Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6260, del 05-05-2010 (2010/4921)

RESOLUCIÓ de 14 d'abril de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Massalfassar, Los Montesinos, San Miguel de Salinas, Torevieja, Tuéjar, Dénia, El Verger, Els Poblets, Ondara, Pedreguer, Gata de Gorgos i Xàbia.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6260

Data del DOGV
:   05-05-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/4921


Data del document
:   14-04-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Verger, el
    * Pedreguer
    * Gata de Gorgos
    * Ondara
    * Dénia
    * Xàbia
    * Massalfassar
    * Montesinos, los
    * Torrevieja
    * Tuéjar
    * Poblets, els
    * San Miguel de Salinas
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 14 d'abril de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Massalfassar, Los Montesinos, San Miguel de Salinas, Torevieja, Tuéjar, Dénia, El Verger, Els Poblets, Ondara, Pedreguer, Gata de Gorgos i Xàbia. [2010/4921]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 131/05-AIA Massalfassar, 174/06-AIA Los Montesinos, San Miguel de Salinas, Torrevieja, 209/05-AIA Tuéjar, i 213/06-(1)-AIA Dénia, El Verger, Els Poblets, Ondara, Pedreguer, Gata de Gorgos, Xàbia.  
València, 14 d'abril de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 131/05-AIA  
Títol: Pla general d'ordenació urbana de Massalfassar  
Promotor: Ajuntament de Massalfassar  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Massalfassar i CTU  
Localització: terme municipal de Massalfassar (València)  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objecte del Pla general d'ordenació urbana de Massalfassar consisteix a definir un model d'ordenació territorial per a tot el terme municipal i adaptar el planejament al nou marc legal de l'urbanisme.  
Els objectius que es preveuen aconseguir amb la revisió del planejament són:  
- Garantir l'assentament futur de població sobre noves zones de creixement urbà.  
- Potenciar la distribució equilibrada d'equipaments i dotacions públics, i suplir els dèficits que hi ha.  
- Restringir el desenvolupament industrial a zones adequadament separades dels espais residencials.  
- Dotació d'espais lliures, zones verdes i equipaments.  
- Separació d'aigües de reg i fecals, completar la xarxa de sanejament i garantir la depuració de les aigües residuals (en el cas de les provinents d'indústries, amb caràcter previ a la xarxa local de clavegueram)  
- Garantir la qualitat de les aigües de consum humà.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'instrument de planejament actualment vigent al municipi de Massalfassar són les normes subsidiàries de planejament municipal, aprovades definitivament pel director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial, el 14 de maig de 1991. Aquestes normes subsidiàries i les modificacions posteriors classificaven les superfícies següents:   
Sòl urbà   
Sòl urbà residencial 200.871 m²  
Sòl urbà industrial 443.650 m²  
Sòl urbà de serveis de carretera 74.700 m²  
Sòl urbanitzable  
Sòl urbanitzable residencial 64.660 m²  
Sòl urbanitzable industrial 93.390 m²  
Sòl no urbanitzable  
Sòl no urbanitzable comú 1.877.629 m²  
Sòl no urbanitzable de protecció litoral 57.800 m²  
Parc públic municipal 14.300 m²  
Aquest Pla general d'ordenació urbana preveu les classificacions següents:  
Sòl urbà  
Sòl urbà residencial, que el conforma el nucli urbà tradicional.  
Sòl urbà industrial, polígon industrial del Mediterrani i zona industrial Plexi a la vora de l'estació de ferrocarril.   
Sòl urbà terciari, engloba les instal·lacions de la ITV i les antigues instal·lacions de serveis a la carretera, on actualment està el centre comercial El Manar.   
Sòl urbanitzable  
Sòl urbanitzable residencial, s'han delimitat 3 sectors, cap d'aquests amb ordenació detallada.   
Sòl urbanitzable industrial, inclou un sol sector localitzat a la vora de l'estació de ferrocarril i les instal·lacions de Plexi, SA.  
Sòl no urbanitzable  
Sòl no urbanitzable comú, engloba els terrenys dedicats a l'agricultura, amb l'excepció d'aquells que estan subjectes a un règim d'especial protecció.  
Sòl no urbanitzable d'especial protecció, dins d'aquest tipus es diferencien les qualificacions següents:   
- SNU d'especial protecció ecològica i litoral.  
- SNU d'especial protecció de camins ramaders (PEpec).  
- SNU d'especial protecció per risc d'inundabilitat (PEinu).   
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental indica que les alternatives possibles queden condicionades per les particulars condicions del municipi en relació amb les infraestructures que hi ha que estructuren i compartimenten l'exigu territori de què disposa el municipi. No es plantegen alternatives de localització dels diversos sòls urbanitzables classificats ja que aquest pla general circumscriu el creixement a zones perimetrals del sòl anteriorment classificat.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 16 de juny de 2004 l'Ajuntament de Massalfassar va remetre una còpia del Pla general d'ordenació urbana de Massalfassar, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient administratiu, i no es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental davant de la falta del certificat municipal acreditatiu del resultat del període d'informació pública.   
En data 14 de juliol de 2005, l'Ajuntament de Massalfassar va remetre el certificat de la informació pública, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació ambiental.  
En data 1 de febrer de 2006, la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre l'estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu, informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, projecte i modificacions puntuals al projecte relatiu al Pla general d'ordenació urbana.   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias, de data 12 de maig de 2003 i en el DOGV núm. 4497, de data 12 de maig de 2003.  
Durant el període d'informació pública es van presentar quatre al·legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretària de l'Ajuntament de Massalfassar, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.  
3. Resum de les al·legacions  
De les al·legacions més amunt indicades, cap d'aquestes presenta contingut de caràcter ambiental.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 7 de desembre de 2006 es requereix la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i es remet, tanmateix, l'esmentat requeriment a l'Ajuntament de Massalfassar, perquè n'amplie el contingut i complete l'expedient amb la documentació següent:  
1. El règim general d'usos de sòl no urbanitzable d'especial protecció per risc d'inundabilitat s'ha d'adaptar al que estableixen les determinacions del PATRICOVA per al risc 3.   
2. Població actual i prevista amb el desenvolupament del pla general. Tenint en compte aquesta última dada s'ha de presentar l'estimació de les dades dels consums d'aigua i volum generat de residus sòlids urbans i d'aigües residuals.  
3. Justificació documentada i acreditada per l'organisme administratiu competent, Confederació Hidrogràfica del Xúquer o entitat autoritzada, de la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en l'ordenació i, en especial, de la disponibilitat d'aigua potable per al proveïment al municipi amb els sostres poblacionals previstos.   
4. Detall de la xarxa de reg de les zones verdes, indicant si es tracta de la xarxa d'aigua potable de proveïment o s'ha realitzat amb traçat i procedència de l'aigua distinta.  
5. Estudi de la possible afecció al patrimoni històric i cultural que ha de ser redactat i acompanyat de l'informe que exigeix la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, la qual estableix en l'article 11 taxativament: "Els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, públics o privats, que puguen afectar béns immobles de valor cultural han d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. L'esmentat informe vincularà l'òrgan que haja de realitzar la declaració d'impacte ambiental".   
6. Cal incloure el cost de l'establiment de les mesures correctores de manera que s'especifiquen les mesures pressupostàries que han d'adoptar-se per a l'execució d'aquestes.  
7. S'ha de completar el programa de vigilància ambiental i indicar el calendari aproximat per a l'aplicació del programa i l'organisme responsable de l'execució; i el compromís de presentar puntualment, l'explotador davant de l'administració, una memòria o informe anual que done compte: del desenvolupament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que poguera produir-se durant el desenvolupament d'aquesta.   
En data 12 de gener de 2007 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental resposta per part de l'Ajuntament de Massalfassar, que inclou les sol·licituds d'informe a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics.  
En data 7 de febrer de 2007 la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge remet l'informe d'Omnium Ibérico, SA per a la unió d'aquest a l'estudi d'impacte ambiental.   
En data 25 de maig de 2007 l'Ajuntament de Massalfassar remet informe sobre qüestions plantejades en els informes sectorials del Servei d'Avaluació Ambiental i Secció Forestal, del Servei de Patrimoni Cultural Valencià i de l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics.  
En data 4 de juny de 2007 l'Ajuntament de Massalfassar remet un escrit en el qual comunica una errada material en els plànols referents a la delimitació del sòl urbà terciari de les instal·lacions de la ITV.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient administratiu s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la tramitació del Pla general d'ordenació urbana:  
1. Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de València, de data 15 de gener de 2007, sobre el projecte del Pla general d'ordenació urbana de Massalfassar (València), el qual indica que:  
- Respecte a la possible afecció del projecte a la zona humida denominada Marjal de Rafalell i Vistabella, la qual va ser inclosa en el catàleg de zones humides aprovat mitjançant l'Acord del 10 de setembre de 2002, del Govern valencià, on s'estableix un perímetre d'afecció o conca, segons el que disposa l'article 15.4 de la Llei 11/1994, de 500 metres al voltant de límits dels distints espais, amb l'excepció d'aquelles zones en què la planificació ambiental vigent haja determinat un altre perímetre, l'esmentada Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana estableix el següent en l'apartat 3 de l'article 15, "En el supòsit d'activitats consolidades a l'entorn de les zones humides que puguen tenir influència en la qualitat de les seues aigües, aquestes instal·lacions n'adequaran els abocaments als criteris de qualitat establits per la Conselleria de Medi Ambient." .   
- Considera necessari que es condicione el desenvolupament de l'esmentat sòl a l'existència d'una adequada depuració d'aigües residuals i, en cas d'efectuar-se abocaments de qualsevol tipus, fins i tot d'aigua depurada a la zona humida, s'ha de preveure expressament la possibilitat d'afecció a l'esmentat aiguamoll i a les espècies característiques d'aquest, i en conseqüència, habilitar les pertinents mesures correctores per a evitar-ne el deteriorament tant permanent com temporal. Les esmentades mesures correctores ha de preveure el manteniment de nivells adequats de qualitat fisicoquímica i biològica del medi hídric. Pareix obvi que han de requerir-se per a l'efluent depurat que eventualment pot arribar a la marjal, com a mínim, les condicions de qualitat requerides per a les zones sensibles pel RD 2116/1998, el Reial decret Llei 11/1995, i el RD 509/1996, en relació amb la Directiva 91/271/CEE, de 21 de maig, sobre tractament de les aigües residuals urbanes.   
- Finalment, l'informe conclou amb l'informe favorable del projecte de referència.  
2. Informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de data 14 de desembre de 2006, en relació amb l'estudi acústic del PGOU. L'informe emés observa que:   
- En l'estudi acústic presentat s'indica la zonificació de l'àrea d'estudi, mesuraments en punts representatius de la corresponent zonificació, com també una sèrie de mesures correctores previstes. S'analitzen els nivells de soroll que hi ha a cada zona, i s'indiquen les principals fonts de soroll que hi ha en aquestes.  
- A partir dels resultats dels mesuraments realitzats, es realitza una anàlisi sobre la situació acústica que hi ha al municipi. No obstant això, l'esmentat estudi haguera sigut més representatiu si a partir dels resultats dels mesuraments s'haguera esbossat el mapa de soroll del municipi.  
- Pel que fa al procediment de mesura seguit, hauria d'haver-se triat com a LAeq la major les tres mesures realitzades en cada zona, i no la mitjana tal com apareix en l'estudi acústic.   
- Atés que es tracta d'un municipi de menys de 20.000 habitants, l'estudi acústic del planejament general del municipi, haurà de contenir:  
- Classificació i usos previs del sòl al municipi, segons el que estableix la Llei 7/2002.  
- Classificació del sòl dels municipis limítrofs en els límits amb el municipi.  
- Identificació de les activitats i infraestructures sorolloses al municipi.  
- Compatibilitat de les zones reclassificades com a urbanitzables amb els nivells de soroll que hi ha i els focus de soroll de l'entorn.  
3. Informe sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. Emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural i Museus de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.   
Fins a la data no es disposa de l'esmentat informe.   
Afeccions legals  
Espais naturals protegits  
El terme municipal de Massalfassar afronta pel nord amb la zona humida denominada Marjal de Rafalell i Vistabella, que pertany al terme municipal de València, i es troba part del terme de Massalfassar dins del perímetre d'afecció de 500 metres establit segons el que disposa l'article 15.4 de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Camins ramaders  
Al terme municipal de Massalfassar discorren tres camins ramaders, la classificació dels qual va ser aprovada en data 20 de maig de 1974. Aquests camins ramaders són:  
Assegador de la Marina de 778,18 metres longitud i una amplària de 15,00 metres.  
Assegador de Llíria amb una longitud de 3.336,29 metres i una amplària de 20,89 metres  
Assegador del Camí Vell de València o Camí de la Travessia amb una longitud de 975,58 metres i una amplària de 8,00 metres.  
PATRICOVA  
La franja de sòl situada al nord de la carretera CV-32 està afectada quasi en la totalitat per risc d'inundació, amb un nivell de risc 3, i s'estimen inundacions amb una freqüència de manifestació inferior a 25 anys i un calat inferior a 80 cm.   
Dins d'aquests terrenys hi ha en l'actualitat les instal·lacions de la ITV, una explotació ramadera de boví, el centre comercial El Manar, un complex hoteler i una gasolinera.   
Patrimoni cultural  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que al municipi de Massalfassar no hi ha cap jaciment arqueològic inventariat.  
Consta en l'expedient l'informe de la Direcció Territorial de Cultura, Educació i Esport de data 26 de febrer de 2007, sobre el catàleg de béns i elements patrimonials protegits, on indica que el catàleg ha de ser completat amb la documentació següent:  
- Delimitació del nucli històric tradicional i la normativa d'aquest.  
- Indicar quins elements inclosos en el Catàleg es consideren béns de rellevància local.  
- Els jaciments arqueològics s'inclouran en el catàleg amb el nivell de protecció adequat.  
- Els elements amb valor etnològic s'han d'incloure en el catàleg.  
- S'ha d'actualitzar la fitxa de catàleg i ampliar el nombre d'edificis amb protecció ambiental.  
- Adequar els nivells de protecció del catàleg segons els establits en el Reglament d'ordenació i gestió territorial i urbanística (articles 184 a 189).  
En relació amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, no s'adjunta l'informe vinculant sobre la possible afecció del projecte al patrimoni cultural valencià.  
Infraestructures de transport   
El municipi de Massalfassar es troba estructurat per tres eixos lineals de comunicació:  
Xarxa de Carreteres de l'Estat: Autovia V-21 (antiga CN-221)  
Carreteres autonòmiques: CV-32 (carretera de la Gombalda)  
Xarxa de Ferrocarrils de l'Estat: Línia ferroviària València - Tarragona  
Ha d'atenir-se a la normativa pel que fa a limitació d'usos a les franges de domini públic, servitud i afecció, en concret a la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de carreteres de la Comunitat Valenciana; a la Llei 25/1988, de 29 de juliol, de carreteres de l'Estat, i a la Llei 16/1987, de 30 de juliol, d'ordenació dels transports terrestres, com també a la resta de legislació que hi siga d'aplicació.  
Actualment està en fase de projecte la línia d'alta velocitat Madrid - Castella-la Manxa - Comunitat Valenciana - Regió de Múrcia. Tram: València - Castelló, línia per a la qual està prevista en el PGOU una reserva de sòl per a la solució inicialment prevista.   
Costes  
El Pla general afecta en la zona més oriental del terme la zona de servitud de protecció maritimoterrestre, i s'aplica la Llei 22/88, de costes i el reglament d'aquesta.  
Consideracions ambientals  
El municipi de Massalfassar està situat a la comarca de l'Horta Nord de la província de València. El terme municipal de Massalfassar limita pel nord, amb Massamagrell i la Marjal de Rafalell i Vistabella, pertanyent al terme municipal de València; al sud amb Albuixec i parcialment amb Museros; a l'est, amb el mar Mediterrani, i a l'oest, amb Museros. La superfície del terme és de 2,92 km² segons la cartografia disponible.   
El terme municipal presenta una capacitat d'ús del sòl molt elevada i una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers alta.  
Referent a la hidrologia superficial de la zona d'estudi, aquesta s'ha considerat en l'estudi d'impacte ambiental d'escassa o nul·la rellevància, pel fet de no haver-hi cursos d'aigua de corrent continu ni discontinu al terme municipal. No es mencionen en l'estudi d'impacte ambiental l'existència de séquies de drenatge i reg.  
La vegetació potencial de la zona ha sigut reemplaçada al llarg dels anys per la intensa explotació agrícola, i romanen actualment xicotetes àrees disperses a la zona. La vegetació actual a la zona, principalment, està associada als cultius de cítrics, en especial els tarongers. No hi ha espècies protegides, amenaçades o endèmiques.  
En l'estudi d'impacte ambiental es realitza una descripció de la fauna que es pot trobar a la zona lligada a la vegetació present, i destaca l'avifauna que pot tenir la zona com a àrea de campeig.  
La població de Massalfassar, segons les dades de la Direcció General d'Administració Local, és de 1.688 habitants l'any 2006, i la població horitzó prevista en el Pla general de és de 3.920 habitants.   
Es disposa d'informe tècnic positiu, de data 16 de març de 2007, de l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics (EMSHI) sobre abastiment d'aigua potable i disponibilitat d'aigua per a proveir els increments que generen les actuacions proposades en el PGOU. L'informe no aporta dades de consum d'aigua actual i futur, ni la procedència d'aquesta, si bé en l'estudi d'impacte ambiental se cita que la procedència de l'aigua per al proveïment es realitza captant aigües de superfície procedents del riu Túria. L'esmentat informe inclou una sèrie de condicionants que s'han de complir, d'entre els quals es destaca la implantació d'una xarxa d'aigua diferent de la potable per a usos que no siguen estrictament de consum humà a fi d'economitzar els recursos hídrics disponibles, i la consideració de la construcció d'un dipòsit elevat per a garantir el proveïment en situacions de cabals punta, avaria, tall o reparació.   
Segons l'estudi d'impacte ambiental l'aigua per a reg actualment procedeix de la séquia de Moncada, regulada pel Tribunal de les Aigües, i dels pous situats al límit oest amb Museros administrats per la Societat de Regants.   
Respecte a la depuració de les aigües residuals, consta en l'expedient l'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) de data 25 d'abril de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'Horta Nord - la Pobla de Farnals per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament del PGOU de Massalfasssar. L'esmentat informe conclou amb la viabilitat del tractament en l'EDAR l'Horta Nord - la Pobla de Farnals, sempre que es complisquen una sèrie de condicionants, dels quals es destaca que per a poder garantir una connexió efectiva, han d'executar-se les actuacions d'ampliació de la planta necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat, i per a l'abocament generat pels desenvolupaments urbanístics previstos en el PGOU de referència s'han de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament.  
Actualment la xarxa de sanejament al municipi és de tipus unitària, i hi ha previsió d'implantar un sistema separatiu de sanejament per als nous sectors que s'han d'executar i canviar gradualment aquest sistema per al sòl urbà consolidat. En l'estudi d'impacte ambiental no s'aporten més dades per al sistema de sanejament previst.  
D'acord amb l'Ordre de 18 de gener de 2002, del conseller de Medi Ambient, per la qual s'aprova el pla zonal de residus de les zones III i VIII, correspon a l'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE) la prestació dels serveis de valoració i eliminació de residus. L'esmantada entitat certifica (20.12.2006) que disposa de capacitat de tractament suficient a les instal·lacions metropolitanes previstes pel pla zonal de residus de les zones III i VIII, àrea de gestió 1, per a assumir la gestió dels residus sòlids urbans i inerts previstos en el pla general de referència.   
Per al servei de recollida i transport a un abocador dels residus sòlids urbans (RSU) del municipi, la Mancomunitat l'Horta Nord certifica (20/12/2006) a través de l'empresa adjudicatària del servei de recollida de RSU i transport a abocador, SA Agricultores de la Vega, que disposa de capacitat suficient en mitjans humans i materials per a assumir l'increment de producció de RSU derivat del nou planejament proposat.  
El risc d'inundació per als terrenys situats a la franja situada al nord de la carretera CV-32, s'ha analitzat en l'estudi d'impacte ambiental de manera molt succinta, i es menciona la inexistència d'assentaments residencials i considera que a causa de l'elevació de la cota dels terrenys sobre els quals es van executar les instal·lacions de la ITV i el centre comercial El Manar, aquests sòls quedarien exempts de risc en un estudi a una escala menor.   
En l'àrea d'estudi el paisatge està constituït essencialment per quatre unitats paisatgístiques clarament diferenciades com són la zona del nucli urbà, la zona consolidada industrial, la zona agrícola i la zona litoral, i es destaca en la primera la gran visibilitat des de la carretera CV-32.  
En referència a les mesures correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, aquestes es dirigeixen principalment a mitigar l'efecte generat per les obres urbanització.   
Pel que fa al document de síntesi inclòs en l'estudi d'impacte ambiental, aquest no s'ajusta al contingut específic per a aquest tipus de document.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.   
4. A l'efecte del compliment de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació de l'efecte de determinats plans i programes en el medi ambient, el pla es considera inclòs en el supòsit establit en la disposició transitòria primera, apartat 2, de l'esmentada Llei. En la tramitació del procediment d'avaluació ambiental s'han seguit les actuacions previstes en l'article 7 de la Llei 9/2006.  
5. Ha d'advertir-se igualment que el contingut documental de l'estudi d'impacte ambiental sotmés a informació pública no sols comprén tots els punts requerits per l'article 8 de la Llei 9/2006, als denominats informes de sostenibilitat, sinó que fins i tot es deté a valorar-los amb major amplitud i profunditat que l'exigida en l'esmentat precepte, per la qual cosa ha de concloure's que durant el període transitori d'adaptació de procediments a les exigències de la nova llei, l'estudi d'impacte ambiental de referència compleix idèntica comesa al dels informes de sostenibilitat ambiental, i han de tramitar-se la resta d'actuacions d'acord amb les previsions de la Llei 9/2006, de 28 d'abril.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte del Pla general d'ordenació urbana de Massalfassar, promogut per l'Ajuntament de Massalfassar, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus. En el supòsit que l'esmentat informe siga desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Per a la nova xarxa de sanejament separativa, cal identificar els punts d'abocament de la xarxa de pluvials i obtenir l'autorització d'abocament de l'organisme competent. Prèviament al punt d'abocament s'ha d'instal·lar un sistema de pretractament, que dependrà de les aigües que s'han de tractar.   
3. L'abocament de les aigües residuals a la xarxa de sanejament s'ha de realitzar d'acord amb el que disposa el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana.  
4. Els camins ramaders han de ser identificats pel nom i amplària legal en les normes urbanístiques, com també considerats com a sòl no urbanitzable protegit per la legislació sectorial.  
5. S'ha d'adequar la classificació i qualificació dels sòls urbanitzables situats al sud del nucli urbà, limítrofs amb els termes municipals d'Albuixec i Museros, al planejament d'aquests municipis, i deixar amb aquesta finalitat una banda d'esmorteïment entre el sòl residencial i el sòl agrícola corresponent.  
6. El sòl destinat a les instal·lacions de la ITV s'ha d'ajustar a l'estrictament ocupat per les esmentades instal·lacions. En aquest sòl i d'acord amb les normes urbanístiques, és obligatòria la redacció d'un estudi d'inundabilidad per a la concreció del risc d'inundabilitat, a més cal disposar de les mesures necessàries per a evitar l'afecció per abocament d'aigües residuals o pluvials a la Marjal de Rafalell i Vistabella.  
7. Ha d'incloure's en les normes urbanístiques les determinacions i limitacions establides en la Llei 22/88, de 28 de juliol, de costes, com també el Reial decret 1471/89, d'1 de desembre, pel qual s'aprova el Reglament general per a desplegament i execució de la Llei 22/88, principalment pel que fa als usos permesos en la zona de protecció del domini públic maritimoterrestre.  
8. S'ha d'establir un ordre per al desenvolupament dels diversos sectors de sòl urbanitzable, a fi de garantir un esgotament d'aquest tipus de sòl, abans de considerar l'opció de reclassificació d'un sòl no urbanitzable.  
9. Tota la normativa específica d'ordenació de zones industrials, totes les mesures preventives i correctores proposades i els condicionants exposats han de ser recollits en la normativa urbanística del pla general, tant en allò que fa referència al mateix plantejament en si, com en tot allò corresponent a les respectives fases d'execució i explotació.   
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 74/7160-QHJ.  
Promotor: Gas Natural sdg, SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant (Conselleria d'Infraestructures i Transport)  
Objecte del projecte: gasoducte AS-15 antena a Torrevieja  
Localització: als termes municipals de Los Montesinos, San Miguel de Salinas i Torrevieja (Alacant)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'un gasoducte (antena AS-15 a Torrevieja), que constituirà un ramal del gasoducte APA a Redovan-Los Montesinos-Torrevieja i que partirà d'aquest últim gasoducte al terme municipal de Los Montesinos.  
El projecte d'aquest gasoducte pretén el subministrament de gas natural als termes municipals de Guardamar del Segura, Orihuela, Torrevieja i Pilar de la Horadada.   
Característiques del projecte tenint en compte tota la documentació presentada pel promotor:  
- Longitud de 8.822 m.  
- Posicions de vàlvules a Los Montesinos PK 3,894  
- Canonada d'acer al carboni amb pressió de 16 bar i diàmetre de 8".  
- Pista de treball de 10 m d'amplària normal.  
- Rasa de 0,60 m i a una profunditat mínima d'1 m.  
- Obres:  
- Replantejament i abalisament del traçat.  
- Obertura de pista de treball: desbrossament i aclarida de terreny amb màquines talladores i retroexcavadores. Retirada de terra vegetal per a la posterior reposició. La pista serveix per a acumular materials extrets de la rasa i per a la circulació de maquinària i obres.  
- Obertura de rasa mitjançant retroexcavadora. El material extret s'empra en part per al posterior rebliment de la rasa. El volum extret serà de 6.500 m³.   
- Càrrega, transport, descàrrega, emmagatzemament i distribució de materials d'obra. Platges d'abassegament de materials situades a la vora o molt pròximes a la pista de treball. La pista de treball s'obri i s'anivella, i les canonades es transporten per la mateixa pista.  
- Corbament, soldadura, protecció de la canonada i posada a la rasa. Les canonades es descendeixen a la rasa amb tractors ploma. Una vegada col·locada la canonada s'omplirà amb materials d'excavació i si fóra necessari de préstecs.  
- Encreuaments hídrics mitjançant beines passaaigües. Es restitueixen les vores i es munten les esculleres. No obstant això, a conseqüència de la sol·licitud d'ampliació de documentació, l'encreuament del barranc o rambla de la Fayona s'efectuarà mitjançant perforació dirigida de manera que no afectarà el barranc esmentat tal com succeïa en la proposta inicial d'encreuament a cel obert.  
- Estació de regulació i mesura amb entrada a 16 bar i eixida a 4 bar, que contindrà estació de protecció catòdica.   
- Sistema de comunicació i control: en paral·lel a la conducció de gas i en la mateixa rasa d'aquest s'instal·larà, en tubs de polietilé, cable de telecomunicacions de fibres òptiques  
- Connexions elèctriques en baixa tensió.  
- Restitució del terreny amb la col·locació de la terra vegetal. Es restitueixen murs, bardisses, tanques i qualsevol altre obstacle retirat. Descompactació de sòls.  
- Senyalització amb fites en vèrtexs.  
- Servituds permanents:  
Servitud de pas: zona de 3 m d'ample, 1,5 m a cada costat de l'eix de la canonada, que comporta l'ocupació del subsòl per les canalitzacions, dret de pas del personal i ocupació temporal del terreny per a atendre a vigilància, conservació i reparació de les instal·lacions, prohibició de cavar o llaurar a profunditat major a 50 cm, prohibició de plantar arbres i arbustos de talla alta i prohibició de realitzar obres o edificacions sense permís de l'administració.  
- Durada de les obres: 4 mesos.  
- Serveis d'explotació i manteniment.  
Tramitació administrativa  
El Servei Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre una còpia del projecte, estudi d'impacte ambiental i al·legacions rebudes durant el període d'informació pública (BOP de 10.01.2006 i DOCV de 19.12.2006), com també informes.  
Es va rebre informe favorable del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Medi Ambient de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport després de l'examen de l'estudi presentat respecte a l'impacte ambiental al patrimoni cultural.  
Es va sol·licitar informe a l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori d'aquesta Conselleria (Àrea de Conservació d'Espais Naturals) ja que el traçat afecta l'àrea perifèrica de protecció de zones humides del sud d'Alacant (Llacunes de la Mata i Torrevella).  
Es va sol·licitar al promotor ampliació de la documentació presentada, de tot això es va informar el Servei Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
El promotor va remetre l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental i documentació presentada d'acord amb la sol·licitud efectuada. Es va presentar còpia de l'estudi d'impacte ambiental firmat, amb la identificació de l'autor i amb el visat del col·legi professional.  
Es va rebre informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'aquesta Conselleria que indicava que no s'havia justificat l'afecció del projecte a l'àmbit de protecció de zones humides del sud d'Alacant per la qual cosa no es podia emetre un informe favorable.  
Després de l'estudi de l'ampliació de la documentació presentada pel promotor i l'informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals es va sol·licitar nova ampliació de l'estudi d'impacte ambiental com també aportar les justificacions indicades en l'informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals.  
El promotor va remetre ampliació de la documentació sol·licitada indicant, a més, que aquesta es remetia a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals per a l'informe d'aquesta.  
Es va remetre informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'aquesta Conselleria de 9 d'abril de 2007 en el qual s'indica que: "en la nova informació complementària facilitada, rebuda després de reunions amb els tècnics del nostre Servei, es justifica clarament el perquè de l'afecció del projecte a l'àmbit de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant, per la qual cosa s'emet un informe favorable al projecte en qüestió. Es considera inexcusable el pas del gasoducte AS-15 antena a Torrevieja, pel traçat plantejat basant-se en tots els criteris analitzats i degudament justificats, criteris tant tècnics com ambientals i socials. S'envia la documentació complementària i l'annex a l'estudi d'impacte ambiental anterior".  
Informació pública  
Es va sotmetre el projecte i estudi d'impacte ambiental al període d'informació pública (BOP de 10.01.2006 i DOCV de 19.12.2006) tal com va indicar el Servei Territorial d'Energia d'Alacant. S'hi van produir al·legacions, i es fa una síntesi d'aquestes a continuació:  
1. Sr. Miguel Ángel Pavón García (AHSA):   
- Se sol·licita que la totalitat del traçat i les instal·lacions se situen fora de la zona perifèrica de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella, atés que pot triar-se un traçat diferent, i considera inadmissible que el traçat discórrega per l'àrea d'interés especial natural associada al llit del barranc de la Fayona.   
- El projecte està afectat per l'Acord de 21 de novembre de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual es determina la manera d'aplicació de les mesures cautelars previstes en l'àmbit territorial afectat pel PORN del sistema de zones humides del sud d'Alacant.  
- L'estudi d'impacte ambiental i el seu document de síntesi no apareixen firmats per cap persona.  
2. Esteban de la Peña Sánchez (Frutas Beri, SA) i Antonio Casanova García:  
- Proposen una alternativa diferent que discórrega per la vora exterior de la carretera comarcal, la qual requeriria una menor excavació i això suposaria menor impacte paisatgístic, menor impacte social per no afectar cítrics, a més de poder ocasionar-se problemes per qüestió de pluges.  
3. Francisco Mira Hernández:  
- Proposa un traçat alternatiu que es desplace més cap a l'oest i s'acoste a camins o a infraestructures existents (CV-95).  
4. Pedro Menargues Gràcia:  
- Proposa un traçat alternatiu que es desplace més cap a l'oest i s'acoste a camins o a infraestructures existents (CV-943 i autopista).  
5. Matilde Linares Ayuso i diversos al·legants més:  
- Proposen un traçat alternatiu més a l'oest que s'acoste a camins o a infraestructures existents (autopista).  
6. Promovimar 98, SL, Viemar, SL i diversos al·legants més:   
- El traçat proposat ocasiona perjudicis per servituds i prohibicions per no discórrer en paral·lel a infraestructures afectant terrenys que seran urbanitzables existint alternativa al costat de vials i carretera evitant conduccions d'aigua potable.  
7. María del Rosario Pérez Zafra:   
- Sol·licita que discórrega per límits de camins o propietats, o per dins d'aquests, per a evitar afecció a les seues propietats i en cas contrari indemnització.  
8. Joaquín Hurtado Martínez i altres:   
- Sol·licita una alternativa ja que li ocasiona enderrocament d'immobles i arbratge.  
9. Diversos propietaris al·leguen que es divideixen les finques per la meitat i s'agreugen els impactes pel fet de no discórrer en paral·lel a altres infraestructures.  
A continuació es fa resum de la resposta d'al·legacions efectuada pel promotor i remesa pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant seguint l'orde abans indicat:  
1. S'indica que per a la realització del projecte el traçat s'ha consensuat amb ajuntaments, responsables del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella, etc. S'ha projectat el traçat per a reduir l'impacte per zones travessades seguint un paral·lelisme a la carretera CV-943 a 5 m de la vora d'aquesta i discorre bàsicament pel marge dret exceptuant alguna zona com ara La Marquesa en què es canvia al marge contrari i evita el pas pels voltants dels immobles d'interés cultural i etnològic i l'afecció a zones de palmeres. Per a l'àrea de predomini agrícola es va utilitzar el límit de la carretera CV-943 respectant-lo majoritàriament, al fet que la canalització discorre per la seua zona d'afecció, i a més la repercussió serà temporal en anar soterrada la canalització.   
2. No s'accepta la variant proposada ja que comportaria desafectar unes parcel·les per a afectar-ne altres que podrien pronunciar-se en el mateix sentit I comportaria afectar àrea de predomini agrícola del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella.  
3. No és possible acceptar la variant en haver de mantenir distància de 50 m respecte a CV-95 segons la Conselleria d'Infraestructures, i faria que la longitud del traçament fóra major.  
4. No és possible acceptar les variants proposades tenint en compte que respecte a la CV-943 la distància és la mínima necessària per a executar l'obra i respecte a l'autopista es manté una distància de 25 m seguint l'alineació de fruiters per a evitar creuar en diagonal i afectar-los més. Respecte a la CV-95 la distància ha de ser de 50 m. La canalització discorre soterrada i poden desenvolupar-se les labors agrícoles respectant les distàncies de seguretat.  
5. No és possible acceptar la variant en haver de mantenir distància de 25 m d'autopista i la canalització discorre soterrada i poden desenvolupar-se les labors agrícoles respectant les distàncies de seguretat.  
6. El traçat es va elaborar tenint en compte l'Ajuntament de Los Montesinos, el paral·lelisme a la carretera CV-943 als voltants del nucli urbà de Los Montesinos és complicat en existir construccions a la vora, cosa que comportaria augmentar les afeccions en haver de vorejar-les i, a més, el fet de discórrer pel marge esquerre de la CV- 943 comportaria discórrer dins de l'àrea de predomini agrícola del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella. A més comportaria desafectar unes parcel·les per a afectar-ne altres que podrien pronunciar-se en el mateix sentit.  
7. No s'accepta la proposta que indica que s'ha intentat un traçat que afecte tan poc com es puga, de manera que puga mantenir-se en la mesura que es puga el marc de plantació que hi ha, i al·lega, a més, dificultats respecte a la utilització de camins i límits entre finques.  
8. No s'accepta la proposta ja que la desafecció d'una parcel·la ocasionaria l'afecció d'una altra que podria pronunciar-se en el mateix sentit, a més, una vegada executada la canalització podran desenvolupar-se les labors d'explotació amb les directrius de seguretat. El traçat discorre pel límit de no-edificabilitat de la CV-943 per la qual cosa no afectarà construccions ja que en aquesta zona no es pot construir.  
9. S'indica que la desafecció d'una parcel·la pot comportar l'afecció d'altres que podrien al·legar el mateix, i que una vegada soterrada la canonada poden desenvolupar-se les labors agrícoles respectant les directrius de seguretat. S'ha intentat seguir en paral·lel les infraestructures en la mesura que es puga.  
Informes remesos per l'òrgan substantiu que consten en expedient.  
En la documentació remesa per l'òrgan substantiu consten els informes següents:  
- Informe de l'Ajuntament de San Miquel de Salinas: s'indica que respecte a les normes subsidiàries de 27 d'abril de 1988 els terrenys admeten les instal·lacions d'utilitat pública o interés social. S'està tramitant un nou planejament que afectaria la SNU2, en el qual es preveu l'ús d'infraestructures, i un SNU1 en el qual la normativa no reflecteix aquest tipus d'infraestructures proposades. Respecte a aquest últim sòl s'indica que ha de ser objecte d'un nou traçat i en qualsevol cas obtenir l'informe favorable respecte al projecte i estudi de la Conselleria corresponent.  
- Ajuntament de Los Montesinos:   
- Amb data 9 de febrer de 2006: s'adhereixen a les al·legacions efectuades per les mercantils Promovimar 98, SL i Vicemar, SL per raó que el traçat proposat travessa el terme municipal i crea una barrera per al futur desenvolupament urbanístic en compte de vorejar-lo en paral·lel a les xarxes generals.  
- Amb data 15 de desembre de 2005: informen favorablement el projecte per ajustar-se al planejament municipal, havent de sol·licitar-se prèviament la llicència d'obres i el projecte resoldre els encreuaments amb instal·lacions municipals i preveure la reposició de serveis afectats.  
- Escrits de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria en relació a la sol·licitud d'ocupació del camí ramader denominat assegador de Los Montesinos, i s'hi adjunta plec de condicions.  
- Informe de la comunitat de regants de Riegos de Levante MD del riu Segura en relació a les condicions que han de complir-se per a l'encreuament amb canonades d'aquesta.  
- Informe del Ministeri de Foment favorable respecte a l'autopista i condicions que s'han de complir.  
Consideracions ambientals  
1. En relació amb el traçat del gasoducte i l'afecció a les zones perifèriques de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant:  
En l'estudi d'impacte ambiental s'estudien diverses alternatives, i es tria aquella que es considera més adequada ambientalment respecte al Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella.  
En l'alternativa triada s'afecten, en determinats trams dins de la zona perifèrica de protecció, les àrees de predomini agrícola A i B i l'àrea d'interés especial natural del barranc de la Fayona.  
L'últim informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de 9 d'abril de 2007 emet informe favorable al projecte tenint en compte que es justifica clarament el perquè de l'afecció a l'àmbit de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant. Considera inexcusable el pas del gasoducte pel traçat plantejat basant-se en tots els criteris analitzats i degudament justificats, criteris tant tècnics com ambientals i socials. Respecte a l'encreuament del barranc de la Fayona s'ha plantejat una operació de perforació dirigida per a assegurar la no-modificació del barranc en cap aspecte respecte a l'estat natural d'aquest.  
En la documentació complementària presentada pel promotor:  
S'indica que es van estudiar diferents alternatives prèviament a plantejar la finalment triada. Es va descartar la que travessava el Parc natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella entre ambdues llacunes tenint en compte informe de l'Àrea d'Avaluació Ambiental. Es va descartar posteriorment una altra alternativa que envoltava la llacuna de la Mata pel nord per raons tècniques. Finalment es va plantejar l'alternativa finalment triada.   
En la documentació remesa pel promotor amb data entrada 2 d'abril de 2007 s'indica igualment que si no s'aprova el traçat proposat comportaria no poder finalitzar i certificar els treballs d'execució en l'any 2007, amb la qual cosa es perdria la subvenció econòmica amb fons FEDER i comportaria l'abandó del projecte. S'indica que per a l'encreuament del barranc de la Fayona es planteja la perforació dirigida. El projecte afecta mitjançant encreuament o paral·lelisme diferents infraestructures i s'ha sol·licitat l'oportuna autorització. Pel que fa a afecció a béns particulars dins de la zona d'esmorteïment d'impactes es limita a 15 parcel·les i 8 propietaris. El promotor indica que promourà acords mutus individuals amb els propietaris de les finques situades dins del perímetre de protecció de l'espai natural. Amb l'objecte de minimitzar el moviment de terres i la superfície ocupada s'empraran tots els recursos necessaris i es garantirà una afecció mínima a la vegetació natural, es reposaran els murs de contenció de maçoneria per a preservar flora i fauna. Igualment es compromet a restituir els terrenys a l'estat original de manera que la zona quede anivellada perfectament i igualment respecte a les eventuals instal·lacions de reg.  
En els annexos a la documentació presentada s'indica respecte a l'afecció a la zona perifèrica de protecció de zones humides del sud el següent: en determinades zones de predomini agrícola s'han introduït en aquestes per a evitar afectar el palmerar, discorrent pel marge interior de la CV-943 i afectant vegetació degradada, s'ha evitat afectar també zones amb plançons de palmeres i arbratge i la zona de la Casa de la Marquesa.  
Per a evitar l'encreuament en trinxera del barranc de la Fayona es planteja la perforació dirigida de manera que es garanteix la no-afecció ni alteració del barranc, i s'executa, a més, més pròxim l'encreuament a la CV-943.  
En l'últim tram s'afecta novament àrea de predomini agrícola, i comporta, en el cas de discórrer pel costat contrari de la CV-943, haver de creuar l'autopista i les interferències amb els distints enllaços projectats i l'autovia Oriola-Costa.   
S'ha intentat el màxim paral·lelisme amb infraestructures existents, carretera CV-943, autopista, etc., i s'intenta evitar afectar les zones de protecció i quan s'ha fet s'ha justificat indicant que l'afecció ambiental és menor. S'ha corregit l'encreuament del barranc de la Fayona perquè es reduïsca de manera molt considerable l'afecció a aquest.  
Respecte al nou planejament proposat pel municipi de San Miquel de Salinas, disposa de declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicions, i respecte a l'afecció als sòls SNU1 i SNU2 es considera que d'acord amb el qual estableix el condicionat de la declaració referida les instal·lacions estarien permeses en ser d'utilitat pública i tenint en compte a més l'informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals abans esmentat.  
2. El traçat i les instal·lacions afecten, en la quasi totalitat, terrenys agrícoles, majoritàriament en ús i se segueix en gran part del traçat el paral·lelisme d'infraestructura que hi ha. S'afecta zona perifèrica de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella en determinats trams, seguint majoritàriament el paral·lelisme d'infraestructures que hi ha, i s'evita l'afecció d'altres zones amb presència de palmerar, edificació i parcel·la d'interés cultural, interferència amb carreteres i enllaços.  
A les zones de predomini agrícola l'afecció es considera moderada tenint en compte que es tracta majoritàriament de terrenys agrícoles en ús i de vegades abandonats però en paral·lel i pròxima a la infraestructura existent. L'afecció a la vegetació, flora i fauna es considera moderada tenint en compte les característiques generals dels terrenys afectats i les mesures preventives i correctores que s'han d'adoptar, igual que la modificació a la zona del barranc de la Fayona.  
Paisatgísticament l'impacte es considera igualment moderat en tractar-se d'una canalització soterrada en què l'afecció al paisatge és temporal durant l'execució de les obres i que posteriorment és possible la recuperació de la zona en restituir-se el sòl vegetal i poder dur-se a terme les labors agrícoles amb algunes limitacions a la zona de 3 m. Tan sols presentarà una afecció al paisatge permanent, però acceptable, en el lloc d'ubicació de l'estació de regulació i mesura.  
Es considera, des del punt de vista ambiental, molt positiu el paral·lelisme i la proximitat a les infraestructures existents que s'han buscat, així s'evita la dispersió d'infraestructures per tot el territori.  
3. En relació amb l'encreuament del barranc de la Fayona, es tracta d'una zona d'interés especial que s'encreua en la nova proposta mitjançant perforació dirigida, la qual cosa permet garantir la no-modificació del barranc ni l'alteració d'aquest a diferència de l'encreuament a cel obert inicialment plantejat.  
4. Les línies elèctriques necessàries seran de baixa tensió. En qualsevol cas s'estima que ha de supervisar-se prèviament la zona i les característiques de les línies perquè s'adopten les mesures que indiquen els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria.  
5. En relació amb l'estació de regulació i mesura es considera igualment que l'impacte d'aquesta serà puntual, ja que s'han d'emprar materials i color d'acord amb la zona que permeta una correcta integració, per a la qual cosa es considera necessària la supervisió dels serveis tècnics abans indicats, els quals poden establir altres mesures per a millorar la integració d'aquesta instal·lació a la zona.  
6. El projecte afectarà el camí ramader assegador de Los Montesinos, per tant ha de sol·licitar-se l'ocupació d'aquest i complir el que estableix la Llei de camins ramaders.  
7. Respecte a l'afecció al patrimoni cultural l'estudi presentat fa les propostes següents per a minimització d'impactes:  
- Respecte al patrimoni arqueològic no sembla necessari adoptar mesures específiques. Cal procedir segons la Llei del patrimoni cultural valencià si durant el desenvolupament de les obres s'observa l'aparició de restes d'interés.  
- Respecte al patrimoni etnològic:   
- Abalisar adequadament els punts assenyalats en l'estudi de patrimoni de manera que no es vegen implicats en el projecte. A causa del seu estat de conservació (en el cas dels aljubs) cal establir, a més, un perímetre de seguretat bastant ampli. Camins i séquies han de ser reposats adequadament i donar serveis alternatius als usuaris.  
- Les dates de la celebració de les romeries a la hisenda de La Marquesa han de ser tingudes en compte per la direcció de l'obra, i garantir tant l'accessibilitat a la zona com la seguretat dels devots de la Mare de Déu dels Dolors (i evitar rases, fosses i altres circumstàncies perilloses durant aquests dies).  
- No s'aprecien altres manifestacions però en qualsevol cas es tractaran d'acord amb la Llei de patrimoni.  
8. En relació a les mesures preventives i correctores:  
L'estudi planteja una sèrie de mesures correctores d'entre les quals es destaquen les següents:  
- Descompactació de terreny mitjançant conreu.  
- Retirada de capa de terra vegetal de pista de treball i reposició en la restauració.  
- Revegetació d'aquelles àrees amb vegetació natural afectades pel traçat.  
- Els materials procedents del desbrossament s'han de distribuir sobre la pista una vegada concloses les obres.  
- S'han de realitzar recorreguts sistemàtics prèviament a l'entrada de maquinària per a detectar possibles llocs d'interés per a la fauna.  
- Revisió periòdica sobre la zona d'obres per a l'actuació sobre espècies de fauna que poden quedar atrapades.  
- Si el contractista no pot trobar cap propietari disposat a quedar-se amb la terra s'obtindran els oportuns permisos i autoritzacions.  
- Senyalització de pista de treball per a evitar que els vehicles se n'isquen o causar destrosses innecessàries.  
- Reparació i restitució a l'estat original de tancaments, murs, etc.  
- Prèviament a la restitució del terreny s'han de netejar totes les zones d'ocupació temporal i àrees afectades pels treballs i retirar el material a un abocador.  
- No s'han de realitzar abocaments (productes químics, etc.) a cursos hídrics els quals han de ser recollits i tractats per un gestor autoritzat.  
- Prèviament a l'entrada de maquinària es realitzarà una comprovació de l'inventari vegetal.  
- Jalonament de vegetació adjacent durant el replantejament, i en funció d'espècies s'estimarà un perímetre de protecció, desviant la pista o rasa en un ample suficient.  
En general aquestes mesures es consideren adequades, no obstant això en cal la modificació en determinats aspectes com també la introducció d'altres mesures preventives i correctores que permeten una correcta integració de l'obra en el medi i evitar en la mesura que es puga o reduir l'impacte sobre l'entorn.  
9. En relació al programa de vigilància ambiental:  
Respecte al programa establit en l'estudi es destaca la possibilitat que el promotor nomene un assistent tècnic ambiental durant el temps d'execució d'obres i de restauració, responsable de l'execució del programa de vigilància ambiental.  
En relació amb el programa esmentat es considera necessari estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, com també als condicionants que s'establisquen en aquesta declaració. Es considera igualment necessària la contractació de l'assistent tècnic ambiental proposat pel promotor per al control del programa de vigilància ambiental.  
10. Tenint en compte l'informe favorable de 9 d'abril de 2007 de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'aquesta Conselleria, del fet que el traçat afecta terrenys agrícoles quasi exclusivament, que discorre en gran part en paral·lel i pròxim a infraestructures que hi ha, que la conducció discorre soterrada i que s'ha modificat l'encreuament del barranc de la Fayona mitjançant perforació dirigida, es considera que el projecte causarà un impacte, en conjunt, moderat des del punt de vista ambiental i és acceptable, no obstant això, s'estima necessari adoptar mesures preventives i correctores.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució e la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en a Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte de gasoducte AS-15 antena a Torrevieja (Alacant) el promotor del qual és Gas Natural sdg, SA. D'acord amb el traçat presentat inicialment, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen necessàries com també del compliment del que estableix la documentació aportada i en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants per a la realització i funcionament del projecte:  
1. Prèviament a l'execució de l'obra s'ha de supervisar, amb suficient antelació, amb els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, el traçat de l'obra en el perímetre de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant (Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella) per a determinar i establir si cal mesures preventives addicionals respecte a la vegetació, flora i fauna (períodes de limitació d'execució d'obres, exemplars vegetals que no han d'afectar-se, ús de pista restringida, etc.). Igualment s'ha de fer fora d'aquest perímetre i al llarg de tota el traçat.  
Igualment amb la supervisió dels serveis tècnics abans indicats s'han de delimitar, en cas de ser necessari, aquelles zones amb exemplars vegetals o vegetació fora del traçat (al llarg de tot el traçament del projecte) que no han d'afectar-se per les obres.  
2. L'encreuament del barranc de la Fayona s'ha d'efectuar mitjançant perforació dirigida d'acord amb la documentació presentada amb data 10 d'abril de 2007 pel promotor, i ha de dur-se a terme amb la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria per a evitar-ne l'afecció. Prèviament s'ha de supervisar la zona acompanyats per aquests serveis tècnics esmentats per a establir, en el cas de ser necessari, mesures preventives respecte a l'execució d'aquest encreuament (períodes d'execució segons la fauna, delimitació de zones per a evitar l'afecció a vegetació o fauna, etc.).  
3. Els materials procedents de l'excavació que no es reutilitzen en l'obra s'han de portar a un abocador legalitzat i en el cas que el material extret de la rasa no fóra de qualitat adequada, els materials per al rebliment s'han d'obtenir de pedreres legalitzades.  
4. En el cas que per a platges d'abassegament, dipòsit de materials i parc de maquinària es necessiten terrenys fora de la pista de treball, s'han de situar a parcel·les en què l'afecció a la vegetació siga mínima amb la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria. Una vegada finalitzades les obres els terrenys han de restaurar-se.  
5. En relació amb la restauració d'aquelles zones amb vegetació natural s'ha d'efectuar supervisió amb els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant per a determinar quines actuacions és necessari dur a terme segons les característiques de la zona: si és suficient amb reposició de terra vegetal o a més s'han d'efectuar sembres i plantacions, espècies que s'han d'utilitzar i mètodes, etc.  
6. S'ha d'obtenir l'autorització de l'organisme de conca corresponent en aquelles actuacions que afecten el domini públic hidràulic.  
7. Manteniment i posada al punt adequada de la maquinària.  
8. S'ha de regar de pista de treball de manera suficient en aquelles zones en què per climatologia o altres circumstàncies es preveja generar un excés de pols, en especial en aquelles zones pròximes a població. Els camions que discórreguen amb material que puga generar pols han d'anar coberts amb lona.  
9. En el desenvolupament de les obres s'han de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.  
10. S'ha de complir el que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació amb les obres en la proximitat de zones naturals. S'han d'efectuar, en el cas de ser necessari, les correccions o mesures que els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria estimen necessaris.   
11. S'ha de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'han d'implantar mesures per a evitar l'absorció de fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en l'esmentada prova, s'ha de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament d'aquests a llit públic. Els productes químics sobrants s'han de derivar a un gestor autoritzat. En qualsevol cas, prèviament i amb suficient antelació s'han d'informar els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria perquè donen el vistiplau per a evitar que tant la captació de l'aigua com l'abocament d'aquesta ocasione efectes negatius en l'àrea de protecció dels sistemes de zones humides del sud d'Alacant i al mateix Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella.  
12. En el cas d'encreuament de barranc a cel obert i utilització d'escullera, aquesta s'ha d'engravar amb terra per a facilitar la regeneració de la vegetació.  
13. S'han de complir els compromisos del promotor reflectits en el document de data d'entrada 2 d'abril de 2007 i reflectits en extracte en aquesta declaració respecte als propietaris afectats i terrenys a les zones del perímetre de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant (Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella).  
14. Respecte al patrimoni cultural s'han de complir les mesures minimitzadores d'impacte ambiental proposades en l'estudi d'impacte ambiental al patrimoni cultural presentat davant de la Conselleria de Cultura i reflectides en extracte en aquesta declaració.  
15. Respecte a l'afecció a camins ramaders, s'ha de complir el que estableix la legislació de camins rameders i s'ha d'obtenir l'autorització d'ocupació davant de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, i complir les condicions que aquesta establisca.  
16. En relació amb les línies elèctriques de baixa tensió ha de supervisar-se prèviament la zona i les característiques de les línies perquè s'adopten les mesures que indiquen els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria.  
17. En relació amb l'estació de regulació i mesura s'han d'emprar materials i color d'acord amb la zona i que permeta una correcta integració, per a la qual cosa es considera necessària la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria que poden establir altres mesures per a millorar la integració d'aquesta instal·lació a la zona.  
18. Per a l'obertura de la rasa no s'han d'emprar voladures.  
19. Les possibles modificacions de traçat s'han de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental en el cas que la legislació en la matèria així ho requerisca.  
20. En relació amb el programa de vigilància ambiental es considera necessari estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, com també als condicionants establits en aquesta declaració. Es considera igualment que per part del promotor s'ha de contractar, tal com proposa, un assistent tècnic ambiental per al control del programa de vigilància ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interssades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 209/05-AIA  
Títol: explotació porcina d'engreix  
Promotor: Joaquín Martínez Illueca  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tuéjar (València)  
Objecte del projecte: obtenció de la llicència d'activitat per a l'inici de l'activitat porcina d'engreix  
Localització: paratge de Las Roturas, polígon 28, parcel·la 193, del terme municipal de Tuéjar (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a iniciar una activitat porcina d'engreix, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
- L'explotació, amb capacitat per a 1.248 porcs, es dedicarà a l'engreix de porcs des dels 20 kg fins als 100 kg PV, moment en què es destinaran a escorxador.  
- L'explotació ocupa un total de 13.464 m², dels quals 1.230 m² (segons l'autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial) estan ocupats per una nau rectangular, de planta única.  
- Es calcula els purins generats en relació amb el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, i es considera un volum produït anualment de 2.683 m³. Els purins queden retinguts en fosses de purins i bassa general impermeabilitzada, amb una capacitat total d'emmagatzematge de 694,8 m³, superior a tres mesos. Els purins se sotmetran a tractament enzimàtic de manera que en millore les propietats fertilitzants i disminuïsca la càrrega contaminant.  
- Els purins s'utilitzaran com a adob orgànic en camps de cultiu, i serà soterrat per a evitar la proliferació d'olors.  
- Es disposa de 54,38 ha de superfície agrícola on aplicar els purins com a adob, localitzada íntegrament al municipi de Tuéjar, per a no sobrepassar els 170 kg de N/ha i any, per tant es disposa de superfície suficient segons el que estableix el Reial decret 261/1996. S'aporta el contracte d'acceptació subscrit pels propietaris de les esmentades parcel·les, cèdula de propietat i plànol cadastral, dedicades principalment al cultiu de secà.  
- Els residus sanitaris són destinats a l'ecoparc municipal.  
- Els cadàvers són emmagatzemats en contenidors homologats disposats en l'explotació i retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
- Entre les mesures higienicosanitàries s'inclou la de disposar de sistema de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació alternativa al gual sanitari i tanca perimetral.  
- El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa de proveïment municipal (no s'ha justificat).  
L'explotació es localitza a 2,4 km del nucli urbà més pròxim. La distància a l'explotació ramadera més pròxima és d'1,38 km.  
La documentació aportada inclou valors de mineralització del nitrogen en successius anys, considerant que l'aportació de purins s'ha d'efectuar segons dosis agronòmiques, que tenen en compte les necessitats del cultiu, les característiques del terreny, com també la climatologia. Totes aquestes consideracions no s'han tingut en compte a l'hora de calcular la superfície agrícola on aplicar els purins.  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposa aplicar els purins com a adob orgànic únicament en aquelles àrees en què no es presente vulnerabilitat alta a la contaminació d'aqüífers per fissuració o carstificació, encara que no identifica els sòls en qüestió a l'hora de justificar les parcel·les agrícoles on aplicar els purins com a adob orgànic.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 2 de novembre de 2005, amb la remissió per part de la Comissió de Qualificació d'Activitats de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge del projecte d'activitat, estudi d'Impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 256, de 27 d'octubre de 2004, com també als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 14 de desembre de 2005 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació de la documentació relativa als apartats següents:  
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.   
- Informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
En data 11 de juliol de 2006 el promotor sol·licita pròrroga en la presentació de la documentació, i se li concedeix, en data 14 de juliol de 2006, ampliació del termini de presentació de documentació fins a un període addicional de mes i mig.  
En data 14 de juny de 2007 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer remet autorització per a la construcció de la granja i fossa de purins, concedida el 26 de maig de 2004. L'Ajuntament remet el mateix document el 15 de juny de 2007.  
El promotor presenta còpia de sol·licitud als Serveis Territorials de Cultura de l'autorització per a realitzar la prospecció arqueològica en la parcel·la, amb data registre d'entrada 20 de juny de 2006.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe favorable de l'aparellador municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el qual informa de la necessitat que el promotor dispose d'autorització de construcció en zona de policia, com també estudi detallat relatiu a la gestió de purins i l'emmagatzematge i utilització d'aquests.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Autorització prèvia de la COPUT de 6 de maig de 2004. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i alimentació està condicionat al fet que l'explotació no supere la capacitat productora del grup al qual pertanyen (2) i sempre que no hi haja sol·licituds d'altres interessats, en aquest cas es tindrà per caducada (després de requeriment previ) l'autorització d'aquesta transcorreguts 6 mesos sense exercir el seu dret.  
En data 14 de juny de 2007 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer remet autorització per a la construcció de la granja i fossa de purins, concedida el 26 de maig de 2004.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries municipals.  
El municipi de Tuéjar està inclòs en el LIC Alto Turia, inclòs en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià perquè s'incloga en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE, d'hàbitats, encara que la superfície afectada per l'actuació no està inclosa en el LIC.  
Respecte a l'afecció al domini públic hidràulic, l'explotació se situarà a la zona de policia del barranc Las Roturas, disposant d'autorització d'ocupació per a l'explotació emesa per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha elaborat una llista d'accions i factors tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament, que no es considera acceptable, ja que s'ha confós entre accions, impactes i factors del medi. La descripció del medi s'ha basat en l'aportació d'una informació succinta relativa a la climatologia, geologia, edafologia, topografia, hidrologia, paisatge, flora, fauna, població i economia de la zona. En l'apartat relatiu a la hidrologia, s'informa de la distància de l'explotació al barranc de Las Roturas, que és de 20,65 m, la distància al riu Tuéjar d'1,92 km, i queda el terreny a 10 m per damunt del nivell del llit del barranc.  
Segons la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, a la zona no hi ha risc d'inundació, i la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies és molt baixa. No hi ha afecció a camí ramader catalogat al terme municipal.  
De la identificació i valoració d'impactes recollida en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar:  
- L'impacte sobre l'aire per emissió d'olors, associats als residus orgànics generats, es considera poc rellevant, ja que es pot minimitzar amb l'aportació d'un complex bacterià enzimàtic als purins de la fossa, el qual no ha d'acumular-se fora d'aquestes, havent d'extremar les mesures higienicosanitàries. Es proposa, a més, soterrar els purins com a adob en camp.  
- L'impacte sobre el sòl es considera irrellevant, sempre que els purins es gestionen adequadament sobretot pel que fa a la utilització com a adob orgànic, segons les dosis necessàries, i es respecte el calendari de fertilització i tenint en compte el codi de bones pràctiques agrícoles.  
- L'impacte sobre les aigües, associat a una mala gestió dels purins a l'explotació o a una mala impermeabilització de les fosses on quede acumulat, o a una mala utilització al camp com a fertilitzant orgànic, que provoque contaminació per lixiviació de nitrats principalment.  
- L'impacte sobre el paisatge, que serà poc rellevant, ja que la granja se situa en una zona rural en la qual es localitzen explotacions ramaderes de característiques semblants.  
No es preveu impactes negatius d'elevada magnitud, i es consideren en general poc rellevants.  
La zona on s'exerceix l'activitat, agrícola de secà, no presenta valors ambientals rellevants. Els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació dels purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic en camps de cultiu; i l'aire, per emissió d'olors associades als purins generats i a la presència d'animals principalment.  
2. Consideracions sobre les propostes de mesures correctores  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat una sèrie de mesures correctores, entre les quals s'inclouen les següents:  
- Els purins han de ser soterrats una vegada escampats mitjançant conreu del terreny, i s'evitarà que mitjançant el vent augmente l'emissió d'olors.  
- No s'han d'aplicar purins a parcel·les pròximes a nuclis urbans i a aquelles que pogueren impactar en aquestes zones. Cal triar els dies en què no hi haja vents en direcció i sentit del poble afectat.  
- No s'han de realitzar abocaments de purins a llits públics, perímetres de protecció de les captacions de proveïment urbà i a les proximitats de brolladors i pous, ni a zones pròximes a pous o sistemes d'aigua potable.  
- Cal realitzar un balanç de nutrients per a calcular les necessitats d'adobament del cultiu, anàlisi dels purins, com també del sòl de les parcel·les on s'aplicaran (no s'aporta informació relativa a la metodologia de mostratge).  
- S'ha de disposar de tanca perimetral en l'explotació per a evitar possibles contagis de malalties i epidèmies, excepte als llocs en què per les característiques de les edificacions no és possible.  
- Les finestres de les naus han de disposar de malla mosquitera per a dificultar el pas d'insectes o rosegadors, els quals poden ser portadors i transmissors de malalties.  
L'activitat es considera viable, des del punt de vista ambiental, sempre que les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, s'amplien amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'activitat de porcí d'engreix, situada al paratge Las Roturas, polígon 28, parcel·la 193, del terme municipal de Tuéjar (València) promoguda per Joaquín Martínez Illueca, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de justificar, davant d'aquesta Secretaria Autonòmica i davant de l'òrgan substantiu, la procedència de l'aigua potable que s'ha d'utilitzar. Si el subministrament procedeix de la xarxa de proveïment municipal, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, ha de presentar el contracte subscrit amb l'empresa subministradora. En el cas de disposar de pou a l'explotació, ha de presentar inscripció en el Registre d'Aigües, o concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de justificar, davant d'aquesta Secretaria Autonòmica i davant de l'òrgan substantiu, que disposa d'informe definitiu favorable, a l'efecte patrimonial, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
- Cal disposar de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
- A l'hora d'utilitzar els purins com a fertilitzant, s'ha de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No s'ha de superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. Preferentment, s'ha de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
- Basant-se en el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, ha de respectar-se com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 m respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 m respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial decret 324/00 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, s'ha de respectar el que estableix el Reglament de domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, aprovat pel Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diversos plans hidrològics de conca.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen a l'explotació, han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'han d'acumular en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.  
- L'eliminació de cadàvers ha de gestionar-se conforme al Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà.  
- S'ha de comunicar a aquesta Secretaria Autonòmica qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 213/9516-NDK  
Promotor: Endesa Gas Transportista, SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant (Conselleria d'Infraestructures i Transport)  
Objecte projecte: gasoducte de transport secundari Marina Alta (des de posició V-0 al V-156)  
Localització: als termes municipals de Dénia, el Verger, els Poblets, Ondara, Pedreguer, Gata de Gorgos i Xàbia (Alacant)  
Descripció del projecte  
La descripció del projecte s'efectua tenint en compte tota la documentació presentada:  
L'objecte del projecte és ampliar la capacitat de transport i subministrament de gas natural a la Comunitat Valenciana i subministrar diverses xarxes projectades. El gasoducte eixirà de la posició 15-20.04 d'Enagas pertanyent al gasoducte Montesa-Dénia en projecte i té com a destinació la posició P-03 d'aquest projecte a Xàbia.  
Característiques:  
- Longitud de 22.678 m.  
- Posicions de vàlvules al Verger, Ondara, Pedreguer i Xàbia.  
- Pressió de 59 bars i diàmetre de 10 ".  
- Pista de treball de 14 m d'amplària normal.  
- Rasa de 0,60 m i a una profunditat mínima d'1 m.  
- Obres:  
- Replantejament i abalisat de traçat.  
- Obertura de la pista de treball: desbrossament i aclarida de terreny amb màquines talladores i retroexcavadores. Retirada de terra vegetal per a la posterior reposició d'aquesta. La pista serveix per a acumular materials extrets de la rasa i per a la circulació de maquinària i obres.  
- Obertura de rasa. El material extret s'empra en part per al posterior rebliment de rasa. El volum de material d'excavació que serà traslladat a abocadors autoritzats serà de 1.156 m³.  
- Càrrega, transport, descàrrega, emmagatzemament i distribució de materials d'obra. Platges d'abassegament de materials situades al costat o molt pròximes a la pista de treball. La pista de treball s'obri i s'anivella i les canonades es transporten per la mateixa pista.  
- Corbament, soldadura, protecció de la canonada i posada en rasa. Les canonades es descendeixen a la rasa amb tractors ploma. Una vegada col·locada la canonada s'emplenarà amb materials d'excavació i si fóra necessari de préstecs.  
- Encreuaments hídrics mitjançant baines passaaigües. Es restitueixen les vores i es munten les esculleres.  
- Instal·lacions complementàries: posicions de vàlvules amb estació de regulació i mesura. A la posició de Pedreguer es realitzarà una estació de protecció catòdica.  
- Connexions elèctriques per a les posicions.  
- Restitució del terreny, col·locant la terra vegetal. Es restitueixen murs, tanques, bardisses i qualsevol altre obstacle retirat. Descompactació de sòls.  
- Senyalització amb fites en vèrtexs.  
- Servituds permanents:   
- Zona A: 2 m a cada costat de la canonada en què està prohibit llaurar o cavar a profunditat major de 50 cm, plantar arbres i arbusts de port alt i realitzar obres o edificacions sense permís de l'administració.  
- Zona B: 4 m a cada costat de la zona on és impossible realitzar obres o edificacions sense l'autorització de l'administració.  
- Duració d'obres: 8 mesos.  
- Equips i sistemes de seguretat. Sistemes de protecció catòdica mitjançant injecció de corrent. Sistemes de telecontrol i telecomandament.  
- Serveis d'explotació i manteniment.  
Tramitació administrativa  
Exp. 205/8589-YBN:  
Es va informar la consulta prèvia del projecte on s'indicava que aquest es trobava sotmés a avaluació d'impacte ambiental i, a més, es va remetre informe de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori d'aquesta Conselleria (Àrea de Conservació d'Espais Naturals) en el qual s'indicava que s'afectava la zona d'esmorteïment del Parc Natural del Montgó per la qual cosa havien d'estudiar-se alternatives del traçat i solucions tècniques per al pas de la conducció de gas a través del connector ambiental.  
Exp. 213/9111-SAL:  
El Servei Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre còpia del projecte i estudi d'impacte ambiental. Igualment en el seu escrit s'indica que s'ha dut a terme el període d'informació pública mitjançant un edicte en el BOP de 08.03.06 i en el DOGV de 24.02.2006. S'hi adjunten al·legacions com també resposta a aquestes per part del promotor.  
El promotor va remetre informe d'ampliació de 19 de juny de 2006 en resposta a l'informe de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori respecte a l'estudi d'alternatives i tècnica constructiva per a l'encreuament de la conducció al tram final del traçat d'aquest.  
Es va sol·licitar a l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori d'aquesta Conselleria informe respecte al projecte tenint en compte, a més, l'informe d'ampliació presentat pel promotor. Es va remetre informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi (Àrea de Conservació d'Espais Naturals) que emet informe favorable i indica respecte al pas del connector ambiental al barranc de l'Hedra a l'encreuament amb la CV-736 (carretera Xàbia-Gata de Gorgos) mitjançant la tècnica de perforació horitzontal proposada pel promotor en l'informe d'ampliació d'aquest, una sèrie de condicions.  
El promotor va remetre còpia de l'informe arqueològic i etnològic remés a la Conselleria de Cultura.   
El promotor remet nou traçat adoptat entre els vèrtexs V-AL-117 i V-AL-120 que discorre entre aquests vèrtexs en paral·lel a un camí que hi ha i utilitza aquest com a pista de treball. Es tracta d'una xicoteta variació al traçat mitjançant un lleuger desplaçament cap al nord.  
Es remet informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de 21 de març de 2007 addicional als ja efectuats, i emet informe favorable respecte a la xicoteta variació de traçat entre els vèrtexs V-AL-117 i VAL-120.  
Amb data 29 de març de 2007 el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'aquesta Conselleria remet informe aclaridor respecte al projecte i informes anteriorment emesos i que a continuació es resumeix:  
1. Respecte a les alternatives estudiades i valorades per aquest Servei, en els informes emesos i exposats pel promotor en l'informe d'ampliació d'aquest, de data 19 de juny de 2006, s'hi exposa el següent:   
- Alternativa bàsica: discorre per l'interior de la zona PORN des del terme municipal de Pedreguer, per Gata de Gorgos i arriba a Xàbia de manera paral·lela a la CV-734, i finalitza el recorregut als voltants del barranc de l'Hedra.  
- Alternativa 1: discorre en la totalitat per l'exterior de la zona PORN, alternativa descartada atés que en el transcurs afecta hàbitats protegits.  
- L'alternativa bàsica amb lleugeres variacions en el recorregut, tal com assenyala l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible de data 21 de març de 2007, i amb la metodologia constructiva reflectida en el projecte i resta de documentació addicional, és la triada per considerar-se la més apropiada en l'actualitat.  
2. Amb relació a noves alternatives de traçat o variacions substancials de l'alternativa triada, s'ha de sol·licitar un nou informe perquè es puguen estudiar les afeccions i valorar-ne la idoneïtat.  
3. Amb relació a l'afecció de l'actuació sobre la zona d'esmorteïment de la marjal de Pego-Oliva, cal apuntar que l'actuació és compatible sempre que es respecte la metodologia constructiva i les mesures preventives del projecte. Pel que fa a la zona humida catalogada Desembocadura i front litoral del riu dels Racons, cal apuntar el que s'ha reflectit amb anterioritat per a la zona perifèrica d'esmorteïment d'impactes del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva.  
Igualment aquest informe compleix el règim de protecció cautelar previst en l'Ordre de 25 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'acorda iniciar el procediment d'elaboració i aprovació del Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural del Montgó i l'Acord de 4 de febrer de 2005, del Consell de la Generalitat, pel qual es determina la manera d'aplicació de les mesures cautelars vigents en l'àmbit territorial de l'esmentat Pla.  
Amb data 3 de maig de 2007 el promotor remet escrit i documentació complementària. S'hi adjunta ampliació de l'estudi d'impacte ambiental en què s'analitza el traçat pel terme municipal d'Ondara i s'efectua un estudi paisatgístic de tot el traçat del gasoducte. S'aclareixen igualment les característiques i funcions de la pista de treball.  
En l'escrit esmentat, el promotor indica que aquesta declaració d'impacte ambiental se circumscriga al projecte entre el V-0 i el V-156 tenint en compte que s'ha hagut de modificar el traçat en el tram final des del vèrtex V-156 fins al final al terme municipal de Xàbia i s'ha presentat una modificació amb addenda a l'estudi d'impacte ambiental en tenir en compte les al·legacions del municipi de Xàbia. Hi adjunta còpia de l'addenda de l'estudi d'impacte ambiental que indiquen que es remetrà per conducte reglamentari.  
Informació pública  
El Servei Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport indica que s'ha dut a terme el període d'informació pública mitjançant un edicte en el BOP de 08.03.2006 i en el DOCV de 24.02.2006. Es remeten al·legacions de les quals s'efectua un resum a continuació:  
1. Ajuntament de Dénia: s'indica que el traçat afecta la zona d'esmorteïment d'impactes del PORN del Montgó, que ha d'establir mesures correctores en afectar barrancs i camins ramaders, i que ha de modificar el traçat en afectar zones protegides, en concret al tram que discorre per la partida el Caragús i afecta el pla especial del Caragús i la reserva viària del traçat del tren.  
2. Ajuntament de Xàbia: el traçat discorre per l'àrea d'esmorteïment d'impacte al PORN del Montgó. No s'ha justificat el traçat ni es plantegen alternatives. Indiquen que semblaria més adequat discórrer en paral·lel al camí Vell de Gata i al de les Barranqueres fins a arribar a la zona industrial. S'oposa al traçat plantejat.  
3. Ajuntament d'Ondara: s'oposa al traçat plantejat i en proposa un altre que afecte la part oest del municipi que ja ha patit infraestructures. Igualment s'oposa a tenir una instal·lació fixa que ocuparà 1.600 m² de superfície. Remet igualment al·legacions particulars.  
4. Ajuntament de Pedreguer: indiquen que ha de modificar-se el traçat per a minimitzar l'afecció a titulars de parcel·les privades com també a zones de previsions de desenvolupament urbanístic. Es proposa un traçat alternatiu íntegrament per la zona d'influència de l'autopista.  
5. Ajuntament dels Poblets: indiquen per on ha de travessar el riu Girona per a no contradir el concert previ del PGOU.  
6. Al·legacions de particulars del municipi d'Ondara en les quals sol·liciten no admetre a tràmit el projecte en no tenir documents i requisits necessaris i que s'estime l'alternativa de traçat proposada per l'Ajuntament d'Ondara. S'indica que s'ometen les raons del traçat de la infraestructura com també falten alternatives d'itinerari. El sòl on es preveu la instal·lació és sòl no urbanitzable comú, caracteritzat per l'ús agrari, i la implantació en aquest desvirtuarà els valors agrícoles, ambientals i paisatgístics de la zona. Indiquen que no s'ha elaborat un estudi del paisatge, no s'aprofiten altres sòls de reserva d'infraestructures de Dénia i l'impediment de plantació d'arbres impedeix la conservació del sòl no urbanitzable.  
7. Al·legacions del representant de l'empresa Gas Natural SDG, SA en què indica que el projecte és redundant amb un altre projecte en tramitació per la seua empresa.  
8. Al·legacions de particulars que s'oposen al traçat en afectar les seues propietats. En alguns casos es tracta de zones agrícoles.  
9. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en la qual sol·licita al promotor més informació per a emetre un informe.  
10. Informe de la secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria: es remet informació sobre camins ramaders afectats.  
11. Informe favorable amb condicions de l'Àrea d'Infraestructures de la Diputació d'Alacant.  
12. Informe de Ferrocarrils de la Generalitat amb condicions per a la realització del projecte.  
13. Informe d'Iberdrola i Telefónica respecte a condicions que ha de complir el projecte.  
S'efectua una síntesi de la resposta del promotor a les al·legacions presentades, i remesa pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport:   
- A l'Ajuntament de Dénia: s'ha sol·licitat l'avaluació d'impacte ambiental i es presenta davant de la Conselleria el corresponent estudi. Al tram el Caragús el traçat discorre vorejant l'abocador que hi ha. El traçament s'ha ajustat al màxim a la zona de reserva viària de manera que les obres es realitzaran d'acord amb el que establisca Ferrocarrils de la Generalitat. Es sol·licitarà l'autorització d'encreuament de camins ramaders i barrancs i es gestionaran els residus d'acord amb la legislació sectorial que hi siga d'aplicació.  
- A l'Ajuntament dels Poblets: se sol·licitarà la llicència municipal i es realitzarà d'acord amb el que s'hi establisca.  
- A l'Ajuntament de Pedreguer: la instal·lació del gasoducte és compatible amb l'ús agrícola amb l'única limitació de no plantar arbres a menys de 2 metres de l'eix del gasoducte i s'abonaran els danys i perjudicis a través de preu just corresponent. Respecte als desenvolupaments urbanístics, el traçat discorre per vials del Pla parcial Molinets i pels vials del polígon industrial del sector 5 construït i respecte a les futures reclassificacions, el traçat és lineal i el gasoducte no resta volum edificable i la prohibició de construir no és absoluta, sinó que pot reduir-se si se sol·licita i es compleixen els requisits de l'administració competent. La variant es desestima ja que suposa la instal·lació del gasoducte en la zona de servitud de l'autopista (25 m).  
- A l'Ajuntament d'Ondara: el traçat s'ha projectat per l'est del municipi per a no afectar zona urbana ni el desenvolupament del planejament d'aquesta, a més no s'instal·la el gasoducte a la zona de servitud de l'autopista que a més incrementaria més el traçat. La instal·lació s'ha efectuat per terrenys rústics en què és compatible amb l'explotació agrícola. Respecte a la ubicació de la posició s'ha triat la més apropiada geomètricament per al subministrament als diversos municipis.  
- A l'Ajuntament de Xàbia: el traçat projectat afecta finques de naturalesa rústica i és compatible amb l'explotació agrícola, i respecte a l'afecció a àrees del PORN. S'indica que s'està procedint a l'avaluació d'impacte ambiental d'aquest en Conselleria.  
- A l'Ajuntament de Gata de Gorgos: es donen respostes semblants relatives a l'afecció a àmbit del PORN, a terrenys de naturalesa rústica i a l'existència de servitud d'autopista. Respecte a afecció a sòl d'especial protecció per valors arqueològics s'indica que s'obtindrà informe de Cultura i es durà a terme el que establisca aquest.  
- Respecte a propietaris particulars les respostes són diferents, i se'n fa una síntesi:  
- Desestimació de variants tenint en compte que fer coincidir traçat de conducció de llarg recorregut amb límits, camins o canals faria que el traçat fóra zigzaguejant, cosa que no és adequada ni per raons tecnicoeconòmiques ni per motius de seguretat i manteniment, ja que el traçat ha de ser el més lineal possible. Fer discórrer el traçat per camins també ocasionaria afecció a tercers i plantejaria problemes semblants.  
En altres casos es desestima envair la zona de servitud de l'autopista.  
- Es travessen terrenys rústics la qual cosa no impedeix l'explotació agrícola d'aquests respectant només la distància de no plantar arbratge a 2 metres de l'eix de la canonada. Es restitueix el terreny afectat.  
- Respecte al terme municipal d'Ondara, el traçat s'ha plantejat perquè no afecte la zona urbana ni el desenvolupament urbanístic del terme municipal.  
- L'estudi d'impacte ambiental es va presentar i va estar a disposició del públic en el Servei Territorial d'Energia d'Alacant.  
- El projecte s'ajusta a la legalitat vigent.  
- La compatibilitat amb l'ordenació urbanística es realitza a través de la llicència municipal.  
- La instal·lació és compatible amb l'ús agrícola de parcel·les classificades com a sòl no urbanitzable comú.  
- Respecte a l'afecció al paisatge, es tracta de conducció que discorrerà soterrada i, a més, en l'estudi d'impacte ambiental s'aborda l'afecció a aquest.  
- El gasoducte discorre en part per la zona d'infraestructures que s'al·lega però paral·lela a aquesta i respecta la zona de reserva de la futura línia ferroviària.  
- Respecte a la posició de l'ERM, els camins rurals que hi ha són suficients per al pas dels vehicles que han d'accedir a aquesta instal·lació, i es triarà la posició més apropiada geomètricament.  
Consideracions ambientals  
1. Tenint en compte que l'origen d'aquest projecte és la posició 15-20.04 d'Enagas pertanyent al gasoducte Montesa-Dénia en projecte, es considera que l'execució d'aquest ha de quedar condicionada a l'autorització del gasoducte del qual partirà o de qualsevol altre que li done sentit, per a evitar impactes innecessaris.  
2. Aquesta declaració d'impacte ambiental avalua el projecte de gasoducte Marina Alta, i emet una avaluació respecte al projecte entre l'origen i el vèrtex V-156 tenint en compte que el promotor l'ha sol·licitat i que respecte al tram des del V-156 al final es presentarà una modificació de traçat a través de l'òrgan substantiu.  
El traçat entre el vèrtex V-156 i el final es considera ambientalment acceptable amb condicions entre aquestes les indicades en els informes de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals. No obstant això, el promotor modificarà el traçat i en presentarà un altre que discorre per l'interior del PORN del Parc Natural del Montgó per zones amb característiques semblants però ajustant-se més a camins, i en conseqüència s'ha d'emetre una declaració d'impacte ambiental d'aquest tram final quan es dispose del traçat modificat i la documentació corresponent a través de l'òrgan substantiu.  
S'ha de tenir en compte que d'acord amb l'informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, de 29 de març de 2007, l'alternativa per fora del PORN del Montgó es descarta per major afecció ambiental i s'accepta amb condicions la que discorre per l'interior d'aquest, i queda, no obstant, pendent l'avaluació del tram final abans esmentat quan la documentació del traçat modificat corresponent es reba a través de l'òrgan substantiu i s'avalue en conseqüència aquest traçat final modificat.  
3. El projecte afecta la zona d'esmorteïment del PN de la Marjal de Pego-Oliva i la zona humida catalogada Desembocadura i front litoral del riu dels Racons, que discorre per terrenys de cultiu, la qual ha obtingut informe favorable de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'aquesta Conselleria.  
Igualment afecta el PORN del Parc Natural del Montgó a la zona perifèrica d'esmorteïment d'impactes a àrees agrícoles, i a partir del vèrtex V-156 afecta també la zona de connector ambiental. L'Àrea de Conservació d'Espais Naturals ha informat favorablement també, i es tria igual que l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental l'alternativa per l'interior de l'àmbit del PORN, i respecte al tram final també el considera acceptable ambientalment amb condicions entre les quals està l'encreuament del llit del connector ambiental mitjançant perforació dirigida amb una sèrie d'especificacions i mesures necessàries. L'últim tram, des del vèrtex V-156 al final serà modificat pel promotor per la qual cosa l'avaluació d'aquest s'efectuarà quan es dispose a través de l'òrgan substantiu del traçat modificat.  
4. El projecte afectarà diversos camins ramaders per la qual cosa ha de sol·licitar-se l'ocupació d'aquests i complir-se el que estableix la Llei de camins ramaders.  
5. L'informe sobre l'impacte sobre el patrimoni arqueològic i etnològic estableix una sèrie de mesures correctores que a continuació es resumeixen:  
- Cal realitzar sondejos arqueològics amb anterioritat a l'obertura de la rasa:  
- Entre els vèrtexs V-AL-086 i V-AL-091, al pas d'aquests per Matoses, al terme municipal de Pedreguer.  
- Entre els vèrtexs V-AL-147 i V-AL-149, al pas d'aquests pel barranc de la Rana, al terme municipal de Gata de Gorgos.  
Els sondejos en cada una d'aquestes àrees determinaran l'afecció real als jaciments i les posteriors mesures correctores.  
- Per a garantir la preservació dels béns de caràcter etnològic s'ha de realitzar un exhaustiu control durant la fase d'obres als trams següents:  
- Entre els vèrtexs V-AL-060 i V-AL-061, a la vora del pou del camí del Verger a Xàbia al terme municipal d'Ondara.  
- Entre els vèrtexs V-AL-063 i V-AL-064, a la vora de la bassa del camí del Verger a Xàbia al terme municipal d'Ondara.  
- Entre els vèrtexs V-AL-122 i V-AL-123, a la vora del pou de l'assegador dels Oquins a la Llosa, al terme municipal de Pedreguer.  
- Entre els vèrtexs V-AL-146 i V-AL-147, a la vora del pou del barranc de la Rana, al terme municipal de Gata de Gorgos.  
- Presència d'arqueòleg durant les obres de canalització que realitze un seguiment d'aquestes al llarg de tot el traçat.  
No obstant això, cal obtenir l'informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte al projecte on es determinaran les mesures que haja que adoptar respecte d'això.  
6. L'estudi d'impacte ambiental avalua diverses alternatives de traçat. Analitza alternativa de traçat als termes municipals del Verger i Ondara, que posteriorment ha sigut analitzada amb detall també en ampliació d'estudi d'impacte ambiental i descarta la que discorre per l'oest dels termes municipals del Verger i Ondara per l'afecció d'aquesta a zones de desenvolupament dels municipis tenint en compte que s'ha evitat afectar zones amb densa població o gran activitat urbana. Malgrat tenir més recorregut, s'ha tingut en compte que el que s'acurta en recorregut després s'ha d'afegir en antena de gas que es projecte fins a Dénia.  
S'analitza una altra alternativa a Dénia i Pedreguer i es descarta ja que travessa zona de relleu muntanyós de pendents acusats.  
En ampliació d'estudi d'impacte ambiental s'analitza igualment l'alternativa que discorreria per fora de l'àmbit del PORN del Montgó i es descarta per la major afecció ambiental d'aquesta enfront de la que discorreria per dins de l'àmbit del PORN, tal com s'indica en informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'aquesta Conselleria. El traçat plantejat per dins del PORN intenta seguir en la mesura que es puga el corredor en sentit ampli d'infraestructures existents (carreteres i camins).  
7. El projecte afecta, en quasi la totalitat, terrenys de cultiu (secà, cítrics, etc.), sòls urbanitzables i, de manera puntual, terrenys naturals fonamentalment en l'encreuament de cursos hídrics.  
Es tracta d'una instal·lació soterrada que una vegada executada permet dur a terme les labors agrícoles amb restriccions en la zona de servitud (4 m) tal com es va indicar en l'apartat de descripció del projecte. Des del punt de vista de l'afecció a la vegetació, flora i fauna és moderada o baixa tenint en compte les característiques dels terrenys travessats i del projecte.   
Paisatgísticament l'estudi d'impacte ambiental preveu l'avaluació de l'impacte del paisatge i igualment s'avalua l'afecció a aquest en ampliació de l'estudi d'impacte ambiental. L'impacte sobre el paisatge tenint en compte les característiques del projecte, canalització soterrada que permet recuperar el terreny i efectuar labors agrícoles amb algunes restriccions, és fonamentalment temporal i en qualsevol cas moderat. Respecte a les estacions de regulació i mesura es tracta d'unes instal·lacions fixes en superfície amb impacte permanent però puntual i s'estima aquest igualment moderat.  
En relació al fet que les instal·lacions discorren i afecten el sòl no urbanitzable cal precisar, a més, que d'acord amb la Llei 16/2003 de 17 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, de 19 de desembre de 2003, en l'article 74 s'indica que els plans i projectes d'instal·lacions objecte de la regulació del capítol XX, les autoritzacions dels quals siguen competència de la Generalitat Valenciana, prevaldran sobre qualsevol instrument de planificació o ordenació territorial o urbanística. El capítol XX es refereix, entre altres instal·lacions, a les xarxes de transport de gas canalitzat amb pressió màxima de disseny igual o superior a 16 bars, que siguen declarades d'utilitat pública. La instal·lació objecte de l'avaluació d'impacte ambiental té una pressió de disseny superior o igual a 16 bars i s'ha sol·licitat la declaració d'utilitat pública d'aquesta.  
8. En relació a les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores):  
L'estudi planteja una sèrie de mesures correctores d'entre les quals es destaquen les següents:  
- Jalonament durant el replantejament de les masses de vegetació natural i s'estimarà el perímetre de protecció per a evitar tala indiscriminada d'individus i possibles danys a la vegetació adjacent desviant la rasa en l'amplària suficient.  
- Les restes vegetals de desbrossament s'han de triturar per al posterior ús en fase de restauració.  
- S'han de respectar els exemplars arboris de gran port tant d'espècies cultivables com naturals.  
- Ubicació de les zones d'abassegament en terrenys cultivats.  
- Limitació de velocitat de vehicles en pista de treball a 20 km/h i reg de pista per a evitar generar pols quan ho considere oportú la direcció d'obra.  
- Neteja de zones d'ocupació temporal i afectades per les obres de materials per a l'abocador, prèviament a la restitució del terreny.  
- Reposició de serveis afectats: tubs de reg, tanques, murs, etc.  
- Si el contractista no pot trobar cap propietari disposat a quedar-se amb la terra ha d'obtenir els oportuns permisos i autoritzacions per a abocar.  
- Restitució de terrenys agrícoles a l'estat inicial, separar i condicionar la terra vegetal, pagar les collites que s'hagen de perdre per les obres, mantenir els camins en bon estat i reparar els desperfectes ocasionats.  
- Descompactació de pista de treball.  
- Reposició de terra vegetal que prèviament ha sigut retirada.  
- Instal·lació de gabions de pedres i esculleres en vessants d'alt risc d'erosió.  
- Revegetació de zones amb vegetació natural afectades.  
- Restauració d'encreuaments amb cursos hídrics (restauració de marges amb esculleres, terra vegetal, revegetació, etc.).  
En general es consideren adequades, no obstant això cal modificar-les en determinats aspectes com també la introducció d'altres mesures preventives i correctores que permeten una correcta integració de l'obra en el medi i evitar en la mesura que es puga o reduir l'impacte sobre l'entorn.  
9. En relació amb el programa de vigilància ambiental:  
Respecte al programa establit en l'estudi es destaca la possibilitat que el promotor nomene un assistent tècnic ambiental durant el temps d'execució d'obres i de restauració, responsable de l'execució del programa de vigilància ambiental.  
En relació amb el programa esmentat, es considera necessari estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, com també als condicionants que s'establisquen en aquesta declaració. Es considera igualment necessària la contractació de l'assistent tècnic ambiental proposat pel promotor per al control del programa de vigilància ambiental.  
10. Tenint en compte les característiques dels terrenys afectats i del projecte (discorre per terrenys agrícoles i sòls urbanitzables i la canalització és soterrada) i les mesures correctores que s'implanten, com també els informes favorables de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'aquesta Conselleria, es considera que l'impacte del projecte és en conjunt moderat des del punt de vista ambiental, i és acceptable. No obstant això, s'estima necessari adoptar mesures preventives i correctores addicionals per a millorar la integració del projecte i reduir o evitar l'impacte en el medi.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tramites previstos en el Decret 61921169, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de gasoducte de transport secundari Marina Alta (des de l'origen al vèrtex V-156) als termes municipals de Dénia, el Verger, els Poblets, Ondara, Pedreguer, Gata de Gorgos i Xàbia (Alacant) el promotor dels quals és Endesa Gas Transportista, SL, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen necessàries com també del compliment del que estableix la documentació aportada i en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants per a la realització i funcionament de l'obra:  
1. Es considera que l'execució del projecte esmentat ha de quedar condicionada a l'autorització del gasoducte del qual partisca o de qualsevol altre que li done sentit.  
2. Prèviament a l'execució de l'obra s'ha de supervisar, amb suficient antelació, amb els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, el traçat per a determinar i establir si són necessàries mesures preventives addicionals respecte a la vegetació, flora i fauna (períodes de limitació d'execució d'obres, exemplars vegetals que no han d'afectar-se, tant de cultiu com naturals, ús de pista restringida, mesures especials per a encreuaments de llits, etc.).  
3. Els materials procedents de l'excavació que no es reutilitzen en l'obra s'han de portar a un abocador legalitzat i en el cas que el material extret de la rasa no siga de qualitat adequada, els materials per al rebliment d'aquesta s'hauran d'obtenir de pedreres legalitzades.  
4. En el cas que per a zones d'abassegament, dipòsit de materials i parc de maquinària es necessiten terrenys fora de la pista de treball, s'han de situar a parcel·les en què l'afecció a la vegetació siga mínima, amb la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria. Una vegada finalitzades les obres, els terrenys han de restaurar-se.  
5. En relació amb la restauració de zones amb vegetació natural s'ha d'efectuar una supervisió amb els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant per a determinar si cal efectuar modificacions en les espècies triades, densitats, característiques dels plançons, etc. Les esculleres i gabions de pedres s'han d'engravar amb terra per a facilitar-hi la regeneració vegetal.  
6. S'ha d'obtenir l'autorització de l'organisme de conca corresponent en aquelles actuacions que afecten el domini públic hidràulic.  
7. Manteniment i posada al punt adequat de la maquinària.  
8. S'ha de regar la pista de treball de manera suficient en aquelles zones en què per climatologia o altres circumstàncies es preveja generar un excés de pols, en especial en aquelles zones pròximes a població. Els camions que discórreguen amb material que puga generar pols han d'anar coberts amb lona.  
9. En el desenvolupament de les obres s'han de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.  
10. S'ha de complir el que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació a les obres a la proximitat de zones naturals. S'han d'efectuar, en cas de ser necessari, les correccions o les mesures que els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria estimen necessaris.  
11. S'ha de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'han d'implantar mesures per a evitar l'absorció de fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en l'esmentada prova, s'ha de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament a llit públic. Els productes químics sobrants s'han de derivar a un gestor autoritzat. En qualsevol cas prèviament i amb suficient antelació s'ha d'informar els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria perquè donen el vistiplau per a evitar que tant la captació de l'aigua com l'abocament d'aquesta ocasione efectes negatius als espais naturals protegits pròxims.  
12. Respecte al patrimoni cultural s'hauran de complir les mesures correctores proposades en l'informe sobre arqueologia i etnologia presentat pel promotor amb data d'entrada de 10 d'octubre de 2006 i reflectides en aquesta declaració d'impacte ambiental en resum. En qualsevol cas haurà, prèviament a l'execució de l'obra i amb suficient antelació, d'obtenir-se l'informe favorable de la Conselleria de Cultura d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1989, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i en cas de ser favorable s'hauran de complir les mesures que en aquest s'indiquen.  
13. Respecte a l'afecció a camins ramaders, s'ha de complir el que estableix la legislació de camins ramaders i s'ha d'obtenir l'autorització d'ocupació davant de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, i complir les condicions que aquesta establisca.  
14. En relació amb les línies elèctriques de connexió a les posicions de vàlvules, aquestes s'han de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental en el cas que així es requerisca d'acord amb la legislació d'impacte ambiental.  
15. En relació amb el programa de vigilància ambiental, s'ha d'estendre al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, com també als condicionants establits en aquesta declaració. Es considera igualment que el promotor contracte, tal com proposa, un assistent tècnic ambiental per al control del programa de vigilància ambiental.  
Tercer  
En relació amb el tram final del projecte de gasoducte de transport secundari Marina Alta (des del vèrtex V-156 fins al final) al terme municipal de Xàbia (Alacant) el promotor del qual és Endesa Gas Transportista, SL, serà avaluat quan es reba la documentació corresponent a través de l'òrgan substantiu en una declaració d'impacte ambiental complementària a aquesta.  
Quart  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Cinqué  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Habitatge: Cristina Serrano Mateo.