Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2528, del 13-06-1995 (1995/835049)

RESOLUCIÓ de 2 de maig de 1995, de la Direcció General de Treball, per la qual es disposa el registre i publicació del III Conveni Col·lectiu de Radiotelevisió Valenciana, Televisió Autonòmica Valenciana, SA, i Ràdio Autonomia Valenciana, SA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2528

Data del DOGV
:   13-06-1995

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1995/835049


Data del document
:   02-05-1995

Organisme emissor
:   Conselleria de Treball i Afers Socials

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIó de 2 de maig de 1995, de la Direcció General de Treball, per la qual es disposa el registre i publicació del III Conveni Col·lectiu de Radiotelevisió Valenciana, Televisió Autonòmica Valenciana, SA, i Ràdio Autonomia Valenciana, SA.   
Vist el text articulat del III Conveni Col·lectiu de Radiotelevisió Valenciana, Televisió Autonòmica Valenciana, SA, i Ràdio Autonomia Valenciana, SA, presentat davant aquesta direcció general el dia 19 d'abril de 1995, signat el dia 18 d'abril de 1995, d'una part per la representació de l'empresa, i d'altra, per la dels treballadors, representats per les centrals sindicals d'Unió General de Treballadors, Comissions Obreres i Confederació General del Treball, i segons el que disposa l'article 90.2 i 3 del Reial Decret Legislatiu 1/1995, de 24 de març, de la Llei de l'Estatut dels Treballadors, i articles 2, 3 i 6, del Reial Decret 1040/81, de 22 de maig, sobre Registre i Dipòsit dels Convenis Col.lectius de Treball, aquesta Direcció General de Treball, d'acord amb les competències transferides segons Reial Decret 4.105/82, de 29 de desembre, resol:  
Primer  
Ordenar-ne la inscripció en el Registre de Convenis Col·lectius de Treball, d'aquesta direcció general i el dipòsit del text original del conveni, amb notificació a la comissió negociadora.  
Segon  
Disposar-ne la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 2 de maig de 1995.- El director general de Treball: Joan Alepuz i Romeu.  
III Conveni Col·lectiu RTVV, TVV, SA, I RAV, SA  
CAPíTOL I  
Disposicions generals  
Article primer.àmbit d'Aplicació  
Article segon. Vigència i durada  
Article tercer. Pròrroga i denúncia  
Article quart. Prelació normativa  
Article cinqué. Absorció i compensació  
Article sisé. Vinculació a la totalitat  
Article seté. Garantia ad personam  
CAPíTOL II  
òrgan de vigilància  
Article vuité. Comissió paritària  
Article nové. Funcions  
Article 10. Procediment d'actuació  
CAPíTOL III  
Organització del treball  
Article onze. Organització del treball  
Article dotze. Mobilitat funcional  
Article tretze. Mobilitat geogràfica  
Article catorze. Trasllat  
Article quinze. Trasllat forçós  
Article setze. Trasllat forçós per sanció  
Article disset. Desplaçament temporal  
CAPíTOL IV  
Ingrés, promoció i plantilles  
Article divuit. Plantilla  
Article dinou. Provisió de vacants  
Article vint. Promoció interna  
Article vint-i-u. Borsa de treball  
Article vint-i-dos. Període de prova  
CAPíTOL V  
Jornada i horaris de treball  
Article vint-i-tres. Principis generals  
Article vint-i-quatre. Jornada de treball  
Article vint-i-cinc. Modalitats de jornada  
Article vint-i-sis. Modalitats d'horari  
Article vint-i-set. Horari intensiu de cap de setmana  
Article vint-i-vuit. Dies festius  
Article vint-i-nou. Hores extraordinàries  
CAPíTOL VI  
Vacances, permisos, llicències i excedències  
Article trenta. Vacances  
Article trenta-u. Permisos  
Article trenta-dos. Llicències sense retribució  
Article trenta-tres. Excedència  
Article trenta-quatre. Excedència voluntària  
Article trenta-cinc. Excedències especials  
Article trenta-sis. Excedència forçosa  
Article trenta-set. Procediment  
Article trenta-vuit. Servei militar o prestació social substitutòria  
CAPíTOL VII  
Condicions econòmiques  
Article trenta-nou. Retribució anual  
Article quaranta. Conceptes salarials i extrasalarials  
Article quaranta-u. Sou base  
Article quaranta-dos. Complement de destinació  
Article quaranta-tres. Complement específic  
Article quaranta-quatre. Complement d'antiguitat  
Article quaranta-cinc. Pagues extraordinàries  
Article quaranta-sis. Plus de flexibilitat  
Article quaranta-set. Plus de disponibilitat setmanal  
Article quaranta-vuit. Plus de disponibilitat en dies de guàrdia  
Article quaranta-nou. Plus de treball en dies festius  
Article cinquanta. Plus de nocturnitat  
Article cinquanta-nou. Plus de desplaçament extraordinari  
Article cinquanta-dos. Hores extraordinàries  
Article cinquanta-tres. Incompatibilitat de plusos  
Article cinquanta-quatre. Revisió de plusos i indemnitzacions  
Article cinquanta-cinc. Dietes  
Article cinquanta-sis. Despeses de desplaçaments  
Article cinquanta-set. Norma comuna  
CAPíTOL VIII  
Prestacions socials  
Article cinquanta-vuit. Prestacions socials  
Article cinquanta-nou. Formació  
Article seixanta. Criteris d'aplicació  
Article seixanta-u. Incapacitat laboral transitòria  
CAPíTOL IX  
Salut laboral  
Article seixanta-dos. Servei mèdic d'empresa  
Article seixanta-tres. Comité de salut laboral  
Article seixanta-quatre. Composició  
Article seixanta-cinc. Funcions  
Article seixanta-sis. Funcionament  
CAPíTOL X  
Drets sindicals  
Article seixanta-set. Participació dels treballadors  
Article seixanta-vuit. Comité d'empresa  
Article seixanta-nou. Competències  
Article setanta. Funcionament  
Article setanta-u. Capacitat processal  
Article setanta-dos. Sigil professional  
Article setanta-tres. Hores sindicals  
Article setanta-quatre. Seccions sindicals  
Article setanta-cinc. Delegats sindicals  
Article setanta-sis. Assemblees  
CAPíTOL XI  
Règim disciplinari  
Article setanta-set. Normes generals  
Article setanta-vuit. Classificació de les faltes  
Article setanta-nou. Sancions  
Article vuitanta. Prescripció  
Article vuitanta-u. Cancel·lació de sancions  
Article vuitanta-dos. Procediment per a sancionar  
CAPíTOL XII  
Contractació temporal  
Article vuitanta-tres. Contractació temporal  
Article vuitanta-quatre. Contractes per obra o servei determinat  
Article vuitanta-cinc. Contractes en pràctiques  
Article Vuitanta-sis. Despatxaments  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
CAPíTOL I  
Disposicions generals  
Article primer. àmbit d'aplicació  
1. Aquest conveni és d'aplicació als treballadors dels centres de treball existents o que puguen crear-se en el futur de Radiotelevisió Valenciana (RTVV), Televisió Autonòmica Valenciana, SA (TVV, SA), i Ràdio Autonomia Valenciana, SA (RAV, SA), excepte les exclusions següents:  
a) El personal directiu subjecte a contracte d'alta direcció.  
b) Els col·laboradors i els assessors religiosos, literaris, artístics, musicals, culturals, tècnics o de qualsevol altra especialitat.  
c) El personal artístic que haja estat contractat per a un programa, sèrie, espai o servei concret.  
d) Els agents publicitaris, comercials o tècnics de vendes que es regiran per les condicions que s'estipulen en els seus respectius contractes.  
e) Els compositors, adaptadors literaris i musicals.  
f) Els professionals que, en el lliure exercici de la seua activitat, es troben vinculats amb l'empresa mitjançant contracte de prestació o arrendament de serveis, de naturalesa civil o mercantil. L'empresa lliurarà semestralment a la representació dels treballadors una relació d'aquest personal, i també de les alteracions que n'hi haja.  
2. Als contractes per obra o servei determinat i també als contractes en pràctiques, se'ls aplicarà aquest conveni, amb les exclusions i especificitats que es recullen en el capítol XII.  
Article segon. Vigència i durada  
Aquest conveni entrarà en vigor l'endemà de l'aprovació definitiva.   
La vigència serà fins el 31 de desembre de 1995.  
Article tercer. Pròrroga i denúncia  
En el cas de no ser denunciat per cap de les dues parts, dins del termini dels 60 dies anteriors a la data del seu acabament, quedarà prorrogat automàticament en els termes previstos en l'Estatut dels Treballadors.  
Article quart. Prelació normativa  
Les normes establertes en aquest conveni s'aplicaran amb caràcter prioritari i preferent respecte de qualsevol altra norma o disposició legal.  
En allò no previst en aquest conveni, cal ajustar-se al que disposen l'Estatut dels Treballadors i la resta de disposicions legals que regulen les relacions laborals.  
Article cinqué. Absorció i compensació  
Les normes d'aquest conveni substituiran els pactes i altres disposicions que fins ara regulaven les condicions de treball entre les parts, que quedaran absorbides i compensades per les d'aquest conveni.  
Les disposicions futures, tant de caràcter retributiu com de condicions de treball que puguen promulgar-se, només seran d'aplicació quan, considerades i valorades conjuntament amb la resta de disposicions legals, siguen superiors a aquest conveni, també considerat i valorat conjuntament. En el cas contrari, s'entendran compensades automàticament per les normes d'aquest conveni, que es continuarà aplicant tal com estiga pactat, sense cap modificació.  
Article sisé. Vinculació a la totalitat  
Aquest conveni té caràcter indivisible amb caràcter general, en el sentit que les condicions pactades constitueixen un tot orgànic unitari i, a efectes de la seua aplicació pràctica, seran considerades globalment i conjuntament vinculades a la totalitat, per la qual cosa no podran ser renegociades separadament del seu context, ni pretendre's l'aplicació de part del seu articulat rebutjant-ne la resta, sinó que sempre haurà de ser aplicat i observat en la seua integritat.  
En supòsit que alguna o algunes de les condicions pactades fóra nul·la, ineficaç o no vàlida, segons resolució de l'autoritat laboral o per sentència judicial, les parts, mitjançant la comissió paritària, disposaran de 30 dies per a renegociar la condició amb la finalitat de restablir l'equilibri de les recíproques obligacions i drets que s'hagen pogut perdre en perjudici d'alguna de les parts. Si en el termini de 30 dies no ha arribat a un acord la comissió paritària, se sotmetrà la qüestió a un arbitratge d'equitat.  
Article seté. Garantia ad personam  
Es respectaran les situacions personals que, amb caràcter global i en còmput anual, excedeixen de les condicions pactades en aquest conveni, i es mantindran estrictament ad personam.  
CAPíTOL II  
òrgan de vigilància   
Article vuité. Comissió paritària  
A l'efecte d'aquest conveni, es crearà una comissió mixta, formada per quatre membres de l'empresa i quatre dels treballadors, els quals hauran de ser preferentment dels que han format part de la comissió negociadora del conveni col·lectiu.  
La comissió paritària quedarà constituïda en el termini màxim d'un mes a partir de la signatura d'aquest conveni col·lectiu.  
Article nové. Funcions  
Seran aquelles que tendisquen a millorar l'eficàcia pràctica del conveni, a més de les següents:  
a) Interpretar el conveni, davant les consultes que hi siguen plantejades.  
b) Vigilància, desenvolupament i seguiment del compliment del conveni.  
c) Mediació i arbitratge en els conflictes individuals o col·lectius quan les parts interessades s'hi sotmeten prèviament per escrit. El resultat de l'arbitratge serà vinculant per a ambdues parts.  
d) Emetre un informe anterior a l'aprovació de les normes que hagen de regir els processos de selecció, ingressos i ascensos a RTVV, TVV, SA, i RAV, SA, del qual es donarà trasllat al Consell d'Administració i director general.  
e) Estudiar i proposar la implantació de prestacions socials.  
Article deu. Procediment d'actuació  
1. La comissió paritària es reunirà en el termini dels 5 dies naturals següents a la seua convocatòria per qualsevol de les parts. Aquestes podran estar assistides per assessors amb facultat d'intervenir-hi, amb veu i sense vot, i en nombre no superior a un per cada part.  
Simultàniament a la petició de convocatòria, s'acompanyarà la documentació oportuna.  
En l'ordre del dia es recolliran els punts a tractar que haja presentat qualsevol de les dues parts.  
2. Els acords s'adoptaran per majoria simple i seran recollits en una acta. Cadascuna de les parts afectades rebrà una còpia de l'esmentada acta.  
3. La comissió paritària haurà de resoldre, en el termini de 30 dies, els assumptes que li siguen sotmesos, excepte aquells en els quals, per la seua complexitat, la comissió estime la seua pròrroga. Complit el termini, i davant el desacord, cal ajustar-se al que disposa la Resolució 2.140 de data 26 de juliol de 1993 de la Direcció General de Treball, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV, 18.11.93), sobre Solució Extrajudicial de Conflictes Col·lectius.  
4. Per a la validesa dels acords caldrà l'assistència d'almenys dos membres per cadascuna de les parts; ambdues parts hi comptaran amb el mateix nombre de vots.  
CAPíTOL III  
Organització del treball  
Article onze. Organització del treball  
1. L'organització general del treball a RTVV, TVV, SA, i RAV, SA és competència dels seus òrgans directius. Amb caràcter enunciatiu i no limitador s'entén com a organització del treball aquelles decisions que afecten les següents matèries: previsions pressupostàries; programació; definició d'objectius; determinació de les estructures orgàniques que millor s'acomoden a la consecució dels objectius; descripció i assignació de les atribucions i responsabilitats de cada lloc de treball, dins de les seues funcions, i també de les direccions de les diferents unitats; implantació dels mètodes de seguiment i control de la gestió en cada àrea, etcètera.  
2. L'empresa facilitarà a la representació dels treballadors, amb caràcter previ, aquella informació que afecte alguna de les matèries que són de la seua competència, segons l'article 64 de l'Estatut dels Treballadors. El comité d'empresa emetrà, en el seu cas, l'informe que hi corresponga.  
Article dotze. Mobilitat funcional  
1. S'entén per mobilitat funcional la possibilitat que un treballador siga destinat a realitzar funcions diferents a les corresponents a la categoria professional per a la qual va ser contractat. Només serà possible per raons tècniques i d'organització que ho justifiquen i pel temps imprescindible.  
La mobilitat no tindrà altres limitacions que les derivades de la titulació acadèmica o professional necessària per a exercir la prestació laboral i, en qualsevol cas, el treballador no podrà tenir cap minvament en les seues percepcions salarials i en les seues possibilitats de formació i promoció.  
2. Els treballadors que per deficiències físiques o psíquiques, no constitutives d'invalidesa permanent no puguen prestar serveis en el seu lloc de treball habitual, podran ser destinats, mentre persistisca la deficiència, a un altre lloc de treball d'acord amb la seua capacitat real, però conservant sempre el dret a percebre la retribució corresponent a la seua categoria professional originària.  
3. Tant al llarg del període d'embaràs com al llarg de l'alletament del nascut, i per al cas que la permanència en el lloc de treball poguera resultar perjudicial per a la salut de la mare o del fill, previ informe del metge d'empresa, la treballadora tindrà dret a l'assignació d'un treball adequat, sense que això puga representar mancança en les seues retribucions ni en les seues possibilitats de formació i promoció.  
4. La representació dels treballadors serà informada de tots els supòsits de mobilitat funcional que es produïsquen.  
5. En el cas suposat que es duga a terme un treball de superior categoria caldrà ajustar-se a allò previst en l'article 39 de l'Estatut dels Treballadors.  
Article tretze. Mobilitat geogràfica  
La mobilitat geogràfica del personal té les següents modalitats:  
- Trasllat.  
- Desplaçament temporal.  
Article catorze. Trasllat  
S'entén per trasllat, la destinació per temps superior a 1 any d'un empleat a un centre de treball permanent de l'empresa, diferent a aquell al qual està adscrit, amb independència que exigisca o no canvi de residència.  
2. El trasllat podrà ser:  
a) Acordat per les parts a sol·licitud de l'empresa o del treballador. Es regirà d'acord amb les condicions i compensacions que es pacten.  
b) Forçós.  
c) Forçós, derivat de sanció per falta molt greu.  
Article quinze. Trasllat forçós  
1. El trasllat d'un treballador per raons econòmiques, tècniques, d'organització o productives es regirà per l'article 40 de l'Estatut dels Treballadors, amb les particularitats previstes en aquest article. Prèviament a l'efectivitat del trasllat s'obrirà un període de consultes de 15 dies en la comissió paritària.  
No es considerarà trasllat quan el centre de treball al qual es destine el treballador diste menys de 15 quilòmetres de l'originari, o del domicili habitual del treballador.  
2. El treballador el trasllat del qual represente canvi de domicili, tindrà dret a les compensacions següents:  
- Les despeses ocasionades el trasllat del treballador i dels familiars al seu càrrec.  
- Dos mensualitats de salari, que seran quatre si tinguera familiars al seu càrrec.  
- Una indemnització mensual equivalent al 10% del salari base, que es percebrà mentre dure el trasllat i, com a màxim, durant 5 anys.  
3. La decisió de canviar o no de domicili correspon al treballador. En el supòsit que el trasllat no comporte el canvi efectiu de residència, el treballador tindrà dret, com a compensació per raó del major cost econòmic i de temps de desplaçament, a la indemnització mensual abans referida més dos mensualitats de salari, o quatre, en el seu cas.  
4. Les tres compensacions anteriors tenen el caràcter de percepcions extrasalarials per la seua naturalesa d'indemnització.  
En el cas que el treballador decidisca rescindir el contracte, tindrà dret a una indemnització de 30 dies de salari per cada any de servei.  
El trasllat forçós en cap cas pot afectar als representants dels treballadors.  
Article setze. Trasllat forçós per sanció  
El treballador sancionat tindrà dret a les despeses ocasionades pel trasllat si canvia de domicili.  
Article disset. Desplaçament temporal  
1. S'entén per desplaçament temporal la destinació transitòria d'un empleat a un centre de treball permanent de l'empresa, diferent d'aquell al qual estiga adscrit; que tinga una durada superior a 3 mesos i inferior a 1 any. Estarà subjecte a un període de consultes en la comissió paritària anterior a la seua efectivitat.  
2. El treballador tindrà dret que se li abonen les despeses de viatge i les dietes i, igualment, tindrà dret a 5 dies feiners i retribuïts d'estada en el seu domicili per cada 3 mesos de desplaçament, sense comptar els dies de durada del viatge, les despeses del qual seran a càrrec de l'empresa.  
3. El treballador que haja esgotat el termini d'un any ininterromput de desplaçament no podrà veure's afectat per un nou desplaçament fins que hagen transcorregut 3 anys, llevat que hi haja un acord entre les parts.  
4. Quan el treballador s'opose al desplaçament, haurà de seguir-se el procediment previst en l'article 40.4 de l'Estatut dels Treballadors.  
5. En cap cas el desplaçament temporal no acordat podrà afectar els representants dels treballadors.  
6. L'empresa informarà a la representació sindical de qualsevol desplaçament temporal.  
CAPíTOL IV  
Ingrés, promoció i plantilles  
Article divuit. Plantilla  
La plantilla de l'empresa la constitueix la relació de treballadors que ocupen una plaça aprovada pel Consell d'Administració de RTVV com a tal plantilla.  
Article dinou. Provisió de vacants  
Quan la direcció de l'empresa acorde la provisió de vacants amb caràcter indefinit, ho farà de conformitat amb els següents procediments i per aquest ordre de prioritats:  
1. Per excedents que tinguen dret al reingrés, segons les normes d'aquest conveni.  
2. Per promoció interna, d'acord amb allò regulat en aquest conveni.  
3. Per convocatòria pública, d'acord amb la normativa que es publique a l'efecte. Aquesta normativa inclourà la participació dels representants dels treballadors en els processos en una proporció d'una tercera part dels membres, i, en tot cas, amb dos membres com a mínim.  
Tot això, sense perjudici que els treballadors puguen sol·licitar cobrir una vacant mitjançant trasllat que haurà de ser autoritzat discrecionalment per la direcció.  
Article vint. Promoció interna  
1. La promoció interna s'estructura com una forma de selecció de personal fix.  
2. Les places a cobrir mitjançant els processos de selecció de personal (promoció interna i lliure concurrència) seran aquells que decidisca l'empresa en cada període. Els representants dels treballadors hauran de ser escoltats prèviament.  
3. Podrà presentar-se al procés de promoció interna a les diferents categories existents qualsevol treballador que tinga els requisits d'aquesta i haja fet un mínim de tres anys d'antiguitat en l'empresa, com a personal fix de plantilla.  
Excepcionalment, quan en el torn de promoció interna s'exigisca com a requisit l'experiència, s'entendrà complit el requisit si es té experiència en una categoria laboral inferior a la qual s'opta.  
Les categories a les quals es pot optar en el procés de promoció interna, sense titulació però amb experiència en una categoria inferior i les categories inferiors en les quals l'experiència habilita per a la presentació a les superiors, seran en cada convocatòria les mateixes que es preveuen per a les proves selectives anteriors en el torn lliure. L'experiència en categories inferiors haurà de ser, com a mínim, de tres anys per a complir el requisit.  
El mateix s'aplicarà per al canvi de categoria en el procés de promoció interna dins d'un mateix grup retributiu.  
4. El nombre de places a oferir en el procés de promoció interna serà el 40% del total de les places a cobrir. Aquest 40% es computarà categoria per categoria i el global de les places a cobrir. Quan en alguna categoria el nombre de places a cobrir, per ser 1 o 2, no es puga aplicar l'esmentat percentatge, l'empresa tindrà llibertat per a oferir-les al torn de promoció interna o traure-les a convocatòria pública de concurrència general. En tot cas, el percentatge del 40% s'haurà de respectar i es compensarà en les places d'altres categories.  
5. La promoció interna podrà fer-se a places de diferent empresa a la qual es pertany.  
6. Proves:  
a) Concurs de mèrits, on es valorarà el currículum, juntament amb l'experiència per a la plaça a cobrir, amb una valoració màxima de dos terceres parts de la puntuació total.  
b) Una prova o examen que es valorarà fins a un terç de la puntuació total.  
7. Comissió de selecció. Els representants dels treballadors en formaran part en proporció d'un terç del total i, en tot cas, amb dos membres com a mínim.  
8. Període de prova. Els treballadors que superen les proves de promoció interna en la convocatòria de 1995 no tindran període de prova.   
No es podrà prorrogar cap contracte que puga impedir la incorporació a la seua categoria d'un treballador que haja superat les proves de selecció corresponents, tant si es tracta de promoció interna com de convocatòria pública.  
Article vint-i-u. Borsa de Treball  
1. Es constituiran tantes borses de treball com categories hi haja en el conveni col·lectiu.  
2. Seran d'aplicació per a la contractació temporal, amb l'excepció de presentadors i guionistes. Excepcionalment, i quan ho exigisquen les peculiars característiques de la producció, es podran contractar realitzadors sense fer ús de la borsa de treball corresponent, prèvia informació motivada a la comissió a la qual fa referència l'apartat 4 d'aquest article.  
3. La constitució de les diferents borses es farà, prèvia sol·licitud, mitjançant la incorporació d'aquelles persones que, complint els requisits per a cada categoria de la darrera convocatòria, es troben en alguna d'aquestes situacions:  
a) El personal que estiga contractat amb caràcter temporal en el moment que es constituïsca la borsa.  
b) Aquells que hagen treballat al llarg dels dos últims anys en les diferents categories.  
c) Els contractats en pràctiques i els becaris que hagen acabat el seu període.  
d) Aquells que hagen superat les proves eliminatòries en el processos que es duguen a terme, sense obtineir-hi plaça.  
e) Els treballadors amb contracte indefinit de RTVV, TVV, SA, i RAV, SA.  
4. Mensualment, una comissió paritària, formada per representants dels treballadors i de la direcció, revisarà les sol·licituds i currículums presentats a la unitat de relacions laborals, i incorporarà a la borsa de treball corresponent, i en el nombre que estime convenient, els aspirants que complisquen els requisits. Igualment, la comissió podrà establir la realització de proves per a ser inclòs en la borsa.  
5. Una vegada constituïdes les diferents borses de treball, l'empresa seleccionarà el personal més adient per a cada lloc de treball.  
6. La renovació de cada una de les borses s'efectuarà coincidint amb les oposicions de la categoria corresponent i, en el seu defecte, cada 2 anys, prenent com a base la data de constitució de la borsa de treball.  
7. Quedaran exclosos de la borsa els aspirants que, havent estat contractats, no superen el període de prova.   
Igualment, aquells que incórreguen en falsedat en la instància, dades, currículum o documentació presentada. Tot això sense perjudici de les accions legals que hi siguen procedents.  
Article vint-i-dos. Període de prova  
1. Els treballadors contractats estaran sotmesos a un període de prova que tindrà la durada següent :  
a) Cinc mesos per a les categories professionals del grup I al grup VII.  
b) Quatre mesos per a les categories professionals del grup VIII.  
c) Dos mesos per a les categories professionals del grups IX a l' XI.  
d) Quinze dies per a les categories professionals dels grups XII i XIII.  
2. Els períodes d'incapacitat laboral transitòria interrompen el còmput del període de proves, que es reprendrà una vegada que el treballador s'haja incorporat al lloc de treball.  
3. Al llarg del període de prova, ambdues parts podran rescindir el contracte sense necessitat d'al·legar cap motiu i sense que siga procedent cap indemnització.  
4. Els treballadors que, havent superat el procés de selecció establert, s'incorporaren com a fixos en un lloc de treball de la mateixa categoria, se'ls computarà, a efectes de període de prova, els temps de servei realitzat en l'esmentada categoria en els últims dos anys.  
CAPíTOL V  
Jornada i horaris de treball  
Article vint-i-tres. Principis generals  
1. La naturalesa de les activitats de les empreses compreses en l'àmbit d'aplicació d'aquest conveni fa necessari que l'ordenació, la distribució i l'aplicació dels horaris i les jornades tinguen la variabilitat i la mobilitat que exigeix l'atenció a aquestes empreses.  
A causa del servei públic que RTVV, TVV, SA, i RAV, SA, han de prestar, la seua activitat laboral es distribuirà, en funció de les necessitats del servei, entre tots els dies de la setmana.  
2. En raó a la missió diversa que han de dur a terme les diferents unitats funcionals de les empreses subjectes a aquest conveni, l'ordenació i distribució de jornada i horaris s'efectuarà per departaments. El canvi d'unitat funcional representarà l'adscripció al sistema d'horari i jornada que hi regisca. En tot cas es respectarà el termini de comunicació establert en l'article 26.  
3. Els torns i l'eventual rotació son intrínseques a la pròpia activitat de les empreses subjectes a aquest conveni, i també l'adscripció a les diferents modalitats d'horari i jornada.  
Amb aquest objectiu, la direcció, a través dels caps de departament i escoltats els representants dels treballadors, exercirà la facultat i la responsabilitat de l'ordenació dels horaris i jornades, d'acord amb allò que es regula en els següents articles i amb la intenció d'aconseguir una organització racional del treball.  
4. Com a norma general, amb les excepcions previstes en aquest conveni, la direcció de RTVV, TVV, SA i RAV, SA, ordenarà els horaris i jornades respectant els següents criteris:  
a) Que la jornada diària de treball no siga superior a 9 hores, ni inferior a 5 hores i que entre el final d'una jornada i el començament de la següent hi haja un mínim de 12 hores, a excepció del treball en dissabte, diumenge o festiu intersetmanal, segons el que estableix l'article 27 d'aquest conveni.  
b) La distribució horària es concentrarà en 5 dies de treball i 2 dies consecutius de descans que, preferentment, seran en dissabte i diumenge.  
c) L'adscripció fixa d'un treballador a una jornada partida l'horari d'inici de la qual siga a partir de les 11.00 hores no podrà excedir de 6 mesos a l'any.  
5. Com a norma general, sempre que el normal funcionament del departament ho permeta, l'empresa fixarà els horaris adscrivint-los a la modalitat de jornada continuada. Quan siga necessària la cobertura del servei en horari partit, es procurarà que corresponga a cada treballador el menor nombre possible de jornades partides a la setmana.  
Article vint-i-quatre. Jornada de treball  
1. La jornada setmanal de treball efectiu serà de 35 hores.  
2. Als efectes del càlcul del valor de l'hora efectiva de treball, una vegada descomptats els dies festius, els corresponents a descansos setmanals i els de vacances, s'estableix per a 1995 una jornada anual de 1.568 hores.  
3. Sense perjudici del que estableix el punt 1 d'aquest article, els treballadors que perceben el plus de disponibilitat estaran subjectes a una jornada setmanal de 37 hores i mitja.  
4. Els treballadors que, per unes o altres causes, hagen estat contractats específicament per a jornades inferiors a les pactades en aquest conveni, s'ajustaran a allò que disposen els seus contractes.  
5. Establerts els horaris als quals estan adscrits els treballadors, excepcionalment i davant eventualitats no previsibles a l'hora de l'organització del treball per departament, es podrà perllongar la jornada pel temps mínim indispensable per a salvar l'eventualitat i sense superar les nou hores de jornada ordinària.  
Aquest perllongament serà compensat posteriorment com a hores extraordinàries, amb la reducció corresponent dins de la mateixa setmana o, si això no és possible, en la següent. Tant la variació com la compensació afectaran, preferentment, l'hora d'eixida.  
Com que aquest perllongament de jornada ha d'obeir a circumstàncies excepcionals i no previsibles, no podrà afectar, generalment, a un mateix treballador més d'una vegada en la mateixa setmana. En el cas que afectara un mateix treballador més d'una volta en la mateixa setmana, l'empresa haurà de comunicar-ho, per escrit, al comité d'empresa.  
6. La jornada efectiva de treball es considerarà sempre integrada per les hores de treball. És a dir, el temps transcorregut des de l'inici de la jornada per la incorporació del treballador al seu lloc fins a l'acabament de la jornada, exclosos els temps d'interrupció o de descans per a dinar o sopar.  
7. En el cas de desplaçament per raons del servei, a causa del caràcter itinerant del treball, quan aquest es faça el mateix dia el còmput de la jornada es farà d'acord amb el temps real i total que dure el treball, des del moment que l'empleat inicia el seu horari al centre de treball permanent al qual està adscrit, fins que acabe el treball en l'esmentat centre, incloent-s'hi el temps utilitzat en el viatge.  
Article vint-i-cinc. Modalitats de jornada  
1. Els diferents grups horaris podran adoptar les següents modalitats de jornada:  
a) Jornada partida. És la que, feta en període diürn, té una interrupció d'1 hora, com a mínim, i 2 hores, com a màxim. L'assignació de la jornada partida inclourà la comunicació de les hores d'entrada i eixida, tant per al primer bloc, com per al segon.  
b) Jornada continuada. És la que s'estableix en un únic bloc cada dia. Hi haurà una pausa per a descansar de 20 minuts consecutius que es computarà com a jornada efectiva a tots els efectes.  
c) Jornada nocturna. És aquella que es fa íntegrament, en còmput setmanal i diari, entre les 21 hores i les 07 hores. Té una reducció diària de 30 minuts, o de 2 hores i 30 minuts a la setmana. El temps de descans serà de 45 minuts, dels quals 20 es computaran com a jornada efectiva però no els altres 25 minuts. Per tant, l'horari d'eixida s'haurà de perllongar en aquest temps.  
d) S'estableix una jornada de 35 hores setmanals distribuïdes en 4 dies. Aquesta jornada tindrà un descans setmanal de 3 dies, dels quals 2 seran obligatòriament consecutius i, preferentment, dissabte i diumenge. El tercer dia de descans pot ser consecutiu als anteriors sempre que les necessitats del servei ho permeten.  
e) Quan la jornada siga de 4 o 5 dies i incloga el dissabte i el diumenge es procurarà adscriure els treballadors mitjançant acord. Si no hi haguera acord, s'assignarà amb caràcter rotatori.  
2. En les modalitats de jornada partida o continuada que no siga nocturna tal com ho defineix l'apartat c) del punt 1 d'aquest article, però que acabe en horari nocturn, el temps de descans serà de 45 minuts, dels quals 20 minuts es computaran com a jornada efectiva però no els altres 25 minuts. Per tant, l'horari d'eixida s'haurà de perllongar en aquest temps. Aquest supòsit no serà d'aplicació si la jornada acaba a les 22 hores.  
Article vint-i-sis. Modalitats d'horari  
1. Horari fix. És l'establert amb caràcter permanent, encara que es podrà modificar una vegada a l'any amb un avís previ de 15 dies. En el cas que fóra necessària una nova modificació dins de l'esmentat període, haurà de ser aprovada per la comissió paritària.  
2. Horari a torns. És l'horari que es fixa per a organitzar el treball d'un grup de treballadors que ocupen els mateixos llocs de treball segons un cert ritme planificat i establert per períodes. S'establiran tants torns com requerisquen les necessitats del servei. Aquesta modalitat podrà ser fixa quan el treballador siga assignat sempre al mateix torn o rotatòria quan el treballador canvie periòdicament de torn. En el règim de treball a torns, quan l'organització del treball ho exigisca, es podran computar els descansos setmanals per períodes de fins a 4 setmanes. En cap cas els dies de treball consecutius podran excedir de 10.  
Els treballadors adscrits a aquest sistema d'horari coneixeran la distribució de l'horari de cada mes almenys amb 15 dies d'antelació. Els horaris hauran d'estar signats i segellats per l'empresa.  
Com a norma general, en la planificació dels torns s'aplicarà la distribució de manera equitativa i s'haurà d'evitar la coincidència de fer l'últim torn d'una setmana i el primer torn de la setmana següent.  
Els treballadors podran intercanviar els torns per mutu acord, amb el vist-i-plau del seu cap immediat superior.  
Article vint-i-set. Horari intensiu de cap de setmana  
1. S'estableix per a atendre les necessitats del cap de setmana. La jornada es distribueix en 3 dies a la setmana, dos dels quals seran dissabte i diumenge i el tercer, preferentment, divendres o dilluns.  
El nombre efectiu d'hores a fer serà de 28, amb un màxim d'11 hores per dia (dissabte i diumenge). En aquest supòsit no es percebrà el plus de treball en festiu pel dissabte ni el diumenge.  
2. Quan coincidisca una festa intersetmanal, el personal destinat a un torn de cap de setmana podrà ser planificat per a treballar el festiu intersetmanal. En aquest cas, se li assignarà un altre dia de lliurança i percebrà, en tot cas, el plus de treball en festiu per aquest dia treballat.  
Article vint-i-vuit. Dies festius  
1. Quan coincidisca un festiu intersetmanal de dilluns a divendres amb la jornada de descans del personal, es podrà optar, segons les necessitats del servei, entre:  
a) Reducció de la jornada setmanal en 7 hores per cada festiu.  
b) Compensar la jornada de descans per un altre dia feiner que es podrà acumular a altres dies compensatoris per al seu gaudi.  
c) Percebre la quantia econòmica del plus de festius.  
2. El personal de RTVV, TVV, SA, i RAV, SA, amb centre de treball a Burjassot i València gaudirà de les festes locals de la ciutat de València. El personal adscrit a la resta de centres de treball gaudirà les festes locals pròpies de les ciutats on estiguen ubicats.  
Article vint-i-nou. Hores extraordinàries  
1. Es consideren hores extraordinàries aquelles que superen les 35 hores setmanals o les 9 hores diàries.  
Les hores extraordinàries tindran el tractament d'obligatòries amb caràcter col·lectiu i de voluntàries individualment, atenent als següents criteris:  
- Abans que un treballador siga obligat a fer hores extraordinàries, el cap del departament o secció preguntarà si hi ha qualsevol altre treballador que, segons el seu parer, per la seua categoria i qualificació professional, puga realitzar el servei necessari i estiga disposat, voluntàriament, a fer-les.  
- El treballador podrà negar-se a fer hores extraordinàries quan, requerit per a fer-les, presente un altre treballador, amb les característiques descrites en el paràgraf anterior, que estiga disposat a treballar-les.  
- No obstant això, tindran la consideració d'obligatòries les hores extraordinàries que tinguen per finalitat la conclusió d'una faena que requerisca necessàriament la continuïtat del mateix treballador que la va iniciar.  
Per al treball en cap de setmana cal ajustar-se a allò que dispose l'article 27 d'aquest conveni.  
2. Segons preveu el Reial Decret 41/1987, de 16 de gener, i l'Ordre Ministerial de l'1 de març de 1993, tindran la consideració d'hores extraordinàries estructurals, als efectes de la cotització a la Seguretat Social, les següents:  
- Les necessàries per a posar en servei les instal·lacions.  
- Les necessàries per al seguiment informatiu d'esdeveniments extraordinaris o d'especial relleu i ressonància.  
3. Tindran la consideració d'hores extraordinàries per causes de força major, a l'efecte de la cotització a la Seguretat Social i d'acord amb allò ordenat per les disposicions abans esmentades, les necessàries per a prevenir o reparar sinistres o altres danys extraordinaris i urgents. Aquestes hores no es tindran en compte per al còmput del nombre màxim anual d'hores extraordinàries.  
4. El comité d'empresa rebrà mensualment informació sobre el nombre d'hores dutes a terme per cada treballador.  
CAPíTOL VI  
Vacances, permisos, llicències i excedències  
Article trenta. Vacances  
1. Tots els empleats tindran dret a unes vacances anuals de 22 dies feiners.  
2. A petició del treballador, es podran gaudir, sempre que l'organització del treball ho permeta, en dos períodes, cap dels quals podrà ser inferior a 5 dies feiners consecutius.  
3. Els períodes de vacances es gaudiran, preferentment, en els mesos de juny, juliol, agost i setembre. L'assignació dels períodes de gaudi de vacances es procurarà fer d'acord mutu i es tindran en compte els següents criteris:  
a) Supeditació a les necessitats de la producció.  
b) Voluntat manifestada pel treballador.  
En el cas de col·lisió d'interessos, es donarà preferència als treballadors que tinguen fills en edat escolar quan es vulga fer coincidir les vacances amb els períodes de vacances d'aquests.  
4. Una vegada estiguen fixades les vacances d'un treballador, si abans d'iniciar-les passara a la situació d'ILT, es tindrà dret a sol·licitar un nou període de vacances.  
5. L'assignació del període de vacances haurà de fer-se amb dos mesos d'antelació al seu començament.  
6. Els empleats que ingressen o causen baixa en l'any natural que corresponga, tindran el període de vacances proporcional al temps treballat o a treballar. Les fraccions de mes seran equivalents a un mes sencer quan aquestes siguen superiors a 17 dies.  
Article trenta-u. Permisos  
Amb avís previ i posterior justificació, els permisos retribuïts que poden gaudir els treballadors vinculats a aquest conveni són els establerts en l'Estatut del Treballadors, amb les següents millores:  
a) Setze dies naturals per matrimoni. Es podran acumular a les vacances i es gaudiran abans o després de la boda. En el cas de separació o divorci es podrà gaudir d'un dia de permís en el termini d'un mes des de la notificació a l'interessat de la sentència judicial que declare aquesta circumstància.  
b) Tres dies en el cas de naixement o adopció de fills i en el cas de mort del cònjuge, persona amb qui convisca, pares, fills, avis, néts, germans i parents fins el segon grau de consanguinitat o afinitat. En tots els casos, si el fet es produeix fora de la Comunitat Valenciana, el permís s'ampliarà a cinc dies.  
c) Fins a tres dies per malaltia greu de la persona amb qui conviu o de parents fins al segon grau de consanguinitat o afinitat. Si el treballador s'ha de traslladar fora de la Comunitat Valenciana, el permís s'ampliarà a cinc dies i s'haurà d'aportar, com a justificant, un certificat del metge que atén el malalt.  
d) Tres dies per hospitalització de familiars fins el primer grau de consanguinitat o afinitat.  
e) El temps necessari per a anar a la consulta del metge de capçalera o especialista, prèvia presentació del volant acreditatiu lliurat pel metge. Igualment, el treballador disposarà del permís necessari per acompanyar els fills menors a la consulta del metge, sempre que no hi haja possibilitat que els acompanye una altra persona.  
f) Dos dies per trasllat del domicili habitual. Aquests dies es podran acumular als definits en l'apartat a) d'aquest article.  
g) Un dia per matrimoni de pares, germans, fills, germans polítics i néts en la data de la celebració i ampliable a dos dies si el fet es fora de la Comunitat Valenciana.  
h) Cinc dies anuals per assumptes propis, sense justificar, no acumulables a vacances. El seu gaudi estarà condicionat al fet que no cause perjudicis al servei.  
i) Per a concórrer a exàmens finals, alliberadors i altres proves definitives d'aptitud i avaluació en centres oficials de formació. El permís serà per tot el dia en què tinga lloc l'examen i s'haurà d'aportar el corresponent justificant.  
j) Excepcionalment, fins a 15 dies, sempre que s'hagen esgotats els anteriors permisos, per atendre la cura del cònjuge, persona amb qui conviu, fills o pares que es troben en fase terminal de malaltia i exigisquen una atenció que no puga prestar una altra persona. A més d'exigir la justificació oportuna, l'empresa podrà comprovar l'exactitud d'allò que s'al·legue.  
Article trenta-dos. Llicències sense retribució  
1. Els treballadors amb un any d'antiguitat en l'empresa podran sol·licitar en el termini de dos anys consecutius fins a 6 mesos de llicència sense sou, en períodes mínims de 30 dies. El termini de dos anys començarà a comptar a partir de la data inicial de la primera llicència. La sol·licitud haurà de contenir els motius per als quals es demana la llicència i la seua concessió serà graciable per part de l'empresa.  
2. Al llarg del període de llicència, la relació laboral quedarà suspesa i l'empresa donarà de baixa el treballador en la Seguretat Social mentre dure l'esmentada llicència.  
Article trenta-tres. Excedència  
S'entén per excedència el període en el qual, per una causa legal o convencionalment prevista, el contracte de treball queda suspés i cessa l'obligació de treballar i el dret a percebre salari.  
Article trenta-quatre. Excedència voluntària  
1. Els treballadors amb una antiguitat mínima d'un any en l'empresa, tenen dret que se'ls reconega la situació d'excedència voluntària per un període no inferior a un any i no superior a cinc. Aquest dret només es podrà exercitar de nou pel mateix treballador si hagueren transcorregut tres anys des del final de l'anterior excedència.  
2. El treballador excedent tindrà dret al reingrés, amb preferència sobre qualsevol altre treballador, en les noves contractacions de personal amb categoria igual a la seua.  
A aquest efecte s'entendrà que existeix vacant fins el moment de la publicació de les proves per a la selecció de personal fix  
Si hi haguera diferents treballadors de la mateixa categoria en expectativa de reingrés, tindrà preferència qui ho sol·licite primer. A aquest efecte, l'empresa portarà el control d'entrada de les sol·licituds de reingrés.  
Si en sol·licitar-se el reingrés, la plaça haguera estat amortitzada, tindrà preferència a una vacant de categoria similar. En qualsevol cas, no es podrà amortitzar una plaça una vegada sol·licitat el reingrés.  
3. El temps que el treballador haja estat en situació d'excedència voluntària no es computarà a cap efecte.  
Article trenta-cinc. Excedències especials  
1. Els treballadors, qualsevol que siga la seua antiguitat en l'empresa, tindran dret a passar a la situació d'excedència especial per un període màxim de tres anys per a dedicar-se a cuidar un familiar en primer grau de consanguinitat o afinitat de qualsevol dels cònjuges, o parella consolidada, quan la Seguretat Social declare el familiar minusvàlid amb necessitat d'atenció permanent, o el declare en situació de gran invalidesa. La concessió de l'excedència especial estarà condicionada al fet que l'esmentada situació estiga degudament acreditada. Es tindrà dret a la reserva del lloc de treball durant dos anys i al còmput d'antiguitat al llarg del primer any.  
2. Els treballadors tindran dret a un període d'excedència per a cuidar cada fill menor de tres anys natural o adoptat, a comptar des de la seua data de naixement. Els fills successius donaran dret a un nou període d'excedència que, en el seu cas, posarà fi a aquell que estava gaudint-se. Si el pare i la mare són treballadors de l'empresa, només un d'ells es podrà acollir a aquesta excedència especial. Es tindrà dret a la reserva del lloc de treball durant el temps que dure l'excedència i al còmput d'antiguitat al llarg del primer any.  
3. Acabats els períodes d'excedències especials assenyalats en aquest article, els treballadors, després de sol·licitar el reingrés, es reincorporaran a un lloc de la seua categoria professional respectant allò pactat en aquest conveni pel que fa a la mobilitat funcional i geogràfica.  
4. L'ús fraudulent d'aquestes excedències, amb una finalitat diferent de la que va motivar la concessió, determinarà la pèrdua del dret a reserva de lloc de treball i passarà a ser considerada, a efectes de reingrés, com una excedència voluntària, sense perjudici de les accions pertinents per a sancionar el fet. Es considera ús fraudulent a aquest efecte la prestació de serveis en empreses de competència directa, llevat que hi haja una autorització expressa de l'empresa.  
5. En el cas suposat que a l'acabament de l'excedència especial, el treballador sol·licitara l'excedència voluntària, s'atendrà allò que, per a aquesta modalitat d'excedència, regula aquest conveni.  
6. Quan per raó de malaltia el treballador esgotara el termini màxim d'incapacitat laboral transitòria (ILT) i passara a la situació d'invalidesa provisional o alta amb proposta d'invalidesa, el treballador serà considerat en excedència especial fins que siga declarada la incapacitat permanent o obtinga l'alta per curació.  
7. El personal amb contracte indefinit que siga designat per a ocupar un càrrec directiu i subscriga un contracte d'alta direcció, veurà suspés el seu contracte, amb reserva de lloc de treball i amb el còmput d'antiguitat, mentre que dure el seu nomenament. Una vegada resolt el contracte d'alta direcció s'incorporarà al seu lloc de treball original.  
Article trenta-sis. Excedència forçosa  
Aquesta excedència, que donarà dret a la reserva del lloc de treball i al còmput de l'antiguitat de l'excedent, es concedirà per la designació o elecció per a càrrec públic que impossibilite l'assistència al treball, o per l'elecció per a càrrec sindical d'àmbit comarcal o superior que exigisca plena dedicació en les organitzacions sindicals.  
La situació d'excedència es perllongarà pel temps que dure l'exercici del càrrec. El treballador haurà de reincorporar-se al lloc de treball en el termini màxim dels 45 dies naturals següents al del seu cessament, excepte en els casos que per imperatiu legal no siga possible la reincorporació en l'esmentat termini.  
Article trenta-set. Procediment  
1. En els casos d'excedència, siga voluntària o especial, el treballador haurà de sol·licitar per escrit, amb almenys 30 dies d'antelació, la seua voluntat de situar-se en excedència, i al·legar les causes que la motiven. L'empresa haurà de resoldre la petició en el termini màxim d'un mes des de la data de sol·licitud. En cas de denegació, aquesta haurà de ser motivada.  
2. El reingrés haurà de sol·licitar-se dins del període d'excedència amb una antelació mínima d'un mes respecte a la data de la pretesa reincorporació i, en tot cas, amb un mes d'antelació a l'acabament.  
En el cas d'invalidesa provisional o alta amb proposta d'invalidesa, la sol·licitud de reingrés haurà de formular-se en el termini màxim dels cinc dies següents a obtenir l'alta per curació.   
La no sol·licitud en el termini establert deixarà sense efecte el dret preferent o obligatori al reingrés i es causarà baixa definitiva en l'empresa.  
Article trenta-vuit. Servei militar o prestació social substitutòria  
1. Els treballadors, al llarg del període de prestació del servei militar, o prestació social substitutòria (PSS), tindran dret que se'ls reserve el lloc de treball i el còmput d'antiguitat. Hauran de sol·licitar el reingrés automàtic en el termini d'un mes a comptar des de la data d'acabament, ja que, si no es fera així, s'entendrà extingida la relació laboral.  
2. El treballador que estiga fent el servei militar o la PSS i puga treballar durant, almenys, mitja jornada podrà sol·licitar el reingrés al treball a temps parcial; en aquest cas, percebrà la retribució proporcional que hi corresponga.  
Igualment, podrà sol·licitar el reingrés al llarg dels permisos de durada mínima de 30 dies, i percebrà en aquests casos la retribució sencera a més de tenir dret a vacances.  
3. El treballador, mentre dure el servei militar o la PSS, percebrà les dues pagues extraordinàries.  
4. En el cas que, acabat el servei militar o la PSS, el treballador no sol·licitara el reingrés a l'empresa, causarà baixa i estarà obligat a tornar l'import de les pagues extraordinàries que haguera percebut durant aqueix temps.  
CAPíTOL VII  
Condicions econòmiques  
Article trenta-nou. Retribució anual  
A l'efecte d'aquest conveni s'entén per retribució anual la integrada pel salari base, complement de destinació, complement específic i pagues extraordinàries, sense antiguitat.  
Per a 1994 la retribució anual és la que es reflecteix en les taules salarials de l'annex II.  
Aquestes taules s'incrementaran en el mateix percentatge o quantitat que establisca la Generalitat Valenciana com a revisió salarial de caràcter general.  
L'increment salarial per a 1995 serà aquell que es determine en la Llei de Pressupostos per a 1995 de la Generalitat Valenciana.  
Per a 1995, i sense que represente un creixement de la massa salarial per a aquest any superior al 3,5% sobre la de 1994 en termes d'homogeneïtat, s'estableix un plus de conveni de l'1'5% del salari base, complement de destinació, complement específic i pagues extraordinàries. Aquest plus no serà consolidable per a 1996 i els anys successius, excepte, i en la mesura que la inflació real el 31 de desembre de 1995 excedisca la inflació prevista per a enguany.  
Aquest plus no és absorbible ni compensable per pujades posteriors.  
Tot això sense perjudici d'aplicar als treballadors de RTVV i les seus societats dependents allò que s'estableix en el capítol VI de l'acord subscrit entre la Generalitat valenciana i els sindicats per al període 1995-1997, sobre les condicions de treball en la funció pública (DOGV núm. 2.447, 10.02.95).  
Article quaranta. Conceptes salarials i extrasalarials  
Les remuneracions del personal que recull aquest conveni s'abonaran sota els conceptes que segueixen i que es defineixen en els articles següents:  
1. Conceptes salarials  
- Sou base.  
- Complements de caràcter general. Són aquells que es percebran periòdicament i regularment per tots els treballadors afectats per aquest conveni i són:  
- Complement de destinació, complement específic, complement d'antiguitat i pagues extraordinàries.  
- Complements de qualitat o quantitat de treball. Són aquells que es perceben pels treballadors que, per ordre de l'empresa, fan els serveis que donen lloc a la seua meritació i són els següents:  
Plus de flexibilitat, plus de disponibilitat setmanal, plus de disponibilitat en dies de guàrdia, plus de treball en festius, plus de nocturnitat, plus de desplaçaments extraordinaris, pactes de rodatge i hores extraordinàries.  
2. Conceptes extrasalarials.  
a) Dietes.  
b) Quilometratge.  
Article quaranta-u. Sou base  
És la part de la retribució del treballador, fixada en consideració a la seua categoria professional per unitat de temps i amb percepció mensual, sense atendre altres circumstàncies que concórreguen en l'exercici de les funcions concretes del seu lloc de treball.  
Article quaranta-dos. Complement de destinació  
És la part de la retribució complementària del treballador, fixada per unitat de temps i amb percepció mensual, en consideració a la particular preparació tècnica i responsabilitat genèrica de cada categoria professional.  
Article quaranta-tres. Complement específic  
És la part de la retribució complementària del treballador, fixada per unitat de temps i amb percepció mensual, en consideració a les peculiaritats que comporta l'exercici dels llocs de treball propis de cada categoria professional en les empreses subjectes a l'àmbit d'aplicació d'aquest conveni i, particularment, a les característiques especials de jornada i horari inherents a les activitats d'aquestes empreses.  
Article quaranta-quatre. Complement d'antiguitat  
S'abonarà al personal amb contracte indefinit i consistirà en triennis computats des de la data d'alta en l'empresa mitjançant contracte indefinit, de llançament de nova activitat, foment de l'ocupació, interinitat, pràctiques i formació; en els casos de de successió de contractes es computaran els períodes efectius de treball.   
Es meritarà a partir del mes següent a aquell en el qual es complisquen els tres anys de l'ingrés o del trienni anterior. Les quantitats mensuals es reflecteixen en l'annex II.  
Article quaranta-cinc. Pagues extraordinàries  
1. S'abonaran dues pagues extraordinàries per import del sou base mensual més l'antiguitat, en el seu cas, en cada una d'aquestes. La primera, corresponent al primer semestre de l'any, amb venciment el 30 de juny. La segona, corresponent al segon semestre de l'any, amb venciment el 22 de desembre.  
2. El treballador que ingresse o cesse al llarg de l'any percebrà les esmentades pagues extraordinàries en proporció al temps treballat durant el primer o segon semestre.  
3. El personal contractat temporalment percebrà mensualment la part proporcional de la paga extraordinària que li corresponga.  
Article quaranta-sis. Plus de flexibilitat  
1. De còmput setmanal   
Es percebrà pel treballador que, en raó de les especials característiques del servei al qual estiga adscrit haja d'estar sotmès al llarg d'una setmana continuada a alteracions en el seu règim de jornada i horari, sense alterar el còmput de 35 hores ni els dies de descans. El treballador coneixerà amb antelació l'aplicació d'aquest plus.  
2. De còmput diari   
El percebrà el treballador al qual se li altere l'horari en la jornada diària. Només podrà ser aplicat per circumstàncies no previsibles i de caràcter excepcional. La seua quantia ve determinada pel resultat de dividir el plus de flexibilitat de còmput setmanal entre cinc. En el cas d'afectar al mateix treballador al llarg de 3 o més dies, s'abonarà el setmanal.  
3. La modificació horària produïda per compensació d'hores extraordinàries no genera dret a percebre el plus de flexibilitat.  
4. Les taules que contenen la quantia d'aquests plusos es reflecteixen en l'annex III.  
Article quaranta-set. Plus de disponibilitat setmanal  
Es percebrà per aquell treballador que, en raó de les especials característiques del servei al qual estiga destinat, requerisca una disponibilitat específica, al llarg d'almenys una setmana continuada, i que represente o puga representar alteracions del seu règim de jornada o descansos o la possible alteració d'horaris fins a un còmput de 37 hores i mitja setmanals. Es meritarà setmanalment amb independència que la prevista prolongació de la jornada setmanal es porte o no a terme.  
El treballador coneixerà amb antelació l'aplicació d'aquest plus. La quantitat a percebre serà la que figura en l'annex III.  
Article quaranta-vuit. Plus de disponibilitat en dies de guàrdia  
Es percebrà pel treballador que estiga de guàrdia en dies festius o de descans per si l'empresa requereix els seus serveis. El treballador haurà d'estar localitzable a través d'un número de telèfon o un receptor de missatges.  
La quantitat a percebre en 1994 serà de 3.000 pessetes per cada dia que estiga de guàrdia.  
En el supòsit que fóra cridat per a incorporar-se efectivament al seu lloc de treball un dissabte, un diumenge o un festiu no es percebrà aquest plus. En aquests casos cal ajustar-se a allò pactat respecte al plus de treball en festius.  
Article quaranta-nou. Plus de treball en dies festius  
1. El treballador que preste servei en dissabte, diumenge o festiu, excepte que estiga subjecte a l'horari intensiu de cap de setmana, percebrà a banda del dia de descans compensatori, un altre dia addicional de descans o un plus de 6.000 pessetes diàries. L'opció correspon a l'empresa, prèvia consulta al treballador i preferentment s'optarà per la compensació amb el dia addicional de descans.  
2. Quan el treballador siga requerit fora del seu còmput setmanal a prestar servei en dissabte, diumenge o festiu, percebrà la quantitat econòmica del plus de treball en festius i es garanteix un mínim de tres hores extraordinàries.  
Els treballadors que presten servei els dies 24 i 31 de desembre i l'horari dels quals s'estenga a partir de les 22 hores percebran 6.000 pessetes, en 1994.  
Article cinquanta. Plus de nocturnitat  
Es percebrà pel treballador que, en raó del servei al qual estiga adscrit haja de fer hores de treball compreses entre les 10 de la nit i les 6 del matí. Es considerarà nocturna tota la jornada si comença i acaba entre les 21.00 hores i les 07.00 hores.  
Les hores treballades al llarg d'aquest període s'abonaran com s'estipula en les taules que figuren en l'annex IV.  
Article cinquanta-u. Plus de desplaçament extraordinari  
Aquells treballadors que s'hagen de desplaçar durant tres o més dies continuats per fer el seu treball, percebran per cada dia treballat la compensació global i alçada d'11.000 pessetes, sempre que concórreguen les circumstàncies següents:  
a) Indefinició i mobilitat dels horaris de treball. S'entendrà que existeix indefinició d'horari si, en el moment d'iniciar-se el viatge, no es coneixen els horaris de treball o, encara que es coneguen, siguen modificats.  
b) Dedicació en temps efectiu de treball sensiblement superior a 7 hores diàries.  
En el cas que solament concórreguen les circumstàncies definides en un dels dos apartats, la quantitat diària a percebre serà de 5.500 pessetes.  
A efectes del còmput de jornada setmanal, aquests dies s'entendran com a jornada diària ordinària, a raó de 7 hores.  
Igualment, percebran, en ambdós casos, les dietes i les despeses de viatge establertes en aquest conveni col·lectiu.  
Article cinquanta-dos. Hores extraordinàries  
Les hores extraordinàries seran abonades, al llarg de 1994, segons les taules de l'annex IV o compensades en la proporció d'1 hora i 45 minuts de descans per cada hora treballada que sobrepasse la jornada ordinària.  
Article cinquanta-tres. Incompatibilitat de plusos  
1. El plus de flexibilitat és incompatible amb el de disponibilitat setmanal.  
2. El plus de disponibilitat en dies de guàrdia és incompatible amb el plus de treball en festius.  
3. El plus de desplaçament extraordinari és incompatible amb les hores extraordinàries, els dies que s'aplique. També és incompatible amb els plusos de flexibilitat i disponibilitat.  
4. El plus de treball en festius és incompatible amb l'horari intensiu de cap de setmana, llevat d'allò previst en l'article 27 d'aquest conveni col·lectiu.  
Article cinquanta-quatre. Revisió de plusos i indemnitzacions  
Els conceptes salarials que es recullen en els articles 44 (antiguitat), 46 (flexibilitat), 47 (disponibilitat setmanal), 48 (disponibilitat en dies de guàrdia), 49 (treball en dies festius), 50 (nocturnitat), 51 (desplaçament extraordinari), 52 (hores extraordinàries), 55 (dietes) i 57 (despeses de desplaçament) experimentaran en 1995 el mateix increment que s'establisca en l'article 39, paràgraf 4t.  
Article cinquanta-cinc. Dietes  
1. S'entén per dieta la quantitat que s'abona al treballador com a indemnització per les despeses d'allotjament i manutenció que haja d'afrontar a causa del desplaçament per motiu del treball.  
2. Al llarg de 1994 la dieta sencera serà de 12.300 pessetes.  
a) Si concorreguera en la mateixa jornada el dinar i el sopar o el sopar i l'allotjament al llarg del desplaçament, a més de la quantitat corresponent a aquestes despeses, s'abonarà, durant el 1994, la quantitat de 1.100 pessetes, en concepte d'altres despeses.  
b) Si s'haguera de quedar a dinar o sopar tindrà dret a percebre, com a compensació a les despeses de dinar o sopar, la quantitat de 2.100 pessetes, durant 1994. La compensació per l'allotjament i el desdejuni serà de 7.000 pessetes.  
c) Si el desplaçament es fa a l'estranger, l'import de la dieta sencera serà, en 1994, de 19.000 pessetes. La compensació del dinar o sopar serà de 3.650 pessetes en cada cas, i de 2.200 pessetes en concepte d'altres despeses. La compensació per l'allotjament i el desdejuni serà de 9.500 pessetes.  
3. En l'annex VIII d'aquest conveni es recullen les normes per les qual es regeix la meritació dels conceptes abans esmentats.  
Article cinquanta-sis. Despeses de desplaçaments  
1. El treballador que, amb coneixement i autorització de l'empresa, utilitze el seu vehicle particular en desplaçaments per motius del treball, percebrà en compensació la quantitat de 25 pessetes per quilòmetre.  
Article cinquanta-set. Norma comuna  
Normalment, el treballador percebrà l'import estimat de les seues dietes amb anterioritat al desplaçament, i també el còmput estimat de quilòmetres que s'hagen de fer, sense perjudici de la liquidació posterior.  
CAPíTOL VIII  
Prestacions socials  
Article cinquanta-vuit. Prestacions socials  
S'estableixen les següents prestacions socials a càrrec de l'empresa a efectes de les quals es dotaran els crèdits necessaris:  
1. Ajudes per als estudis dels fills. Es destinen quatre milions tres-centes seixanta mil (4.360.000) pessetes que seran repartits segons el nivell d'estudis dels fills.  
a) Estudis de Pre-escolar, Primària, BUP, FP i COU, fins a 14.000 pessetes.  
b) Estudis de grau mitjà i superior, fins a 35.000 pessetes.  
c) Ajuda per a fills no escolaritzats menors de 3 anys, fins a 14.000 pessetes. En el cas de fills no escolaritzats que assistisquen a guarderia, fins a 4.000 pessetes mensuals per un màxim d'onze mesos. S'haurà d'aportar la documentació justificadora de cadascun dels mesos amb dret a la percepció.  
d) En el cas de fills amb educació especial es percebrà una ajuda fins a 4.000 pessetes mensuals. S'haurà d'aportar la documentació justificadora de cadascun dels mesos amb dret a la percepció.  
2. Ajuda per a ulleres i pròtesis. Es destinen quatre milions i mig (4.500.000) de pessetes que es repartiran de la manera següent.  
a) Oculars. Es pagarà el 100%, fins a un màxim de 31.500 pessetes. Si és per a ulleres s'abonarà fins a 10.000 pessetes per muntura. En el supòsit que en l'any anterior s'haguera atorgat una ajuda pel mateix concepte, el màxim serà de 16.000 pessetes. Si aquesta variació es produïra com a conseqüència d'una nova graduació ordenada per un facultatiu es podrà abonar el màxim del primer any.   
b) Dentals i altres. Es pagarà fins a 31.000 pessetes. En despeses superiors a aquesta quantitat es pagarà un màxim del 50% d'allò que se supere, amb un màxim fins a 90.000 pessetes. En el cas que en l'any anterior s'haguera atorgat una ajuda pel mateix concepte, el màxim serà de 48.000 pessetes.  
3. Assegurança de vida. L'empresa mantindrà la pòlissa asseguradora que cobreix 4 milions de pessetes per als casos de mort o invalidesa permanent absoluta, i 4 milions més de pessetes addicionals si les esmentades situacions es produeixen com a conseqüència d'accident laboral.  
4. Menjador. Es garanteix fins al 31 de desembre de 1995 un preu de menú de 620 pessetes en el menjador del CPP de Burjassot.  
Es destinarà fins un màxim de 415 pessetes per cadascun dels menjars que facen els treballadors de RAV, SA, al centre de treball de València. Seran abonades directament al restaurant amb el qual es concerte el servei.  
Igualment, es destinaran fins un màxim de 415 pessetes per a cadascun dels menjars als treballadors de la resta de centres de treball la jornada dels quals comprenga l'hora de dinar o sopar. De manera que ni en aquest ni en l'anterior cas les despeses a càrrec del treballador supere les 620 pessetes.  
5. Pla de pensions. L'empresa ingressarà 4.000 pessetes mensuals per cada treballador partícip que forme part del pla de pensions d'acord amb el seu reglament.  
6. Prèvia sol·licitud de l'empleat, l'empresa retindrà en nòmina de la quantitat que aquell determine i la posarà a disposició del comité d'empresa perquè aquest la destine a la creació d'un fons d'ajuda a organitzacions no governamentals que treballen en l'àmbit de la solidaritat o cooperació amb els països de l'anomenat Tercer Món.  
Article cinquanta-nou. Formació  
Es dota un fons de 5 milions de pessetes per a l'any 1994 per subvencionar estudis dels treballadors dels quals dos milions es podran destinar a cursos organitzats pel comité d'empresa. Aquest fons es repartirà segons el desglossament següent:  
a) Per a estudis de FP, BUP i COU, el 100% del cost de la matrícula i llibres, amb un màxim de 25.000 pessetes.  
b) Per a estudis d'accés a la universitat, grau mitjà i superior, el 100% del cost de la matrícula, fins a un màxim de 75.000 pessetes.  
c) Per a estudis d'idiomes i altres cursos d'especialització en el mitjà, el 100% del cost de la matrícula i llibres, fins a un màxim de 50.000 pessetes.  
En el cas que les sol·licituds superaren la quantitat total destinada a cadascuna d'aquestes prestacions es prorratejaran.  
Com annex IX es presenta un pla de formació a dur a terme al llarg de la vigència d'aquest conveni que serà revisat i avaluat per la comissió paritària anualment.   
Abans de posar-lo en marxa, serà sotmés a consultes i a discussió en la comissió paritària.  
Article seixanta. Criteris d'aplicació  
1. Quan les sol·licituds presentades pels treballadors superen les quantitats destinades a les ajudes especificades en els apartats 1 i 2 de l'article 58 i en el primer paràgraf de l'article 59, la comissió paritària podrà optar entre prorratejar la quantitat total entre les sol·licituds o traspassar les quantitats d'una prestació a una altra entre les esmentades en aquests articles, sempre sense sobrepassar la suma de les quantitats destinades a les tres prestacions.  
2. Les quantitats destinades a les ajudes especificades en els apartats 1, 2 i 5 de l'article 58 i el primer paràgraf de l'article 59 experimentaran per al 1995 un increment percentual igual al que, amb caràcter general, s'aplique a les retribucions.  
Article seixanta-u. Incapacitat laboral transitòria  
Al llarg dels períodes d'incapacitat laboral transitòria (ILT), l'empresa complementarà la prestació de la Seguretat Social fins arribar el 100% de la retribució anual en el corresponent còmput diari, mensual o d'unitat d'obra.  
Als empleats que adopten o acullen un fill menor de 9 mesos se'ls ampliarà, a petició dels interessats, la suspensió del contracte que recull l'article 48.4 de l'Estatut dels Treballadors fins a un màxim de 16 setmanes i se'ls mantindrà íntegra la retribució.  
CAPíTOL IX  
Salut laboral  
Article seixanta-dos. Servei mèdic d'empresa  
Es dotarà el servei mèdic d'empresa que atén els treballadors de RTVV, TVV, SA, i RAV, SA, el qual exerceix les funcions que legalment té atribuïdes pel Decret 1.036/1959 i altres disposicions complementàries.  
Així mateix, l'empresa es farà càrrec dels serveis d'ambulància en condicions que garantisquen una assistència i un transport amb els requisits pertinents de professionalitat i rapidesa.  
Article seixanta-tres. Comité de salut laboral  
El comité de salut laboral assumirà les competències que legalment tenen reconegudes els comités de seguretat i higiene i el seu àmbit d'intervenció inclou tots els factors que puguen afectar la salut i seguretat dels treballadors al centre de treball.  
Article seixanta-quatre. Composició  
El comité de salut laboral tindrà caràcter paritari i estarà integrat per les persones següents:  
a) Personal designat per l'empresa: president, metge d'empresa, ATS d'empresa i un tècnic expert en aquests assumptes.  
b) Personal designats pels treballadors: quatre, entre els seus representants legals.  
c) Un secretari designat per l'empresa que actuarà amb veu però sense vot.  
Article seixanta-cinc. Funcions  
Les funcions específiques del comité de salut laboral, entés com un òrgan col·legiat de caràcter consultiu, són les següents:  
1. Ser informat per l'empresa dels riscos que resulten de les avaluacions ambientals i de vigilància de la salut dels treballadors de tots els centres de treball.  
2. Proposar a l'empresa una planificació per a la inspecció sistemàtica de les condicions de salut que afecten tots els llocs de treball, com també fer inspeccions puntuals quan fóra necessari, amb participació en la seua realització i avaluació.  
3. Actuar coordinadament amb els serveis de prevenció de l'empresa en totes aquelles matèries a les quals arribe l'esmentada funció preventiva.  
4. Exercir les facultats que se li confien en l'article 19 de l'Estatut dels Treballadors.  
5. Ser informat i escoltat per l'empresa de les condicions de contractació del servei de menjador i cafeteria, en tot allò que afecte la qualitat i les garanties sanitàries del servei de restauració. El comité de salut laboral vetlarà pel seu compliment.  
6. Col·laborar amb l'empresa en qüestions relacionades amb les revisions mèdiques anuals i tindrà accés als resultats estadístics globals.  
7. Rebre informació trimestralment sobre els accidents de treball ocorreguts en l'àmbit de l'activitat de l'empresa, i també de les dades de les malalties que es recullen en la memòria anual.  
8. Vetlar, en definitiva, pel compliment de la normativa en matèria de seguretat i higiene i la millora de les condicions de treball mitjançant les propostes i iniciatives que cada situació requerisca en tots el centres de treball.  
Article seixanta-sis. Funcionament  
1. El comité de salut laboral es reunirà mensualment convocat pel seu president amb caràcter ordinari, i amb caràcter extraordinari quan ho estime necessari el president, o quan ho sol·licite la majoria dels seus membres o la totalitat de la representació dels treballadors de l'esmentat comité.  
2. El comité de salut laboral establirà els mecanismes de registre i tractament estadístic adients per al compliment de les seues finalitats. L'empresa es compromet a facilitar i fer possible la seua dotació, i també la del material bibliogràfic i publicacions periòdiques sobre salut laboral.  
3. El comité de salut laboral podrà estar assistit puntualment per personal qualificat que prestarà assessorament tècnic en les qüestions que se li sotmeteren.  
4. En coordinació amb el comité de salut laboral, l'empresa dedicarà especial atenció a la formació en matèria de salut i seguretat laboral tant als membres del comité de salut laboral com a la resta de treballadors, impartint-se els curset que l'esmentada formació exigisca.  
CAPíTOL X  
Drets sindicals  
Article seixanta-set. Participació dels treballadors  
Els treballadors tenen dret a participar en l'empresa a través dels òrgans de representació mencionats a continuació i regulats en els articles següents:  
- El comité d'empresa.  
- Els delegats sindicals.  
Article seixanta-vuit. Comité d'empresa  
El comité d'empresa és l'òrgan col·legiat de representació dels treballadors i sorgeix de l'elecció lliure i democràtica de tots els treballadors.  
En sintonia amb l'esperit que anima la legislació laboral en aquesta matèria, i amb la finalitat de dotar de la màxima operativitat i eficàcia tan genuí òrgan de representació, s'acorda que existisca un únic comité d'empresa, elegit per i entre el personal de RTVV, TVV, SA, i RAV, SA, en un únic procés electoral.  
Article seixanta-nou. Competències  
Com a complement i desenvolupament de les competències establertes en l'article 64 de l'Estatut dels Treballadors, correspon al comité d'empresa:  
a) Vetlar, per mitjà dels seus representants, en els tribunals qualificadors perquè el procés de provisió de vacants es desenrotlle d'acord amb les bases que el regulen i sempre amb respecte als principis d'igualtat, no discriminació i mèrit.  
b) Vetlar perquè la mobilitat funcional i geogràfica que puga afectar els treballadors es duga a terme amb respecte a allò que s'estableix en l'Estatut dels Treballadors i en aquest conveni. El comité d'empresa haurà de ser informat prèviament de tota mobilitat geogràfica que se supose que puga ser superior a tres mesos.  
c) Conéixer i ser escoltats respecte a la implantació o revisió dels sistemes d'organització del treball i de les modificacions substancials en les seues condicions.  
d) Intervenir en el procés de sancionar, llevat que l'interessat manifeste obertament el seu dret de reserva. En qualsevol cas, serà informat de la imposició de sancions per faltes greus i molt greus.  
e) Conéixer i emetre el seu parer en les condicions de contractació del servei de menjador sempre que puga afectar la qualitat i el preu del servei.  
f) Conéixer i ser escoltat respecte als plans de formació que pretenga implantar l'empresa.  
g) Revisar els plans de formació duts a terme per l'empresa.  
Article setanta. Funcionament  
1. El comité d'empresa formarà les comissions que estime convenients per al seguiment i l'execució de les competències que li són pròpies.  
2. Les decisions del comité d'empresa seran adoptades per majoria. És de la seua competència la qualificació d'aquestes majories o qualsevol altra determinació que regule tant el seu funcionament intern com la presa de decisions.  
3. El comité d'empresa podrà ser assistit puntualment per assessors en les matèries que són de la seua competència, els quals tindran lliure accés als centres de treball de l'empresa, amb respecte a les normes internes de seguretat.  
Article setanta-u. Capacitat processal  
Es reconeix al comité d'empresa capacitat processal com a òrgan col·legiat per a exercir, per decisió majoritària dels seus membres, accions administratives o judicials en tot allò relatiu a l'àmbit de la seua competència.  
Article setanta-dos. Sigil professional  
Els membres del comité d'empresa guardaran sigil professional respecte de les dades considerades de matèria reservada a què tingueren accés en virtut de la seua condició de representants dels treballadors. La conducta que contravinga el compromís de reserva professional podrà ser sancionada.  
Article setanta-tres. Hores sindicals  
Amb la finalitat de dur a terme les competències que li són pròpies, cada membre del comité d'empresa, com també els delegats de cada secció sindical, disposaran de 40 hores mensuals. L'esmentat crèdit d'hores serà acumulable i distribuït entre ells de la manera que autònomament determine la representació sindical sense més requisit que la notificació a l'empresa amb l'antelació racionalment exigible per a no causar perjudicis en el servei. Haurà de constar expressament l'autorització del cedent respecte del seu crèdit d'hores a favor de l'òrgan de representació.  
Queden excloses de les esmentades hores sindicals les que siguen degudes a reunions convocades per l'empresa, i també les necessàries per a la negociació del conveni col·lectiu de RTVV, TVV, SA, i RAV, SA.  
Article setanta-quatre. Seccions sindicals  
Els treballadors afiliats a una central sindical legalment constituïda podran constituir una secció sindical que tindrà les següents competències:  
a) Difondre publicacions i avisos de caràcter sindical o laboral als locals de l'empresa sense que puguen ser obstaculitzats en les tasques d'afiliació sindical i sense que l'exercici d'aquests drets puga interferir-ne el treball.  
b) Elegir delegats sindicals que representen els treballadors afiliats a la secció sindical.  
c) Fer ús dels serveis d'experts sindicals, economistes, advocats, etcètera, en els assumptes col·lectius, que tindran accés als locals de l'empresa, respectant les normes internes de seguretat.  
d) Reunir els afiliats als locals de l'empresa, sempre que complisquen els mateixos requisits establerts per a la convocatòria de les assemblees.  
e) Ser informada dels despatxaments que afecten els treballadors afiliats a la seua central sindical, sempre que l'empresa conega la seua condició d'afiliat.  
L'empresa habilitarà locals amb les condicions i equipament adients per a l'ús de cadascuna de les seccions sindicals legalment establertes.  
Així mateix, l'empresa habilitarà els taulers d'anuncis suficients perquè les seccions sindicals duguen a terme l'activitat sindical.  
Article setanta-cinc. Delegats sindicals  
Cada secció sindical constituïda tindrà dret a ser representada pels seus delegats sindicals en el nombre que a continuació s'estableix.  
Cada secció sindical que concórrega a les eleccions sindicals tindrà dret a 1 delegat sindical. La resta, fins a 6 delegats, seran repartits entre les seccions sindicals d'acord amb els vots obtinguts en les eleccions sindicals.  
Els delegats sindicals tindran els mateixos deures i garanties que els membres del comité d'empresa.  
Article setanta-sis. Assemblees  
1. Els treballadors podran dur a terme assemblees als locals de l'empresa per a tractar assumptes d'interés comú en matèria laboral o social.  
2. L'empresa autoritzarà la celebració d'assemblees dins de les hores de treball fins a un màxim de 15 hores anuals.  
Les esmentades hores es distribuiran de la manera següent:  
- El 50%, a disposició del comité d'empresa i a la iniciativa del 33% dels treballadors.  
- L'altre 50%, a disposició de les seccions sindicals en proporció al percentatge de vots obtinguts en les eleccions sindicals.  
3. Les assemblees convocades pel comité d'empresa o pels treballadors seran obertes a tot el personal de l'empresa, respectant-se i garantint-se en tot moment les necessitats de funcionament de l'empresa.  
4. Amb motiu de la negociació del conveni col·lectiu, i sense que es computen dins de les 15 hores abans esmentades, es podran convocar dins de la jornada laboral fins a tres assemblees.  
Fora de les hores de treball, i prèvia autorització de l'empresa, podran dur-se a terme totes les assemblees que es convoquen.  
5. La convocatòria es comunicarà a la direcció de l'empresa amb una antelació mínima de 48 hores, llevat que es donen raons objectives d'urgència. En la comunicació s'haurà de fixar la data, l'hora, l'ordre del dia, els participants en l'assemblea i la seua durada.  
CAPíTOL XI  
Règim disciplinari  
Article setanta-set. Normes generals  
1. Tindran la consideració de faltes els incompliments contractuals enumerats en l'article 54 de l'Estatut dels Treballadors i les establertes en aquest capítol.  
2. No podrà considerar-se indisciplina o desobediència en el treball la negativa a executar ordres que vulneren allò que estiga establert en aquest conveni col·lectiu o que constituïsca una infracció de l'ordenament jurídic.  
3. No es considerarà injustificada la falta al treball que derive de la privació de llibertat al treballador, ordenada per l'autoritat governativa o judicial, si el treballador és absolt posteriorment dels càrrecs que se li hagueren imputat o si el procediment és sobresegut.  
4. Qualsevol treballador podrà donar compte per escrit, directament o per mitjà dels seus representats dels actes que representen falta de respecte a la seua intimitat o a la deguda consideració a la seua dignitat humana i laboral. L'empresa obrirà l'oportuna informació i instruirà, en el seu cas, l'expedient disciplinari que hi siga procedent. Tot açò serà d'aplicació quan es lesionen els drets dels treballadors reconeguts en aquest conveni i en la normativa vigent i quan es deriven perjudicis notoris d'ordre moral i/o material per al treballador.  
Article setanta-vuit. Classificació de les faltes  
Les faltes es classifiquen en lleus, greus i molt greus. Amb caràcter enunciatiu i no limitador s'enumeren les infraccions que constitueixen les faltes.  
1. Faltes lleus:  
a) Les distraccions o demores injustificades en l'execució del treball a fer, si no ocasionen pertorbacions importants en el servei.  
b) Tres faltes injustificades de puntualitat comeses en un mes.  
c) Les discussions violentes amb els companys en els llocs de treball.  
d) L'absència o falta d'assistència injustificada, no reiterada, del lloc de treball.  
e) L'abandó del lloc de treball, encara que haja acabat la jornada laboral, quan haja de produir-se relleu per un company, sense que aquest s'haja presentat o fins que els seus superiors designen un substitut, i no se'n derive perjudici per al servei. L'obligació d'esperar no serà superior a 1 hora.  
f) No notificar l'absència en la primera jornada o no cursar en temps oportú els comunicats de baixa, alta o confirmació corresponent quan es falte al treball per motiu justificat, llevat que prove la impossibilitat d'haver-ho fet.  
g) No observar les normes de seguretat i higiene, sempre que no ocasione un perjudici per a les persones.  
h) La incorrecció amb els superiors jeràrquics, companys i públic en general o la no atenció amb la diligència deguda.  
i) Les petites negligències en la cura i conservació dels béns i estris de treball, mobiliari i locals on es presten els serveis.  
2. Faltes greus:  
a) La desobediència o incompliment de les funcions encomanades o d'ordres o normes de treball impartides pels superiors jeràrquics o funcionals en matèries relacionades amb la comesa personal, com també l'incompliment dels deures laborals establerts en l'article 5 de l'Estatut dels Treballadors.  
b) La falta d'assistència al treball sense causa justificada durant dos dies al mes.  
c) La presentació dels comunicats de baixa o alta per incapacitat laboral transitòria (ILT) després d'haver transcorregut 8 dies des de la data del fet, llevat que prove la impossibilitat d'haver-ho fet.  
d) L'abandó reiterat del lloc de treball sense causa justificada.  
e) A partir de 5 faltes de puntualitat en un mateix mes a l'entrada del treball, respectant-se el règim existent a efectes de còmputs en cada centre de treball.  
f) L'al·legació dolosa de motius falsos per a l'obtenció de les llicències o qualsevol dels beneficis recollits en aquest conveni.  
g) Fer treballs particulars al llarg de la jornada, com també utilitzar material i estris de l'empresa per a ús propi.  
h) Simular la presència d'un altre treballador per mitjà de la marca o la signatura de l'entrada o eixida del treball d'un altre.  
i) L'enfrontament físic o verbal greu entre companys o amb el públic, i també provocar altercats que vagen en detriment de la imatge i bon nom de l'empresa.  
j) La negligència en el treball que puga comportar perill per a la seguretat de les persones o béns de l'empresa.  
k) L'omissió o falsejament conscient o intencionat de les dades o circumstàncies personals i familiars a l'accés de les quals tinga dret l'empresa.  
l) La reiteració o reincidència en tres faltes lleus, encara que siguen de naturalesa diferent excloses les de puntualitat, dins d'un període de tres mesos, mitjançant sanció.  
m) L'abús d'autoritat, entés com la conducta d'un superior jeràrquic respecte a un subordinat que, en l'exercici de la seua facultat de comandament, represente un tracte humiliant, vexatori, ofensiu i, en qualsevol cas, desviat de la finalitat per a la qual està conferida l'esmentada autoritat  
n) Fer ús indegut de càrrecs o denominacions de l'empresa o atribuir-se aquells que no s'exerceixen.  
o) L'incompliment injustificat per part dels caps responsables de l'obligació d'informar a la direcció de les incidències dels treballadors al seu càrrec, i també consentir la comissió de faltes.  
3. Faltes molt greus:  
a) El frau, deslleialtat i abús de confiança en l'exercici de les gestions i funcions encomanades, com també qualsevol conducta constitutiva de delicte o falta dolosa dins de l'empresa, o amb ocasió de serveis en l'exterior.  
b) Tres faltes injustificades d'assistència al treball en un període de 30 dies; deu, en un període de 6 mesos, i 20, en un període de 12 mesos.  
c) L'incompliment o abandó de les normes i mesures de seguretat i higiene en el treball quan es deriven riscos greus o danys per al mateix treballador i/o terceres persones.  
d) L'exercici d'activitats privades o públiques que puguen incórrer en incompatibilitat, sense haver sol·licitat i obtingut autorització de compatibilitat per l'òrgan competent per a la concessió.  
e) Acceptar qualsevol remuneració, comissió o avantatge d'organismes, empreses o persones alienes en relació amb l'exercici del servei.  
f) Atemptar o impedir l'exercici dels drets i llibertats reconeguts per la Constitució i l'Estatut d'Autonomia.  
g) La persecució sexual, que revestirà especial gravetat quan mitjançara diferència jeràrquica i s'aprofitara d'açò el perseguidor.  
h) L'abús d'autoritat quan tinga especial gravetat.  
i) La tercera falta greu en el termini de 90 dies naturals.  
j) La desobediència o incompliment d'ordres o normes de treball que causen perjudicis molt greus o representen greu trencament de la disciplina, i l'abandó del lloc de treball quan ocasione un perjudici greu.  
k) Fer ús indegut de documents de l'empresa o les seues societats que siguen de reserva obligada i als quals es tinga accés per raó del càrrec.  
l) Maltractar, inutilitzar o causar desperfectes, voluntàriament o negligentment, en materials o instal·lacions de l'empresa quan es cause un dany greu.  
Article setanta-nou. Sancions  
Les sancions que podran imposar-se en funció de la qualificació de les faltes són les següents:  
a) Per faltes lleus:  
- Amonestació per escrit.  
- Suspensió de sou i faena d'1 a 2 dies.  
b) Per faltes greus:  
- Suspensió de sou i faena de 3 a 20 dies.  
c) Per faltes molt greus:  
- Suspensió de sou i faena de 21 a 60 dies.  
- Trasllat forçós.  
- Acomiadament.  
Article vuitanta. Prescripció  
Les faltes lleus prescriuran als 10 dies; les greus, als 20 dies, i les molt greus, als 45 dies a partir de la data en la qual l'empresa va tenir coneixement de la comissió de la falta. En tot cas, les faltes prescriuen als 4 mesos d'haver-se comés. Els esmentats terminis quedaran interromputs per qualsevol acte propi de l'expedient instruït, si escau, sempre que la durada d'aquest, en conjunt, no supere el termini de 4 mesos sense mitjançar culpa del treballador expedientat.  
Article vuitanta-u. Cancel·lació de sancions  
Les sancions imposades no es podran tenir en compte a l'hora de tipificar o graduar una falta laboral posterior, transcorreguts els següents terminis:  
- Falta lleu: 4 mesos.  
- Falta greu: 10 mesos.  
- Falta molt greu: 18 mesos.  
Article vuitanta-dos. Procediment per a sancionar  
La imposició d'una sanció per falta laboral haurà d'ajustar-se al procediment que a continuació s'estableix.  
1. Coneguda per l'empresa la comissió d'un fet que podria ser constitutiu de falta laboral, l'interessat serà cridat a comparéixer per a ser escoltat i se li farà saber que pot estar acompanyat per qualsevol treballador de l'empresa que siga representant sindical.  
2. Complit el tràmit anterior i avaluada així la transcendència dels fets, en el cas que la falta es considere lleu, es dictarà directament l'acord de sanció. En el cas que la falta es considere greu o molt greu, l'empresa formularà l'oportú escrit de càrrecs que notificarà a l'interessat i al comité d'empresa o al delegat sindical, a opció del treballador, llevat que el treballador manifeste expressament el seu dret a la reserva, de la qual cosa quedarà constància.  
3. El treballador tindrà 7 dies per a presentar el seu escrit de descàrrec i proposar la prova en la seua defensa. En el mateix termini, el comité d'empresa o el delegat sindical podrà presentar el seu informe. Practicada la prova en el termini màxim de 15 dies, l'empresa dictarà l'acord de sanció que estime ajustat i el notificarà a les parts del procediment.  
Aleshores, s'iniciarà el termini per a l'exercici de les accions judicials. En cas de presentar-se'n prova, l'acord de sanció podrà dictar-se una vegada presentat l'escrit de descàrrec o acabat el termini per a fer-ho.  
CAPíTOL XII  
Contractació temporal  
Article vuitanta-tres. Contractació temporal  
La contractació temporal en RTVV i les seues societats s'efectuarà amb les categories professionals recollides en l'annex I d'aquest conveni.  
En el cas que les funcions a realitzar pel treballador contractat no coincidisquen amb les de les categories professionals recollides en l'annex I, l'empresa fixarà la nova categoria i la seua retribució que serà revisada posteriorment per la comissió paritària.  
Article vuitanta-quatre. Contractes per obra o servei determinat  
1. Quan els treballs a fer pel contractat per obra o servei determinat siguen els que corresponen a les categories professionals recollides en l'annex I, els contractes es formalitzaran en aquestes categories professionals i la seua retribució, tant si es fixa per unitat de temps com per unitat d'obra, serà la que, per a aquestes categories, reculla l'annex II. Haurà de comprendre tots els conceptes salarials, incloent-hi aquells amb venciment superior al mes i en tot cas proporcional a la jornada de treball.  
En el cas que les funcions a fer pel contractat per obra o servei determinat no coincidisquen amb les categories professionals recollides en l'annex I, l'empresa fixarà la categoria i la retribució, que podrà ser revisada posteriorment per la comissió paritària.  
2. Tenint en compte que les condicions pactades respecte a aquests contractes tenen el caràcter de mínimes, les parts tenen autonomia per a pactar condicions salarials superiors i, igualment, les condicions específiques en cada cas.  
3. Als contractats per obra o servei determinat, donades les específiques característiques d'aquest tipus de prestació de servei, no se'ls aplicarà el capítol III (organització del treball); els articles 18, 19, 20 i 21 del capítol IV (ingrés, promoció i plantilles); el capítol VI (vacances, permisos, llicències i excedències), i els articles 44, 45, 46, 47 i 48 del capítol VIII (condicions econòmiques).  
Article vuitanta-cinc. Contractes en pràctiques  
La denominació de les categories de les contractacions en pràctiques s'ajustarà a les que figuren en l'annex I.  
Per a la selecció de les contractacions en pràctiques es constituirà una comissió de selecció en la qual el comité d'empresa tindrà la mateixa representació que els processos de selecció per a contractacions indefinides.  
Els treballadors contractats en pràctiques percebran durant el primer any de vigència del seu contracte el 70% del salari corresponent a la seua categoria professional, i el 75% d'aquest salari durant el segon any.  
Els mateixos percentatges (70% per al primer any i 75% per al segon) s'aplicaran a les taules d'hores extraordinàries i nocturnitat.  
Article vuitanta-sis. Despatxaments  
En el cas suposat de despatxaments, desplegat en els articles 51 i 52 de l'Estatut dels Treballadors, s'obrirà un període de consultes amb la representació sindical en la comissió paritària de 30 dies naturals previs a l'efectivitat de la decisió de l'empresa.  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
Primera  
Al llarg de 1995 es constituirà una comissió formada per representants de la direcció i dels treballadors amb la finalitat d'elaborar de comú acord una proposta d'estatut de redacció que es traslladarà a la comissió paritària perquè s'incloga en el conveni, si s'escau.  
L'esmentada comissió haurà d'acabar els treballs dins del període de vigència d'aquest conveni i ajustarà el contingut de les seus propostes a les disposicions legals vigents. Abordarà, com a mínim, els següents temes:  
- Principis generals.  
- Clàusula de consciència.  
- Consell de redacció.  
- Secret professional.  
- Comité de redacció.  
Segona  
Dins del mes següent a la firma d'aquest conveni, l'empresa iniciarà els tràmits conduents a la realització de proves selectives per a la cobertura, amb personal fix, d'almenys el 80% de les places de plantilla que es troben cobertes amb contractes temporals.  
Tercer  
Per als treballadors amb contracte d'obra o servei determinat i amb contractes en pràctiques, aquest conveni tindrà efectes retributius amb caràcter retroactiu a l'1 de gener de 1995.  
ANNEX I  
Grups i categories professionals  
GrupCategories professionals  
I- Cap del Gabinet i àrea Jurídica del Consell d'Administració  
- Expert en anàlisi de programació  
- Expert en tècnica electrònica  
- Expert en investigació de mercat  
- Expert en producció  
- Tècnic de sistemes  
II- Titulat superior de l'àrea de Personal del Consell d'Administració  
- Tècnic de control de gestió i pressupostos del Consell d'Administració  
- Tècnic superior de l'àrea de Cultura del Consell d'Administració  
- Tècnic superior de l'àrea General del Consell d'Administració  
III- Advocat  
- Tècnic auditor  
- Expert en anàlisi documental i tractament de la informació  
- Tècnic en organització de recursos humans  
- Lingüista  
IV- Tècnic en gestió de personal  
- Tècnic de serveis generals  
- Tècnic de comptabilitat  
- Tècnic de tresoreria  
- Relacions públiques  
- Tècnic d'organització  
- Tècnic d'investigació i audiència  
- Tècnic de planificació estratègica  
- Tècnic superior documentació  
- Economista  
- Analista  
V- Periodista-redactor  
- Realitzador  
- Comentarista  
- Presentador meteoròleg TVV  
- Guionista redactor TVV  
- Guionista presentador RAV  
VI- Assessor lingüista  
- Presentador TV  
- Presentador locutor TV  
- Pedagog  
- Traductors 1  
VII- Productor  
- Expert en producció aliena  
- Expert musical  
VIII- Tècnic mitjà de gestió comptable  
- Tècnic mitjà de control de gestió  
- Tècnic mitjà de gestió tresoreria  
- Programador  
- Enginyer tècnic industrial  
- Graduat social  
- Documentalista  
- Expert en seguretat industrial  
IX- Operador d'equips  
- Tècnic electrònic  
- Auxiliar de realització  
- Operador de so  
- Operador d'il·luminació  
- Operador de càmera  
- Decorador  
- Grafista  
- Tècnic de control i so  
- Tècnic elèctric  
- Especialista en vestuari  
- Presentador locutor RAV  
- Operari de manteniment  
- Locutor de TVV  
- Guionista de TVV  
- Locutor comentarista de RAV  
- Regidor artístic  
- Ambientador d'efectes especials  
X- Operador de grua  
- Hostessa-recepcionista  
- Administratiu  
- Operador de sistemes  
- Coordinador de convidats  
- Traductors 2  
XI- Auxiliar administratiu  
- Ambientador de decorats  
- modelador de decorats  
- Muntador de decorats  
- Pintor  
- Oficial de camerinos  
- Sastressa  
XII - Auxiliar d'explotació  
- Conductor  
- Telefonista-recepcionista  
- Hostessa de programes  
- Ajudant de sastreria  
XIII - Operari (auxiliar de serveis)  
ANNEX VIII  
Article primer  
1. S'entén per dieta la quantitat que s'abona al treballador com a indemnització per les despeses d'allotjament, manutenció i altres que haja d'afrontar diàriament amb motiu de desplaçament, fora del lloc de treball.  
2. Els desplaçaments motivats per l'assistència obligada a cursos de capacitació, especialització, reciclatge o perfeccionament, es consideraran, a l'efecte d'aquest conveni, com desplaçaments per raó de treball, d'acord amb el paràgraf anterior.  
Article segon  
1. Pel lloc de realització del servei, la dieta pot ser nacional o internacional en raó que aquell es trobe dins o fora d'Espanya. La meritació de la dieta internacional començarà en travessar la frontera i cessarà quan s'arribe a territori espanyol.  
2. En funció dels conceptes derivats del desplaçament que la dieta compense, aquesta pot ser sencera, si inclou tots els conceptes, i parcial, si comprén part dels conceptes en què es distribueix la dieta sencera.  
Article tercer  
1. L'import de la dieta sencera, tant nacional com internacional, és aquella que fixa el conveni col·lectiu.  
2. La quantia de la dieta sencera es distribueix de la manera següent:  
a) Compensació per allotjament i desdejuni.  
b) Compensació per dinar.  
c) Compensació per sopar.  
d) Compensació per altres despeses.  
Article quart  
1. Quan el desplaçament per raons del treball obligue el treballador a pernoctar en una localitat diferent a la del seu centre de treball habitual, l'empresa podrà optar entre:  
a) Gestionar l'allotjament, que haurà de ser en hotel de tres estrelles o de categoria similar i en una habitació individual d'un llit, si es possible.  
b) Que siga el treballador qui es gestione l'allotjament. En aquest cas, escaurà la meritació de dieta per allotjament.  
2. S'entendrà que el desplaçament obliga a pernoctar fora del domicili habitual en els següents casos:  
a) Quan la jornada realitzada, abans d'emprendre el viatge per carretera, haja sigut superior a 9 hores efectives de treball; que la distància de tornada siga superior a 90 quilòmetres d'autopista o autovia, o 60 quilòmetres de carretera en cas de viatge mixt, quan el nombre de quilòmetres de carretera, multiplicats per 1,5, més el nombre de quilòmetres d'autopista siga superior a 90 i haja d'iniciar-se el viatge de tornada a partir de les 23 hores.  
b) Quan el treballador es trobe a una distància igual o superior a 350 quilòmetres del centre de treball i que l'hora estimada d'arribada ultrapasse la una de la matinada.  
c) Quan una producció represente la permanència de dos o més dies i s'estiga a una distància del centre de treball habitual de més de 90 quilòmetres per autopista o autovia, o 60 quilòmetres per carretera; la jornada laboral siga superior a 7 hores, i s'haja de continuar treballant al mateix lloc o a un altre de circumstàncies similars.  
d) Quan així ho decidisca l'empresa per raons operatives o de seguretat. En aquest cas, haurà de pernoctar tot l'equip.  
3. Es meritarà la part de dieta compensatòria de dinar o sopar quan l'estada del treballador en una localitat diferent a la del centre de treball, o al llarg del viatge d'anada o tornada, coincidisca en la franja horària compresa entre les 14.30 i les 15.30 hores, o entre les 21.30 i les 22.30 hores.  
No obstant això, en queden exclosos aquells treballadors la jornada dels quals s'inicie o acabe entre les 14.30 i les 15.30 hores, o entre les 21.30 i les 22.30 hores.  
4. Es tindrà dret a percebre la part de dieta compensatòria d'altres despeses quan la dieta parcial meritada comprenga la compensació pel dinar i sopar o, en el seu cas, la compensació per allotjament i desdejuni i, alternativament, pel dinar o sopar.  
Article cinqué  
En el cas de viatjar per a fer un treball o servei, les despeses de desplaçament són les quantitats abonables per l'empresa en compensació de les despeses originades per la utilització de transport autoritzat i no proporcionat per aquesta.  
Article sisé  
En l'ordre del viatge s'especificarà el mitjà de locomoció amb el qual es farà el desplaçament.  
1. Per a fer els desplaçaments necessaris, l'empresa optarà per facilitar vehicles al personal que haja de fer-los, o bé per facilitar els bitllets corresponents per a efectuar el transport en els mitjans de servei públic adients. Quan les característiques de l'itinerari o les necessitats del servei ho aconsellen, es podrà autoritzar el treballador a fer el desplaçament en vehicles de la seua propietat o llogats, atenent sempre al criteri de màxim aprofitament del vehicle.  
2. En els desplaçaments en mitjans de transport públic, haurà de ser l'empresa qui gestione l'obtenció del corresponent bitllet, com a norma general. L'empresa abonarà totes les despeses originades per la utilització del transport públic; contractarà els esmentats serveis, i facilitarà els bitllets als treballadors abans de l'inici del viatge. Aquest es farà, si és amb ferrocarril, en classe única o segona; si s'utilitza l'avió, es viatjarà en classe turista o similar i, preferentment, en línies regulars.  
Article seté  
1. La utilització del vehicle propi o llogat serà sempre a proposta del treballador i haurà de ser autoritzat expressament. Serà un criteri positiu per a l'adopció d'aquesta modalitat de transport el fet que viatge més d'un treballador en el mateix vehicle. El criteri de màxim aprofitament del vehicle implica l'obligació, en el seu cas, de transportar l'equip tècnic i personal adscrit, sempre que la capacitat del vehicle ho permeta. Els treballadors que, prèvia autorització de l'empresa, utilitzen en els desplaçament vehicles propis, se'ls abonarà el quilometratge i, en el seu cas, l'increment per transport de treballadors addicionals, i també el peatge de l'autopista, d'acord amb allò estipulat en el conveni col·lectiu vigent.  
Quan en el vehicle del treballador es transporte l'equip tècnic i aquest supere els 15 quilograms de pes, s'abonarà per aquest concepte un 5% de l'import del quilometratge.  
2. Els treballadors que, prèvia autorització de l'empresa, utilitzen en els desplaçaments vehicles llogats, hauran de percebre l'import total del lloguer, de l'assegurança, del combustible i, en el seu cas, del peatge de l'autopista.  
3. Si el desplaçament es fa en vehicle de l'empresa, aquesta es farà càrrec de les despeses de combustible, del manteniment, de l'assegurança, de les reparacions i, en el seu cas, del peatge de l'autopista. El treballador haurà de comportar-se amb la responsabilitat adequada pel que fa a l'ús del vehicle i al compliment del Codi de Circulació.  
ANNEX IX  
Cursos per a periodistes de TVV i RAV  
- Economia elemental  
- Lleis autonòmiques bàsiques  
- Dret elemental  
- Curs d'usuari de Basys  
- Curs sobre lectura i declamació  
- Curs sobre edició de vídeos  
Cursos per a editors  
 - Curs d'administrador de sistema Basys  
Cursos per a informàtics  
- Curs d'operador de sistema Basys  
Cursos d'informàtica per a l'administració  
- DOS  
- Word 5.0  
- Windows 3.1  
- Lotus 123  
- DBase IV  
Cursos per al Departament Comercial  
- Màrqueting  
- Vendes  
Curs per a realitzadors, productors i tècnics del grup IX  
- Estudi i anàlisi dels equips i tecnologies actualment utilitzades al sector àudio-visual.  
Cursos per a documentalistes  
- Curs de programes de gestió de dades.  
- Curs de programes de processament de text  
- Curs avançat de BSR  
- Curs de maneig de bases de dades en cd-rom  
Cursos de valencià per a tot el personal