Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5990, del 07-04-2009 (2009/3820)

RESOLUCIÓ de 3 de març de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions i resolució d'impacte ambiental corresponents als municipis de Manises, L'Alcora, Requena i Onda.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5990

Data del DOGV
:   07-04-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/3820


Data del document
:   03-03-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alcora, l'
    * Onda
    * Manises
    * Requena
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 3 de març de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions i resolució d'impacte ambiental corresponents als municipis de Manises, L'Alcora, Requena i Onda. [2009/3820]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 167/05-AIA Manises, 128/36-EHR T'Alcora, 022/07-AIA Requena i 133/06-AIA Onda.  
València, 3 març de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 167/05 AIA  
Títol: Homologació i pla parcial del sector Gran Manises al terme municipal de Manises (València)  
Promotor: Ajuntament de Manises  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València   
Localització: Terme municipal de Manises. Els límits del sector són els següents:   
- Límit nord: sòl no urbanitzable de protecció de llits (séquia principal de Favara i riu Túria)  
- Límit sud: carretera CV-370  
- Límit est: nucli urbà  
- Límit oest: franja de sòl no urbanitzable (zona d'afecció A-7) i bypass  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte d'aquest projecte és la definició de les condicions formals i materials necessàries per a desenvolupar una àrea de sòl que en l'actualitat es troba classificada com a no urbanitzable, reclassificar-la a urbanitzable i dotar-la de la necessària ordenació detallada. Amb això es crea una bossa de sòl urbanitzable residencial a fi de satisfer les necessitats futures de la ciutat de Manises, i constituir l'eixample nord-oest d'aquesta.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
El municipi de Manises es troba situat a l'est de la Comunitat Valenciana, a la comarca de l'Horta Oest i pertany administrativament a la província de València, a uns 8 km de la capital d'aquesta. S'estén al marge dret del riu Túria, que discorre en direcció NO-SE, marcant el límit municipal amb Paterna. Manises limita a l'oest amb Riba-roja del Túria i al sud amb el municipi de Quart de Poblet.   
L'àrea objecte d'estudi se situa al nord del terme municipal, la qual limita a l'est amb el nucli urbà. Els terrenys afectats es troben emmarcats per la línia de ferrocarril València - Riba-roja del Túria, paral·lela a la carretera CV-370 (al sud); la séquia principal de Favara i el riu Túria (al nord); el nucli urbà (a l'est), i el bypass (a l'oest).  
Planejament vigent i pressupost  
El planejament vigent de Manises està constituït pel Pla general d'ordenació urbana, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el 22 de desembre de 1988; publicant-se el 24 de gener de 1989 en el Butlletí Oficial de la Província les corresponents normes urbanístiques.  
En el pla general vigent, l'àmbit afectat per aquesta actuació es classifica com a sòl no urbanitzable comú i de protecció agrícola, amb una zona reservada per a patrimoni municipal del sòl.  
Segons consta en la documentació remesa, l'actual Pla general d'ordenació urbana es troba en fase de revisió, després d'un termini de vigència de més de quinze anys. A hores d'ara s'ha elaborat l'avanç del Pla general presentat per a obtenir i formalitzar el necessari i preceptiu concert previ amb la Conselleria.  
L'avanç del PGOU preveu el sòl objecte d'aquest Pla parcial com a urbanitzable, la qual cosa denota, segons el promotor, la necessitat de sòl que satisfaça les necessitats futures de la ciutat de Manises.  
Ordenació prevista i usos  
L'àmbit de l'actuació s'engloba en un únic sector amb una superfície de 1.396.880 m², estableix com a ús característic del nou sector el residencial plurifamiliar d'habitatge col·lectiu, admet com a compatible el terciari en les distintes opcions (comercial, hoteler, oficines, etc.), i queda prohibit l'ús industrial en totes les modalitats d'aquest. Així mateix, atés que la densitat màxima proposada és de 70 habitatges per hectàrea, es preveu aproximadament un nombre d'habitatges de 9.401 unitats.  
S'establirà com a tipologia predominant la de bloc exempt amb una alçària màxima de 12 plantes, que no obstant això podrà ser modificada a l'alça per a illes completes mitjançant la tramitació del corresponent estudi de detall, sense que en cap moment puga superar-se un percentatge d'ocupació del 40% sobre parcel·la, ni incrementar-se l'edificabilitat neta prevista per illa. En la documentació aportada es fa referència també que en l'ordenació detallada haurà de justificar-se el compliment de l'afecció que suposa el fet que l'alçària màxima no podrà sobrepassar els límits derivats de les servituds radioelèctriques de l'aeroport de Manises.   
L'ordenació detallada del sector configurarà una trama predominantment octagonal amb suport en bulevards als quals donen façana les parcel·les edificables. El parc urbà es localitzarà predominantment en la zona centre del sector, sense perjudici de la necessària integració de la massa arbòria localitzada en l'extrem est del sector, limítrof amb els equipaments esportius del parc urbà.  
Tramitació administrativa  
En data 26 de setembre de 2005 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons l'acord plenari de la sessió extraordinària celebrada en data 6 de maig de 2005, s'acorda aprovar provisionalment el projecte d'homologació i Pla parcial del sector Gran Manises.  
1. Informació pública  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, amb edictes publicats en el diari Levante de data 4 de gener de 2005; en Las provincias, de data 4 de gener de 2005; en el BOP de 14 i 27 de gener de 2005, respectivament, i en el DOGV número 4917, de 4 de gener de 2005.   
Durant el període d'informació pública de l'alternativa presentada es té constància de la presentació de 49 al·legacions.  
2. Resum de les al·legacions  
La majoria de les al·legacions presentades es consideren de caràcter urbanístic; i són els aspectes de caràcter ambiental més recurrents en les al·legacions els que es resumeixen a continuació.  
- Existència de béns protegits i per tant incompliment de les lleis relatives al patrimoni cultural valencià.  
- Part dels terrenys objecte de l'actuació poden estar inclosos en el PATRICOVA.  
- Incompliment de l'article 13.6 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.   
- El tractament inadequat del camí ramader assagador de Ximetes.  
- Inexistència d'estudi hidrològic de detall.  
- Incompliment de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge, pel que fa a la qualitat de vida i desenvolupament sostenible.  
- Afecció a la zona de domini públic hidràulic.  
- Incompliment de l'estudi d'impacte ambiental basant-se en l'Ordre del 3 de gener de 2005 respecte als continguts mínims que s'han de desenvolupar en els estudis d'impacte ambiental.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 7 de febrer de 2006 l'Àrea d'Avaluació Ambiental, després d'observar una sèrie de deficiències en la documentació remesa, efectua requeriment de documentació al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, i se sol·liciten els informes i documentació que a continuació es detallen:   
1. Còpia dels informes emesos pels distints organismes consultats fins a la data respecte a l'actuació.  
2. Previsió justificada del volum d'aigua potable necessari, adjuntant informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficients per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament del sector plantejat, tal com recull l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
3. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer on autoritza l'ús de l'aigua residual depurada i pluvial per al reg de les zones verdes del sector; i presentació igualment de l'autorització per a l'abocament de les aigües pluvials al llit del riu Túria.  
4. Atés que es planteja construir part del sector en els 100 metres corresponents a la zona de policia del llit natural del riu Túria, s'haurà de presentar autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, tal com es regula en el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el reglament del domini públic hidràulic i en el Reial decret legislatiu 1/2001, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
5. Tal com es reflecteix en l'estudi d'impacte ambiental la urbanització del sector pretés, en cas de pluges torrencials, produirà un augment del negament de la zona contigua al límit nord del sector i al llit del riu Túria; i s'han de presentar les mesures proposades per a evacuar l'esmentat cabal sense produir un augment del risc d'inundació de la zona contigua.  
6. S'ha de realitzar una previsió justificada i assegurar la correcta gestió de residus generats pel desenvolupament del sector, i presentar el certificat de l'organisme gestor en què assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans generats.  
7. Anàlisi de la possible contaminació acústica produïda sobre el sector residencial proposat, pel pas del metro plantejat, la línia fèrria València Riba-roja del Túria, el bypass, com també la produïda per l'aeroport situat a escassa distància de l'actuació. També s'han de definir les mesures preventives i correctores previstes per a complir els paràmetres establits en la legislació vigent.  
8. Estudi de paisatge en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
9. Informe favorable del Servei Territorial de Medi Ambient de València de la Conselleria de Territori i Habitatge, favorable respecte a la modificació del traçat del camí ramader assagador de Ximetes.  
10. Format digital de la delimitació georeferenciada del sector.  
11. Realització d'una superposició de l'ordenació plantejada del sector amb la situació actual del terreny afectat, avaluant les zones forestals afectades, integració d'aquestes en l'ordenació proposada i mesures proposades per a la seua conservació.  
12. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
En resposta a aquest requeriment, la Direcció Territorial de València remet en dates 25 d'abril i 15 de maig de 2006, respectivament, un estudi d'impacte ambiental refós remés per l'Ajuntament de Manises, en el qual amplia la documentació originària i contesta diversos aspectes dels sol·licitats en el requeriment anteriorment mencionat.  
El 8 de juny i el 24 d'octubre de 2006 es reitera requeriment de documentació al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, notificant aquest a l'Ajuntament de Manises; on se sol·licita l'ampliació d'aquells aspectes que no han sigut esmenats amb la documentació i informes remesos fins a la data.   
El 22 de setembre de 2006, la Direcció Territorial de València remet l'informe de l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics (EMSHI).   
El 12 de febrer de 2007 es remet, entre altra documentació complementària, la següent:  
- Adaptació de la proposta d'ordenació del sector a les consideracions deduïdes dels informes sectorials previs.  
- Estudi d'impacte sobre el patrimoni cultural.  
- Còpia de l'autorització arqueològica per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.   
- Còpia dels apartats del text refós de l'estudi d'impacte ambiental, relatius a l'harmonització del Pla parcial de millora del sector amb el Pla general d'ordenació forestal.  
- Còpia de la remissió per part del Departament d'Urbanisme, Secció de Planejament i Gestió, de l'Ajuntament de Manises, a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de la següent documentació realitzada amb data octubre de 2006:  
- Estudi geomorfològic, hidrològic i hidràulic. Afecció al règim de corrents.  
- Estudi d'afecció de l'actuació al domini públic hidràulic i a les zones de servitud i de policia d'aquesta.   
Informes sectorials  
1. Informe de data 26 de juliol de 2005 de l'entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) en el qual comunica que l'EDAR de Quart-Benàger està dissenyada per a tractar una cabal de 60.000 m³/dia i que actualment tracta 43.150 m³/dia. Després de revisar la documentació rebuda de l'Ajuntament de Manises, el cabal generat s'estima en 6.456,7 m³/dia, per tant, l'EPSAR informa de la viabilitat de gestió del cabal generat sempre que es complisquen els condicionants següents:  
- En el seu moment, el promotor del desenvolupament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al compte i risc d'aquest.  
- En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte, els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.   
- Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'entitat de sanejament la quantitat resultant de 5.110.398,90 €, a l'efecte de la qual haurà d'establir-se l'oportú conveni, si és el cas, entre l'entitat de sanejament i l'Ajuntament de Manises.  
2. Informe del director de planificació d'infraestructures, de data 24 de març de 2006, en el qual s'indica que: "a fi de complir el que estableix la declaració d'impacte ambiental corresponent al projecte d'ampliació de l'aeroport de València, es remeten les isòfones definides per Leq diürn 65 dB(A) entre les 7.00 i les 23.00 hores i Leq nocturn 55 dB(A) entre les 23.00 i les 7.00 hores".  
3. Informe desfavorable, de data 13 de juliol de 2005, de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, en el qual s'indiquen, entre altres, les consideracions següents:   
- Analitzada la documentació aportada, des del punt de vista del planejament del sistema viari, es pot constatar que les connexions previstes per al sector amb el sistema viari extern són molt dèbils, per la qual cosa s'haurà d'estudiar i presentar una solució amb connexions operatives i suficients pel que fa a funcionalitat i capacitat, solució basada en un estudi de trànsit.  
- Pel que fa a altres aspectes relacionats amb la carretera, haurà de demanar-se informe del Ministeri de Foment per la proximitat de l'actuació a l'autovia A-7 com a organisme titular de la via i a la Diputació de València, anàlogament per l'afecció a la carretera CV-370.   
4. Informe de data 29 de juliol de 2005 de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual sol·licita diversa documentació per a poder pronunciar-se. Basant-se en aquest informe l'Ajuntament de Manises, en data 8 de novembre de 2005, remet a l'esmentada Confederació Hidrogràfica documentació complementària; reiterant la Confederació novament, el 3 de març de 2006, documentació addicional per a l'emissió del corresponent informe.   
5. Informe de data 4 d'agost de 2005 d'AENA que sol·licita l'esmena de diferents aspectes de la documentació del projecte, i especifica, entre altres, les afeccions següents:  
- Com que el sector està inclòs en les zones de servituds aeronàutiques legals, la construcció en aquest de qualsevol edifici o estructura requerirà resolució favorable del Ministeri de Foment, d'acord amb els articles 29 i 30 del Decret 584/1972, sobre servituds aeronàutiques. Aquesta circumstància haurà de recollir-se en els documents del planejament de desenvolupament; concretament en les normes urbanístiques i en les fitxes de les zones d'ordenació urbanística corresponents a habitatges en bloc (EDA) i a terciari (TBA) del pla parcial, com també en els corresponents estudis de detall.  
- Respecte a les afeccions acústiques, d'acord amb criteris establits en els diversos informes ja emesos pel Ministeri de Foment a documents de planejament, que afecten els aeroports d'interés general, en els sòls afectats per les petjades de soroll s'ha d'excloure la possibilitat d'implantar nous usos residencials, educatius i sanitaris dins de les envoltants sonores de les corbes Leqdiürn 60 db (A) - Leqnocturn 50 db (A), atés que d'acord amb la modificació introduïda a la Llei 48/1969, de navegació aèria, per la Llei 55/1999, de mesures fiscals, administratives i d'ordre social, les esmentades afeccions es consideren servituds pel que fa a la navegació aèria.  
- D'acord amb el Reial decret 2591/1998, de 4 de desembre, sobre l'ordenació dels aeroports d'interés general i la seua zona de servei, tant la modificació puntual del Pla general de Manises com el planejament de desenvolupament (estudis de detall), hauran de disposar d'informe, de caràcter preceptiu i vinculant, en la Direcció General d'Aviació Civil del Ministeri de Foment.   
6. Informe de data 2 de setembre de 2005 de la Demarcació de Carreteres, Ministeri de Foment, en el qual posposa pronunciar-se fins que s'esmenen diversos aspectes de la documentació presentada, atés que en aquest s'informa de les qüestions següents:  
- L'actuació urbanística se situa dins de la zona de reserva viària de 500 metres vigent a un costat i a l'altre de l'autovia A7-E15.  
- Atesa l'entitat de l'actuació urbanística que estima una ocupació de 27.000 habitants d'aquesta, s'haurà de remetre a aquest Servei de Conservació i Explotació un estudi de trànsit, que incloga la incidència de l'actuació urbanística sobre la xarxa viària actual, intensitats de trànsit, capacitat i les connexions a l'esmentada xarxa viària.  
- Ha d'incloure's en la normativa per a les noves construccions pròximes a carreteres de l'estat existents o previstes, la necessitat que amb caràcter previ a l'atorgament de llicències d'edificació es duguen a terme els estudis corresponents de determinació dels nivells sonors esperables, com també l'obligatorietat d'establir limitacions a l'edificabilitat o de disposar els mitjans de protecció acústica imprescindibles, en cas de superar-se els llindars recomanats, d'acord amb el qual estableix la normativa vigent (Llei 37/2003, de 17 de novembre, de soroll), i si és el cas, la normativa autonòmica).  
7. Certificat de data 2 de novembre de 2005 de l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics (EMSHI), en el qual s'emet un informe positiu de suficiència de recursos hídrics per a l'actuació, amb una estimació d'un cabal necessari de 3.900.000 l/dia i que amb els cabals necessaris per a aigua de reg i serveis s'espera d'1,42 hm³/any. L'esmentat informe es considera positiu condicionat a la resolució de les qüestions següents:  
- Realització d'estudi detallat del tractament que s'ha de donar a les adduccions en alta que discorren per la zona.  
- Lliurament de resums de consums de població de Manises en els últims 10 anys, discriminada per tipus de consum i percentatge de rendiment de la xarxa de distribució.  
- Previsió, i en el seu moment, projecció i execució, de la construcció en la zona en qüestió de doble xarxa de proveïment d'aigua, que haurà de ser alimentada amb aigua diferent de la potable.   
- Realització de les oportunes accions, en l'horitzó d'actuació del pla, perquè el consum total d'aigua potable del municipi siga com a màxim de 150 l/h./dia.  
- El projecte constructiu que desenvolupe l'actuació haurà de ser sotmés a l'aprovació d'aquesta Administració, en els aspectes hidrològics, hidràulics o que tinguen alguna relació amb les instal·lacions EMSHI.  
Amb data 12 de juny de 2006, l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics (EMSHI) va elaborar un altre informe complementari a l'anteriorment mencionat, en el qual es determinava el següent:   
«En virtut de les competències atorgades per la Llei 2/2001, d'11 de maig, en la disposició addicional primera de la qual s'estableix que a correspon l'EMSHI la competència del servei d'aigua en alta, la producció i subministrament fins al punt de la seua distribució municipal, en data 31 de maig de 2006 ha sigut emés un informe positiu sobre capacitat i qualitat de proveïment d'aigua potable en alta per l'enginyer cap de servei de l'entitat».  
Juntament amb aquest, s'adjunta còpia del referit informe de 31 de maig de 2006.  
8. En data 7 d'abril de 2006 l'Àrea de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport autoritza la prospecció arqueològica en l'àmbit d'actuació; i s'estableixen les obligacions següents per a directors i directores de l'actuació:   
- Comunicar a la Direcció General de Patrimoni Cultural la data d'inici i finalització dels treballs.  
- Elaborar un informe preliminar dels resultats obtinguts acompanyat del material gràfic pertinent.  
- Elaborar una memòria preliminar en el termini de 8 mesos des de la concessió d'aquesta autorització.  
- Aportar còpia de l'acta del dipòsit dels materials en el centre designat.  
- Elaborar la corresponent memòria científica i presentar document en format informàtic en el termini de 2 anys des de la finalització dels treballs a aquesta Direcció General.  
- La resolució haurà d'estar en possessió del director de la intervenció durant el temps que s'execute aquesta.  
9. Informe de l'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE), de data 18 d'abril de 2006, en el qual se certifica la capacitat d'assumir la gestió dels residus sòlids urbans i inerts que puguen produir-se al municipi de Manises, una vegada aprovat el PGOU.  
10. Informe relatiu a l'afecció del camí ramader assagador de Ximetes, de data 13 de febrer de 2007, subscrit per tècnic i cap de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, en el qual s'indiquen, entre altres, les qüestions que a continuació s'indiquen:   
La nova proposta de modificació del traçat de l'assagador de Ximetes sembla que compleix tots els requisits exigits per l'article 12 de la Llei 3/95, que tracta de les modificacions del traçat dels camins ramaders com a conseqüència d'una nova ordenació territorial. Així mateix, la proposta d'integració del camí ramader en un bulevard enjardinat és adequada al caràcter de corredor ecològic d'aquest i apropiat al trànsit ramader i als altres usos compatibles o complementaris previstos per la llei. A més, es respecta el caràcter de domini públic del camí ramader, ja que la superfície d'aquest no computa a l'efecte de compliment d'estàndards urbanístics.   
D'altra banda, en aquesta nova documentació s'observa que es troba projectada la realització d'una infraestructura viària, dins del sector en estudi, que creua el nou traçat proposat per al camí ramader. En el punt en què s'encreuen ambdós camins es projecta construir una rotonda d'enllaç, elevada sobre el nivell del sòl. En aquest cas és aplicable l'article 13 de la Llei 3/95, sobre les modificacions sobre camins ramaders per a la realització d'obres públiques, en concret l'apartat segon, que tracta dels encreuaments dels camins ramaders amb línies fèrries o carreteres. La documentació observada no permet conéixer, pel grau de detall d'aquesta, si es troba projectada l'habilitació d'algun pas, al mateix o distint nivell, que garantisca el trànsit en condicions de rapidesa i comoditat per al bestiar i els altres usos compatibles o complementaris, tal com exigeix la Llei 3/95.   
Per tot l'exposat anteriorment, s'emet un informe favorable condicionat a la presentació de nova documentació que garantisca l'habilitació d'algun pas, al mateix o distint nivell, en el punt en què s'encreuen el nou traçat proposat per a l'assagador de Ximetes i la nova infraestructura viària projectada, en la rotonda d'enllaç, que garantisca el trànsit en condicions de rapidesa i comoditat per al bestiar i els altres usos compatibles o complementaris, tal com exigeix la Llei 3/95.   
11. Informe relatiu a l'estudi de paisatge del projecte, elaborat pel Servei de Suport Tècnic del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, de data 14 de desembre de 2006; en el qual s'informa, entre altres, de les qüestions següents:  
- El paisatge actuarà com a criteri condicionant de tots aquells instruments de planejament de desenvolupament que impliquen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures, sempre que l'exposició pública d'aquest s'haja produït després de l'entrada en vigor de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge, 3 de juliol de 2004, i haja conclòs amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei urbanística valenciana, 1 de febrer de 2006.   
- En data 14 d'octubre de 2005 es va emetre un informe respecte de l'estudi de paisatge del Pla parcial del sector Nou Manises, rebut el 29 de setembre de 2005, en el sentit que no era possible emetre un informe respecte de la integració paisatgística de la intervenció, basant-se en la documentació presentada, remetent nova documentació d'estudi de paisatge del Pla parcial del sector ara denominat Gran Manises en data 25 d'abril de 2006. No obstant això, es pot afirmar que no procedeix l'emissió de nou informe per aquest Servei atés el nou marc legislatiu existent, ja que no és exigible estudi de paisatge ni estudi d'integració paisatgística.   
- Atés que el tràmit d'informació pública del document d'homologació modificatiu i Pla parcial del sector Gran Manises va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei urbanística valenciana, 1 de febrer de 2006, no li és, per tant, exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que el paisatge actue com a criteri condicionant de la planificació territorial i urbanística.   
12. Informe relatiu a l'estudi acústic presentat, realitzat per tècnic del Control Integrat de la Contaminació, de la Direcció Territorial de València, de data 12 de febrer de 2007, en el qual s'indica, entre altres qüestions, el contingut mínim d'un estudi acústic inclòs en un pla parcial, d'acord amb el Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica; atés que, entre altres aspectes que s'han d'esmenar en l'estudi presentat, se subratlla el fet de no haver-se elaborat els corresponents mapes sonors en funció dels nivells obtinguts, com tampoc s'ha presentat la petjada acústica de l'afecció generada per l'aeroport, ni la petjada acústica futura. Per la qual cosa hauria d'elaborar-se un nou estudi acústic en què s'esmenaren totes les deficiències apuntades en l'esmentat informe; com també la posterior avaluació d'aquest per organisme competent en la matèria.  
13. Informe, de data 19 de febrer de 2007, del Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, en el qual s'indica el següent:  
La parcel·la esportiva que s'adscriu al sector Gran Manises es troba en sòl no urbanitzable, i està afectada amb risc de nivell 5 (freqüència entre 100 i 500 anys; calat > 0,8 m) segons el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
Com que es tracta únicament de l'adscripció de la parcel·la al sector i mentre no es propose la reclassificació d'aquesta com a sòl urbanitzable en el projecte d'instal·lacions esportives, no serà necessari la realització del preceptiu estudi d'inundabilitat.   
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitària denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'administració.  
2. Tal com s'ha reflectit en l'apartat relatiu a informes sectorials, el promotor obté autorització de l'Àrea de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport per a la realització de prospecció arqueològica en l'àrea d'estudi.   
Una de les al·legacions presentades durant el període d'informació al públic sol·licita el reconeixement com a bé d'interés cultural de l'alqueria denominada Masia Sant Joan atesa la rellevància etnològica d'aquesta, situada en una de les parcel·les objecte de reclassificació. Sobre l'esmentat punt haurà de pronunciar-se l'organisme competent en la matèria a l'hora de realitzar l'informe definitiu de l'actuació.  
Encara que, basant-se en el Catàleg de béns d'interés arqueològic, etnogràfic i paleontològic de la Conselleria d'Educació i Cultura, no s'han detectat jaciments situats en la zona d'estudi. En l'estudi d'impacte ambiental es fa referència al fet que s'integraran en l'ordenació les principals edificacions i instal·lacions incloses en l'àmbit del sector, concretament s'estableix la consideració següent: «L'ordenació detallada procurarà, en la mesura que siga possible, la integració de les edificacions existents que tinguen un determinat valor patrimonial cultural en sòl destinat a dotacions públiques, a fi d'evitar-ne la demolició».  
3. Per l'àrea d'estudi discorre el camí ramader assagador de Ximetes, amb una amplària legal de 20,89 m i 7,7 km de longitud aproximadament. L'esmentat camí ramader travessa el sector amb direcció NO-SE pel centre d'aquesta; per a valorar més adequadament la possible afecció que comporta el projecte sobre aquest, s'ha obtingut informe de l'òrgan competent en la matèria de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, el contingut de la qual s'especifica en l'apartat corresponent d'aquesta declaració.   
4. L'àrea d'actuació limita amb part de l'àmbit del futur Parc Natural del Túria; per la qual cosa haurà de demanar-se informe de l'organisme competent en la matèria, en el qual, entre altres qüestions, s'avalue la compatibilitat de l'actuació amb la proximitat d'un ecosistema protegit com el que es troba en tramitació; cal recordar que en el DOGV número 5367, de data 16 d'octubre de 2006, es va publicar un anunci de l'exposició al públic del projecte de Decret de declaració del Parc Natural del Túria i d'aprovació del Pla d'ordenació dels recursos naturals del Túria, elaborats per la Conselleria de Territori i Habitatge.   
Consideracions ambientals  
- Actualment, la vegetació existent en l'àrea d'estudi està constituïda fonamentalment per terrenys agrícoles, formats per cultius de cítrics, hortalisses i camps de garroferes, fonamentalment. També hi ha parcel·les dedicades a la producció d'espècies de jardineria com ara la Cyca revoluta i altres palmàcies.  
Pel que fa a la vegetació forestal, hi ha unes quantes zones, concentrades en els extrems nord-occidental i sud-oriental del sector, principalment, segons es desprén de l'estudi d'impacte ambiental presentat, formades per pinedes de Pinus halepensis, acompanyats per altres espècies arbòries i un estrat arbustiu compost per matolls serials, de major o menor desenvolupament.   
A les riberes del Riu Túria, com també a la séquia de Faitanar (Quart de Poblet), ambdues fora de l'àmbit d'actuació, encara que pràcticament limítrofes, es desenvolupa una vegetació ripària i de rambles, a causa de l'elevat nivell freàtic d'aquestes zones.   
Pel que fa a la descripció de la vegetació, de forma molt general, ha de completar-se fent menció de la vegetació arvense present en els límits de camins i en els camps de cultiu abandonats, principalment.   
- La ubicació del sector proposat implica que reba especial importància la possible contaminació acústica de la zona, ja que els terrenys objecte d'ordenació limiten amb la via fèrria València - Riba-roja del Túria, amb la carretera CV-370, amb el bypass (A7/E15), i es troben notablement pròxims a l'aeroport de València.  
- Pel que fa als riscos naturals i físics, la zona objecte de l'actuació no presenta problemes d'erosió actual ni potencial, no hi ha riscos de lliscament ni despreniment, el risc de contaminació d'aqüífers és mitjà-alt i la capacitat d'ús de l'ús és alta, la qual cosa comporta la pèrdua d'un sòl amb capacitat agrícola elevada.   
- Pel que fa a les zones industrials, la més pròxima al límit sud del sector es localitza al nord-oest del nucli urbà de Manises. Aquest polígon industrial, denominat la Cova, s'estén al llarg i a un costat i a l'altre de la carretera que comunica el bypass amb el nucli de població, amb una superfície total de 78 hectàrees. Així mateix, hi ha naus industrials a l'interior del sector avaluat que es poden considerar construccions aïllades lligades a l'activitat agrícola.   
- Al febrer de 2007 es redacta, tal com s'ha especificat en l'apartat d'aquesta declaració relatiu a la petició d'informació o documentació complementària, un annex d'adaptació de la proposta d'ordenació del sector a les consideracions deduïdes dels informes sectorials demanats fins a la data; per la qual cosa s'exposa de manera resumida alguns dels aspectes considerats en aquest:  
- Pel que fa a les condicions d'accessibilitat del sector respecte a la xarxa viària estructural de l'entorn de l'actuació, es considera la construcció d'un doble enllaç en el costat oest i est del sector respecte a la carretera Riba-roja-Manises. Des d'aquests enllaços es planteja, al seu pas pel sector, la construcció d'una complexa xarxa viària, constituïda per un cos central que discorre en tota la seua longitud, i queda integrat en aquest mitjançant un sistema d'accessos a distint nivell i un viari de servei paral·lel al traçat d'aquest.  
- S'establirà una alçària màxima de l'edificació en cada illa del sector, amb l'objecte d'adequar-se a les exigències de les servituds aeronàutiques de l'aeroport de Manises. Així mateix, es considera la necessitat d'incorporar en les normes urbanístiques del Pla determinades condicions d'edificació per a evitar la interferència dels edificis amb les mencionades servituds. També s'estableix la necessitat d'incorporar com a condicions d'execució del Pla el finançament a càrrec d'aquest, de l'elevació de determinats radars de l'aeroport.   
- Respecte al camí ramader assagador de Ximetes, en un principi, en la proposta original d'ordenació del sector, es proposava la desafectació i la modificació del traçat d'aquest; no obstant això, finalment s'ha desestimat l'opció de la desafectació, i s'ha acceptat la modificació del traçat, en una nova zona específica per a aquest ús, i s'ha establit que la superfície del camí ramader no compute a l'efecte d'edificabilitat, aprofitament i dotació.   
- En relació als equipaments, es manté, respecte a la proposta originària, el conjunt de dotacions previstes, encara que modificant la ubicació d'aquelles zones l'entorn de les quals s'ha variat, principalment, per la nova xarxa viària primària del sector.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta i de l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, i basant-se en les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i Pla parcial del sector Gran Manises al terme municipal de Manises (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon   
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants que es desenvolupen a continuació:   
1. Segons l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, i complir les determinacions que, si és el cas, continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant. En cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's aquesta declaració.   
2. D'acord amb l'informe elaborat per tècnic del Control Integrat de la Contaminació, de la Direcció Territorial de València, de data 12 de febrer de 2007, sobre l'estudi acústic presentat, en el qual se subratlla, basant-se en el Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica, el contingut mínim que ha de tenir d'un estudi acústic inclòs en un pla parcial, haurà de presentar-se un nou estudi acústic en què s'incloguen totes aquelles consideracions a què s'al·ludeix en l'informe elaborat per tècnic competent; i obtenir-se basant-se en les esmenes introduïdes el corresponent informe favorable a aquest, prèviament a l'aprovació definitiva d'aquest projecte.   
3. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte haurà de presentar-se davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València informe definitiu de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte als aspectes que a continuació s'indiquen, adequant-se al que dicte la Confederació, en el sentit que resulte dels procediments de concessió i autorització pertinents:  
- Afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les zones de servitud i de policia d'aquest.   
- Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
4. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte haurà d'obtenir-se informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, o d'entitat col·laboradora autoritzada (en el qual es justifique adequadament l'origen d'aquests), relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient per a la previsió dels consums que es desprenen del desenvolupament de l'actuació plantejada, tal com es recull en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
5. D'acord amb l'informe relatiu al risc d'inundabilidad, elaborat pel Servei d'Ordenació Territorial d'aquesta Conselleria de Territori i Habitatge, s'indica que la parcel·la esportiva, sobre sòl classificat com a no urbanitzable, que s'adscriu al sector, es troba afectada per risc d'inundació de nivell 5; per la qual cosa, basant-se en el que s'ha considerat en l'esmentat informe, en el cas que es propose la reclassificació d'aquesta com a sòl urbanitzable en el projecte d'instal·lacions esportives, haurà de realitzar-se el preceptiu estudi d'inundabilitat, que haurà de ser avaluat per l'organisme competent en la matèria; havent d'obtenir-se el corresponent informe favorable d'aquest prèviament a l'execució del sector.  
6. Haurà de complir, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, els condicionants establits en l'informe relatiu a l'afecció del camí ramader assagador de Ximetes, de data 13 de febrer de 2007, subscrit per tècnic i cap de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, relatius a la presentació de nova documentació en relació als aspectes mencionats en l'esmentat informe.   
7. Atesa la limitació del sector plantejat respecte a l'àmbit afectat pel projecte de declaració del Parc Natural del Túria i el corresponent Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) d'aquest; s'haurà de demanar informe favorable de l'organisme competent en la matèria respecte de la possible afecció acústica i contaminació atmosfèrica derivades de les infraestructures viàries i el trànsit de vehicles susceptibles de generar-se com a conseqüència del desenvolupament urbanístic del sector, sobre l'esmentat ecosistema. Així mateix, en l'esmentat informe, que serà demanat prèviament a l'aprovació definitiva d'aquest projecte, haurà de valorar-se la idoneïtat de plantejar una zona d'esmorteïment d'impactes entre el sector que s'ha de desenvolupar i l'espai natural limítrof.   
8. Haurà d'obtenir-se, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, informe favorable del Ministeri de Foment, per la proximitat de l'actuació a l'autovia A-7 i informe de la Diputació de València, per l'afecció a la carretera CV-370.  
9. S'haura d'obtenir, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, resolució favorable del Ministeri de Foment respecte a l'afecció a les servituds aeronàutiques, en el qual, entre altres qüestions, s'avalue que es garanteix la seguretat i no es produeix una afecció a la regularitat de les operacions de les aeronaus.   
10. Haurà d'obtenir-se informe favorable de l'administració forestal competent, de la Direcció Territorial de València, respecte a la idoneïtat de les actuacions i els tractaments proposats que es pretén donar a la vegetació existent en els terrenys situats a l'est i centre del sector plantejat, catalogats com a sòl forestal segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.  
11. Hauran de complir els condicionants establits en l'informe elaborat per l'Entitat de Sanejament d'Aigües, de data 26 de juliol de 2005, respecte a la viabilitat del tractament de les aigües residuals generades en l'EDAR Quart-Benàger.   
12. S'eleva a criteri de l'òrgan competent en matèria de planificació i ordenació territorial el pronunciament respecte a l'ordenació plantejada del sector, fonamentalment, pel que fa als usos i edificabilitat proposats.   
13. L'Ajuntament haurà d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, els corresponents certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
14. Durant la fase d'execució s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'aplegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
15. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la ubicació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al corresponent pla integral de residus.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 128/06-AIA  
Promotor: Cerámica Vives, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Objecte del projecte: Sol·licitud d'autorització ambiental integrada  
Localització: Carretera Castelló a l'Alcora, km 22, s/n, de l'Alcora (Castelló)   
Ref. òrgan substantiu: 082/05 IPPC SCICo/CPLL   
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
Objecte  
Cerámica Vives, SA és una indústria dedicada a la fabricació de rajoles ceràmiques de paviment que disposa de llicència d'activitat des del 8 d'octubre de 1973.  
La societat projecta realitzar una ampliació de les instal·lacions i li és aplicable la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, ja que l'activitat industrial està inclosa en la categoria 3.5 de l'annex 1 (Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, en concret teules, rajoles, refractaris, taulellets o productes ceràmics ornamentals o d'ús domèstic, amb una capacitat de producció superior a 75 tones per dia).   
És preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.  
Ubicació  
Les instal·lacions se situen al km 22 de la carretera Castelló-l'Alcora, al municipi de l'Alcora (Castelló). La superfície del terreny construït és de 51.932 m², sobre una propietat de 105.508 m².  
Matèries primeres i productes elaborats  
Les matèries primeres emprades són argiles, esmalts i òxids colorants. La producció de paviment ceràmic és de 4.401.075 m²/any, equivalent a 37.236.362 kg/any (dades de l'any 2004).  
Energia  
L'energia consumida és elèctrica o procedent del gas natural i del gasoil A i B. Ceràmica Vives SA. També exporta l'energia elèctrica excedentària que cogenera.  
Aigua  
Cerámica Vives SA disposa de la concessió administrativa per a extraure 6.600 m³ anuals del pou de l'Esperança, que es troba dins de la mateixa instal·lació. L'any 2004 el consum va pujar a 73.301 m³.  
Del consum total es valoren 28.000 m³, el reg de jardins necessita 25.926 m³ i la resta són pèrdues per evaporació i assecada.  
El volum d'aigua residual industrial puja a 24.450 m³/any.  
Procés de fabricació  
Les instal·lacions de Cerámica Vives estan compostes per dues plantes de fabricació denominades: planta 1 i planta 2.   
La planta 1 fabrica argiles atomitzades per a consum propi i paviment ceràmic, a més disposa de planta de cogeneració d'electricitat.  
La planta 2 fabrica únicament paviments ceràmics i les argiles atomitzades són subministrades per la planta 1 mitjançant una cinta.  
a) Preparació d'esmalts i serigrafies  
Les matèries primeres dels esmalts es prenen dels abassegaments, es pesen i s'introdueixen en molins de boles discontinus en mòlta humida, s'agreguen additius. L'esmalt que resulta es bomba a uns dipòsits proveïts d'agitadors i d'ací passa a bidons, els quals es traslladen a les línies d'esmaltada, on es filtren per tamisos vibratoris.  
Les serigrafies es fabriquen segons una fórmula establida, amb aquest fi es mescla esmalt en pols de gra molt fi amb òxids colorants i amb un derivat líquid dels poliglicols, que facilita l'homogeneïtzació i millora les propietats de la mescla, i així s'obté la serigrafia. La mescla es passa per un molí de boles d'alúmina i des d'ací s'emmagatzema en bidons.  
b) Conformació dels suports  
Les argiles s'abasseguen a l'exterior, a la intempèrie; mitjançant carregadora frontal són enviades a la trituradora, passen a les tremuges d'emmagatzematge i mitjançant cintes arriben als molins de boles que funcionen discontínuament per via humida, una vegada arribat al punt de mòlta adequat el producte, també denominat barbotina, s'aboca a basses proveïdes d'agitadors.  
La barbotina es polvoritza en gotes fines i se sotmet a l'atomitzada (assecada), després de la qual s'obté una pols argilosa amb baix contingut en aigua i que s'emmagatzema en tremuges per a l'ús posterior d'aquesta.  
La pols atomitzada es premsa en motles fins a aconseguir una densitat aparent, grossària forma i dimensions predeterminades, i s'obté una peça denominada suport.  
Els suports es recullen en cistelles i s'assequen mitjançant aire calent en assecadores verticals, que a més eleven la temperatura superficial de la peça fins als 100ºC, i la deixen preparada per a entrar en la línia d'esmaltada.  
c) Aplicació dels esmalts i serigrafies  
El suport s'humiteja, després se li dóna una capa d'engalba i posteriorment se li aplica l'esmalt mitjançant la filera o campana. Una vegada que l'esmalt s'ha assecat prou, s'hi aplica la serigrafia.  
d) Càrrega i emmagatzematge de les peces esmaltades  
Les peces serigrafiades arriben a la màquina de càrrega, on es col·loquen en diverses files i es carreguen posteriorment en vagonetes o boxs, que les emmagatzemen al parc de les peces esmaltades en espera de passar pel forn de cocció.  
e) Assecada i cocció  
Les peces passen per unes assecadores prèvies al forn de cocció (alimentat per gas natural) i quan ja estan seques entren al forn monococció-monoestrat, on avancen impulsades pel gir dels corrons cap a les diverses zones que es troben a distintes temperatures.  
Una vegada cuites les peces, a l'eixida del forn passen a la màquina de càrrega, des d'on es tornen a dipositar en vagonetes per a quedar al parc a l'espera de classificació.  
f) Classificació i embalatge  
Les peces pateixen un control de qualitat, s'agrupen per qualitats i s'embalen en caixes, que al seu torn conformen palets, preparades per a l'expedició.  
Les peces rebutjades per la mala qualitat s'aboquen al runam pròxim als abassegaments d'argiles.  
En el procés de fabricació s'empren 13 assecadores, 6 forns i 2 atomitzadores.  
Les instal·lacions disposen d'un total de dos atomitzadores, 15 assecadors, 6 forns i 8 filtres de mànegues.   
Residus   
Cerámica Vives SA és un xicotet productor de residus tòxics i perillosos, està registrat amb el número 12-04028; a més és el gestor de residus no perillosos 050/V/RNP7CV.   
Els residus tòxics i perillosos que genera anualment pugen a 5.822 kg (any 2004) i són: envasos de plàstic contaminats, envasos metàl·lics contaminats, olis, filtres d'oli, sòlids contaminats, filtres, draps i absorbents contaminats, tubs fluorescents i làmpades de mercuri.   
Els residus inerts i urbans que produeix són: llots de material ceràmic, restes de ceràmica anteriors i posteriors a la cocció, paper i cartó, plàstics, ferralla, llots de fosses sèptiques i altres residus sòlids urbans.  
Les aigües residuals domèstiques se segreguen en dos: aigua de dutxa i aigües fecals. L'aigua de dutxa es mescla amb les aigües industrials en un dipòsit, per a ser reutilitzades posteriorment. Les aigües fecals s'envien a dues fosses sèptiques, on són tractades mitjançant llit bacterià; la fase líquida aclarida es mescla amb les aigües industrials en el dipòsit comentat anteriorment, els llots orgànics són retirats per un gestor autoritzat.  
Cerámica Vives SA gestiona els residus no perillosos següents: llots i suspensions aquoses que contenen materials ceràmics, restes de ceràmica produïda abans del procés de cocció, partícules i pols en suspensió.  
Les aigües pluvials recollides per les cobertes de les naus i les superfícies del solar es condueixen al terreny limítrof, propietat del promotor, i s'aboquen al barranc de Regatell.  
Els residus se segreguen en origen, s'empren gàbies i contenidors per a recollir-los, els quals es troben identificats. Hi ha un magatzem de residus perillosos que es localitza a la planta 1, pròxim a la secció de recepció i preparació d'argiles.   
Les instal·lacions no tenen maquinària generadora d'aerosols.  
Alternatives ambientals  
El titular no planteja cap alternativa. Justifica la seua posició considerant que les accions desenvolupades per la seua activitat industrial «[...] s'ajusten en major grau al contingut de l'esmentada normativa [...]».   
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
En data 26 d'abril de 2006 l'Àrea de Qualitat Ambiental remet un exemplar de: projecte bàsic d'autorització ambiental integrada, estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
El 21 de juliol de 2006 se sol·licita un informe sobre camins ramaders a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.  
L'1 d'agost de 2006 se sol·licita informació a l'Ajuntament de l'Alcora.  
2. Informació pública  
La Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el DOCV núm. 5138, del 18 de novembre de 2005; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
S'han sol·licitat informes la Direcció Territorial de Territori i Habitatge i a l'Ajuntament de l'Alcora.  
Informes sectorials   
- Informe de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló:  
Els terrenys en què es troben les instal·lacions industrials limiten pel NE amb l'assagador Reial núm. 1, que longitudinalment coincideix amb el traçat de la carretera Onda-l'Alcora, classificat amb 75 metres d'amplària, encara que no està delimitat en aquest tram.  
L'assagador Reial núm. 1 està classificat per OM de 05.04.1954, va ser publicada en el BOE de data 14.04.1954 i BOP de data 13.05.1954.  
Per tot l'anterior es considera que les instal·lacions no incideixen sobre l'esmentat camí ramader.  
- Informe de l'Ajuntament de l'Alcora  
Encara no ha contestat a la consulta sol·licitada.  
Afeccions legals ambientals  
D'acord amb l'informe de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, com també amb la informació cartogràfica i ambiental continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre espais protegits per la legislació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
Les fosses sèptiques es troben impermeabilitzades, l'estanquitat d'aquestes està certificada per un tècnic competent, qui també certifica que no es produeix cap abocament al barranc del Regatell, ni al sòl o subsòl.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els abassegaments d'argiles se situen sobre una esplanada construïda amb rebutjos de ceràmiques que no han passat el control de qualitat (suports i peces esmaltades i cuites), cada any s'aboquen en aquest lloc unes 460 tones de residus.   
Segons les previsions del titular, els rebutjos ocuparien la parcel·la 109 i s'acumularien al llarg dels pròxims 40 anys, sense intenció de realitzar cap construcció en l'esmentat lloc. Hi ha un impacte visual i paisatgístic que s'allargaria durant 40 anys, els quals no han sigut identificats ni valorats.  
Els abassegaments s'ubiquen sobre farciments realitzats amb ceràmiques que no han passat el control de qualitat. D'acord amb la informació que consta en les fitxes de seguretat de les matèries primeres, la ceràmica conté Pb, Ba, Zn, W, Zn, Cr i Zr. Si els materials de farciment estigueren composts únicament per suports de mala qualitat que no havien entrat encara en la línia d'esmaltada serien inerts, però s'ha emplenat també amb suports esmaltats. Les precipitacions poden percolar a través del farciment, ja que hi presenta porositat connectada i permeabilitat suficient.  
Les instal·lacions de Cerámica Vives SA se situen sobre roques quaternàries aluvionars, constituïdes per cudols, graves i arenes. Són roques amb bona porositat i permeabilitat i constitueixen un aqüífer superficial local que pot estar en continuïtat hidràulica amb altres més profunds. En el cas que arribaren a acumular-se metalls pesants als farciments esmentats, els cations serien mobilitzats per l'aigua que percolara i es produiria una contaminació de les aigües subterrànies. El promotor considera que aquest impacte no arribarà a produir-se.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental   
Per a l'eliminació de les immisions atmosfèriques de partícules s'empren filtres de mànegues, ciclons-refrigeradors, filtres de via seca i una agranadora industrial. Els dispositius disposen d'inspeccions visuals diàries i un manteniment regular i periòdic, a més de mesures de les emissions, les quals es troben per sota dels límits que estableixen les MTD.   
Els abassegaments d'argiles es mantenen amb la superfície humida, però no tenen barreres antivent i humectació durant les operacions de càrrega i descàrrega, la qual cosa genera emissions. Aquest efecte no ha sigut analitzat i no té mesures correctores.  
Els nivells de recepció externs del soroll són inferiors als 70 dB(A) de dia i els 60 dB(A) de nit, conforme estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica. Com a mesura correctora se segueix un programa de manteniment de la maquinària.  
Els residus que s'acumulen al magatzem de solera impermeabilitzada estan agrupats per característiques i emmagatzemats en contenidors, dipòsits, sacs grans o bidons, cada un dels quals es troba ben tancat i identificat amb etiqueta. Els envasos de residus perillosos estan disposats dins d'una cubeta. Hi ha diversos gestors de residus autoritzats que els retiren, un dels quals és la mateixa Cerámica Vives, SA. Es desconeix si hi ha canalitzacions per a recollir els abocaments accidentals.  
No hi ha constància que l'aigua del pou estiga lliure de Legionella pneumophila.  
La fase de desmantellament s'esbossa genèricament, no es concreta la construcció d'un drenatge permanent; ni un drenatge temporal durant la fase de la demolició, amb un sistema per a eliminar la càrrega en suspensió de l'escorriment, abans del desguàs d'aquest al barranc del Regatell. Es desconeix la selecció d'espècies vegetals emprades per a repoblar els terrenys, com també la densitat de sembra i els marcs de plantació. També es desconeix el relleu final del terreny restaurat.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, grup 4, epígraf l de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 1, apartat 1, de l'esmentada Llei 6/2001, de 8 de maig.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi són preceptives, el projecte bàsic per a l'autorització ambiental integrada de la indústria de fabricació de taulellets de Cerámica Vives, SA, sítia al km 22 de la carretera Castelló-l'Alcora del municipi de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix l'esmentat projecte, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures correctores establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució d'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1) Amb la finalitat d'evitar durant els pròxims 40 anys la possible contaminació de les aigües subterrànies, els impactes visual i paisatgístic, com també eliminar la càrrega en suspensió que pot arrossegar l'escorriment cap al barranc del Regatell, s'hauran de realitzar les obres següents en l'àrea dels abassegaments d'argiles:  
a) El talús actual s'haurà de dividir en dos talussos, cada un dels quals haurà de posseir un pendent màxim de 30º respecte de l'horitzontal. Entre els dos talussos s'ha de construir una berma de 4 metres d'amplària, la qual s'ha de situar, aproximadament, a meitat d'alçària i enllaçarà amb la segona plataforma de menor cota (es troba a la part més oriental de la zona d'abassegaments, d'ara endavant se la denominarà plataforma B). La berma s'ha d'anivellar.  
b) En ambdues plataformes s'ha de reservar una franja de 2 metres d'amplària per tota la vora que dóna al barranc del Regatell, on s'ha de plantar una fila d'arbres d'una o diverses espècies, de gran densitat foliar i de 3 metres d'alçària mínima; els exemplars s'han de plantar sense deixar espais al mig.   
c) En aquelles parts de la plataforma distants del talús, on no resulte possible realitzar la plantació de l'apartat anterior, s'ha de col·locar una barrera d'obra de fàbrica o semblant, amb una alçària mínima igual a l'alçària màxima que abasten normalment els abassegaments. Tant la pantalla arbòria com la d'obra han de constituir un tancament amb espai per a entrada i eixida de vehicles.  
d) Sobre els dos talussos i la berma intermèdia s'ha d'abocar terra vegetal amb una grossària mínima de 50 centímetres, la qual haurà de posseir una textura i riquesa en nutrients idònis per a la repoblació vegetal.   
A la berma s'ha de realitzar primerament una escarificació i a continuació un adobament, després cal sembrar espècies herbàcies pròpies del lloc; també s'hauran de sembrar els talussos. Una vegada arrelades les espècies herbàcies, s'hauran de plantar a la berma espècies arbòries i arbustives i als talussos arbustos; les espècies han de ser semblants a les que existeixen en l'entorn i els plançons han de ser d'una saba. El clot mínim de plantació ha se ser de 30x30 cm i la densitat de plantació d'acord amb l'existent als voltants del barranc del Regatell.  
e) Sobre la berma, i amb una separació d'1 metre del peu del talús, s'ha de col·locar una cuneta perimetral de dimensions adequades per a drenar els abassegaments, la qual enllaçarà amb la cuneta de la plataforma B.   
La cuneta de la plataforma B ha d'anar situada entre la barrera arbòria i el cap del talús i enllaçarà amb la cuneta de la berma.   
L'aigua drenada per la cuneta ha de desguassar en un dipòsit per a eliminar la càrrega en suspensió. Els llots sedimentats i l'aigua podrien reutilitzar-se, si així ho estima l'autoritat administrativa substantiva.  
f) La restant superfície dels abassegaments s'ha d'impermeabilitzar amb materials resistents i hidròfobs.  
g) Les plantes i les llavors que s'utilitzen en la repoblació de la berma i els talussos han de complir les disposicions de qualitat i procedència que s'especifiquen en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
2) Els rebutjos de ceràmica que produïsca el titular a partir de l'atorgament de l'autorització administrativa per part de l'òrgan substantiu han de ser traslladats a un abocador autoritzat.   
3) El promotor haurà de justificar documentalment l'absència de Legionella pneumophila en l'aigua procedent del pou que l'abasteix.  
4) La constitució química de l'aigua residual provinent de la línia d'esmaltada i preparació d'esmalts no ha sigut descrita i és molt probable que continga metalls pesants, per la qual cosa el promotor haurà de caracteritzar l'esmentada aigua que, excepte resultats en contra, ha de constituir un residu perillós. Cada vegada que es fabriquen nous productes o es realitzen noves formulacions cal caracteritzar-la.  
5) S'ha de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat s'ha de gestionar segons la naturalesa del vessament.  
6) Ceràmica Vives SA ha de disposar d'un tanc o bassa addicional capaç d'emmagatzemar la precipitació caiguda durant quinze minuts sobre les cobertes de la fàbrica, amb una intensitat màxima previsible d'un període de retorn de 25 anys. Aquesta aigua es pot emprar en el procés, o se li poden separar els metalls pesants per a abocar-la posteriorment a la xarxa general de clavegueram. En aquest últim cas ha de disposar de l'autorització expressa de l'Ajuntament i el sediment ha de ser caracteritzat, i si resulta perillós ha de ser gestionat com cal.  
7) L'ampliació implica un increment del consum d'aigua. A més del pou de l'Esperança el promotor està autoritzat per a extraure un màxim de 6.600 m³ anuals, la qual cosa és insuficient per a cobrir les necessitats (l'any 2004 Cerámica Vives, SA va consumir 73.301 m³). En vista d'això, el promotor haurà de remetre l'informe favorable emés per l'organisme de conca competent, segons estableix l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
8) Durant la fase de desmantellament s'ha d'enviar a un abocador autoritzat tot el rebliment que existeix sota els abassegaments. El relleu final de la superfície industrial desmantellada ha de tractar de restaurar, en tant que siga possible, la superfície topogràfica original del terreny, i integrar-la amb una forma semblant a l'existent, sense contrastos geomorfològics.  
Les labors de restauració i les espècies vegetals per a la repoblació hauran de ser de característiques semblants a les descrites en l'apartat 1, amb l'excepció de l'anivellament. Els treballs s'han d'iniciar amb una neteja integral de les sabates i de tots els elements existents sobre el sòl, i haurà d'anar seguida d'un ripatge de tota la superfície i un desempedregament.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 22/07-AIA  
Títol: Explotació de boví de producció de llet Granja San Ramón  
Promotor: SAT 299 San Ramón  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Requena  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat   
Localització: Polígon 71, parcel·la 143, assagador Tolluda, terme municipal de Requena (València)  
Descripció del projecte  
1. Característiques més rellevants del projecte  
La distància a la pedania Campo Arcís és de 2.000 metres aproximadament.  
L'explotació estarà situada dins d'una parcel·la de 694.871 m². Amb una superfície edificada de 27.710,30 m².   
L'activitat ramadera que s'ha de desenvolupar serà la producció de llet i la cria, recria i engreixament dels vedells i vedelles de reposició. La capacitat de l'explotació està prevista per a 2.870 places (1.200 vaques adultes, 1.000 jònegues de reposició i 670 vedells d'engreixament).  
Instal·lacions ramaderes  
- Dues naus d'allotjament per a les vaques en producció de 4.920 m² cada una.  
- Nau per a vaques en producció, seques, per a parts i infermeria de 4.920 m².  
- Nau per a la sala de munyiment, sala d'espera i lleteria de 1.698 m².  
- Nau de recria de vedelles de 5.100 m².  
- Nau de cria de vedells de 660 m².  
- Nau de maneig de 810 m².  
- Nau de vedells d'engreixament de 2.460 m².   
- Nau per a l'emmagatzemament i preparació d'aliments d'autoconsum de 1.325 m².   
Totes les naus han de disposar d'una solera de formigó armat amb mallat de 15-18 cm de gruix. La retirada de les dejeccions a les naus d'allotjament de vaques es farà amb tragella que les arrossegarà fins als canals. En el cas de les zones de llit calent es retiraran amb pala fins a la zona de compostatge.   
Per a la minimització dels residus ramaders s'ha proposat un sistema de gestió. Es valorarà mitjançant la digestió, depuració i compostatge de les dejeccions sòlides i líquides.  
Instal·lacions per al tractament de les dejeccions:  
El residu líquid que prové de les dejeccions líquides de l'explotació, aigües residuals de neteja i aigües brutes seran destinades al digestor anaerobi. El temps de permanència del residu en els tancs serà de 30 dies, a una temperatura de 37ºC. Es construirà:  
- Tanc de recollida per al condicionament de les dejeccions.  
- Dos digestors anaerobis de formigó estancs, de 1.200 m³ de capacitat cada un.   
L'efluent que prové dels digestors es recull en un tanc d'eixida, d'allí és bombat a la unitat de tractament d'aigua. S'ha de realitzar una separació sòlid-líquid mitjançant una premsa de caragol i un tamís vibratori. El residu líquid amb la part fina dels sòlids que no s'ha aconseguit separar se sotmetrà a un procés de microfiltració. Es condicionarà l'efluent (disminució del pH amb H2SO4) i es farà una filtració per a eliminar els possibles precipitats. Després del procés d'osmosi inversa la part retinguda per les membranes és un líquid altament concentrat en N, P, K que s'emprarà per a enriquir el residu sòlid compostat. Un últim pas abans de portar aquesta aigua depurada a la bassa d'emmagatzemament serà augmentar el pH per a complir els paràmetres de qualitat (tractament amb NaOH). L'esmentada bassa d'emmagatzemament tindrà una capacitat de 15.000 m³ i estarà impermeabilitzada amb una làmina de PE.  
S'ha plantejat l'aprofitament de biogàs (s'estima una riquesa en CH4 del 59%) obtingut en la digestió mitjançant cogeneració per a la producció d'electricitat i l'aprofitament tèrmic dels gasos d'escapament per a calefacció.   
El fem sòlid generat en les zones amb llit calent (zona de parts, cria de vedells i vedelles d'engreixament) juntament amb el residu sòlid separat després del procés de digestió serà retirat i transportat a la planta de compostatge. Aquesta ha de constar de:  
- Planta de compostatge, amb sostre en la zona que cobreix el compostatge i amb tancament lateral en tres dels quatre costats, de 8.000 m².  
- Planta d'adobs orgànics amb una superfície de 1.000 m². Ha de disposar d'una solera de formigó amb làmina de PVC.   
Els lixiviats que es produïsquen durant el procés de compostatge seran canalitzats i emmagatzemats per a ser reutilitzats en el reg de les mateixes piles de compost.   
S'estima:  
5.164 t/any de fem provinent de les zones de llit calent.  
5.412 t/anys del residu sòlid separat després del procés de digestió.  
Totes les rases de canalització com també qualsevol canal de dejeccions seran degudament impermeabilitzades mitjançant l'ús de de làmines de geosintètics i geotèxtils. Els canals s'han de construir amb parets de formigó, amb impermeabilització i laminatge a base de fibra de polièster. Les canonades de conducció de les dejeccions i de les aigües de neteja seran de PVC. Addicionalment s'establiran unes barreres geològiques artificials >50 cm d'argila compactada, en el cas que la permeabilitat del terreny natural no complisca unes característiques de K=10-9 en un gruix de com a mínim 5 metres.   
Instal·lacions auxiliars i sanitàries  
Les instal·lacions auxiliars seran entre altres: oficines i aparcaments, laboratoris d'anàlisi, tanca perimetral de la parcel·la i l'explotació, pediluvis, guals sanitaris, canalitzacions per a la recollida d'aigües brutes, pluvials i aigua potable. Corredors de maneig de bestiar, sitges, línia elèctrica i conduccions.  
Per al proveïment d'aigua es disposarà de dos sondatges situats dins de la mateixa parcel·la. En el projecte presentat per a la concessió d'aigua subterrània s'ha estimat un consum de 101.175 m³/any. En l'estudi d'impacte s'indica que l'aigua s'emprarà per a beure els animals i per a la neteja de la sala de munyiment.   
Per a la neteja de la resta de les instal·lacions s'emprarà l'aigua depurada en l'explotació. S'ha previst emprar també l'aigua depurada per al reg de pasts. Segons l'estudi d'impacte ambiental el procés de l'explotació està dissenyat per a la reutilització total de l'aigua (abocament zero).  
Tramitació administrativa  
1. Remissió de l'expedient. Informació pública  
L'expedient es va iniciar el 9 de febrer de 2007 amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge de València del projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 243, de 12 d'octubre de 2006. S'han presentat al·legacions al projecte dels veïns immediats al lloc d'emplaçament de l'activitat. Un dels al·legants ha adjuntat documentació amb la firma de 800 persones més que al·leguen el projecte.   
2. Informes sectorials i documentació complementària  
Amb data de visat en el Col·legi Professional de 27 de febrer de 2006, sobre la consideració com a impermeable de la finca, firmat per tècnic competent.  
Amb data 1 de març de 2006, informe d'Egevasa, responsable de la gestió del Servei d'Aigua Potable i Clavegueram del municipi de Requena, sobre la no-afecció del bombament situat en el pou Finca Talluda, durant el temps que va durar la prova, al pou de proveïment de l'aldea Campo Arcís.  
Amb data eixida 5 d'abril de 2006, informe favorable de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació, d'acord amb el que preveu l'Ordre 17 d'octubre de 2005, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es regula l'emissió dels informes de caràcter territorial i urbanístic. S'indica:  
A la vista del projecte presentat i l'informe del veterinari d'inspecció pecuària de l'Oficina Comarcal de la Plana de Requena, referendat pel cap de la Secció de Producció i Sanitat Animal, s'informa que:  
L'ús, l'activitat i l'aprofitament per al qual se sol·licita informe està vinculat a l'activitat ramadera.  
Les instal·lacions que contenen el bestiar són adequades i necessàries per a l'activitat.  
La ubicació de les instal·lacions que contenen el bestiar compleixen les distàncies previstes per la Llei 6/2003, de ramaderia.  
Amb data 20 d'abril de 2006, informe urbanístic de l'arquitecte municipal respecte a l'adequació del projecte a les normes urbanístiques. Qualifica el sòl on s'ha de situar l'explotació com a sòl no urbanitzable comú permeable. En aportar el promotor el corresponent informe de permeabilitat i disposar de l'informe previ per part de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, considera factible l'exercici de l'activitat.  
Amb data eixida 8 de maig de 2006, informe previ de la Conselleria de Cultura Educació i Esport sobre la no-afecció al patrimoni arqueològic, paleontològic i etnològic.  
Amb data 2 de juny de 2006, informe de la tècnica municipal en què se sol·licita l'ampliació de la documentació que s'ha d'aportar per a poder continuar els tràmits:  
- Hauran d'indicar si es tracta d'un trasllat o d'una ampliació. S'observa en l'annex de pòlissa d'agroassegurança que hi ha un total de 1.795 animals i en l'apartat 9 de la memòria un total de 2.870 animals.  
- Han de realitzar una descripció de les soleres de les naus.  
- A fi que l'activitat de biogàs-cogeneració i l'activitat de planta de compostatge queden incloses dins de la qualificació d'explotació bovina, hauran d'incloure els apartats específics d'aquestes activitats basant-se en la Instrucció 2/83.   
- Han d'indicar d'on procedeix el subministrament d'aigua.  
Amb data eixida 3 de juliol de 2006, informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la concessió d'aigües subterrànies en què es considera que la concessió no seria incompatible amb el Pla hidrològic de la conca del Xúquer i que el volum sol·licitat és d'acord amb les dotacions habituals per a ús ramader. Durant la informació pública del projecte d'aprofitament d'aigües subterrànies un dels veïns de l'emplaçament va presentar al·legacions per l'afecció sobre el proveïment dels municipis pròxims per la instal·lació de les captacions i falsedat en el volum real que es pretén extraure d'aquestes. Projecte publicat en el BOP de València número 149, en data 24 de juny de 2006.  
En data 31 de juliol de 2006 l'Ajuntament de Requena comunica al promotor la necessitat d'ampliar la informació presentada, i li demana:  
- Estudiat el projecte d'activitat s'observa que hi ha una activitat principal i unes altres secundàries, per la qual cosa s'haurà d'indicar, en cada una de les activitats, segons s'especifica en el Decret 54/990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana:  
Divisió, agrupació, grup i subgrup  
Classificació i grau  
Classificació decimal  
- I així mateix també s'haurà de preveure o desenvolupar per a cada una de les activitats el guió establit en la Instrucció 2/83 que dóna normes per a la redacció de projectes tècnics que acompanyen els expedients de llicència municipal d'obertura d'activitats.  
- I al seu torn, realitzar una descripció de les soleres o paviments de cada una de les naus.  
Justificació de les mesures adoptades per a evitar filtracions i contaminació d'aqüífers subterranis.  
Amb data 21 de setembre de 2006, informe tècnic favorable per a la concessió de la llicència, firmat de l'enginyer tècnic industrial i l'enginyer agrònom de l'Ajuntament de Requena.   
En data 19 de desembre de 2006, diligència de l'Ajuntament sobre la informació pública i les al·legacions presentades.  
En data 19 de desembre de 2006, informe del regidor delegat d'Urbanisme en què s'afirma que pot concedir-se la llicència sol·licitada amb l'adopció de les mesures correctores a què es fa referència en l'expedient.   
Sol·licitud d'informes   
Amb data 26 de febrer de 2007, informe de contestació a la consulta realitzada de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals en què es conclou:  
- Una vegada estudiada la documentació remesa del projecte (...) l'esmentat projecte està adequat als requisits del PORN de les Gorges del Cabriol, sobre minimització de l'impacte sobre el paisatge, la flora, la fauna i el sòl, com també les mesures de restauració de les superfícies i els hàbitats afectats.  
- Respecte dels abocaments de les aigües residuals, hauran de complir els requisits mínims en concentració dels contaminants en els tractaments secundaris indicats en el Pla hidrològic del Xúquer.  
- Finalment haurà de garantir el compliment del programa de vigilància ambiental proposat en l'esmentat projecte.   
Amb data 23 de març de 2007, informe de contestació a la consulta realitzada de l'Àrea de Residus respecte al programa de valoració de residus proposat. S'inclou:  
Les operacions de gestió del fem i la resta de subproductes animals de l'explotació (...) estaran subjectes al que regulen expressament les normatives específiques que a continuació es relacionen:  
- Reglament (CE) núm. 1774/2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, el qual estableix que els processos de tractament o transformació dels residus d'origen animal en les instal·lacions de biogàs o de compostatge es duran a terme segons el que regula expressament aquest, i estaran subjectes a l'autorització prevista en l'esmentat reglament.  
- Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació pels nitrats procedents de fonts agràries, i la resta de normativa concordant, que regeix la utilització com a fertilitzant agrícola dels residus de l'explotació ramadera en l'àmbit de les explotacions agràries.  
La normativa de residus s'aplicarà supletòriament a tota aquella gestió de residus de l'explotació no expressament regulada i emparada per les citades normatives específiques, i haurà de ser duta a terme, si és procedent, per una empresa gestora de residus, de conformitat amb la Llei 10/1998, de residus, i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.   
1. Al·legacions presentades al projecte  
S'han presentat les al·legacions al projecte de construcció i a la concessió d'aigües subterrànies per part dels veïns immediats de l'emplaçament i d'aproximadament 800 persones que es van sumar amb la seua firma a aquestes. Les al·legacions fan referència a: errors en els estudis presentats pel que fa a la permeabilitat de la zona d'actuació i l'afecció al proveïment de les poblacions pròximes pels sondatges previstos i deficiències en l'estudi d'impacte ambiental. S'afirma que s'ha infravalorat: qualitat ambiental de l'aire, qualitat de les aigües subterrànies, qualitat del paisatge i l'efecte que tindran les emissions d'amoníac en l'aire i la vegetació. Per un altre costat s'al·lega la imprecisió de les dades aportades referents al clima i l'inventari vegetal, entre altres.  
Amb data 18 de desembre de 2006, informe de l'Ajuntament en contestació a les al·legacions presentades. De les al·legacions presentades, part van ser contestades i desestimades per l'Ajuntament encara que es va considerar necessari requerir al promotor de l'activitat perquè emetera un informe respecte d'això, atesa l'extensió de les al·legacions presentades. El 14 de desembre de 2006 es presenta el document annex al projecte de contestació a les esmentades al·legacions.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció amb classificació de molt permeable en les normes subsidiàries de Requena, de 26 de juliol de 1998. S'estableixen les proteccions següents:  
Queden prohibits tot tipus d'urbanitzacions, excepte quan com a conseqüència d'un estudi detallat i de manera inequívoca quede demostrat que un sòl qualificat com a molt permeable no ho és, i en aquest cas l'Ajuntament podrà autoritzar les edificacions permeses en sòl no urbanitzable ordinari, després dels informes tècnics corresponents.  
L'activitat proposada es troba dins de l'àmbit del PORN de les Gorges del Cabriol, zona d'esmorteïment d'impactes determinada per l'esmentat Pla aprovat pel Decret 24/2005, de 4 de febrer, del Consell de la Generalitat.  
Article 61. Granges de cria. (...) En l'àmbit del PORN es permet la instal·lació de granges de cria intensives i extensives sempre que estiga d'acord amb el planejament vigent i amb les autoritzacions de la Conselleria en matèria d'espais naturals i sempre que no perjudique el desenvolupament normal de la fauna autòctona de la zona (...).  
Segons la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable.  
Article 32. Activitats que necessiten declaració d'interés comunitari. La Generalitat intervé en l'autorització d'usos i aprofitaments en sòl no urbanitzable comú, dins dels límits i en les condicions establides en aquesta llei, mitjançant la declaració d'interés comunitari prèvia a la llicència municipal, en els supòsits previstos en els articles 24 a 27 d'aquesta llei.   
Article 25. Activitats industrials, productives i terciàries o de serveis  
Segons l'inventari de sòl forestal del PEGOF als extrems nord i sud de la parcel·la hi ha zones classificades com a sòl forestal d'arbratge natural.  
El municipi de Requena no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi natural on estarà situada l'explotació, la qual inclou: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge, riscos naturals i l'entorn socioeconòmic de la zona. Per a la valoració d'impactes s'ha elaborat una matriu de quantificació d'impactes.   
Afeccions al sòl i a les aigües pels residus generats per l'exercici de l'activitat. L'estudi hidrogeològic presentat per a la determinació del grau de permeabilitat del sòl sobre el qual se situarà l'explotació classifica de mitjà el grau de permeabilitat en els punts concrets d'anàlisi. S'ha detectat la presència d'una capa d'argila que va de més a menys de nord a sud de la parcel·la. A la zona nord-est de la parcel·la on se situarà la bassa d'aigua depurada s'ha detectat l'existència d'una falla en què aflora el basament calcari.   
L'explotació estarà situada dins d'una parcel·la que actualment no està cultivada però dedicada anteriorment al cultiu de cereal, gira-sol i farratgeres. Es troba travessada parcialment per fileres de carrasca, algunes amb port alt, coscoll i gatoses europees en sentit transversal a la zona central i de manera longitudinal a la zona perimetral. La ubicació de les construccions afectarà de manera significativa aquestes formacions vegetals.  
Als límits nord i sud de la parcel·la se situen zones boscoses d'arbratge natural, integrades principalment per: pi blanc, carrasca, coscoll i romer. En el turó situat a la part nord s'ha projectat la construcció d'un dipòsit d'emmagatzemament de 1.000 m³ per a aigua potable, per al proveïment en cas d'emergència, sense que s'haja especificat el traçat de les conduccions per a la distribució de l'aigua. En la zona sud de la parcel·la hi ha un tàlveg d'escassa entitat que fa de desguàs natural de les aigües d'escorriment amb terme dins de la mateixa parcel·la.   
La presència de les construccions de grans dimensions que constitueixen l'explotació afectaran el paisatge de la zona. S'ha presentat un estudi de paisatge on es determinen les unitats paisatgístiques i les conques visuals. Les instal·lacions se situaran a la zona de la parcel·la dedicada al cultiu, zona de qualitat visual mitjana i de fragilitat variable. Disposa d'un relleu baix i topografia plana. L'explotació quedarà protegida parcialment per les elevacions pròximes. Serà visible en trams de la carretera que discorre en direcció SO i des de la zona alta, en el tossal entre els turons, de l'Àrea Recreativa de Campo Arcís situada dins de la mateixa parcel·la.   
Les activitats proposades de minimització de residus i la mateixa activitat ramadera afectaran l'aire. Per emissió de sorolls i vibracions pròpies de l'exercici de l'activitat ramadera i del funcionament de la maquinària instal·lada. Producció d'olors provinents de la zona de compostatge i de les naus d'allotjament de bestiar.   
2. Mesures protectores, correctores. Programa de vigilància ambiental  
Es proposen mesures preventives, protectores i correctores per a contrarestar l'efecte sobre l'aire, el sòl, les aigües, la vegetació i la fauna i el paisatge. Es preveu entre altres mesures:  
- Estudi del drenatge preexistent i disseny i dimensionament de xarxes i dispositius de drenatge per a l'evacuació d'escorriments de procedència exterior a la zona d'explotació.  
- L'àrea del sector NE, a partir d'on aflora el basament calcari, s'impermeabilitzarà mitjançant l'excavació de la zona de 5 m de profunditat i reemplaçament amb material argilós procedent d'excedents de la resta d'excavacions en argila.   
- Reforçament de la impermeabilització natural del sòl en soleres i canalitzacions.  
- S'evitaran les ocupacions innecessàries. Les labors d'eliminació de vegetació han de realitzar-se en les superfícies estrictament necessàries.  
- Introducció d'espècies vegetals autòctones en les revegetacions previstes en l'actuació. S'ha proposat també la repoblació forestal del tossal entre els turons de la zona nord de la parcel·la, on es troba l'àrea recreativa.   
- Edificació d'acord amb les normes urbanístiques. Els colors de façanes i teulades han de basar-se en colors que reproduïsquen els existents en el terreny. Ús de pantalles verdes.   
- Ubicació de pantalles vegetals a les vores de l'explotació per a dificultar la lliure circulació del vent.   
- Les dejeccions sòlides es conduiran a través de canonades de PVC.  
- S'establirà un sistema de neteja i retirada periòdica de les dejeccions a les naus de bestiar.  
El programa de vigilància ambiental preveu tant la fase de construcció com d'explotació de les instal·lacions. S'inclou el compromís de presentar informes relatius al desenvolupament de les obres i l'activitat com també de les mesures protectores i correctores aplicades durant la fase de construcció i explotació.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989; de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la construcció de l'explotació de boví d'engreixament, situada al polígon 71, parcel·la 143, al terme municipal Requena (València), promoguda per SAT 299 San Ramón sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el pla de vigilància i els condicionants i lesmodificacions establides a continuació:  
1. La planta de cogeneració té consideració d'activitat de producció d'energia en règim especial (Llei 54/1997 del sector elèctric, capítol segon) per tant la construcció i explotació d'aquesta està sotmesa al règim d'autorització administrativa prèvia. L'esmentada autorització serà atorgada per l'òrgan substantiu competent. Prèviament a la resolució es remetrà a aquesta Secretaria Autonòmica l'avantprojecte o projecte, segons siga procedent, juntament amb l'estudi d'impacte per a la seua avaluació (Decret 88/2005, procediments d'autorització d'instal·lacions de producció, transport i distribució d'energia elèctrica que són competència de la Generalitat; Decret 162/1990, annex I apartat 2. Energia epígrafs f) Producció d'energia hidroelèctrica, termoelèctrica i nuclear a excepció de la produïda amb grups electrògens).  
2. Fins a l'obtenció de l'autorització administrativa per a la construcció i posada en marxa de la planta de cogeneració s'haurà d'assegurar la correcta gestió del biogàs produït en el procés de digestió. S'haurà de comunicar el procés elegit. Si s'opta per la combustió directa en torxa s'haurà de comprovar el funcionament correcte d'aquesta. Els nivells d'emissió del focus no han d'excedir els límits màxims establits en el Decret 127/2006, de 15 de setembre, pel qual es desenvolupa la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental. Caldrà disposar d'un programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera, el qual haurà d'incloure els mesuraments de control i autocontrol dels paràmetres de H2S, SO2, NO2, CO i opacitat, amb la periodicitat que corresponga.   
3. La construcció del dipòsit i la xarxa de distribució en el turó situat a la zona nord de la parcel·la serà sotmesa a estimació d'impacte ambiental tal com es preveu en el Decret 98/1995, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.  
4. El magatzem d'aliments ha d'estar impermeabilitzat i disposar d'un sistema de recollida dels lixiviats que es generen. Es comprovarà periòdicament el bon estat de les impermeabilitzacions.  
5. S'hauran de realitzar analítiques trimestrals de l'aigua obtinguda després dels processos de microfiltració i osmosi inversa per a assegurar que es compleixen els paràmetres de qualitat exigits en matèria de reutilització d'aigües residuals.   
6. S'haurà d'obtenir l'autorització per a l'aprofitament d'aigües subterrànies per al volum de 101.175 m³/any estimat en el projecte i per a l'ús d'aigües depurades en el reg de pastos. S'ha de realitzar un seguiment de la piezometria i qualitat de les aigües subterrànies.  
7. Amb vista a aconseguir una major integració paisatgística de l'explotació. En la fase de construcció s'haurà de minimitzar l'afecció als bosquets presents entre les zones de cultiu en especial a les espècies existents de major port. Les pantalles vegetals previstes es faran amb espècies autòctones. S'haurà d'evitar accentuar la presència de les construccions i emprar amb aquesta finalitat tonalitats que estiguen d'acord amb l'entorn.   
8. S'haurà de presentar una memòria descriptiva de la repoblació forestal prevista situada en la zona nord de la parcel·la al tossal entre els turons. Caldrà disposar del vistiplau de l'Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.   
9. Els residus generats en l'explotació s'han de gestionar de manera adequada atesa la naturalesa i perillositat d'aquests.   
10. Pel que fa a la ubicació de la bassa d'emmagatzemament d'aigua depurada. Ateses les característiques geològiques de l'àrea, es recomana l'emplaçament en un altre sector de la parcel·la, evitant així l'excavació en la zona on se situa la falla del basament calcari i la substitució amb argiles en una profunditat de fins a 5 m.   
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi presentat, haurà de ser comunicat a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental el qual establirà, si s'escau, l'aplicació de noves mesures correctores.   
12. S'hauran de presentar davant d'aquesta Secretaria Autonòmica, amb la periodicitat prevista, el resultat de les analítiques de control efectuades, com també els informes del programa de vigilància ambiental inclosos en l'estudi.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medio Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució complementària  
Vist l'expedient 22/07 sobre la construcció de l'explotació de vaquí d'engreix, situada al polígon 71, parcel·la 143, al terme municipal de Requena (València), promoguda per SAT 299 San Ramón, del qual es va formular la preceptiva declaració d'impacte ambiental amb data 27 de març de 2007.  
Vist que, en l'informe de data 7 de setembre de 2006, de la Conselleria de Cultura Educació i Esport, s'indica que «Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte és procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que ha de tenir en compte les actuacions realitzades, els resultats i els programes de vigilància o mesures correctores, si escau, i sobre el qual s'ha d'emetre l'informe definitiu que preveu l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià, a fi que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant l'òrgan administratiu competent».  
Atés que, segons l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, públics o privats, que puguen afectar béns immobles de valor cultural han d'incorporar l'informe de la conselleria competent en matèria de cultura sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. Aquest informe és vinculant per a l'òrgan que haja de fer la declaració d'impacte ambiental.  
Atés que l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural és un dels informes que necessàriament han d'incloure els estudis d'impacte ambiental, tal com recull l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució complementària:  
La construcció de l'explotació de vaquí d'engreix, situada al polígon 71, parcel·la 143, al terme municipal de Requena (València), promoguda per SAT 299 San Ramón, s'ha de dur a terme d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el pla de vigilància i els condicionants i les modificacions que estableix la declaració ambiental formulada en data 27 de març de 2007, com també amb el condicionant que es recull a continuació:  
Primer  
Ha d'obtenir l'informe definitiu favorable a l'efecte patrimonial de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta resolució complementària en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.   
València, 18 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 133/06-AIA  
Promotor: Fritta, SL  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge   
Objecte del projecte: Fabricació de frites, esmalts i colors ceràmics  
Localització: Paratge Miralcamp, s/n, km 8 de la carretera CV-20, municipi d'Onda.   
Ref. òrgan substantiu: 58/05 IPPC SCICo/VCP  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte   
Objecte  
Fritta SL és una societat dedicada a la fabricació de frites, esmalts i colors ceràmics, afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i resulta preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada, motiu pel qual es presenta el projecte a avaluació.  
El projecte se sotmet també al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, per constituir un dels supòsits previstos en l'annex I, grup 4, epígraf j de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental.  
Ubicació  
Les instal·lacions se situen al Polígon Industrial Miralcamp, a les proximitats de la localitat d'Onda.   
La societat ocupa una superfície de 97.686 m² en terrenys qualificats segons el vigent PGOU d'Onda com a sòl urbà industrial, en els quals és compatible l'ús industrial del terreny que aquesta societat realitza.  
Matèries primeres i energia   
Les matèries primeres que s'empren en la fabricació de frites són: sílice, àcid bòric, zircó, caolí, òxid de zinc, feldespat i altres components sense especificar; s'emmagatzemen sota coberta, sobre una solera de formigó impermeable.  
L'energia emprada és elèctrica i també s'utilitza el gas natural.  
Aigua  
L'aigua que consumeix Fritta, SL procedeix d'un pou propi que disposa de la concessió administrativa de 52.177 m³/any de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer; a més disposa d'una participació en la Societat de Regs del Pou de Sant Francesc d'Onda.  
Procés de fabricació  
Les matèries primeres arriben a granel a les instal·lacions i s'emmagatzemen en sitges individuals, sacs o bosses grans; es dosifiquen posteriorment i passen a la mescladora per a l'homogeneïtzació d'aquestes. La mescla és bombada a sitges individuals i des d'ací es transporta fins al corresponent forn d'elaboració de frita.   
Al forn es produeix una fase líquida a 1.500ºC, la qual s'aboca bruscament sobre aigua, amb la qual cosa es refreda bruscament i es formen agregats cristal·lins o frites. El producte final és conduït a la secció d'envasament i és empaquetat en bosses grans.  
A partir de les frites fabriquen també frita granulada base, frita granulada pintada, frita granulada mescla, pols de frita granulada, esmalt i esmalt micronitzat.  
Emissions atmosfèriques  
Existeixen 17 focus d'emissió atmosfèrica distribuïts de la manera següent: 4 localitzats a l'eixida dels filtres de mànegues dels forns de frites, 2 a la zona de colors, 3 en les assecadores, 1 en la màquina de frita granulada, 2 en els filtres de mànegues a la zona de la formigonera de frita granulada i 5 a la planta pilot.   
Els mesuraments acústics de control es realitzen amb un sonòmetre marca Sound Level Meter HD 8701, amb 9 punts de presa de mostres localitzades a l'exterior de la nau i 2 estacions per a mesurar el soroll de fons.   
Residus   
Els residus que genera l'activitat són els següents: líquids fixador i revelador, residus assimilables a urbans, absorbents, residus no perillosos especials, residus perillosos procedents de colors, tubs fluorescents, suport cru, pots d'esmalt, ferralla, envasos metàl·lics i de vidre contaminats, plàstics contaminats, vidre no contaminat, paper i cartó contaminats o no, residus inerts, olis usats, tòners, fusta, teles de pantalles serigràfiques, residus ceràmics caducats, esmalts durs neutre i acolorit i plàstics no contaminats.  
Els residus sòlids urbans procedents del menjador i de la neteja de les oficines s'ensaquen i són retirats posteriorment pels serveis municipals.  
Fritta, SL disposa d'un ecoparc de 225 m², posseeix coberta i està obert per dos laterals. En aquest es dipositen els residus segregats per tipus de matèries: plàstics, paper, mànegues de filtre, fusta, especials, ferralla, colors, inerts, forns i frites i pols ceràmiques. A banda dels anteriors, es col·loquen en prestatgeries els residus següents: olis usats en GRG, líquids fixadors i reveladors en GRG, teles pantalles, envasos metàl·lics, residus absorbents, terra i suport cru, restes de coles i vernissos.  
L'aigua procedent de la zona denominada colors s'emmagatzema en un dipòsit exterior d'estructura de formigó armat i recobert de ciment hidròfob. Un gestor autoritzat retira les aigües amb periodicitat.  
Les aigües residuals procedents de l'àrea de forns, molins i micronització s'aboquen a una xicoteta bassa i des d'ací es condueixen fins una bassa de decantació de 97 m³, des d'on són bombats a una planta de tractament fisicoquímic proveïda d'un decantador lamel·lar per a reutilitzar l'aigua dels processos industrials; mitjançant aquest procés, les aigües residuals se segreguen en aigua depurada i llots, que es bomben a sengles basses de 90 m³ de capacitat. El volum de llots generats és de 20.000 m³/any i es valoritzen completament enviant-los a una fàbrica atomitzadora. No hi ha abocaments industrials.  
La fàbrica disposa de xarxa de recollida de pluvials, que és conduïda a la xarxa general de clavegueram. Les aigües fecals procedents de les oficines, vestidors, laboratori i lavabos es condueixen també a la xarxa general de clavegueram.  
2. Alternatives ambientals  
L'elecció de l'emplaçament es deu al fet que els terrenys on se situa són propietat de la societat, que també disposa d'un terreny contigu que s'utilitzarà en futures ampliacions i per a situar-se pròxim tant a proveïdors com a clients.  
El promotor explica que «[...] tenint en compte totes les necessitats que previsiblement fan falta, entenem que l'alternativa adoptada constitueix la més coherent i adequada des del punt de vista ambiental».  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
El dia 7 de juny de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, una còpia del projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada i de documentació complementària, i sol·licita un informe d'idoneïtat de la documentació aportada pel promotor.  
El cap de l'Àrea d'Avaluació Ambiental emet l'informe citat en data 14 de juny de 2005.  
En data 20 d'abril de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental aporta el resultat del tràmit d'informació pública i la documentació tècnica per a sotmetre a avaluació d'impacte ambiental la sol·licitud d'autorització ambiental integrada. La documentació consisteix en: estudi d'impacte ambiental, projecte bàsic d'autorització ambiental integrada, un exemplar denominat documentació complementària, document de síntesi, annex II: atmosfera i residus, annex IV: general (Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i de Residus Industrials) i annex III: Àrea d'Avaluació Ambiental.  
2. Informes sectorials  
No se n'han sol·licitats.  
3. Afeccions legals   
No s'observa cap afecció legal.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
La zona on se situa Fritta, SL presenta un risc alt de vulnerabilitat d'aqüífers, segons consta en el SIG oficial de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
La fabricació de frites consumeix quantitats elevades d'energia i aigua, a més és una activitat potencialment contaminant de l'atmosfera per estar inclosa en el grup B, epígraf 2.10.2, de l'annex ll, del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
Les emissions atmosfèriques procedeixen de la combustió del gas natural, de la fusió de les matèries primeres i de la depuració de les aigües residuals industrials que es recirculen i s'emeten en els forns i assecadores. La manipulació i el transport dels productes acabats i de les matèries primeres també emet partícules a l'aire.  
Fritta SL produeix emissions acústiques en diverses fonts, com ara: en els molins de boles, tambors de mescla, turbines i cremadors dels forns, conduccions que van des de les sitges fins al punt de mescla de les formulacions, en les eixugadores, en les màquines productores de frita i les carretons elevadores de gasoil. L'efecte és sinèrgic i pot sobrepassar els límits de recepció externs que estipula la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica.  
La fabricació de frites genera residus perillosos, inerts i urbans, que s'emmagatzemen temporalment i són recollits per un gestor extern (atomitzadora).  
La maquinària en funcionament produeix vibracions.  
L'entrada i eixida de vehicles a les instal·lacions augmenta la densitat del trànsit en la zona.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes analitzats s'enfoquen principalment a la fase d'activitat industrial, que és en la qual es troba actualment, encara que també comprén la fase de desmantellament i abandó de les instal·lacions.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental   
Els mesuraments de les emissions de gasos i partícules a l'atmosfera han sigut realitzades per ATISAE (organisme de control autoritzat). Aquesta empresa certifica que el O2, CO2, CO, SO2, NOx, NO, NO2 i l'opacitat compleixen amb els limites d'emissió fixats per la legislació vigent. No obstant això, es desconeixen els nivells d'emissió del F (gas), F en partícules, HCl, Pb, Cd i Tl que també solen formar part de les emissions en la fabricació de frites.  
Per a reduir l'emissió de partícules sòlides a la zona de sitges, el 90% de les matèries primeres es descarreguen pneumàticament des dels camions cisterna a les tremuges i s'empren filtres de mànegues. Les emissions de partícules sòlides procedents dels forns es redueixen per l'ús de 7 filtres de depuració de fums.  
Els residus són retirats per un gestor autoritzat. Hi ha punts de dipòsit selectiu o punts verds i una recollida diària d'aquests, que s'emmagatzemen en un ecoparc fins a la recollida d'aquests pel gestor. Els residus s'acumulen en l'ecoparc en contenidors grans i xicotets, gàbies, GRG i prestatgeries.  
Les màquines que produeixen vibracions i es troben a una distància mínima d'1 m de les parets mitgeres i a 0,7 m dels barandats i parets interiors disposen de muntatges antivibratoris.   
El solar de la planta de fabricació està asfaltat, la qual cosa redueix la generació d'emissió de pols.  
La maquinària segueix un manteniment periòdic per a reduir emissions i sorolls. Les màquines susceptibles de transmetre vibracions disposen d'elements dissipadors de les vibracions.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, grup 4, epígraf j de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 1, apartat 1, de l'avantdita Llei 6/2001, de 8 de maig.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives, el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada de la societat Fritta, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures correctores establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'han de complir les condicions següents:  
1. La constitució química de l'aigua de la secció denominada colors no ha sigut descrita i és molt probable que continga metalls pesants, per la qual cosa el promotor ha de caracteritzar aquesta aigua, que excepte resultats en contra, ha de constituir un residu perillós. Cada vegada que es fabriquen nous productes o es realitzen noves formulacions serà necessari caracteritzar l'aigua de colors.  
2. La neteja d'envasos ha d'estar expressament autoritzada per la Direcció General de Qualitat Ambiental.   
3. Les aigües residuals domèstiques si s'aboquen al clavegueram municipal, hauran d'observar els paràmetres que exigeix l'ordenança municipal i atenir-se als controls i periodicitat disposats en aquesta.   
4. S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
5. S'hauran de realitzar les auditories acústiques, exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Els nivells acústics de recepció externs que han de complir les instal·lacions es regiran per la taula 1, de l'annex II, de l'esmentada llei.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, o si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
7. Les matèries primeres pulverulentes es depositen en les cobertes i superfícies horitzontals de la fàbrica i són arrossegades per l'aigua de les precipitacions. Fritta, SL ha de disposar d'un tanc o bassa addicional capaç d'emmagatzemar l'aigua caiguda durant quinze minuts, amb una intensitat màxima previsible d'un període de retorn de 25 anys. Aquesta aigua es pot emprar en el procés, o s'hi separaran els metalls pesants per a abocar-la posteriorment a la xarxa general de clavegueram, i en aquest cas haurà de disposar de l'autorització expressa de l'Ajuntament i el sediment haurà de ser gestionat com un residu perillós.  
8. Tots els dies s'hauran de netejar amb una agranadora industrial, proveïda d'aspiració i filtre per a separar la pols, les superfícies exteriors de les instal·lacions. Els residus recollits, tindran la consideració de perillosos i hauran d'emmagatzemar-se i entregar-se posteriorment a un gestor autoritzat, d'acord amb la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus.  
9. Segons estableix l'apartat 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, s'han de mesurar les emissions de la resta de substàncies contaminants que són susceptibles d'emetre's en la fabricació i estan recollides en l'annex III de l'esmentada llei, és a dir: F (gas), F en partícules, HCl, Pb, Cd i Tl.   
En funció dels resultats obtinguts i d'acord amb els nivells establits en el Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, i en els nivells definits en el document de Millors Tècniques Disponibles (MTD), publicat per la Comissió Europea, d'acord amb l'apartat 2, de l'article 16, de la Directiva 96/61/CE, s'han d'implementar les mesures correctores per a prevenir la contaminació atmosfèrica.  
10. Els mesuraments de l'apartat anterior els haurà de realitzar un organisme de control autoritzat o la mateixa empresa una vegada a l'any.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.