Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7400, del 11-11-2014 (2014/10554)

DECRET 188/2014, de 7 de novembre, del Consell, pel qual es regula la figura de guarda jurat de caça a la Comunitat Valenciana i l'habilitació per al control de predadors.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2014/11/07/188**

### Versions

 10/12/2024 - Actualitat  11/07/2024 - 09/12/2024  03/08/2023 - 10/07/2024  08/05/2023 - 02/08/2023  22/08/2022 - 07/05/2023  Text inicial: 12/11/2014 - 21/08/2022 

### Dades del document

Número de DOGV
:   7400

Data del DOGV
:   11-11-2014

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2014/10553


Data del document
:   07-11-2014

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * vigilància del medi ambient
    * qualificació professional
    * protecció de la fauna
    * registre de documents
    * caça
    * legislació

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

*Versió vigent: 10.12.2024*

*Decret 188/2014, de 7 de novembre, del Consell, pel qual es regula la figura de guarda jurat de caça a la Comunitat Valenciana i l'habilitació per al control de predadors.*

PREÀMBUL

La Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de Caça de la Comunitat Valenciana, en l'article 56, preveu que els requisits per a l'atorgament del títol de guarda jurat de caça s'establiran reglamentàriament. Així mateix, arreplega que entre els requisits esmentats figurarà comptar amb l'habilitació de guarda particular de camp d'acord amb el que s'establix en la Llei de Seguretat Privada, així com acreditar coneixements en matèria de caça i fauna pròpia de la Comunitat Valenciana.

D'acord amb la Llei 5/2014, de 4 d'abril, de Seguretat Privada, la figura de guarda particular de camp referida en la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de Caça de la Comunitat Valenciana, haurà de ser substituïda per la de guarda rural en la seua especialitat de guarda de caça.

Actualment, les funcions de guarda jurat de caça les exerceixen les persones nomenades com a tals segons s'establix en el Decret 196/1993, de 13 d'octubre, del Consell.

En este sentit, és tan necessària la formació en matèria de vigilància en el camp i adequat procedir davant de fets o persones presents en este, matèria exigida per a l'obtenció de l'habilitació estatal de guardes particulars de camp o guarda rural, com l'adquisició de coneixements en matèria de caça i fauna pròpia de la Comunitat Valenciana.

D'altra banda, hui en dia, una tasca comuna en la gestió cinegètica, com és la de realització de controls de predadors, exercida tant per guardes jurats de caça com per persones nomenades a este efecte, requereix persones formades que tinguen un coneixement tècnic i administratiu per a poder exercir-les. Així ho preveu l'article 62.3.g de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat. A més, amb data 13 de juliol de 2011, la Conferència Sectorial de Medi Ambient va aprovar les directrius tècniques per a la captura d'espècies cinegètiques predadores per mitjà de l'homologació de mètodes de captura i l'acreditació dels seus usuaris, com a base per a la regulació per cada comunitat autònoma de la utilització de mètodes de captura de predadors per especialistes acreditats, amb una base tècnica, homogènia, comuna i coherent a nivell estatal. Les directrius esmentades es van publicar en el Boletín Oficial del Estado número 244, de 10 d'octubre de 2011, per mitjà de la Resolució de 21 de setembre de 2011, de la Secretaria d'Estat de Canvi Climàtic.

Per tot això, complits els tràmits procedimentals previstos en l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, observats en els tràmits els principis de bona regulació aplicables a les iniciatives normatives de les administracions públiques establits en l'article 4 de la Llei 2/2011, de 4 de març, vist l'informe de l'Advocacia General de la Generalitat, a proposta de la consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 7 de novembre de 2014,

DECRETE

TÍTOL I

Títol de guarda jurat de caça de la Comunitat Valenciana

*Article 1. Requisits per a l'obtenció del títol de guarda jurat de caça i la seua acreditació*

1. Els requisits per a l'obtenció del títol de guarda jurat de caça són:

a) Estar en possessió de l'habilitació de guarda rural, en la seua especialitat de guarda de caça, de conformitat amb el que estableix la Llei 5/2014, de 4 d'abril, de Seguretat Privada.

b) Disposar d'un certificat d'aprofitament d'un curs de capacitació cinegètica expedit per una entitat homologada per la conselleria amb competències en matèria de caça, el contingut bàsic del qual s'establix en l'annex I del present decret.

2. Les persones interessades a obtindre l'acreditació del títol de guarda jurat de caça hauran de presentar una sol·licitud davant de la direcció general amb competències en matèria de caça, junt amb la documentació que acredite el compliment dels requisits necessaris per a l'obtenció del títol referit.

*Article 2. Acreditació*

L'acreditació del títol de guarda jurat de caça s'atorgarà per la persona titular de la direcció general competent en matèria de caça, i el seu contingut s'ajustarà al que s'establix en l'annex II d'este decret.

*Article 3. Validesa*

L'acreditació del títol de guarda jurat de caça tindrà una validesa de cinc anys i la seua renovació se sol·licitarà per la persona interessada amb una antelació mínima de trenta dies a la data de finalització del termini de vigència. La renovació s'efectuarà en els termes que preveu l'article 5.2 del present decret.

*Article 4. Entitats homologades, programes formatius i certificats*

1. Tindran la consideració d'entitats homologades per a la impartició dels cursos de capacitació cinegètica aquelles que estiguen homologades per a la impartició de cursos per a l'obtenció de l'habilitació de guarda rural en la seua especialitat de guarda de caça, així com els centres autoritzats per la conselleria competent en matèria d'educació per a impartir els cicles formatius de grau superior de formació professional conduents a l'obtenció del títol de Tècnic Superior en Gestió Forestal i del Medi Natural.

2. Per a poder impartir els cursos, l'entitat homologada haurà de presentar davant de la direcció general amb competències en matèria de caça un programa formatiu teòric i pràctic d'acord amb l'annex I d'este decret. El programa esmentat, que haurà de ser aprovat per la direcció general mencionada, tindrà una duració mínima de 40 hores.

3. El certificat d'aprofitament del curs s'obtindrà després d'haver assistit, almenys, al 90 per cent de les hores lectives d'este i haver superat un qüestionari final d'afirmació de coneixements.

*Article 5. Cursos de reciclatge i renovació de l'acreditació del títol de guarda jurat de caça*

1. Tota persona que vulga renovar l'acreditació del títol de guarda jurat de caça haurà de realitzar amb caràcter previ, en entitat homologada, un curs de reciclatge. Este curs tindrà una duració mínima de 8 hores i contindrà en el seu temari tota la informació que permeta conéixer la normativa en vigor relacionada amb la matèria.

2. Les persones interessades en la renovació de l'acreditació del títol de guarda jurat de caça hauran de presentar una sol·licitud davant de la direcció general amb competències en matèria de caça, junt amb la documentació que acredite estar en possessió de l'habilitació de guarda rural en la seua especialitat de guarda de caça, d'acord amb el que estableix la Llei 5/2014, de 4 d'abril, de Seguretat Privada, i el certificat d'aprofitament del curs de reciclatge expedit per una entitat homologada.

*Article 6. Registre de guardes jurats de caça acreditats*

1. S'establix un únic registre de guardes jurats de caça acreditats. En el registre esmentat, a què hauran d'incorporar-se tots els guardes jurats de caça acreditats per la direcció general amb competències en caça, constarà almenys:

a) El número de registre com a guarda jurat de caça acreditat.

b) Nom i cognoms.

c) Document d'identitat.

d) Fotografia.

e) Dates d'acreditació i renovacions.

f) Domicili.

g) Telèfon.

h) Adreça electrònica.

i) Espais cinegètics en què presta els seus servicis com a guarda jurat de caça.

j) Historial de nomenaments, cessaments o separacions del servici per algun dels motius establits en l'article 10 del present decret.

k) Si és el cas, condició d'habilitat per al control de predadors o control d'altres espècies.

2. Els titulars dels espais cinegètics estaran obligats a notificar qualsevol contractació, rescissió de contracte, encàrrec o revocació relacionada amb el guarda o guardes jurats de caça que presten els seus servicis en els espais cinegètics esmentats.

*Article 7. Funcions del guarda jurat de caça*

1. Els guardes jurats de caça exerciran la policia i vigilància de l'activitat cinegètica exclusivament en els espais cinegètics en què presten els seus servicis, en els quals faran complir la legislació vigent en la matèria i denunciaran les infraccions que arriben al seu coneixement, això sense perjuí de les funcions atribuïdes als cossos i forces de seguretat i personal de la Generalitat amb atribucions en matèria de vigilància i control en matèria de caça.

2. A més, en els espais cinegètics en què presten els seus servicis, i sense perjuí de les autoritzacions que, si és el cas, siguen necessàries, realitzaran les tasques següents:

a) Informar i tractar d'evitar les possibles infraccions.

b) Informar dels danys a l'agricultura i a la fauna.

c) Realitzar controls de poblacions per motius de gestió.

d) Informar sobre captures.

e) Precintar peces de caça, examinar-les i prendre'n mostres biològiques.

f) Expedir permisos.

g) Participar en la presa de dades en censos o mostrejos.

h) Comunicar la presència de malalties, epizoòties o verins.

i) Control de predadors, quan estiguen habilitats per a la seua realització, d'acord amb els requisits establits en el títol II d'este decret.

j) Totes les que els atribuïsca la normativa aplicable.

3. Les persones acreditades com a guardes jurats de caça, quan realitzen funcions de gestió en els espais cinegètics en què presten els seus servicis, no arreplegades en els apartats 1 i 2 del present article, no portaran de forma visible l'uniforme de guarda jurat de caça, ni exerciran les funcions pròpies d'este arreplegades en els apartats esmentats.

*Article 8. Uniformitat i credencials*

1. En l'exercici de les seues funcions, els guardes jurats de caça portaran l'uniforme i els distintius que estiguen establits en la normativa vigent en matèria de guarda rural en la seua especialitat de guarda de caça. Així mateix, portaran l'emblema distintiu que figura en l'annex III d'este decret, i que identifica els guardes jurats de caça de la Comunitat Valenciana.

2. Així mateix, hauran de portar l'acreditació en vigor del títol de guarda jurat de caça, junt amb el document que els acredite com a guardes jurats de caça de l'espai o espais cinegètics en què presten els seus servicis. El contingut de l'acreditació del títol de guarda jurat de caça s'arreplega en l'annex II del present decret.

3. Els costos de l'emblema aniran a càrrec del guarda jurat.

4. S'exceptua de l'obligació quant a l'uniforme el personal de les reserves valencianes de caça, que portaran el corresponent establit per a cada reserva.

*Article 9. Condició d'agents auxiliars i presumpció de veracitat*

1. En l'exercici del seu càrrec, els guardes jurats de caça, com a agents auxiliars de l'autoritat, col·laboraran amb els agents, cossos i institucions de l'Administració que tinguen encomanades funcions de custòdia dels recursos naturals cinegètics.

2. En les denúncies sobre infraccions a la legislació vigent en matèria de caça, segons estableix l'article 68.2 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de Caça de la Comunitat Valenciana, les declaracions dels guardes jurats de caça gaudiran de la presumpció de veracitat, excepte prova en contra.

*Article 10. Pèrdua de l'acreditació del títol de guarda jurat de caça*

Els guardes jurats de caça perdran la seua acreditació per:

1. Caducitat, i fins que no se'n concedisca la renovació.

2. Pèrdua de l'habilitació com a guarda rural en la seua especialitat de guarda de caça, d'acord amb el que estableix la Llei 5/2014, de 4 d'abril, de Seguretat Privada.

3. Inhabilitació en matèria de caça, durant el període que dure esta.

*Article 11. Taxes*

Es podran establir taxes d'acord amb la normativa vigent pels conceptes següents:

1. Per expedició de l'acreditació del títol de guarda jurat de caça i les seues renovacions.

2. Per emissió de certificat d'estar registrat com a guarda jurat de caça acreditat.

3. Per l'emissió de duplicat de l'acreditació.

TÍTOL II

Habilitació per al control de predadors

*Article 12. Definicions*

1. Espècie cinegètica predadora: espècie animal objecte d'aprofitament cinegètic segons el marc jurídic vigent, que mata o fereix altres espècies animals (preses) amb la intenció de consumir-les.

2. Espècie objectiu: espècie cinegètica predadora per a la qual un mètode de captura ha sigut instal·lat amb l'objectiu de capturar-la.

3. Trampa de retenció: dispositiu mecànic utilitzat per a capturar i retindre viu un exemplar de l'espècie objectiu.

4. Mètode de captura: trampa de retenció dissenyada i instal·lada per a la captura sense mort de l'espècie objectiu, que permet l'alliberament de les espècies no objectiu capturades accidentalment. Inclou:

a) Espècies objectiu.

b) Descripció de la trampa de retenció.

c) Prescripcions de correcta instal·lació i revisió de les trampes.

d) Condicions d'aplicabilitat.

5. Mètode de captura homologat: els arreplegats en l'annex IV del present decret.

*Article 13. Requisits per a l'habilitació o renovació per al control de predadors*

Les persones interessades a obtindre l'habilitació per a la realització del control de predadors d'espècies cinegètiques mitjançant paranys de retenció i mètodes homologats hauran de presentar una sol·licitud davant de la direcció general amb competències en matèria de caça, juntament amb la documentació que acredite el compliment dels requisits següents: **1**

1. Ser major d'edat.

2. Disposar d'un certificat d'aprofitament d'un curs de capacitació per a l'obtenció de l'habilitació per a la realització del control de predadors per una entitat homologada per la conselleria amb competències en matèria de caça, el contingut bàsic del qual s'establix en l'annex VI del present decret.

3. En cas de renovació, acreditar un curs de reciclatge de huit hores de duració, impartit per entitats homologades. El contingut del curs versarà sobre nova normativa i nous mètodes de captura homologats.

*Article 14. Competència, habilitació i renovacions***2**

1. La direcció general amb competències en matèria de caça tindrà atribuïdes les competències per a l'habilitació de persones per a la realització del control de predadors d'espècies cinegètiques mitjançant paranys de retenció i mètodes homologats.

2. L'habilitació requerirà la realització prèvia d'un curs formatiu i tindrà una validesa màxima de cinc anys. Una vegada transcorregut este període, l'habilitació s'haurà de renovar amb la sol·licitud prèvia de la persona interessada.

3. La sol·licitud de renovació de l'habilitació es farà davant de la direcció general competent en matèria cinegètica amb una antelació mínima de trenta dies pel que fa a la data de finalització del termini de vigència.

4. Les habilitacions seran nominatives, intransferibles i revocables. En estes es faran constar els mètodes de captura homologats per als quals s'autoritze. A cada persona habilitada se li assignarà un número identificador.

5. Els cursos formatius, que tindran una duració mínima de 40 hores i el contingut bàsic de les quals s'arreplega en l'annex VI d'este decret, així com els cursos de reciclatge, es podran fer únicament en les entitats homologades a les quals fa referència l'article 4 d'este decret. L'aprovació del programa formatiu i l'obtenció dels certificats se subjectaran al que s'establix en este article.

*Article 15. Identificació dels paranys o elements de captura* **3**

1. Tots els paranys o elements de retenció hauran d'estar identificats amb un precinte amb el número d'orde que identifique l'element de captura que es vol registrar.

2. La direcció general amb competències en matèria de caça establirà el procediment i contingut del registre d'elements de captura. El precintament dels elements de captura el faran els agents mediambientals. En cas de no renovar-se l'habilitació a una persona, esta haurà de sol·licitar que se li retiren els precintes dels elements de captura. La persona habilitada actuarà de la mateixa manera amb els paranys en desús o amb mal funcionament i que vulga retirar.

3. Només podran ser utilitzats mètodes de captura homologats i precintats d'acord amb el que s'establix en este decret.

*Article 16. Registre de persones habilitades per al control de predadors i de les seues trampes*

S'establix un únic registre de persones habilitades per al control de predadors i de les seues trampes. En el registre esmentat, en què hauran d'incorporar-se totes les persones habilitades per la direcció general amb competències en caça, constarà, almenys, el número de registre a figurar en l'acreditació; nom i cognoms; document d'identitat; fotografia; telèfon; adreça electrònica, si en té; historial d'habilitacions i inhabilitacions per algun dels motius establits en l'article 18 del present decret; i la relació de trampes identificades d'acord amb el que estableix l'article 15.

*Article 17. Llibre de registre de captures i remissió d'informació*

1. La persona habilitada haurà de portar un llibre de registre amb les dades que figuren en l'annex V del present decret. Este llibre de registre estarà a disposició dels agents de l'autoritat amb atribucions en matèria de protecció del medi ambient, i li podrà ser requerit per funcionaris amb atribucions en matèria de caça.

2. En el primer trimestre de cada any, les persones habilitades hauran de remetre, a l'Administració amb competències en matèria de caça, les dades de captures corresponents a l'any anterior, en concret: trampes utilitzades i espècies capturades en cada una, amb indicació del nombre de captures per espècie (objectiu i no objectiu), i dates de captura de cada un dels individus. Mitjançant una resolució de la direcció general amb competències en matèria de caça, es podrà establir en cada moment el procediment per a la transmissió de la informació per part de les persones habilitades.

*Article 18. Pèrdua de la condició de persona habilitada*

Es perdrà l'habilitació per al control de predadors per alguna de les causes següents:

1. Caducitat d'esta, i fins que no es concedisca la seua renovació.

2. No omplir, o omplir incorrectament, el llibre de registre de captures, o no remetre, en temps i forma, la documentació obligatòria referent a les dades de captures.

3. Inhabilitació en matèria de caça, durant el període que dure esta.

*Article 19. Taxes*

Es podran establir taxes d'acord amb la normativa vigent pels conceptes següents:

1. Per expedició de l'habilitació per al control de predadors.

2. Per emissió de certificat d'estar registrat com a persona habilitada per al control de predadors.

3. Per l'emissió de duplicat de l'habilitació.

DISPOSICIONS ADDICIONALS

*Primera. Modificacions dels annexos*

Es faculta la persona titular de la direcció general amb competències en matèria de caça per a modificar, mitjançant una resolució, el contingut dels annexos I i VI d'este decret pel que fa a les matèries i els temps mínims assignats a cada una, sempre que el curs formatiu tinga una duració mínima de 40 hores, així com per a modificar els annexos IV i V del present decret relatius a mètodes de captura homologats i llibre de registre de captures.

*Segona. Regla de no-gasto públic*

La aplicació i el desplegament d'este decret no podrà tindre cap incidència en la dotació de tots i cada un dels capítols de gasto assignats a la conselleria amb competències en matèria de caça i pesca continental, i, en tot cas, haurà de ser atés amb els mitjans personals i materials de la conselleria esmentada.

DISPOSICIONS TRANSITÒRIES

*Primera. Adequació dels nomenaments de guardes jurats de caça*

Aquelles persones que compten amb el títol de guardes jurats de caça obtingut segons el Decret 196/1993, de 13 d'octubre, del Consell, mantindran esta condició per un període de cinc anys. No obstant això, per a prestar els servicis com a guarda jurat de caça en un nou espai cinegètic, encara dins del període dels cinc anys, o en este una vegada transcorregut el termini esmentat, hauran de comptar amb l'acreditació del títol de guarda jurat de caça previst en el present decret. En este cas, l'obtenció de l'acreditació esmentada no requerirà l'habilitació prèvia com a guarda rural en la seua especialitat de guarda de caça.

*Segona. Habilitació temporal per a control de predadors en defecte de cursos d'habilitació per entitats homologades*

Aquelles persones que hagen comptat amb, almenys, una autorització de control de predadors amb trampa de retenció en els últims tres anys podran sol·licitar l'habilitació per al control d'espècies predadores amb mètodes homologats en espais cinegètics. L'habilitació temporal esmentada caducarà l'1 de desembre de 2015, sense possibilitat de pròrroga.

DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA

*Única. Derogació normativa*

Queda derogat el Decret 196/1993, de 13 d'octubre, del Consell, pel qual es regula la figura de guarda jurat de caça. Així mateix, queden derogades totes les disposicions del mateix rang o d'un rang inferior que s'oposen al que estableix el present decret.

DISPOSICIONS FINALS

*Primera. Habilitació normativa*

Es faculta la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de caça perquè dicte totes les disposicions que siguen necessàries per a el desplegament d'este decret.

*Segona. Entrada en vigor*

Este decret entrarà en vigor l'endemà de ser publicat en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*.

València, 7 de novembre de 2014

El president de la Generalitat,

ALBERTO FABRA PART

La consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient,

ISABEL BONIG TRIGUEROS

ANNEX I

*Contingut mínim del temari per a la formació teoricopràctica, en matèria pròpia*

*de la Comunitat Valenciana, dels guardes jurats de caça*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Grup* | *Matèries* | *Hores lectives* |
| El medi natural de la Comunitat Valenciana | Formacions vegetals i espècies de flora i fauna representatives.  Espècies cinegètiques pròpies de la Comunitat Valenciana i factors limitants. | 3 |
| Sanitat d'espècies cinegètiques i gossos | Detecció d'anomalies i presa de mostres. Prevenció | 2 |
| Foment d'espècies cinegètiques i control d'abundàncies compatibles amb altres interessos | Millores d'hàbitat, repoblacions, mesures de reducció de pressió cinegètica i mesures extraordinàries | 7 |
| Organització de caceres i presa de dades | Organització de caça en batuda i batudes petites.  Mostrejos i censos. | 7 |
| Normativa autonòmica en matèria de caça | Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de Caça de la Comunitat Valenciana, i la resta de disposicions que la despleguen | 6 |
| Tràmits i notificacions obligatòries | Tràmits ordinaris i extraordinaris del titular del vedat de caça | 3 |
| Infraccions | Prevenció de les infraccions. Formulació de denúncies, models, procediment administratiu, decomisos. | 3 |
| Prevenció d'incendis | Normativa autonòmica en matèria de prevenció d'incendis forestals | 2 |
| Armes de caça | Tipus d'armes utilitzables. El seu maneig. La seua utilització, guarda i custòdia. Conservació de les armes | 2 |
| Optatives o ampliació de matèries anteriors | A proposta de cada centre | 5 |
|  | MÍNIM TOTAL | 40 |

ANNEX II

*Contingut de l'acreditació del títol de guarda jurat de caça*

L'acreditació del títol de guarda jurat de caça de la Comunitat Valenciana contindrà, en el seu anvers, una fotografia del titular, el número de registre com a guarda jurat de caça acreditat, nom i cognoms i el número del document d'identitat. S'hi afegirà el logotip de la Generalitat i la frase GUARDA JURAT DE CAÇA. En el revers figurarà la indicació "Vàlid fins a final de", i s'indicarà la data amb dos parts: la primera, el mes amb dos xifres, seguit d'una barra i l'any, amb els dos últims dígits. També apareixerà en el revers el text següent: "El present document d'acreditació del títol de guarda jurat de caça habilita el seu titular per exercir la policia i vigilància de l'activitat cinegètica exclusivament en els espais cinegètics en què presta el seu servici, en els quals farà complir la legislació vigent en la matèria i denunciarà les infraccions que arriben al seu coneixement. Els guardes jurat de caça estan considerats com a agents auxiliars de l'autoritat. En les denúncies sobre infraccions a la legislació vigent en matèria de caça, les declaracions dels guardes jurat de caça gaudiran de la presumpció de veracitat, excepte prova en contra".

ANNEX III

*Emblema de guarda jurat de caça*

Les dimensions de l'emblema de guarda jurat de caça són: alçària mesurada en els extrems 700 mm, amplària mesurada en els extrems 600 mm.

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2014/11/11/1219690/41_1739447641868_5358625451139872941_imagen.jpg)

ANNEX IV

*Mètodes de captura homologats*

Els mètodes de captura homologats autoritzables són:

1. Llaç propulsat de tipus Collarum.

2. Caixa trampa metàl·lica per a blanques.

3. Llaç amb topall i tancament lliure disposat en finestres.

4. Llaç de tipus Wisconsin disposat en finestres.

5. Llaç de tipus Wisconsin disposat al pas.

Caixa trampa metàl·lica per a senglar. **4**

Gàbia-parany modular per a senglar d'accionament remot **5**

Parany tipus *Pig Brig*  per a senglar. **6**

L'espècie objectiu, la descripció del mètode i les prescripcions d'una correcta instal·lació i revisió de les trampes, així com les condicions d'aplicabilitat de cada un dels mètodes, s'arrepleguen a continuació.

Les autoritzacions per a la utilització d'alguns dels mètodes referits podran estar condicionades a la participació de la persona autoritzada en un pla de seguiment específic que, seguit i supervisat per l'Administració amb competències en matèria de caça, permeta confirmar els resultats dels assajos ja realitzats.

La direcció general amb competències en matèria de caça podrà autoritzar la utilització d'altres mètodes de captura diferents dels esmentats, en el marc de convenis específics amb l'Administració General de l'Estat, organitzacions i institucions de caràcter científic i entitats privades del sector cinegètic, per al desenrotllament de programes d'investigació, assaig i experiències en esta matèria.

En tot cas, es consideraran mètodes de captura homologats autoritzables per al control de predadors d'espècies cinegètiques, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, aquells que ho siguen per al ministeri que tinga atribuïdes les competències en matèria de caça.

1. Llaç propulsat de tipus Collarum

a) Espècie objectiu:

Rabosa (*Vulpes vulpes*).

b) Descripció de la trampa de retenció.

Sistema de retenció per cable activat o propulsat: és el mateix animal el que ha d'activar la trampa perquè esta llance el cable de retenció i quede retingut pel coll.

Consta de dos elements principals: el mecanisme llançador del cable, i el mateix cable de retenció. El mecanisme llançador del cable consta d'un xassís principal i dos braços metàl·lics units al xassís per mitjà d'un moll rotacional propulsor d'estos i del cable de retenció. El cable de retenció és un cable compost de múltiples fils d'aram i una secció total no inferior a 0,45 cm de diàmetre. Este cable té un topall a 25 cm del seu extrem que determina un diàmetre mínim de 8 cm. A més, este cable incorpora un mosquetó en el seu extrem final i un moll amb la finalitat d'amortir els impulsos de l'animal per alliberar-se; elements addicionals per a minimitzar el patiment de l'animal capturat. El cable de retenció va ancorat a terra per un dels seus extrems i subjecte a un moll lateral instal·lat en el xassís metàl·lic anteriorment mencionat.

c) Prescripcions de correcta instal·lació i revisió de les trampes.

Tota la trampa, excepte el tub de col·lació de l'atraient, es disposa lleugerament soterrada. El xassís metàl·lic queda subjecte a terra per mitjà de dos o tres claus convencionals de secció adequada al diàmetre dels forats del mateix xassís.

El cable de retenció va convenientment ancorat a terra per mitjà d'algun dels múltiples models d'ancoratge de trampes existents en el mercat.

S'haurà d'utilitzar un esquer d'ingesta, de tipus Collarum Bait o un altre que induïsca un comportament semblant, la qual cosa augmenta les probabilitats que l'espècie objectiu mossegue el seu punt de col·locació, acció imprescindible perquè la trampa s'accione.

S'instal·la en la proximitat de llocs de suposat alt trànsit de raboses, per exemple en la proximitat de camins, senderes o passos de fauna, però no directament sobre estos. No s'han de triar ubicacions on el cable de retenció, una vegada capturat l'animal, puga quedar travat o enredat, com per exemple tanques, vegetació llenyosa arrelada de grossor intermedi o pals fixats a terra, així com terraplens o cursos d'aigua on l'animal puga caure després de ser capturat, perquè això podria originar lesions de gravetat als animals capturats atés que poden pertorbar l'adequat funcionament del moll amortidor d'estirades i el mosquetó.

Revisió mínima: una vegada al dia, que començarà a primera hora del matí i no es prolongarà, en qualsevol cas, més enllà del migdia, la qual cosa limita el nombre de trampes que un mateix usuari pot mantindre actives. A fi de minimitzar els efectes de les altes temperatures sobre els possibles animals capturats, durant els mesos d'estiu, especialment en les regions de clima mediterrani, es recomana triar ubicacions situades a l'ombra i, a falta d'això, es realitzarà una segona revisió de les trampes entorn del migdia, en el cas que la primera revisió haja sigut realitzada abans de les 10 del matí. En tot cas, es recomana delimitar un nombre màxim d'unitats que un usuari acreditat pot instal·lar. Per a això es tindrà en compte la superfície a cobrir una vegada instal·lats els mètodes i de forma inversament proporcional al temps requerit per a la seua revisió. A títol orientatiu, en les experiències realitzades es va emprar una densitat de trampes equivalent a trenta unitats per 500 ha de superfície.

d) Condicions d'aplicabilitat.

Les trampes homologades ubicades en el camp hauran d'estar marcades amb algun tipus de distintiu que permeta identificar l'usuari responsable de la seua instal·lació. A més, estes hauran de ser retirades del medi natural durant els períodes de l'any en què no estiguen vigents les autoritzacions administratives corresponents.

2. Caixa trampa metàl·lica per a blanques

a) Espècie objectiu:

Blanca (*Pica pica*).

b) Descripció de la trampa de retenció.

Caixes trampa metàl·liques que usen un exemplar viu de blanca com a reclam, formades per barrots metàl·lics de grossor entre 1 i 3 mm. Possibilitat d'estructura octogonal amb quatre cambres de captura i una central per al reclam; o bé estructura rectangular en forma de dos cambres de captura laterals i una central per al reclam.

L'entrada a les cambres de captura sempre haurà d'estar disposada de forma lateral i tindrà una dimensió màxima de 22 x 26 cm; amb sistema de tancament en forma de trapa de tipus guillotina, de malla metàl·lica o xapa metàl·lica, que es tanca en posar-se l'au a capturar sobre un balancí metàl·lic que en la seua part superior, porta soldat un passador que sosté la trapa.

c) Prescripcions de correcta instal·lació i revisió de les trampes.

Les caixes s'ubicaran en la proximitat de nius de blanca, disposades en altura a fi de maximitzar la seua selectivitat i canviant de localització cada quatre o cinc dies per a maximitzar l'efectivitat. Reclam: exemplar viu de blanca (està prohibit utilitzar exemplars cecs o mutilats).

Revisió mínima: una vegada al dia, que començarà a primera hora del matí (en este cas no es prologarà més enllà del migdia), o començarà a mitjan vesprada i acabarà al final d'esta, la qual cosa limita el nombre de trampes que un mateix usuari pot mantindre actives. A fi de minimitzar els efectes de les altes temperatures sobre els possibles animals capturats, durant els mesos d'estiu, especialment en les regions de clima mediterrani, es recomana triar ubicacions situades a l'ombra i, a falta d'això, realitzar una segona revisió de les trampes entorn del migdia, en el cas que la primera revisió haja sigut realitzada abans de les 10 del matí. En tot cas, es recomana delimitar un nombre màxim d'unitats que un usuari acreditat pot instal·lar. Per a això, es tindrà en compte la superfície a cobrir una vegada instal·lats els mètodes i de forma inversament proporcional al temps requerit per a la seua revisió. A títol orientatiu, en les experiències realitzades es va emprar una densitat de trampes equivalent a dotze unitats per 500 ha de superfície.

d) Condicions d'aplicabilitat.

Les trampes homologades ubicades en el camp hauran d'estar marcades amb algun tipus de distintiu que permeta identificar l'usuari responsable de la seua instal·lació. A més, hauran de ser retirades del medi natural durant els períodes de l'any en què no estiguen vigents les autoritzacions administratives corresponents.

3. Llaç amb topall i tancament lliure disposat en finestres

a) Espècie objectiu:

Rabosa (*Vulpes vulpes*).

b) Descripció de la trampa de retenció.

Llaç compost per un cable format per múltiples fils d'aram de secció igual o superior a 1,75 mm i 1,65 m de longitud aproximada, que ha d'incorporar dos mosquetons (intermedi i extrem). Llaç de recorregut lliure proveït de dos topalls que determinen un diàmetre mínim no inferior a 8 cm i màxim entre 20 i 25 cm. Els topalls han d'estar constituïts per elements fixos com volanderes fixes o reblons, i no regulables com elements mòbils.

c) Prescripcions de correcta instal·lació i revisió de les trampes.

Este tipus de llaç haurà de ser instal·lat en buits o troneres de 0,4 m oberts, cada distància aproximada de 10 m al llarg d'una finestra, entenent com a tal alineacions formades per l'apilament de restes llenyoses en forma de cordons de dimensions aproximades 0,5 x 0,5 m (ample x alt). En cada tronera el llaç ha d'anar fermament ancorat a terra per mitjà d'un ancoratge específic de sòl de manera que, una vegada capturat, l'animal quede retingut en la zona de captura. Cada llaç es proveirà d'un aspre (estaqueta de fusta o element metàl·lic deformable) que el mantinga en la seua posició d'instal·lació obligada: llaç obert fins al seu topall màxim, i es deixarà una alçària entre 20 i 25 cm des de terra fins a la base inferior del cable.

A l'hora d'instal·lar els llaços en la finestra cal evitar ubicacions on, una vegada capturat l'animal, este puga quedar travat o enredat, com per exemple tanques, vegetació llenyosa arrelada de grossor intermedi, pals fixats a terra, etc., així com terraplens o cursos d'aigua on l'animal puga caure després de ser capturat.

Revisió mínima: una vegada al dia, que començarà a primera hora del matí i no es prolongarà, en qualsevol cas, més enllà del migdia, la qual cosa limita el nombre de trampes que un mateix usuari pot mantindre actives. A fi de minimitzar els efectes de les altes temperatures sobre els possibles animals capturats, durant els mesos d'estiu, especialment en les regions de clima mediterrani, es recomana triar ubicacions situades a l'ombra i, a falta d'això, realitzar una segona revisió de les trampes entorn del migdia, en el cas que la primera revisió haguera sigut realitzada abans de les 10 del matí. En tot cas, es recomana delimitar un nombre màxim d'unitats que un usuari acreditat pot instal·lar. Per a això es tindrà en compte la superfície a cobrir una vegada instal·lats els mètodes i de forma inversament proporcional al temps requerit per a la seua revisió. A títol orientatiu, en les experiències realitzades es va emprar una densitat de trampes equivalent a 2.400 m de finestra per 500 ha de superfície.

d) Condicions d'aplicabilitat.

Les trampes homologades ubicades en el camp hauran d'estar marcades amb algun tipus de distintiu que permeta identificar l'usuari responsable de la seua instal·lació. A més, estes hauran de ser retirades del medi natural durant els períodes de l'any en què no estiguen vigents les autoritzacions administratives corresponents.

4. Llaç de tipus Wisconsin disposat en finestra

a) Espècie objectiu:

Rabosa (*Vulpes vulpes*).

b) Descripció de la trampa de retenció.

Llaç compost per un cable format per múltiples fils d'aram de secció igual o superior a 2,44 mm i 1,50 m de longitud aproximada, proveït d'un antiretorn relaxant (180° Bend Relaxing Lock), dos mosquetons (intermedi i extrem), un punt de ruptura S-hook 50 kg, i dos topalls que determinen un diàmetre mínim no inferior a 6,5 cm i màxim entre 20 i 25 cm. Els topalls han d'estar constituïts per elements fixos com volanderes fixes o reblons, i no regulables com elements mòbils.

És el llaç recomanat en el programa estatal de bones pràctiques de gestió per a la captura de raboses als EUA, les proves d'avaluació del qual van ser realitzades en Wisconsin, d'ací el seu nom (Association of Fish and Wildlife Procures 2008).

c) Prescripcions de correcta instal·lació i revisió de les trampes.

Este tipus de llaç ha de ser instal·lat en buits o troneres de 0,4 m oberts al llarg d'una finestra, entenent com a tal alineacions formades per l'apilament de restes llenyoses en forma de cordons de dimensions aproximades 0,5 x 0,5 m (ample x alt). En cada tronera, el llaç ha d'anar fermament ancorat a terra per mitjà d'un ancoratge específic de sòl, i proveït d'un aspre que el mantinga en la seua posició d'instal·lació obligada: llaç obert fins al seu topall màxim deixant una alçària entre 20 i 25 cm des de terra fins a la base inferior del cable.

A l'hora d'instal·lar els llaços en la finestra cal evitar ubicacions on, una vegada capturat l'animal, este puga quedar travat o enredat, com per exemple tanques, vegetació llenyosa arrelada de grossor intermedi, pals fixats a terra, etc., així com terraplens o cursos d'aigua on l'animal puga caure després de ser capturat.

Revisió mínima: una vegada al dia, que començarà a primera hora del matí i no es prolongarà, en qualsevol, cas més enllà del migdia, la qual cosa limita el nombre de trampes que un mateix usuari pot mantindre actives. A fi de minimitzar els efectes de les altes temperatures sobre els possibles animals capturats, durant els mesos d'estiu, especialment en les regions de clima mediterrani, es recomana triar ubicacions situades a l'ombra i, a falta d'això, realitzar una segona revisió de les trampes entorn del migdia, en el cas que la primera revisió haja sigut realitzada abans de les 10 del matí. En tot cas, es recomana delimitar un nombre màxim d'unitats que un usuari acreditat pot instal·lar. Per a això es tindrà en compte la superfície a cobrir una vegada instal·lats els mètodes i de forma inversament proporcional al temps requerit per a la seua revisió. A títol orientatiu, en les experiències realitzades es va emprar una densitat de trampes equivalent a 2.400 m de finestra per 500 ha de superfície.

d) Condicions d'aplicabilitat.

Les trampes homologades ubicades en el camp hauran d'estar marcades amb algun tipus de distintiu que permeta identificar l'usuari responsable de la seua instal·lació. A més, hauran de ser retirades del medi natural durant els períodes de l'any en què no estiguen vigents les autoritzacions administratives corresponents.

5. Llaç de tipus Wisconsin disposat al pas

a) Espècie objectiu:

Rabosa (*Vulpes vulpes*).

b) Descripció de la trampa de retenció.

Llaç semblant al del mètode anterior, compost per un cable format per múltiples fils d'aram de secció igual o superior a 2,44 mm i 1,52 m de longitud aproximada i proveït d'un antiretorn relaxant (180° Bend Relaxing Lock), dos mosquetons (intermedi i extrem), un punt de ruptura S-hook 50 kg i dos topalls que determinen un diàmetre mínim no inferior a 6,5 cm i màxim entre 20 i 25 cm. Els topalls han d'estar constituïts per elements fixos com, per exemple, volanderes o reblons, i no regulables com elements mòbils.

c) Prescripcions de correcta instal·lació i revisió de les trampes

Este tipus de llaç ha de ser instal·lat en passos de fauna amb molts indicis de rabosa (empremtes, excrements, etc.) i pocs d'espècies que no són objectiu. El llaç ha d'anar fermament ancorat a terra per mitjà d'un ancoratge específic de sòl, i proveït d'un aspre que el mantinga en la seua posició d'instal·lació obligada: llaç obert fins al seu topall màxim, i es deixarà una alçària entre 20 i 25 cm des de terra fins a la base inferior del cable.

És obligat evitar ubicacions on, una vegada capturat l'animal, este es puga quedar travat o enredat, com per exemple tanques, vegetació llenyosa arrelada de grossor intermedi, pals fixats a terra, etc., així com per exemple terraplens o cursos d'aigua on l'animal puga caure després de ser capturat.

Revisió mínima: una vegada al dia, que començarà a primera hora del matí i no es prolongarà, en qualsevol cas, més enllà del migdia, la qual cosa limita el nombre de trampes que un mateix usuari pot mantindre actives. A fi de minimitzar els efectes de les altes temperatures sobre els possibles animals capturats, durant els mesos d'estiu, especialment en les regions de clima mediterrani, es recomana triar ubicacions situades a l'ombra i, a falta d'això, realitzar una segona revisió de les trampes entorn del migdia, en el cas que la primera revisió s'haja realitzat abans de les 10 del matí. En tot cas, es recomana delimitar un nombre màxim d'unitats que un usuari acreditat pot instal·lar. Per a això es tindrà en compte la superfície a cobrir una vegada instal·lats els mètodes i de forma inversament proporcional al temps requerit per a la seua revisió. A títol orientatiu, en les experiències realitzades es va emprar una densitat de trampes equivalent a trenta-cinc unitats per 500 ha de superfície.

d) Condicions d'aplicabilitat.

Les trampes homologades ubicades en el camp hauran d'estar marcades amb algun tipus de distintiu que permeta identificar l'usuari responsable de la seua instal·lació. A més, estes hauran de ser retirades del medi natural durant els períodes de l'any en què no estiguen vigents les autoritzacions administratives corresponents.

Caixa trampa metàl·lica per a senglar **7**

a) Espècie objectiu: senglar (*Sus scrofa*)

b) Descripció de la trampa de retenció

Caixa trampa metàl·lica fabricada en malla d'acer galvanitzada de 5,5 a 6 mm de gruix, amb reforços verticals per tot el perímetre mitjançant angulars, soldada en una sola peça i esmaltada amb pintura carrossera. De forma rectangular, amb dimensions de 200 × 60 × 80 cm (llarg, ample, alt), amb entramat de reixeta quadrat de 10 ×10 cm en laterals, sòl i sostre, i pes aproximat de 80 Kg.

Sistema de captura amb doble porta de tancament tipus guillotina de xapa d'acer de 2 mm de grossària sobre marc de 60x80 cm., amb obertura completa de tots dos laterals i mecanisme de tret central. De funcionament senzill, s'introdueix l'encebament o atraient dins de la caixa, la qual cosa atrau i fa que l'animal entre i dispare el mecanisme en trepitjar o recolzar-se sobre un balancí metàl·lic que en la seua part superior porta soldat un passador que sosté les trapes laterals.

c) Prescripcions de correcta instal·lació i revisió de les trampes

Les caixes se situaran en aquells punts de major tirada del senglar, amb troballa prèvia de signes de la seua presència freqüent sobre la base de rastres, fotjades i excrements.

Amb independència que l'àmbit de col·locació de les caixes trampa es localitze o no en zones declarades oficialment amb sobreabundància de senglar per l'Administració, es considera autoritzable el subministrament d'alimentació per a la seua atracció a aquesta, en tot cas, amb la limitació que en cap moment puga existir una quantitat de producte major a 2 kg (per trampa) accessible per a l'espècie, i sense cap altre tipus de restricció relatiu al nombre màxim de caixes amb encebament per unitat de superfície. Així, en cas de ser autoritzat, la caixa podrà encebar-se amb el producte que resulte més efectiu i específic per a la seua atracció, especialment fruita seca (ametles) o dacsa en gra dur i sec. Amb caràcter preferent a l'encebament, també podran utilitzar-se substàncies oloroses atraients no contaminants o nocives per al medi natural, com ara extractes d'aliments o plantes, o derivats d'orina.

L'activació del parany s'efectuarà preferiblement al capvespre, a causa dels hàbits predominantment nocturns de l'espècie objectiu. L'activació se senyalitzarà corresponentment mitjançant cartelleria informativa en els accessos de la caixa, per a previndre i evitar qualsevol possible accident. Per a maximitzar l'efectivitat de captura de les caixes trampa, es recomana el seu canvi de localització cada 15 dies, interval de temps aplicat en l'estudi efectuat per a l'homologació.

Revisió mínima: una vegada al dia, començant preferiblement a primera hora del matí (en aquest cas, no prologant-se més enllà de migdia), o començarà a mitjan vesprada i acabarà al final d'aquesta, la qual cosa limita el nombre de trampes que un mateix usuari pot mantindre actives. A fi de minimitzar els efectes de les altes temperatures sobre els possibles animals capturats, durant els mesos d'estiu, es recomana triar ubicacions situades a l'ombra i, en defecte d'això, realitzar una segona revisió de les trampes entorn del migdia, en cas que la primera revisió haguera sigut realitzada abans de les 10 h del matí. A més, és recomanable durant el funcionament de les caixes el suport en el control amb parament fotogràfic, con sensors de moviment i sistemes d'avís (d'imatges o vídeos) en temps real a dispositius mòbils, per a minimitzar el temps que l'exemplar puga estar atrapat i procedir el més ràpid possible al seu sacrifici o, en el seu cas, al seu alliberament.

En tot cas, es recomana delimitar un nombre màxim d'unitats que un usuari acreditat pot instal·lar. Per a això, es tindrà en compte la superfície a cobrir una vegada instal·lades, de forma inversament proporcional al temps requerit per a la seua revisió. A títol orientatiu, en l'experiència realitzada per a l'homologació es va emprar una densitat de paranys equivalent a deu unitats per 3.000 ha de superfície.

d) Condicions d'aplicabilitat

Les trampes homologades situades en el camp hauran d'estar marcades amb els distintius i precintes oficials (segons el que es disposa en la normativa autonòmica) que permeten identificar l'usuari responsable de la seua instal·lació. A més, hauran de ser retirades del medi natural durant els períodes de l'any en què no estiguen vigents les corresponents autoritzacions administratives.

Gàbia-parany modular per a senglar d'accionament remot **8**

a) Espècie objectiu: senglar (*Sus scrofa*)

b) Descripció del parany de retenció

Parany format per mòduls metàl·lics independents de forma rectangular –dotze panells superiors i dotze inferiors– amb un sistema encaixat d'unió amb passadors i dispositiu de seguretat. Les dimensions de cada panell són 210 cm de longitud i 110 cm d'alt, construïts amb estructura tubular galvanitzada de 35 mm en els extrems laterals horitzontals i verticals; sobre l'estructura s'afig un enreixat de malla d'acer electrosoldat de quadro (llum) 5 × 10 cm i 5 mm de gros. A més, disposa d'una porta de guillotina vertical conformada per dos panells independents, el superior fix i l'inferior mòbil (amb les mateixes dimensions que els panells anteriors). En la part inferior d'un panell hi ha una porteta que es mou verticalment (de dimensions 67 cm de longitud i 110 cm d'alt), i un altre panell amb les mateixes característiques que, de més a més, té integrada una trapa abatible amb obertura cap a l'exterior.

La quantitat total de mòduls a muntar par a conformar la gàbia-parany pot variar segons les necessitats, amb diferents figures geomètriques i un perímetre variable. Un dels panells té la porta de captura que es mou verticalment, la qual està subjecta amb un tancador electromecànic d'alta seguretat i resistència, que es pot tancar elèctricament de manera remota a la vista de les imatges de la càmera activada a partir de l'avís que emet el detector de moviment; el detector de moviment intel·ligent (tipus PIR) es troba a la part superior d'un dels panells. Per a reforçar el conjunt de l'estructura muntada, els mòduls s'ancoren a terra amb piquetes.

Segons la manera en què es munta, es pot seleccionar una de les configuracions bàsiques següents:

1. Mode estàndard: tots els panells estan units i formen un cercle o figura geomètrica similar; queda una única gàbia.

2. Mode maneig: es conforma (amb part dels mòduls) una gàbia exterior annexa i unida a l'estructura principal amb un panell que tinga la trapa abatible. Capturats amb el tancament de la porta, els senglars intentaran pegar a fugir, i a través de la trapa abatible accediran a la gàbia exterior, on queden confinats en un lloc més reduït que facilita el sacrifici posterior.

Components elèctrics i electrònics. En un dels panells inferiors s'instal·la una caixa tècnica en què s'allotgen els components següents: controlador, interruptor d'encendre i apagar manual, enllaç de radiofreqüència, regulador de càrrega de la bateria i la bateria. Externament es troba el mòdul de vídeo, que permet accedir a imatges en temps real, compost de càmera de vídeo amb connexió a internet, dos il·luminadors infrarojos invisibles, mòdem 4G; encaminador USB, connexió d'antena 4G/LTE i font d'alimentació elèctrica (pot ser placa solar).

c) Prescripcions d'instal·lació, revisió i activació correcta dels paranys

La gàbia-parany s'ha de situar en els punts de més tirada del senglar, on es troben prèviament signes de presència freqüent sobre la base de rastres, furgades en terra i excrements.

Amb independència que l'àmbit de col·locació de les gàbies-parany es trobe o no en zones que l'administració declara oficialment amb sobreabundància de senglar, es considera autoritzable, en qualsevol època de l'any, subministrar alimentar per a atraure'n. Així, en cas que s'autoritze, en la caixa es pot posar el producte que resulte més efectiu i específic per a atraure'n, especialment fruita seca (ametla) o dacsa en gra dur i sec. De manera preferent s'hi poden fer servir substàncies oloroses atraients no contaminants o nocives per al medi natural, com ara extractes d'aliments o plantes, o derivats d'orina.

Revisió mínima: en tractar-se d'un dispositiu de captura que activa directament el mateix controlador després de veure prèviament imatges o vídeos de l'exemplar o exemplars a capturar, no cal acudir (com en la resta de mètodes homologats) a revisar diàriament la gàbia-parany per a comprovar si han agafat senglars o altres espècies no objectiu. No obstant això, amb l'objectiu d'evitar o minimitzar al màxim qualsevol molèstia o mal sobre l'animal o animals capturats i reduir el temps d'atrapada, després d'activar-lo s'ha d'anar immediatament on hi ha la gàbia per a sacrificar l'animal o animals.

Obligació de captura i sacrifici: en les resolucions d'autorització del present mètode de control que emeten els serveis territorials corresponents, s'ha d'incloure l'obligació de capturar i sacrificar, en qualsevol cas, tots els exemplars de senglar que entren dins de la gàbia-parany.

d) Condicions d'aplicabilitat

La gàbia-parany homologada en camp ha d'estar marcada amb els distintius i precintes oficials (segons el que disposa la normativa autonòmica) que permeten identificar l'usuari responsable d'instal·lar-la. A més, s'han de retirar del medi natural durant els períodes de l'any en què no siguen vigents les autoritzacions administratives corresponents.

Es recomana col·locar cartelleria informativa en l'accés de la gàbia-parany per a previndre i evitar qualsevol possible accident de persones que s'hi puguen acostar per curiositat, especialment, xicalla.

Parany tipus *Pig Brig*  per a senglar: **9**

a) espècie objectiva: senglar (*Sus scrofa*).

b) Descripció del parany de retenció.

Aquest parany està format per una sola xarxa de base amb costures subjecta a deu piquetes clavades a terra que es disposarà en forma circular formant un diàmetre de 6,1 m, una alçària de paret d'1,5 m d'alçària i una sola superior de 61 cm, per a impedir possibles fugues per la part superior. Per a impedir l'eixida per la part inferior, una vegada els animals han entrat al parany, hi ha cinc estaques d'ancoratge de 61 cm que subjecten la xarxa al sòl en la zona interior: els animals en el seu intent de fugida trepitgen la mateixa xarxa i no poden alçar-la.

Les piquetes de subjecció són d'acer amb perfil en "T" de 35 mm. Les seues dimensions són d'1,5 m d'alçària lliure més la longitud necessària per a clavar-les en el sòl (que pot variar segons el tipus de terreny). A aquestes piquetes se li agreguen uns ferratges en forma de "U" que es fixen mitjançant rosques a la seua part superior. A aquest enganxament es fixa la xarxa en el seu extrem superior i les corretges de lleves que, al seu torn, es fixen a uns ancoratges de terra situats en la part externa del parany que proporcionen tensió a les piquetes en T i, per tant, a la xarxa.

És recomanable per al primer muntatge realitzar una fase de condicionament, que deixa la xarxa suspesa en l'aire (parany inactiu) i enceba la zona en la qual es col·loca el parany. Posteriorment, una vegada que els senglars estan acostumats i còmodes a l'hora d'alimentar-se en el parany, es passarà a la fase següent per a la captura.

c) Prescripcions de correcta instal·lació, revisió i activació dels paranys.

El parany se situarà en aquells punts de major tirada del senglar, amb troballa prèvia de signes de la seua presència freqüent sobre la base de rastres, clots i excrements.

Amb independència que l'àmbit de col·locació del parany es localitze o no en zones declarades oficialment amb sobreabundància de senglar per l'Administració, es considera autoritzable, en qualsevol època de l'any, el subministrament d'alimentació per a la seua atracció a aquesta. Així, en cas de ser autoritzat, la trampa es podrà encebar amb el producte que resulte més efectiu i específic per a atraure, especialment fruita seca (ametles) o dacsa en gra dur i sec. Com a alternativa a l'encebament es podran utilitzar substàncies oloroses atraients no contaminants o nocives per al medi natural, com ara extractes d'aliments o plantes, o derivats d'orina.

Revisió mínima: després de l'activació dels paranys, la revisió ha de ser diària, preferiblement a la nit o a primera hora del matí a causa dels hàbits predominantment nocturns de l'espècie objectiva i per a reduir al màxim el temps que es puga trobar un animal capturat a l'interior del parany. Això disminueix l'estrés i les possibles lesions que puga presentar.

Obligació de captura i sacrifici: en les resolucions d'autorització d'aquest mètode de control emeses pels corresponents serveis territorials, haurà d'incloure's l'obligació de procedir en tot cas a la captura i sacrifici de la totalitat dels exemplars de senglar que puguen entrar dins del parany.

d) Condicions d'aplicabilitat.

El parany homologat en camp haurà d'estar marcada amb els distintius i precintes oficials (segons el que disposa la normativa autonòmica) que permeten identificar l'usuari responsable de la seua instal·lació. A més, hauran de ser retirades del medi natural durant els períodes de l'any en què no estiguen vigents les corresponents autoritzacions administratives.

Es recomana la col·locació de cartelleria informativa en l'accés del parany per a previndre i evitar qualsevol possible accident de persones que puguen acostar-s'hi per curiositat, especialment, xiquets.

ANNEX V

*Contingut del llibre de registre de col·locació de material de captura*

Per cada element de captura s'hauran d'anotar les dades següents:

1. Número d'identificació de la persona habilitada.

2. Data i hora de col·locació.

3. Número d'identificació de l'element de captura.

4. Terme municipal, tipus d'espai cinegètic (número de vedat, si és procedent) i coordenades UTM (d'acord amb l'ús establit per la conselleria competent en matèria de caça).

5. Tipus de trampa.

6. Esquer utilitzat, i data i hora de la primera revisió.

7. Dates i hores de les revisions.

8. Situació de la trampa en cada revisió (disparada sense captura / esquer desaparegut sense captura / captura).

9. Si és el cas, espècie capturada, part del cos que ha sigut enganxada, destinació de l'espècie capturada i mètode de sacrifici.

ANNEX VI

*Contingut mínim del temari per a la formació teoricopràctica*

*d'habilitació per a la realització de control de predadors*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Grup* | *Matèries* | *Hores lectives* |
| Legislació i normativa | Directives i disposicions d'interés i continguts destacables: excepció. Necessitat d'homologació de mètodes. Complementarietat amb altres modalitats de control d'armes de foc. Selectivitat. Benestar animal. Seguretat en el maneig. Necessitat d'acreditació personal i formació | 3 |
| Ecologia de la predació i aspectes d'interés | Tipus de predadors. Interacció predador-predador i predador-presa. Necessitat i utilitat del control de la predació o de predadors per raons sanitàries. Efecte font i engolidor. Aspectes o mesures a tindre en compte en el control de la predació. Aspectes socials o de compatibilització d'altres interessos | 3 |
| Espècies predadores objectiu i no objectiu | Biologia. Hàbitat. Distribució. Identificació de la seua presència. Estimació d'abundància. Foto trampa. Planificació del control. El control de la rabosa. Control de blanques. Altres controls | 4 |
| Material de captura i auxiliar | Mètodes de captura homologats. Identificació de trampes. Instal·lació, maneig i revisió. Esquers. Atraients. Material auxiliar: armes, GPS, fitxes de captura, gestió de la documentació generada | 18 |
| Manipulació d'animals capturats | Aproximació a l'animal capturat. Tècniques d'immobilització eficient i segura. Sacrifici amb mètodes no cruels de l'espècie objectiu. Eliminació de restes i preses de mostres. Indicadors de l'estat de salut d'un animal capturat. Alliberament d'espècies no objectiu sense lesions aparents. Protocols d'actuació davant de la captura d'espècies no objectiu | 4 |
| Prevenció de riscos | Coneixement dels riscos associats a l'activitat. Precaucions sanitàries | 2 |
| Prevenció d'incendis forestals | Normativa autonòmica en matèria de prevenció d'incendis forestals i d'aplicació a les tasques pròpies del control de predadors | 1 |
| Optatives o ampliació matèries anteriors | A proposta de cada centre | 5 |
|  | MÍNIM TOTAL | 40 |

--------------------

1   El primer paràgraf de l’article 13 es modifica per l’article 115 de la[**Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html), de simplificació administrativa (DOGV núm. 10139 de 09.12.2024).

2   L’article 14 es modifica per l’article 115 de la[**Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html).

3   L’article 15 es modifica per l’article 115 de la[**Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html).

4   S’inclou la caixa trampa per a senglar en la relació dels mètodes de captura homologats per la[**Resolució de 10 d'agost de 2022, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/res/2022/08/10/(1)/), per la qual s'inclou la caixa trampa per a senglar en la relació dels mètodes de captura homologats en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i es modifica el Llibre de registre de col·locació d'elements de captura de predadors recollit en l'annex IV de la Resolució de 20 de gener de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental. (DOGV núm. 9409 de 22.08.2022) Ref. Base de dades 007491/2022.

5   S’inclou la gàbia-parany modular per a senglar d’accionament remot en la relació dels mètodes de captura homologats per la[**Resolució de 25 d'abril de 2023, del director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/res/2023/04/25/(2)/), per la qual s'inclou la gàbia-parany modular per a senglar d'accionament remot en la relació de mètodes de captura homologats en l'àmbit de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 9590 de 08.05.2023).

6   S’inclou el parany tipus Pig Brig per a senglar en la relació dels mètodes de captura homologats per la[**Resolució de 17 de juliol de 2023, del director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/res/2023/07/17/(1)/), per la qual s'inclou el parany tipus «Pig Brig» per a senglar en la relació de mètodes de captura homologats en l'àmbit de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 9654 de 03.08.2023).

7   Mètode de captura afegit per la[**Resolució de 10 d'agost de 2022, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/res/2022/08/10/(1)/).

8   Mètode de captura afegit per la[**Resolució de 25 d'abril de 2023, del director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/res/2023/04/25/(2)/).

9   Mètode de captura afegit per la[**Resolució de 17 de juliol de 2023, del director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/res/2023/07/17/(1)/).


Còpia Permalink ELI