuir al bon nom de la corporació.
  
4. Atendre en tot moment el decòrum professional, defenent els seus valors permanents, amb empara immediata el col·legiat si en aquests és agreujat, i alhora amb l'obligada correcció disciplinària en les infraccions que cometera.
  
5. Resoldre segons corresponga les reclamacions que els col·legiats puguen fer a la corporació.
  
6. Nomenar entre els col·legiats, si les circumstàncies ho aconsellen, les comissions que siguen necessàries per al bon règim i acompliment dels assumptes que el Col·legi convinga.
  
7. Disposar els pagaments de les quantitats que al col·legi puguen correspondre per qualsevol concepte, recaptar les quotes que han d'aportar els col·legiats, l'exacció de les multes que imposades, l'import dels segells d'acceptació o altres ingressos i el reintegrament de les despeses de la corporació.
  
8. Disposar allò que siga més convenient als interessos del Col·legi respecte a la situació o inversió dels seus fons a proposta del tresorer, retent compte del que s'ha acordat a l'assemblea general i ordenant el cobrament de les quantitats que corresponguen al Col·legi per qualsevol concepte.
  
9. Nomenar, acomiadar i corregir disciplinàriament conforme a la legislació laboral al personal dependent del Col·legi, i també nomenar i deixar sense efecte el nomenament d'oficials habilitats, previ expedient, i expedir l'acreditació d'aquests.
  
10. Acordar les convocatòries de les assemblees generals ordinàries i extraordinària, aquesta última, o per decisió de la Junta de Govern, o a instància dels col·legiats, en la forma i terminis previstos en l'article 14 d'aquests estatuts.
  
11. Proposar a l'assemblea general per a la seua resolució els assumptes i temes que puguen incidir en l'interés professional i a les finalitats i conveniència del Col·legi.
  
12. Subscriure totes les exposicions, lliurar informes, resoldre consultes i autoritzar els certificats i documents que competesquen al Col·legi i hagen sigut sol·licitats.
  
13. Incoar expedients disciplinaris, i imposar sancions als col·legiats si és procedent.
  
14. Acudir a l'assessorament dels lletrats, en els casos en què la importància i la complexitat d'un assumpte ho requeresca, o als mateixos col·legiats que estigueren en condicions d'informació, sense que aquests puguen excusar-se, sense perjuí de la seua retribució.
  
15. Instar i promoure per les vies reglamentàries, davant del Govern i dels òrgans competents de l'administració, qualsevol petició legal en benefici de la professió i dels col·legials.
  
16. Establir relacions de cooperació amb les altres corporacions professionals i amb les administracions públiques. A l'efecte la Junta podrà subscriure els convenis de cooperació oportuns.
  
17. Executar els acords adoptats per les assemblees generals.
  
18. Tenir cura que siga celebrada anualment la festa en honor de la Mare de Déu dels Desemparats, patrona del Col·legi.
  
19. Elaborar i sotmetre a l'aprovació de l'assemblea general els pressupostos anuals i l'estat de comptes.
  
20. Recaptar, distribuir i administrar els fons del Col·legi.
  
21. Proposar a l'assemblea general la inversió o disposició del patrimoni, quan es tracte d'immobles.
  
22. Exercir totes les altres facultats, funcions i prerrogatives atribuïdes per les disposicions en vigor i els presents estatuts.
  
Article 64
  
No podran fer ús de llicències simultànies més de cinc membres de la Junta de Govern.
  
De l'elecció de la Junta de Govern
  
Article 65
  
Els membres de la Junta de Govern seran elegits entre els procuradors que determina l'article 56 d'aquests estatuts i, sempre que no concórrega en aquests algun dels impediments de l'article 58.
  
L'elecció parcial de la Junta de Govern es farà cada dos anys, per l'assemblea general ordinària, i cessaran en els càrrecs la primera vegada el vicedegà, els vocals primer i tercer, el tresorer i el vicesecretari, i en la segona, el degà-president, els vocals segon i quart, el comptador, el censor i secretari i d'aquesta manera successivament.
  
Verificada per la Junta de Govern la proclamació de candidats, aquesta es posarà en coneixement dels col·legiats amb deu dies d'antelació al començament de les eleccions.
  
Article 66
  
La convocatòria de les eleccions serà feta per la Junta de Govern.
  
Quan es tracte de cobrir les vacants produïdes per defunció, dimissió o una altra causa que no siga l'expiració del termini reglamentari del mandat, i sempre que superen la meitat més un dels membres de la Junta, serà convocada l'assemblea general extraordinària, i com a únic punt de l'ordre del dia anirà l'elecció de les vacants produïdes, dins d'un termini de 45 dies hàbils.
  
Article 67
  
Els tràmits a seguir fins a la celebració de l'assemblea general ordinària o extraordinària, en el seu cas, per a les eleccions, seran els següents:
  
1. La convocatòria s'anunciarà amb trenta dies hàbils d'antelació com a mínim, a la data de celebració de l'elecció, la qual serà publicada en dos diaris de la província.
  
En aquesta convocatòria es determinaran:
  
a) Càrrecs que han de ser objecte d'elecció i els requisits per a poder aspirar a cadascun d'aquests.
  
b) El dia, l'hora i el lloc de celebració de la Junta.
  
2. Juntament amb la convocatòria, s'exposaran al tauler d'anuncis del Col·legi les llistes separades dels col·legiats en exercici i sense exercici, amb dret a vot.
  
3. Les candidatures hauran de presentar-se dins dels deu dies hàbils següents al de la convocatòria en la secretaria del Col·legi, en sobre tancat i segellat, el qual romandrà sota custòdia del secretari fins a l'endemà d'expirar el termini. Aquestes candidatures podran ser conjuntes per a diversos càrrecs, o individuals per a càrrecs determinats, i han de ser subscrites exclusivament pels propis candidats.
  
No cap col·legiat podrà presentar-se a més d'un càrrec.
  
4.a) Els col·legiats que vulguen formular reclamació contra les llistes d'electors hauran de verificar-la dins del termini dels tres dies hàbils següents a l'exposició d'aquestes.
  
b) La Junta de Govern, en el cas que hi hagen reclamacions contra les llistes, resoldrà dins dels tres dies hàbils següents a l'expiració del termini de formulació, i notificara la seua resolució a cada reclamant dins dels dos dies hàbils següents.
  
5. La Junta de Govern convocarà per al dia hàbil següent de l'acabament del termini de presentació de candidatures a un representant de cadascuna, que prèviament s'haja consignat el seu nom amb aquesta finalitat a la secretaria, i en presència de tots els que hagen acudit, el secretari obrirà els sobres i alçarà acta.
  
Acte seguit, es procedirà a la proclamació dels candidats entre els qui reunisquen els requisits exigits per aquests estatuts.
  
6. La Junta de Govern, podrà acordar que les eleccions es facen durant un temps determinat d'hores del dia, per a facilitar les votacions, i en aquest cas, la convocatòria haurà de concretar les hores entre les quals podrà votar-se, dins del dia assenyalat per a la celebració de les eleccions.
  
Article 68
  
Proclamats els candidats, s'iniciarà la campanya electoral, la qual finalitzarà vint-i-quatre hores abans de l'hora assenyalada per a la celebració de l'assemblea general ordinària o extraordinària, en què s'haja de produir l'elecció.
  
Article 69
  
No podrà difondre's propaganda electoral, ni realitzar-se cap acte de campanya electoral, una vegada que aquesta haja acabat legalment, ni tampoc durant el període comprés entre la convocatòria de les eleccions i l'inici legal de la campanya.
  
Article 70
  
El model oficial de paperetes serà aprovat per la Junta de Govern i la seua confecció haurà d'iniciar-se immediatament després de la proclamació dels candidats. Les primeres paperetes confeccionades seran lliurades als candidats de forma immediata.
  
En l'assemblea general en què s'haja de produir la votació, hi hauran paperetes oficials, impreses amb el nom dels candidats i paperetes en blanc.
  
El vot és secret.
  
Article 71
  
La mesa per a l'elecció la formaran el degà-president, el secretari i per dos dels col·legiats més moderns de la corporació que hi assistesquen, els quals exerciran d'escrutadors. De la mateixa forma es constituirà la mesa pel vicedegà i pel vicesecretari, quan l'elecció siga del degà-president i del secretari. Els col·legiats escrutadors seran com a mínim quatre.
  
Tot això sense perjuí del que disposen els articles 76 i 77.
  
Article 72
  
En cas de suscitar-se la qüestió sobre la nul·litat o validesa d'algun vot, o per qualsevol motiu referent a l'elecció, es decidirà en l'acte pels membres de la mesa o les meses, prenent l'acord per majoria i, en cas d'empat, decidirà el president.
  
Article 73
  
Finalitzada la votació, es procedirà a l'escrutini i es llegiran en veu alta totes les paperetes.
  
Les paperetes que estiguen ratllades o raspades, o amb expressions alienes al contingut de la votació, seran nul·les.
  
Seran nul·les parcialment, respecte al càrrec que afectaren, les que indiquen més d'un candidat per a un mateix càrrec o el nom de persones que no concórreguen a l'elecció, i seran vàlides per als altres càrrecs.
  
Les paperetes reomplides parcialment, però que reunesquen els requisits exigits per a la seua validesa, seran vàlides per als càrrecs i persones correctament expressats.
  
Es consideraran vàlides les paperetes oficials en blanc que continguen escrit el nom i cognoms dels candidats, encara que els mateixos figuren en distintes candidatures, i siguen consignades, a més a més, el càrrec per al qual es presenta i no cap altre.
  
Article 74
  
L'urna o les urnes destinades a contindre les paperetes per a l'elecció podran ser reconegudes pels col·legiats presents quan comence l'acte.
  
Article 75
  
Constituïda la mesa o les meses, començarà l'elecció, la qual serà anunciada pel president amb aquesta fórmula: «Comença la votació».
  
Article 76
  
Les urnes només romandran obertes durant la votació.
  
Article 77
  
Sense perjuí del que disposa l'article 51, últim paràgraf i l'article 66, en el supòsit que existira més d'una urna, seran president de la segona i següents els membres de la Junta que no siguen elegits els seus càrrecs, i dos vocals per cada mesa, elegits entre els de més recent incorporació, segons l'ordre, i la primera, segons el que disposa l'article 71.
  
Article 78
  
Els votants acreditaran davant la mesa electoral la seua personalitat, mitjançant document oficial en el que conste la fotografia de la persona interessada. A continuació, l'elector lliurarà de la seua mà al president la papereta i aquest procedirà a dipositar-la a l'urna corresponent.
  
Article 79
  
Quan hagen votat tots els presents, votaran els membres que formen la mesa i, seguidament, es donarà per acabada la votació amb aquesta fórmula: «Queda conclosa la votació».
  
Article 80
  
Acabada la votació, es procedirà seguidament a l'escrutini, el president traurà una a una les paperetes de l'urna, i les llegirà en veu alta, el secretari i els escrutadors prendran nota.
  
Article 81
  
Els col·legiats que hagen votat podran examinar les paperetes una vegada anunciat el resultat de la votació.
  
Article 82
  
Acabat l'escrutini i anunciat el resultat s'anotarà en l'acta de la Junta la qual firmaran els components de la mesa.
  
Article 83
  
Els empats en aquesta elecció seran decidits amb una nova votació a celebrar en un temps no superior a cinc dies, i serà anunciat en el mateix acte pel president el lloc, el dia i l'hora.
  
Article 84
  
La Mesa declararà elegits per a formar la Junta de Govern els companys que hagen obtingut majoria de vots per als respectius càrrecs, els quals prendran possessió seguidament.
  
Article 85
  
Igualment, en el termini de cinc dies des de l'elecció dels nous càrrecs de la Junta de Govern s'hauran de comunicar al Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals, i a les autoritats judicials.
  
Article 86
  
Els membres de la Junta de Govern del Col·legi de València, cessaran per les causes següents:
  
a) Falta de concurrència dels requisits estatutaris per a exercir el càrrec, que hagen sobrevingut durant el seu exercici.
  
b) Acabament del termini per al quan van ser elegits i designats.
  
c) Renúncia de la persona interessada.
  
d) Falta d'assistència injustificada a tres sessions consecutives o sis alternes en el termini d'un any, amb expedient previ.
  
e) Aprovació de moció de censura, segons està regulat en els presents estatuts.
  
f) Defunció.
  
Capítol III
  
Del degà-president
  
Article 87
  
El degà és el president del Col·legi, i li correspon la representació institucional d'aquest.
  
Article 88
  
Són atribucions del degà-president:
  
1. Convocar i presidir totes les juntes i comissions.
  
2. Dirigir les discussions, i fer que es guarde l'ordre i decòrum deguts.
  
3. Obrir, tancar i suspendre les sessions.
  
4. Gestionar tot allò que convinga a l'interés del Col·legi.
  
5. Representar al Col·legi davant de totes les autoritats i tribunals, i autoritzar els informes i comunicacions que hagen d'emetre's.
  
6. Vigilar amb especial interés pel bon comportament dels Col·legiats i pel decòrum de la corporació, i queda facultat per a ordenar, si s'escau, la incoació de l'oportú expedient sobre el qual resoldrà la Junta de Govern.
  
7. Nomenar d'entre els Col·legiats les comissions que siguen necessàries per al bon compliment dels assumptes que interessen a aquest o que li competisquen.
  
8. Visar els lliuraments, càrrecs i certificats que siguen expedits per la Secretaria.
  
9. Portar el llibre de llicències, on s'anotaran les que els Col·legiats obtinguen, segons allò que disposen en les disposicions vigents.
  
10. Contractar i rescindir el contracte als empleats del Col·legi, i retre compte previ a la Junta de Govern.
  
11. La tutela dels drets del Col·legi i dels seus Col·legiats.
  
12. Autoritzar amb la seua firma els documents de pagament, càrrec i balanç.
  
Del vicedegà
  
Article 89
  
Correspon al vicedegà substituir el degà en totes les seues funcions en els casos d'absència, delegació, malaltia, renúncia o mort i evacuar els informes que se li conferisquen.
  
Dels vocals
  
Article 90
  
Tots els vocals actuaran en les comissions i emetran els informes que els confie el degà-president, la Junta de Govern o l'Assemblea General.
  
El vocal primer i segon substituiran el censor i el comptador en els casos previstos. Correspondrà als vocals tercer i quart, com a funció específica, i en unió amb els delegats i subdelegats, la coordinació de tots els partits judicials, i mantenir informada a la Junta de Govern de totes i cada una de les seues necessitats, problemes i vicissituds.
  
Del comptador
  
Article 91
  
Està encarregada al comptador la vigilància per a la bona marxa administrativa de la corporació i inversió dels fons d'aquesta. Com a tal, gestionarà i proposarà el que estime convenient per a aconseguir aquest objectiu.
  
Article 92
  
Examinarà els comptes i despeses de Tresoreria i informarà sobre el que crega procedent.
  
Article 93
  
Portarà els llibres necessaris i efectuarà el control de les anotacions de la Tresoreria.
  
Article 94
  
Dirigirà els treballs per a la percepció dels ingressos i vigilarà el compliment per part dels Col·legiats del pagament puntual d'aquests, inspeccionant-los per tots els mitjans que estime oportuns.
  
Article 95
  
Donarà compte per escrit la Junta de Govern de totes les infraccions que observara relacionades amb aquests particulars.
  
Del tresorer
  
Article 96
  
El tresorer és el col·legiat a qui la corporació confia l'administració dels fons d'aquesta. Gestionarà i proposarà quant estime convenient per a l'apropiada inversió dels fons. Aquests hauran d'estar dipositats en l'entitat que designe la Junta i quan siga necessari retirar, tot o part d'aquests, ho efectuarà el tresorer mitjançant la presentació i enterra de certificat de l'Acord que així es disposa, el qual serà expedit pel secretari i visat pel degà-president.
  
Article 97
  
El tresorer no podrà fer cap pagament sinó en virtut de lliurament, visat pel degà-president, i també no podrà acceptar les quantitats els càrrecs de les quals lliure.
  
Article 98
  
El tresorer conservarà en el seu poder els segells oficials que tinga el Col·legi, i els entregarà als interessats per si mateix o a través dels dependents d'aquest, previ pagament i firma de l'oportú val.
  
Article 99
  
Són atribucions del tresorer:
  
1. Portar els llibres necessaris per a les anotacions dels ingressos i despeses que afecten la caixa del Col·legi.
  
2. Cobrar totes les quantitats que per qualsevol concepte hagen d'ingressar com a fons de la corporació.
  
3. Donar compte a la Junta de Govern de les morositats que observa els pagaments.
  
4. Pagar tots els lliuraments que siguen expedits pel degà-president.
  
5. Autoritzar amb la seua firma els càrrecs, lliuraments i rebuts que signifiquen moviment en els fons del Col·legi.
  
6. Donar compte trimestralment a la Junta de Govern de l'estat dels fons.
  
7. Formar i entregar el compte general documentat de cada exercici econòmic que haurà de retre en la primera assemblea general de l'any.
  
8. Als quinze dies de cessar en el seu càrrec també haurà de rendir compte justificat de la seua gestió i passar-la al degà-president, perquè s'assabente del dictamen del comptador. De l'informe d'aquest s'assabentarà a la Junta de Govern.
  
Igualment, entregarà davant de la Junta de Govern els fons, joies i efectes de pertinença del Col·legi, que tinga en el seu poder, al tresorer que li succeïsca, i d'això es farà l'oportú inventari.
  
Del secretari
  
Article 100
  
Correspon al secretari:
  
1. Assistir a totes les juntes de govern i assemblees generals que se celebren i estendre i autoritzar les seues actes, donar compte de les anteriors i dels expedients i assumptes que en aquestes hagen de tractar-se.
  
2. Portar els llibres d'actes i acords en què consten les correccions disciplinàries imposades als Col·legiats i la correspondència del Col·legi.
  
3. Estendre i autoritzar els certificats que s'expedisquen i les comunicacions, ordres i circulars que hagen de dirigir-se per acord del degà-president, de la Junta de Govern o de l'Assemblea General.
  
4. Formar, quan ho acorde el Col·legi, la llista de Col·legiats, i procurar que s'entregue un exemplar a cadascú d'ells, així com a les corporacions, autoritats i persones a qui ha de fer-se.
  
5. Portar el torn dels negocis que se li passen per al repartiment, i anotar-los en els llibres que crega necessaris.
  
6. Acompanyar al degà-president o a qui el substituïsca, sempre que exercisca actes del Col·legi i reclame la seua companyia.
  
7. Tindre al seu càrrec l'arxiu i segell del Col·legi.
  
8. Expedir els títols.
  
Del vicesecretari
  
Article 101
  
Correspon al vicesecretari:
  
1. Substituir el secretari en el seu treball en els casos d'absència, renúncia, malaltia, mort o delegació.
  
2. Atendre l'arxiu del Col·legi, organitzant els seus llibres i documents.
  
3. Conservar en bon ordre els lligalls i els expedients en curs i caducats, els altres documents i papers que hagen d'arxivar-se, els exemplars dels llibres, programes, estatuts, llistes i altres que pertanguen a la corporació.
  
4. Conservar tots els comptes de Tresoreria que estigueren aprovats i caducats, amb distinció d'anys en el millor ordre.
  
5. Tenir cura dels llibres de la Biblioteca, fer-ne l'oportú catàleg i facilitar-los als Col·legiats que ho sol·liciten, però sense permetre que s'extraguen del local.
  
Del censor
  
Article 102
  
Correspon al censor substituir el degà-president i vicedegà successivament en els casos de malaltia, absència o mort, sempre d'acord amb allò que s'ha disposat en aquests Estatuts.
  
Està obligat a comunicar per escrit al degà els fets que requerisquen correcció de què s'haguera assabentat, ja per propi coneixement, ja per denúncia verbal o escrita.
  
No podrà excusar el compliment de les seues funcions ni deixar de formular les reclamacions necessàries al degà, sota la pena de correcció disciplinària, a sol·licitud de qualsevol dels components de la Junta de Govern.
  
En cas d'incórrer en correcció disciplinària li substituirà en el càrrec el membre de la Junta de Govern que aquesta elegisca.
  
Formar, per a cada Col·legiat i assumpte, un expedient a què s'uniran oportunament tots els antecedents i documents que li siguen pertinents.
  
Capítol IV
  
Del règim jurídic dels actes i de la seua impugnació
  
Article 103
  
1. Els acords emanats de la Junta de Govern podran ser objecte de recurs ordinari davant del Consell Autonòmic, dins del termini d'un mes, comptat a partir del següent a aquell en què s'haguera adoptat o, si fa el cas, notificat als Col·legiats o persones als qui afecte.
  
2. El recurs serà presentat davant de la Junta de Govern que va dictar l'acord, el qual haurà d'elevar-se, amb els seus antecedents i informe que procedisca, al Consell Superior de procuradors dels tribunals de la Comunitat Valenciana, dins dels quinze dies següents a la data de presentació. El Consell Autonòmic, previs els informes que estime pertinents, haurà de dictar resolució.
  
3. Aquells acords que afectaren situacions personals hauran de ser notificats a les persones interessades.
  
Article 104
  
Els acords de les assemblees generals seran recorregubles per la Junta de Govern o per qualsevol Col·legiat a qui afecte personalment, davant del Consell Autonòmic, en el termini d'un mes des de la seua adopció.
  
Article 105
  
Els actes dictats per l'Assemblea General i la Junta de Govern es consideren vàlids i tindran efectes des que van ser acordats o notificats, si no s'hi disposa cap altra cosa.
  
La interposició de recurs corporatiu davant del Consell Autonòmic no suspén l'eficàcia dels acords excepte en els següents casos:
  
a) Quan la Junta de Govern interpose recurs contra acord de l'assemblea general basat en la concurrència d'una causa de nul·litat de ple dret, excepte que es tracte de l'elecció de càrrecs Col·legials.
  
b) Quan es recórrega una sanció disciplinària.
  
c) Quan ho acorde el Consell Superior de procuradors dels tribunals de la Comunitat Valenciana, si així ho preveuen els seus Estatuts.
  
En els dos primers casos, la simple interposició del recurs suspendrà automàticament l'executivitat de l'acte. La suspensió s'alçarà una vegada es resolga el recurs.
  
Article 106
  
Són nuls de ple dret els actes dels òrgans Col·legials en què es donen alguns dels següents supòsits:
  
Els manifestament contraris a la llei; els adoptats amb notòria incompetència; aquells el contingut dels quals siga impossible o siga constitutiu de delicte; els dictats prescindint totalment i absolutament del procediment legalment establit per a això o de les normes que contenen les regles essencials per a la formació de la voluntat dels òrgans Col·legiats i aquells previstos amb tal caràcter en la legislació bàsica estatal.
  
La Junta de Govern haurà, en qualsevol cas, de formular recurs contra els actes nuls de l'Assemblea que estime nuls de ple dret.
  
Article 107
  
Els actes emanats de la Junta de Govern en quant estiguen subjectes al dret administratiu, una vegada esgotats els recursos corporatius, seran directament recorregubles davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.
  
Capítol V
  
Dels ingressos i despeses del Col·legi
  
Article 108
  
Els ingressos del Col·legi seran ordinaris i extraordinaris.
  
Són ingressos ordinaris:
  
a) La quota d'incorporació per als col·legiats que s'incorporen per primera vegada com a col·legiats exercents per a la unitat d'actuació de València o el partit judicial de València, i per a la resta de partits judicials i unitats d'actuació.
  
b) La quota d'incorporació per als col·legiats que ingressen per primera vegada, com a col·legiats no exercents. Si, posteriorment, sol·licitaren passar a la condició d'exercents hauran de satisfer la diferencia fins a la totalitat de la quota d'incorporació assenyalada en l'apartat a) que antecedeix.
  
c) L'import de les quotes ordinàries i extraordinàries, derrames establides o que s'acorden en l'assemblea general. Les quotes ordinàries seran mensuals.
  
d) L'import de les multes per sanció.
  
e) L'import de la venda de pòlisses o segells d'acceptació aprovats per l'assemblea general.
  
En aquest últim cas haurà d'adherir-lo al primer escrit que present.
  
f) Els interessos, rendes i pensions que produïsquen els seus béns i drets i qualsevol altre concepte que legalment corresponga.
  
Són ingressos extraordinaris:
  
a) Les subvencions i donatius procedents de l'Estat, de les comunitats autònomes, corporacions públiques, entitats privades i particulars.
  
b) Els béns immobles i immobles adquirits per herència, llegat o donació.
  
c) Qualsevol altre no previst en els pressupostos anuals.
  
Article 109
  
Les despeses del Col·legi seran:
  
A Ordinàries: les legalment previstos en els pressupostos.
  
B. Extraordinàries: les no previstes en els citats pressupostos i que foren imprevisibles en el moment de formular-les i resulten inajornables per a salvaguardar els interessos de la bona administració del Col·legi.
  
Article 110
  
El patrimoni del Col·legi serà administrat per la Junta de Govern, sense perjuí d'allò que s'ha disposat en l'article 96.
  
Article 111
  
El capital del Col·legi s'invertirà preferentment en valors de tota garantia.
  
Els valors es dipositaran en l'entitat que la Junta de Govern acorde i els resguards de dipòsit es custodiaran a la caixa del Col·legi sota la personal i immediata responsabilitat del tresorer.
  
Article 112
  
Els col·legiats en nombre superior al quinze per cent dels exercents, podran formular petició concreta i precisa sobre qualsevol dada relativa a l'exercici econòmic, sense perjuí del dret individual establit en l'article 119.e).
  
Els comptes del Col·legi podran ser examinats en l'interval entre la convocatòria i seixanta i dues hores abans de l'assenyalada per a la celebració de la primera assemblea general ordinària.
  
Dels empleats del Col·legi
  
Article 113
  
La Junta de Govern contractarà els empleats del Col·legi necessaris per al compliment dels seus fins.
  
Títol II
  
Dels col·legiats
  
Capítol I
  
Article 114
  
Són procuradors del Col·legi de València els actuals col·legiats i els que, tenint les condicions exigides en els presents Estatuts, s'incorporen en el futur.
  
Article 115
  
Per a ser incorporat a aquest Il·lustre Col·legi es requereix sol·licitar-lo mitjançant instància dirigida al degà-president, i haurà d'adjuntar els documents i complir els requisits següents:
  
a.) Certificat de naixement.
  
b) Certificat del Registre Central de Penats i Rebels.
  
c) Títol de llicenciat en Dret.
  
d) Títol de procurador dels tribunals lliurat a tal efecte pel Ministeri de Justícia o Administració que li substituïsca en dites funcions.
  
e) Pagament de l'Impost d'Activitats Econòmiques.
  
f) Acreditar el pagament de les quotes d'ingrés i formalització de l'alta en la Mutualitat de Previsió dels Procuradors d'Espanya, o Organisme creat pel Consell Superior de Col·legis de Procuradors de la Comunitat Valenciana, o, si s'escau, alta en la Seguretat Social.
  
g) Resguard d'haver satisfet en la Tresoreria del Col·legi, la quota d'incorporació establida en l'article 108 A i B d'aquests Estatuts.
  
h) Haver constituït la fiança de 40.000 PTA, per a l'exercici en el partit judicial de València o unitat d'actuació de València, i de 20.000 PTA, per a actuar en la resta de partits judicials.
  
i) Prestar jurament o promesa d'acatament a la Constitució en la forma i mode que determina la Llei Orgànica del Poder Judicial. Dit jurament, es formalitzarà en un acte solemne que a tal efecte serà convocat per la Junta de Govern, i es farà coincidir amb els actes commemoratius de la festa de la nostra patrona.
  
Aprovada la incorporació i fins que dit jurament o promesa es produïsca, el procurador que haja complit tots els requisits, podrà exercir transitòriament, fins que es preste dit jurament o promesa.
  
j) Declaració jurada de no estar sotmés en alguna de les incompatibilitats o causes establides per a l'exercici de la professió de procurador dels tribunals, en les lleis o en els presents Estatuts.
  
k) Concretar la unitat d'actuació o partit judicial en què s'exercirà la professió.
  
Les unitats d'actuació vigent, sense perjuí del que disposa l'article 23, són:
  
A. La de València, integrada pels següents partits judicials: València, Torrent, Carlet, Picassent, Catarroja, Mislata, Quart de Poblet, Paterna i Moncada.
  
B. La de Sagunt, integrada pels partits judicials de Sagunt i Massamagrell.
  
C. Alzira, integrada pels partits judicials d'Alzira, Sueca i Carlet.
  
Només podrà modificar-se i/o crear-se una unitat d'actuació quan, a causa que una norma cree o modifique un partit judicial, això provoque una desigualtat entre els procuradors d'aquest Col·legi en l'exercici professional.
  
Article 116
  
No podran ser donats d'alta:
  
1. Els processats o encausats en causa criminal, excepte que ho foren per delictes culposos, mentre no s'alce processament o encausament.
  
2. Els condemnats per sentència ferma per delicte dolós fins al total compliment de la condemna.
  
3. Els sancionats disciplinàriament amb suspensió i expulsió mentre no hagen complit la sanció i obtinguen la rehabilitació respectiva. Aquest apartat és d'aplicació als col·legiats de qualsevol col·legi de procuradors o advocats d'Espanya, que vulguen causar alta en aquest Col·legi, així com a qualsevol altre col·lectiu relacionat amb l'administració de Justícia. En aquests últims supòsits, la Junta de Govern podrà requerir la presentació de certificat expedit per qui legalment corresponga, que acredite no estar sotmés en aquest supòsit.
  
Article 117
  
Correspon a la Junta de Govern resoldre sobre les sol·licituds d'incorporació al Col·legi.
  
Les sol·licituds d'incorporació seran admeses, suspeses, o denegades. En els dos últims supòsits, la Junta de Govern fonamentarà la seua resolució.
  
La Junta de Govern practicarà les diligències i rebrà els informes que, si s'escau, considere oportú i dictarà la resolució en el termini màxim de dos mesos, acabat el qual es considerarà admesa. Si és suspesa o denegada es notificaria en el termini de cinc dies a l'interessat, que podrà utilitzar el recurs de reposició en el termini de quinze dies naturals. La Junta de Govern resoldrà en igual període.
  
Contra l'acord definitiu podrà formular-se recurs ordinari, que haurà d'interposar-se en el termini d'un mes, comptat a partir del següent a la notificació a l'interessat de la resolució del seu recurs de reposició, davant del Consell Autonòmic de Col·legis de la Comunitat Valenciana.
  
Article 118
  
La condició de col·legiat es perdrà:
  
a) Per condemna ferma que comporte l'accessòria d'inhabilitació per a l'exercici de la professió.
  
b) Per expulsió del Col·legi, acordada en expedient disciplinari.
  
c) Per falta de pagament de més de dues quotes ordinàries o d'una extraordinària.
  
d) A petició pròpia formulada davant de la Junta de Govern.
  
En els supòsits dels apartats a) i b) hauran de ser comunicades per escrit als interessats.
  
En el supòsit de l'apartat c) es requerirà a l'interessat perquè procedisca al pagament i formule totes les al·legacions que estime convenients en el termini de quinze dies. Transcorregut el termini sense haver efectuat el pagament o justificat la seua improcedència se li comunicarà la pèrdua de la condició de col·legiat, que no té caràcter de sanció disciplinària.
  
Article 119
  
Són drets dels col·legiats:
  
a) Elegir i ser elegit per als càrrecs de la Junta de Govern.
  
b) Participar amb veu i vot en les assemblees generals que se celebren.
  
c) Sol·licitar la convocatòria d'assemblea general extraordinària en els termes previstos en aquests Estatuts.
  
d) Consultar la informació rellevant per a debatre els assumptes de l'ordre del dia de les assemblees generals. A tal efecte, la Junta de Govern posarà a disposició dels col·legiats la citada informació, almenys amb setanta-dues hores d'antelació, a la Secretaria del Col·legi.
  
e) Sol·licitar informació sobre qualsevol aspecte de la vida col·legial. La Junta de Govern la facilitarà dins del termini d'un mes, excepte que existisquen raons fonamentades per a negar-la basades en la intimitat de les persones, el secret professional o industrial, la protecció dels drets i llibertats de tercers. La resolució desestimatòria haurà de ser motivada.
  
f) Exercir en aquells expedients en què siguen interessats els drets que li concedeix la legislació estatal de règim jurídic de les administracions públiques.
  
g) Actuar en l'exercici de la professió amb total llibertat i independència, sense altres limitacions que les imposades per la llei o per les normes de la moral o deontològiques.
  
h) A demanar i obtindre del Col·legi i de les altres administracions públiques, la protecció de la seua lícita llibertat d'actuació, en particular del secret professional.
  
i) Participar en la gestió corporativa, de conformitat amb allò que s'ha establit en els presents Estatuts.
  
j) Pels serveis professionals prestats, el procurador tindrà dret als honoraris que fixen els aranzels vigents.
  
k) Pels serveis de caràcter extrajudicial, que encara que tinguen relació amb el procediment, no corresponguen a l'actuació professional estricta en juí, el procurador tindrà dret als honoraris fixats per l'article 102 dels vigents aranzels, o article que els substituïsca.
  
De les incompatibilitats
  
Article 120
  
La professió del procurador és incompatible:
  
1. Amb l'exercici de la funció judicial o fiscal, qualsevol que siga la seua denominació i grau; amb l'acompliment del secretariat dels jutjats o tribunals i amb tota ocupació o funció auxiliar o subalterna d'aquests.
  
2. Amb l'exercici de l'advocacia, excepte en els casos d'habilitació previstos en el present Estatut.
  
3. Amb l'exercici de la professió de graduat social, gestor administratiu i agent de la propietat immobiliària o amb qualsevol altra professió que haguera sigut declarada incompatible amb l'exercici de la Procuradoria.
  
4. Amb qualsevol ocupació remunerada en els del Col·legi de Procuradors i Advocats.
  
5. Amb la resta de funcions o ocupacions de l'administració que hagen sigut declarades legalment incompatibles amb la Procuradoria.
  
El procurador no podrà exercir la seua professió al jutjat o tribunal on exercisca la seua funció de magistrat, jutge, fiscal, secretari o oficial, auxiliar o agent, familiar o parent dins del segon grau de consanguinitat o afinitat.
  
Article 121
  
Quan concórrega en algun col·legiat qualsevol causa d'incompatibilitat de les mencionades anteriorment, el degà requerirà l'interessat perquè, en el termini de quinze dies, opte per una de les situacions incompatibles amb renúncia expressa de les altres, i si transcorreguera dit termini sense atendre l'esmentat requeriment, la Junta de Govern acordaria la suspensió del procurador en l'exercici del seu càrrec mentre subsistisca la incompatibilitat, i ho comunicaria als jutjats i tribunals en què el procurador exercira la seua professió.
  
Desapareguda la incompatibilitat, el procurador prèvia justificació de dit extrem, podrà instar de la Junta de Govern del Col·legi l'alçament de la suspensió.
  
Article 122
  
Contra els acords de suspensió adoptats per la Junta de Govern conforme a l'article anterior, podrà interposar-se, en el termini d'un mes, recurs ordinari davant del Consell Autonòmic, conforme a allò que s'ha previst en els articles 104 i 107 d'aquests Estatuts.
  
De les prohibicions
  
Article 123
  
Es prohibeix als procuradors:
  
a) L'anunci o difusió dels seus serveis a través de qualsevol medi publicitari.
  
b) Intervindre en assumptes la representació dels quals estiga atribuïda a un altre procurador, excepte casos de substitució legal.
  
c) La competència deslleial, en general i, en especial, per a l'obtenció de poders.
  
d) Aplicar aranzels per davall o amb excés dels aranzels vigents, en cada cas.
  
e) No podrà el procurador entrar a assumir la representació d'un client, sense que aquest acredite haver satisfet els drets i despeses del company que abans li representava, excepte allò que s'ha disposat en aquests Estatuts.
  
En el cas de no atendre dita prohibició, haurà d'abonar personalment l'import de l'adequat al procurador substituït.
  
En aquest cas, es posarà en coneixement de la Junta de Govern, que dictaminarà el procedent prèvia l'obertura d'expedient per falta greu o lleu, segons els casos.
  
Dels despatxos col·lectius
  
Article 124
  
Els procuradors del Col·legi podran associar-se per a l'exercici de la professió en la forma i condicions que tinguen per convenient, i en retran compte per escrit al Col·legi.
  
L'associació per a fins professionals es farà pública mitjançant l'estampació a les capçaleres de cartes, comunicacions professionals, rètols o plaques, etc., dels noms, cognoms i professió d'aquests.
  
En cap cas els procuradors associats podran tenir la representació dels qui en el mateix procés assumisquen posicions contraposades de parts litigants.
  
Amb aquesta finalitat, es considerarà com a associació aquells procuradors que exercisquen en el mateix despatx.
  
Article 125
  
El deure fonamental del procurador és cooperar amb l'administració de Justícia, i defensar en dret els interessos dels representats.
  
Article 126
  
És obligació del procurador solidaritzar-se amb l'esperit d'associació i germandat que tutelen els col·legis de procuradors, i evitar la deslleialtat i la competència il·lícita cap als seus companys.
  
Article 127
  
Els membres de la Junta de Govern han de guardar reserva de les deliberacions.
  
Article 128
  
Els procuradors estan obligats a representar els litigants que tinguen dret a benefici de justícia gratuïta, al fi dels quals el Col·legi portarà un registre per a procedir al repartiment de dits assumptes entre els col·legiats en exercici, en la forma en què es determine en el Reglament del Torn d'Ofici.
  
Article 129
  
A més a més són també deures del procurador:
  
1. Presentar oportunament el poder que tinga per a comparèixer en juí o tornar-ho si no ho acceptara, tan prompte com siga possible, per que no siga perjudicat el poderdant.
  
2. Seguir el juí mentre no haja cessat en el seu encàrrec per alguna de les causes que s'expressen en la Llei d'Enjudiciament Civil.
  
3 Transmetre a l'advocat elegit pel seu client o pel mateix tots els documents, antecedents i instruccions que li remeten o que el mateix puga adquirir, i fer tot allò que duga a la defensa del seu poderdant, sota la responsabilitat que les lleis imposen al mandatari.
  
Quan no tinguera instruccions o foren insuficients les que se li hagueren donat, fer el que requerisca la naturalesa o índole del negoci.
  
4. Tindre al client i al lletrat sempre al corrent del curs del negoci que se'ls haguera confiat.
  
5. Firmar totes les pretensions que es presenten a nom del client.
  
6. Sentir i firmar els emplaçaments, citacions i notificacions de qualsevol classe, incloses les de sentències, i que aquestes actuacions tinguen la mateixa força que s'hi intervinguera directament el poderdant. No s'admetrà la resposta que les expressades diligències s'entenen amb aquest.
  
7. Assistir a totes les diligències i actes per als quals les lleis ho previnguen.
  
8. Complir exactament les obligacions que les lleis li imposen en la seua actuació professional, i en les que en l'ordre corporatiu es determinen en aquest Estatut.
  
9. Mantindre despatx obert en el mateix partit judicial, on tinguera la seu el Jutjat, a la localitat seu del Col·legi o en qualsevol altre de la unitat d'actuació que haja elegit.
  
10. Retre compte al client amb especificació i detall de les quantitats percebudes d'aquest i dels pagaments realitzats pel seu compte, i determinar exactament els conceptes i l'import corresponent, a sol·licitud d'aquest.
  
11. Guardar el secret professional de quants fets, documents i situacions relacionades amb els seus clients haguera tingut notícia per raó de l'exercici de la seua professió, el secret de la qual afectara igualment als fets que el procurador conega per pertànyer a la Junta de Govern, i així mateix a aquells de què tinga coneixement com a associat col·laborador d'un altre company.
  
Si s'invoca el secret professional, el procurador podrà emparar-se en les lleis reguladores del seu exercici per a demandar el ple respecte del seu dret conforme a la Llei.
  
Quan el procurador estime necessari salvar la seua responsabilitat davant de qualsevol escrit firmat pel lletrat, podrà anteposar a la seua firma la frase següent: «als sols efectes de representació».
  
12. Satisfer dins dels terminis assenyalats les quotes ordinàries o extraordinàries acordades pel Col·legi així com les altres càrregues obligatòries.
  
13. Assistir diàriament al local destinat per a sentir les notificacions i rebre les còpies de les resolucions que es lliuren en assumptes que estiguen al seu càrrec, en les hores assenyalades a l'efecte.
  
14. Adquirir les pòlisses o segells autoritzats i exigits pel Col·legi i per compte del seu client.
  
Article 130
  
De cap manera s'admetrà la fixació del pagament d'un tant per cent o part aliquota del valor que s'obtinga del litigi dels béns litigiosos, i es prohibirà el pacte de "quota litis".
  
Article 131
  
El procurador col·legiat que haguera de representar-se a si mateix o als seus familiars fins al segon grau de consanguinitat o afinitat, podrà actuar professionalment exercint la representació processal, prèvia sol·licitud de la seua habilitació a la Junta de Govern del Col·legi, i dins de l'àmbit territorial del Col·legi.
  
En els mateixos casos, podrà tenir conjuntament la representació i la defensa sempre que concórreguen els requisits exigits per les lleis respecte d'això i haguera sigut habilitat a l'efecte, prèviament pel Col·legi d'Advocats corresponent d'acord amb els seus Estatuts.
  
Capítol II
  
De les absències, substitucions i cessament
  
en l'exercici de la professió
  
Article 132
  
El procurador està obligat a residir en l'àmbit territorial del Col·legi, i no podrà absentar-se sense autorització del degà del Col·legi, excepte que l'absència siga per temps no superior a 30 dies, en el cas de la qual serà suficient la comunicació prèvia al degà amb determinació del procurador o procuradors que li substituïsquen durant l'absència, i haurà de constar la conformitat respecte d'això de dits substituts.
  
Quan l'absència siga superior a 30 dies caldrà que se sol·licite autorització al degà, qui tramitarà la petició i acceptació dels substituts que s'hi acompanyarà i, una vegada concedida, la comunicarà a l'autoritat judicial corresponent.
  
Article 133
  
L'autorització per a absentar-se del lloc de residència no podrà excedir de sis mesos, i podrà prorrogar-se per altres sis mesos en casos justificats.
  
Article 134
  
Conclosa la llicència i, si s'escau, la seua pròrroga, el procurador haurà de tornar a la seua residència, i comunicar-ho seguidament al degà i per aquest a les autoritats judicials que van concedir dita llicència, i s'entendrà en un altre cas que abandona l'exercici de la professió. En tal supòsit, i previ expedient en què l'interessat serà oït, la Junta de Govern comunicarà a aquest i a l'autoritat judicial el cessament en dit exercici.
  
Contra aquest acord podrà interposar-se el recurs ordinari previst en l'article 103.
  
Article 135
  
Quan concórrega justa causa que impossibilite el procurador per a assistir a la pràctica de diligències, actuacions judicials, firma d'escrits, i en general, per a realitzar qualsevol acte propi de la seua funció en els assumptes en què aparega personat, podrà ser substituït per un altre procurador o oficial habilitat que reunisca les condicions establides per la normativa vigent, sense més requisits que l'acceptació del substitut, manifestada en l'assistència a les diligències o actuacions, en la firma de l'escrit o en la formalització de l'acte professional que es tracte.
  
Article 136
  
En el supòsit de malaltia sobtada sense prèvia designació de substitut, el degà del Col·legi, tan aviat com tinga coneixement del fet, designarà d'entre els procuradors d'aquest, aquell o aquells que interinament substituïsquen el malalt, i comunicarà dita designació als tribunals o jutjats corresponents.
  
En cas de mort del col·legiat i a petició de la seua família, el degà igualment farà el nomenament dels qui s'encarreguen de la liquidació del seu despatx.
  
Article 137
  
El procurador cessarà en l'exercici de la professió:
  
1. A petició pròpia formulada davant de la Junta de Govern.
  
2. Per jubilació o impossibilitat física acreditada degudament per expedient en què serà oït l'interessat.
  
3. Per excedència forçosa o per incompatibilitat amb l'exercici de la professió, o per haver causat baixa al Col·legi com a conseqüència de sanció imposada en expedient disciplinari.
  
4. Per haver sigut condemnat en causa criminal a la pena d'inhabilitació absoluta o especial o de suspensió de l'exercici de la seua professió, mentre no obtinguera la seua rehabilitació.
  
5. Per mort.
  
De les classes de col·legiats
  
Article 138
  
Els col·legiats de l'Il·lustre Col·legi de Procuradors de València podran ser:
  
a) Exercents.
  
b) No exercents.
  
Són exercents els que, havent obtingut la incorporació al Col·legi de València, exercisquen la professió de procurador dins del seu àmbit territorial.
  
Són no exercents els que s'incorporen al Col·legi en dita situació i els que, incorporats a l'Il·lustre Col·legi de València, es donaren de baixa en l'exercici de la professió per alguna de les causes contingudes en l'article 137 dels presents Estatuts, excepte quan cause baixa definitiva al Col·legi, i els que sol·licitaren l'excedència forçosa per a exercir càrrecs en el govern i assimilats de l'administració pública, o conseller del Poder Judicial, els quals podran seguir com a col·legiats no exercents, i podran reincorporar-se al Col·legi de València com a exercents, sense abonament de cap quantitat i respectant-ne l'antiguitat i drets com si haguera continuat d'exercent.
  
Els col·legiats tindran dret a vot en l'assemblea general.
  
Títol III
  
De la responsabilitat
  
Capítol I
  
Secció primera
  
De la responsabilitat civil i penal
  
Article 139
  
La responsabilitat civil i penal dels col·legiats de l'Il·lustre Col·legi de Procuradors de València per raó de l'exercici de la seua funció s'exigirà d'acord amb les lleis.
  
Secció segona
  
De la responsabilitat disciplinària
  
Article 140
  
Amb independència de la responsabilitat civil i penal, els col·legiats són a més a més responsables per l'incompliment dels seus deures professionals i corporatius, establits en les lleis i en els Estatuts.
  
Article 141
  
L'exercici de la potestat disciplinària correspon als òrgans judicials i col·legials.
  
Les sancions o correccions disciplinàries que imposen els tribunals o el Col·legi, es faran constar en l'expedient personal d'aquest.
  
Article 142
  
El degà-president i la Junta de Govern són els òrgans col·legials competents per a l'exercici de la funció disciplinària, atenent les següents normes:
  
1. La responsabilitat disciplinària es declara prèvia formació de l'oportú expedient pels tràmits assenyalats en aquests Estatuts o, si s'escau, els que s'especifiquen en el Reglament de Procediment Disciplinari, excepte per faltes lleus.
  
2. La responsabilitat disciplinària es corregirà amb la imposició de les següents sancions:
  
A les faltes lleus:
  
a) Multa de 2.000 a 50.000 PTA, i advertiment per escrit.
  
b) Advertiment per escrit.
  
A les faltes greus:
  
a) Multa de 50.000 a 500.000 PTA
  
b) Suspensió d'un a sis mesos, i s'haurà de satisfer prèviament a la reincorporació de l'interessat quantes prestacions, quotes o càrregues tinguera pendents de pagament aquest.
  
A les faltes molt greus:
  
a) Suspensió de sis mesos i un dia a dos anys.
  
b) Expulsió.
  
Per a la graduació de les sancions es ponderaran en tot cas les circumstàncies objectives del fet i del seu autor, i es moderarà o agreujarà la responsabilitat d'aquest, segons la concurrència de dites circumstàncies.
  
Secció tercera
  
De les faltes
  
Article 143
  
Són faltes molt greus:
  
a) Trencar el secret de les deliberacions de la Junta de Govern.
  
b) Tenir els procuradors que exercisquen associats la representació dels qui en el mateix procés assumisquen posicions contraposades com a parts litigants.
  
c) Realitzar qualsevol acte de campanya o propaganda electoral en els períodes prohibits en l'article 69 d'aquests Estatuts.
  
d) Atemptar contra la dignitat i honor de les persones que constituïsquen la Junta de Govern, quan actuen en l'exercici de les seues funcions i contra els altres companys amb ocasió de l'exercici professional.
  
e) La comesa de delictes dolosos, en qualsevol grau de participació, com a conseqüència de l'exercici de la professió.
  
f) L'embriaguesa o toxicomania habitual que afecte greument l'exercici de la professió.
  
g) La reiteració de falta greu en el termini de cinc anys.
  
h) Encobrir o afavorir l'intrusisme professional.
  
i) Haver sigut condemnat en sentència ferma per fets que el concepte públic tinga per infamant i que facen l'inculpat indigne de pertànyer a aquest Col·legi.
  
j) No comunicar a la Junta de Govern la concurrència de causa d'incompatibilitat per a l'exercici de la professió pels qui hi estigueren sotmesos.
  
k) Trencar el secret professional.
  
l) Incomplir els drets que en l'exercici de la professió imposen aquests Estatuts i causar greu perjuí al client.
  
Article 144
  
Són faltes greus:
  
a) Alterar greument el normal desenrotllament de les sessions de les assemblees generals.
  
b) L'incompliment greu de les normes estatutàries i reglamentàries o dels acords adoptats per les assemblees generals, o per la Junta de Govern, excepte que constituïsquen falta de major entitat.
  
c) La falta de respecte en assemblees generals o actes públics per acció i omissió, als components de la Junta de Govern quan actuen en l'exercici de les seues funcions.
  
d) Els actes de desconsideració manifesta cap als companys en l'exercici de l'activitat professional.
  
e) Els actes i omissions que constituïsquen ofensa greu a la dignitat de la professió o a les regles ètiques que la governen.
  
f) Incomplir les normes sobre el benefici de justícia gratuïta.
  
g) No comunicar al Col·legi l'exercici en associació de la professió conforme a l'article 124.
  
h) L'incompliment d'allò que s'ha disposat en l'article 132.
  
i) El pacte de quota litis, i oferiment o cobrament per davall dels aranzels exigibles per disposició legal o reglamentària.
  
j) Incomplir els deures que en l'exercici de la professió imposa aquest Estatut causant perjuí greu al client.
  
k) No rendir liquidació de comptes al client després de mitjançar sol·licitud.
  
l) L'impagament de les multes imposades per infracció col·legial, una vegada que siguen exigibles per ser ferms o no haver sigut suspeses cautelarment pels òrgans competents de la jurisdicció contenciosa administrativa.
  
m) Assumir la representació d'un client, amb infracció de l'article 123.e).
  
n) La reiteració de faltes lleus en el termini de cinc anys.
  
Article 145
  
Són faltes lleus:
  
a) La falta de diligència en el compliment de les normes estatutàries o reglamentàries.
  
b) L'incompliment de deures estatutaris que no estiguen tipificats com a faltes greus o molt greus.
  
Capítol II
  
Del procediment sancionador
  
Article 146
  
S'incoaran diligències informatives amb caràcter previ a l'inici de l'expedient.
  
Les faltes lleus seran sancionades per la Junta de Govern, i en el seu nom pel sr. degà del Col·legi, sense necessitat del previ expedient i després de l'audiència o descàrrec de l'inculpat.
  
Les faltes greus i molt greus seran sancionades per la Junta de Govern després de l'obertura de l'expedient disciplinari tramitat conforme al reglament de procediment disciplinari que s'aprove o regisca d'ara endavant. Si hi manca l'esmentat reglament, s'estarà a allò que s'ha disposat en les normes de procediment sancionador, contingudes en la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i les normes que la desenrotllen.
  
La Junta designarà d'entre els seus membres instructor i secretari, i es tramitarà l'expedient amb subjecció a les normes reguladores de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
La responsabilitat disciplinària serà exigida per la Junta de Govern prèvia incoació de l'expedient amb audiència de l'interessat i valoració de les proves que es practiquen a instància d'aquest o d'ofici per l'instructor.
  
La Junta de Govern del Col·legi remetrà al Consell Autonòmic testimoni dels acords de sanció en els expedients sobre responsabilitat disciplinària del procurador per faltes greus i molt greus.
  
Del resultat de tota denúncia d'un col·legiat, s'assabentarà el denunciant, mitjançant acord motivat.
  
Article 147
  
Les sancions per suspensió de més de sis mesos i d'expulsió s'imposaran, si fa el cas, mitjançant acord adoptat per la Junta de Govern en votació secreta i per majoria de les dues terceres parts dels seus membres.
  
A aquesta sessió hauran d'assistir obligatòriament tots els seus components, si bé per a la validesa de la constitució d'aquesta i a efectes de quòrum, no constituirà vici ni defecte l'absència d'algun o alguns dels seus components. La inassistència injustificada serà causa de cessament en el càrrec.
  
Article 148
  
Quan l'inculpat és membre de la Junta de Govern o del Consell Autonòmic, seria aquest últim competent per a instruir i resoldre el preceptiu expedient.
  
Article 149
  
Contra les sancions imposades per la Junta de Govern podrà l'interessat interposar recurs ordinari en el termini improrrogable d'un mes davant del Consell Superior de Procuradors dels tribunals de la Comunitat Valenciana.
  
De la prescripció
  
Article 150
  
Les faltes prescriuran:
  
A) Les lleus, als tres mesos.
  
B) Les greus, a l'any.
  
C) Les molt greus, als dos anys.
  
Els terminis anteriors es computaran en tot cas a partir de la data de la comesa dels fets constitutius d'infracció, i s'interrompran aquests per qualsevol diligència o actuació que es practique en esbrinament dels fets amb coneixement de l'interessat.
  
Article 151
  
Els sancionats podran demanar la seua rehabilitació amb la consegüent cancel·lació de la nota del seu expedient personal, en els següents terminis, comptats des del compliment de la sanció:
  
a) Si és per falta lleu, als sis mesos.
  
b) Si és per falta greu, als dos anys.
  
c) Si ho haguera sigut per falta molt greu, als quatre anys.
  
La rehabilitació se sol·licitarà a la Junta de Govern del Col·legi que la va acordar.
  
El procediment per a la rehabilitació seguirà el mateix tràmit que per a la imposició de la sanció que ho va motivar i amb iguals recursos.
  
La Junta de Govern remetrà al Consell Autonòmic testimoni de les seues resolucions en els expedients de rehabilitació de què coneguen.
  
Capítol III
  
Del servei d'inspecció
  
Article 152
  
La Junta de Govern a proposta del degà, nomenarà un inspector que vetlarà pel compliment de les càrregues col·legials assenyalades en l'art. 108, lletra e) d'aquest Estatut, a què es proveirà de la corresponent credencial o nomenament, amb el prec a les autoritats judicials que no posen cap obstacle al compliment dels seus fins que portarà a cap, d'acord amb les següents normes:
  
a) Les pòlisses d'acceptació de poder que els procuradors dels tribunals d'aquest Col·legi amb caràcter obligatori han d'adquirir, s'acomodaran en quantia a la tarifa vigent en l'annex dels Estatuts del mateix Col·legi.
  
Detectada una falta d'adquisició de pòlisses per la Junta de Govern, es requerirà els col·legiats en la forma prevista en els paràgrafs següents perquè puga abonar-la a la Tresoreria del Col·legi o rectificar l'omissió notificada.
  
Si la Junta de Govern, a proposta de la Inspecció del Col·legi, acordara la inspecció o comprovació del compliment d'aquesta obligació dels col·legiats d'algun dels partits judicials, les omissions detectades per la Inspecció seran notificades per aquesta al col·legiat, perquè, en la forma prevista en els paràgrafs següents, puga pagar-la a la Tresoreria del Col·legi o rectificar l'omissió notificada.
  
b) En els trenta dies hàbils següents a la notificació; sense cap recàrrec, el col·legiat podrà pagar totes o alguna de les omissions detectades i acceptar totalment o parcialment la notificació realitzada.
  
c) En el mateix termini podrà mostrar la seua disconformitat amb aquesta notificació totalment o parcialment i dins dels trenta dies següents a la Inspecció ratificarà o rectificarà el seu informe sobre omissions, la qual cosa es notificarà al col·legiat.
  
d) Si el col·legiat no paga abans del dia trenta del mes següent les omissions finalment determinades per la Inspecció, incorrerà en un recàrrec del vint-i-cinc per cent.
  
Transcorreguda dita data per la Inspecció es retrà compte a la Junta de Govern per a la iniciació de l'oportú expedient sancionador.
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL
  
S'autoritza l'Assemblea General i la Junta de Govern, en l'àmbit de les seues respectives competències, a dictar els reglaments o normes de règim interior per al desplegament i aplicació d'aquests Estatuts.
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES
  
Primera
  
La quantia de les quotes d'ingrés, periòdics, segells d'acceptació i altres ingressos col·legials serà l'actualment existent, mentre l'Assemblea General no acorde modificar-les, conforme a allò que s'ha previst en l'article 23.
  
Segona
  
Es mantindrà el règim i quantia de les fiances prèvies a l'exercici professional actualment existent.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
El present Estatut, entrarà en vigor l'endemà de la seua aprovació per l'Assemblea General Extraordinària, en virtut de la facultat normativa que atribueix a aquest Col·legi la Llei 6/1997, de 4 de desembre, sense perjuí de la seua comunicació a la Conselleria de Presidència de la Generalitat Valenciana, d'acord amb l'article 11 de dita Llei.