Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9612, del 07-06-2023 (2023/5992)

RESOLUCIÓ de 3 de març de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de planta de tractament de residus i digestió anaeròbia, parcel·la 1 del polígon industrial La Coma 1, al terme municipal de Picassent. Expedient (2749745) 035/2023/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9612

Data del DOGV
:   07-06-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/5992


Data del document
:   03-03-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 3 de març de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de planta de tractament de residus i digestió anaeròbia, parcel·la 1 del polígon industrial La Coma 1, al terme municipal de Picassent. Expedient (2749745) 035/2023/AIA. [2023/5992]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2749745) 035/2023/AIA  
Títol: Planta de tractament de residus i digestió anaeròbia  
Promotor: Remittel, SL.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació  
Ref. òrgan substantiu: 110/19 IPPC  
Localització: parcel·la 1 del polígon industrial La Coma 1, de Picassent (València). Referència cadastral 7362872LA8035N3994NC  
NIMA: 5070591472  
  
Antecedents  
Mitjançant Resolució del director general de Qualitat i Educació Ambiental del 25 d'octubre del 2021, s'emet declaració d'impacte ambiental del projecte referit en el títol de la present declaració, en què s'estima acceptable amb condicionants (d'ara en avant DIA 103/19-AIA). El condicionant número 1 establia que:  
«La instal·lació en projecte té relació de caràcter tècnic amb Selev Pet Industry, SLU (instal·lació confrontant; d'ara en avant, Selev), ja que rep matèria primera i altres corrents (aire calent i aigua depurada) per a funcionar i hi deriva les aigües que s'han de depurar. Per això no podrà posar-se en funcionament mentre no es revise l'AAI de Selev i se'n comprove la capacitat de l'estació depuradora per al tractament de la totalitat de l'efluent líquid d'ambdós, així com que es disposa de depòsits d'arreplega d'abocaments amb prou capacitat per a retindre un abocament en el pitjor dels supòsits possibles».  
  
El 25 de gener de 2022 l'òrgan substantiu va comunicar a aquest òrgan ambiental la modificació del projecte avaluat. S'adjuntava:  
. Projecte bàsic d'AAI, del 27 de desembre de 2021.  
. Escrit del promotor amb la descripció dels canvis introduïts en el projecte (eliminació de l'enviament de biogàs des de Remittel a Selev, eliminació del consum d'aigua en Remittel de la depuradora de Selev, modificació de l'esquema de neteja d'aigües, substitució de la depuració de les aigües residuals de Remittel en la depuradora de Selev pels sistemes de depuració propis de Remittel i eliminació del gasòmetre de sòl que no s'instal·larà en la planta pel fet que es disposa d'emmagatzematge de gas suficient en els digestors).  
El 21 de març de 2022, s'emet informe d'aquest òrgan ambiental, en el qual es conclou que els canvis introduïts afecten l'objecte del projecte i, per tant, s'ha de tramitar un nou procediment d'avaluació d'impacte ambiental i un nou pronunciament de l'òrgan ambiental.  
  
  
Descripció del projecte  
L'empresa Remittel, SL (d'ara en avant Remittel) promou implantar una planta de tractament de residus i digestió anaeròbia en la parcel·la 1 del polígon industrial La Coma, del terme municipal de Picassent. La planta es construirà en la parcel·la amb referència cadastral 3737144LW9104J6808XG, que té una superfície total de 14.709 m², dels quals 4.532 m² correspondran a una nau coberta i uns 6.375 m² a la part exterior de la instal·lació.  
La planta tindrà com a objecte la digestió anaeròbia, és a dir, la valorització del material orgànic mitjançant tractament biològic d'on s'obtenen productes gasosos (biogàs) i material digerit. El biogàs generat s'emprarà en caldera o en motor de cogeneració per a produir energia elèctrica o calor i una altra part del biogàs es podrà destinar a purificar i injectar la xarxa de gas natural, com a biometà.  
Els canvis produïts, de manera resumida, respecte al projecte original, són els següents:  
- S'ha eliminat l'enviament de biogàs des de Remittel a Selev.  
- S'ha eliminat el consum d'aigua en Remittel de la depuradora de Selev.  
- S'ha substituït la depuració d'aigua de Remittel en la depuradora de Selev pels sistemes de depuració propis de Remittel.  
- S'aclareix que el biogàs generat en Remittel no pot anar a Selev, només pot ser autoconsumit i abocat a la xarxa com a biometà.  
- S'ha eliminat el gasòmetre de sòl que no s'instal·larà en la planta pel fet que es disposa d'emmagatzematge de gas suficient en els digestors de la planta.  
- S'ha modificat l'esquema de neteja d'aigües.  
a) Instal·lacions i matèries que s'han de valorar  
L'execució de la planta de biogàs es farà mitjançant la construcció de les instal·lacions següents:  
- Instal·lacions de tractament de residus i matèria orgànica (dins de nau industrial):  
- Àrea de tractament SANDACH categoria 2 (planta d'higienització)  
- Àrea de recepció de llots procedents de la indústria agroalimentària  
- Línia de processament de residus orgànics  
- Àrea d'assecat de digestat  
- Àrea de recepció i processament d'olis usats  
- Zona de neteja i depuració d'aigua  
- Instal·lacions de la planta de digestió anaeròbia (exterior):  
- Digestors (2 tancs cilíndrics de 3.900 m³)  
- Postdigestor (1 tanc cilíndric de 3.900 m³)  
- Hidrolitzadors (2 tancs cilíndrics de 1.000 m³)  
- Depòsit líquid (1.000 m³)  
- Instal·lació per a l'evaporació (exterior)  
- Instal·lacions de valorització de biogàs (exterior):  
- Sistema de neteja del gas: deshumidificació i dessulfuració (tractament del biogàs per a aprofitament en calderes)  
- Sistema de generació elèctrica (CHP-Motor cogeneració)  
- Sistema de purificació del gas per a generació de biometà  
- Torxa (per a cremar el biogàs en cas d'excedent, que no puga emmagatzemar-se ni valorar-se)  
- Instal·lació per al tractament de l'aire (exterior):  
- Ventilació/Biofiltre  
Se citen les matèries que es preveuen valorar, que arriben a la planta a granel o envasades, en estat sòlid, líquid o semilíquid:  
- Llots de depuradora: fangs deshidratats de depuradores industrials del sector agroalimentari i afins.  
- Material orgànic industrial: lots de producció no acceptats, producte caducat, minvaments del procés productiu, així com producte retirat de punts de venda.  
- Aigües industrials: efluents industrials de la neteja d'instal·lacions d'indústries alimentàries, que arrosseguen sucres, greixos i, en general, altres substàncies orgàniques.  
- SANDACH categoria 2: consistirà principalment en residus d'escorxadors, dels quals el 20 per cent seran extrets com a greixos en un procés d'extracció, el 80 per cent restant es destinarà al procés de digestió anaerobi.  
- Aigües àcides: provindran del tractament d'olis per a generar biocombustibles.  
- Pastes de refinament i olis de fregir: es tractaran en la zona destinada a tractament d'olis i la destinació final serà una planta de fabricació de biocombustibles de tercers.  
b) Capacitat de tractament  
La instal·lació està dimensionada per a processar les quantitats de substrats següents que s'especifiquen a continuació:  
  
Residus per a Tractar: Capacitat Anual (t)  
Llots de sistema de depuració 141.000  
Material orgànic de procedència industrial   
Aigües industrials   
Subproducte SANDACH categoria 2 ()   
Aigües àcides   
Pasta de refinament 18.000  
Pastes de refinament i olis de fregir   
  
  
  
Els materials que van destinats a digestió anaeròbia, units a l'aigua que s'afig en la bassa de premescla per a facilitar-ne el bombament i digestió és el que es dirà mescla de substrats (característiques: 16 % de matèria seca -unes 22.092 t/a- i 84 % aigua - unes 118.908 t/a).  
c) Procés industrial  
La primera etapa consisteix en un pretractament de cada material abans d'enviar-los al procés principal de digestió anaeròbia per a la producció de biogàs: hi haurà una àrea destinada a rebre i pretractar olis usats, pastes olioses, emulsions i tota classe de residus grassos amb l'objectiu de preprocessar eixos residus orgànics perquè els impropis es gestionen en la planta de digestió i els greixos i olis es deriven com a matèria per a la producció de biocombustibles per part de tercers, en plantes externes; en la planta de tractament de SANDACH categoria 2, el material serà higienitzat; per a altres residus el pretractament consistirà a retirar-ne d'embolcalls, etc.  
  
Els materials processats s'enviaran mitjançant bombament a la planta de digestió anaeròbia situada en l'exterior de la instal·lació o s'entregaran a altres gestors autoritzats per a fer-ne la valorització final.  
L'etapa principal és la digestió anaeròbia i consisteix en la degradació biològica de la matèria orgànica, mitjançant l'acció de microorganismes, en absència d'oxigen, produint biogàs. En primer lloc, es produirà la hidròlisi o descomposició de la matèria en compostos més senzills que, seguidament, es transformaran en àcids grassos volàtils que donaran lloc a l'àcid acètic i finalment una mescla de gasos constituïda principalment per metà i diòxid de carboni, coexistint les fases descrites de manera simultània a l'interior del digestor. El procés es desenvoluparà en tancs impermeables i estancs, amb estabilitat i capacitat per a aguantar els esforços mecànics i les influències químiques i tèrmiques. Les seues característiques tindran en compte l'estrés tèrmic previst segons l'aïllament planejat i la temperatura que aconseguirà el substrat. El disseny considerarà les obertures necessàries per a fer les labors de manteniment, reparació o accés a les cambres d'inspecció. Les condicions de la matèria a l'interior del digestor (temperatura, pH, pressió, temps de permanència, etc.) estaran controlades per a optimitzar el procés. La matèria primera es bombarà entre els diferents tancs i depòsits que conformen la planta de digestió, sense que hi haja matèria exposada a l'exterior. Els principals equips que intervindran en la fase descrita són: els hidrolitzadors, els digestors i postdigestor i depòsit de líquid. El gas s'emmagatzemarà en els mateixos digestors i les canonades per a transportar-lo estaran en la superfície, sense que hi haja emmagatzematge de gas subterrani, ni gasòmetre de superfície.  
  
En la fase de postdigestió, es generarà un material sòlid que s'assecarà en la zona d'evaporació i s'entregarà a gestors autoritzats per a compostar-lo en l'exterior de la planta. Per a fer-ho, se separaran i gestionaran per separat la fracció sòlida i líquida del material digerit. La fracció sòlida s'assecarà en un assecador que aprofitarà corrents tèrmics secundaris. La fracció líquida patirà un procés de concentració, en etapes de filtratge i evaporació, i es tractarà en la mateixa instal·lació. Les partícules sòlides procedents del filtratge s'incorporaran a la fracció sòlida.  
Pel que fa al biogàs generat en els digestors, s'estima que en cada un es generen aproximadament 530 m³/h de biogàs. Dins del digestor, el biogàs té una concentració alta d'àcid sulfhídric (H2S) (al voltant de 1.500 ppm). Una concentració alta que pot ser perjudicial per a equips com la caldera o el motor, ja que en corroeix els elements principals i n'acurta la vida útil, per això s'ha de sotmetre a una neteja prèvia abans d'aprofitar-lo tèrmicament i elèctricament (malla de dessulfuració, filtre biològic, filtre de carbó actiu, deshumidificació).  
  
El biogàs que ha sigut tractat i deshumidificat s'enviarà a la sala de calderes, on s'instal·larà una caldera capaç de cremar tot el biogàs generat en la planta. La caldera serà de 5.000 kW de potència tèrmica, amb la capacitat de generar set tones de vapor per hora. D'altra banda, es disposa de fums de fuga de les calderes a aproximadament 200 °C, que es poden fer servir com a font de calor en l'assecador de fracció orgànica del digerit.  
S'instal·larà, a més de la caldera de gas, un motor de cogeneració de 2.000 kW de potència elèctrica. El motor és una alternativa a l'ús de la caldera de gas i pot consumir els 9.279.774 m³ de biogàs anuals amb una generació d'energia elèctrica d'aproximadament 20,04 GWh anuals. És una alternativa que ofereix la possibilitat d'estalviar en el cost de la factura elèctrica en lloc de la factura de gas, en cas que supose un cost més alt per quilowatt hora.  
Finalment, la tercera alternativa suposa instal·lar un sistema de tractament i purificació del biogàs. És un sistema que s'instal·larà en la part esquerra de la parcel·la (al sud-oest).  
El sistema de purificació projectat consisteix a eliminar el CO2 present en el biogàs (aproximadament un 45 %), i garantir una puresa de metà entre el 90 i el 99 %. Es preveu, com a situació futura, injectar eixe biometà a la xarxa de gas de distribució, comprimir-lo per a la xarxa de gas de transport, o utilitzar-lo com a combustible vehicular (GNC o GNL). Amb el cabal de gas del qual es disposarà després de la digestió anaeròbia (1.059 m³/hora) es pot generar aproximadament 566 m³/h de biometà.  
La tecnologia seleccionada per a produir biometà és la d'absorció química amb amines, per presentar un consum baix d'energia elèctrica en comparació amb altres tecnologies. A més, encara que requereix un elevat consum d'energia tèrmica, es pot aportar fàcilment per la calor generada en la caldera de biogàs.  
En cas que hi haja un excedent de biogàs, que no es puga emmagatzemar ni valorar i en previsió que no es pot alliberar directament a l'atmosfera (pel contingut elevat en metà i diòxid de carboni), s'instal·larà una torxa de seguretat, que estarà dissenyada per a poder incinerar els gasos fins a 1.000 °C.  
d) Consum d'aigua i abocaments  
El funcionament de la planta necessitarà recursos hídrics, aigua potable, per als vestidors i els lavabos i per al consum del personal. Provindrà de la xarxa de proveïment del polígon industrial.  
Pel que fa al consum d'aigua per al procés industrial, els usos principals seran, entre altres:  
- Aigua de refrigeració per a digestors i altres sistemes tèrmics (circuit tancat)  
- Aigua de netejar i arruixar  
- Aigua per a estació contra incendis  
L'aigua residual generada en la planta tindrà dos possibles destinacions: reutilització dins de la planta de digestió o enviament per a tractament al sistema propi de depuració. Un sistema de depuració que comptarà amb un sistema de pretractament d'abocaments que consistirà en una depuració formada per un sistema de flotació per aire de cavitació (CAF) per a la separació de greixos, un sistema de flotació per microbambolles i coagulació-floculació (DAF) i una decantació anòxica. L'aigua tractada s'emmagatzemarà per a reutilitzar-la i en cas de no ser utilitzada en la instal·lació, s'abocarà a la xarxa de sanejament municipal, prèviament depurada.  
e) Emissions atmosfèriques  
Els focus d'emissió principals són:  
- Ximenera de gasos de fuga procedents de la combustió del biogàs generat en caldera de vapor de potència tèrmica 5 MWt.  
- Ximenera de gasos de fuga procedents de la combustió de biogàs en motor de cogeneració de 5,8 MWt de potència elèctrica.  
- Torxa de 3 kW per a crema de biogàs.  
- Ximenera de sistema de desodoració d'aire després de captar-lo en la nau.  
Els contaminants atmosfèrics principals són, entre altres: SO; NOx; COT; partícules i NH3.  
  
Tramitació administrativa  
a) Contingut de l'expedient  
L'1 de setembre de 2022, l'òrgan substantiu remet ofici a aquest òrgan ambiental, en el qual s'informa de la realització del tràmit d'informació pública, dels informes recaptats i se sol·licita que es formule la declaració d'impacte ambiental. El mateix ofici s'acompanya dels documents següents:  
- Projecte bàsic i annexos de 29 d'abril de 2022  
- Estudi d'impacte ambiental del 26 d'abril de 2022  
- Estudi d'inundabilitat  
- Compatibilitat urbanística  
- Memòria arqueològica  
- Contestació de l'empresa a aclariments requerits  
- Annex IX  
- Fitxes CAPCA  
- Informe EPSAR  
- Informes de l'Ajuntament de Picassent  
- Sol·licitud AAI i DIA  
b) Informació pública  
En el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 9363, de 16 de juny de 2022, es va publicar l'anunci d'informació pública relativa als expedients d'autorització ambiental integrada i d'avaluació d'impacte ambiental. Durant el tràmit d'informació pública, d'un període de 30 dies, no es van rebre al·legacions.  
c) Consultes a les administracions públiques afectades i informes rebuts  
S'han sol·licitat informes relatius a les matèries de competència seua, als serveis i organismes següents:  
- Servei de Prevenció, Reutilització, Foment del Reciclatge i Gestió Circular de Recursos  
- Servei de Protecció de l'Atmosfera  
- Servei de Promoció de la Salut i Prevenció de l'Entorn Laboral  
  
- Servei de Gestió Territorial  
- Servei de Seguretat i Control de la Producció Agrària  
- Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
- Servei Territorial d'Indústria de València  
- EPSAR  
- Ajuntament de Picassent  
Vistos els informes i la informació continguda en l'expedient, es considera que es disposa de prou elements de juí per a prosseguir amb la tramitació del procediment.  
  
Consideracions ambientals  
Les condicions tècniques d'adequació de la instal·lació, les característiques dels materials que es tractaran, els codis LER dels residus admissibles per a dur a terme les operacions de tractament, destinació dels productes obtinguts i dels residus, abocaments i emissions generats en el procés industrial, així com altres condicionants determinants de la idoneïtat del procés industrial, les han valorades les administracions públiques afectades, i són suficients i adequats segons es desprén dels informes emesos.  
  
a) Criteris territorials. Anàlisi d'alternatives  
El Pla parcial del sector La Coma el va aprovar el Ple de l'Ajuntament el 7 de març de 2002 i es van publicar les normes urbanístiques en el Butlletí Oficial de la Província de València número 164 de 12 de juliol de 2002 amb aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació per acord plenari de 23 de desembre de 2004, publicat en el BOP número 28 de 3 de febrer de 2005. L'activitat es desenvoluparà en el polígon industrial La Coma, SUZI-1, en sòl urbà industrial amb el grau d'urbanització completat. És compatible amb la normativa i el planejament urbanístic, d'acord amb l'informe urbanístic municipal que consta en l'expedient.  
L'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant, EIA) planteja alternatives al projecte quant a l'elecció de la tècnica més adequada per a dur a terme el tractament dels residus i a la ubicació de la planta. Justifica la solució adoptada (alternativa 2) de tractament mitjançant digestió anaeròbia i valorització del biogàs enfront de la incineració (alternativa 1), perquè suposa més poca contaminació atmosfèrica i permet aconseguir l'aprofitament energètic del biogàs generat. Davant de l'alternativa 0, de no fer el projecte, l'execució de la planta suposa un increment en la utilització de fonts renovables d'energia que comporta més poca contaminació i reduir la producció dels gasos d'efecte d'hivernacle.  
  
b) Espais naturals protegits, flora i fauna  
Consultada la cartografia de la infraestructura valenciana de dades espacials, s'observa que la instal·lació no es troba en l'àmbit de la Xarxa Natura 2000 ni d'altres espais naturals protegits. D'altra banda, a pesar que la zona d'estudi tampoc es troba dins dels límits del parc natural de l'Albufera, sí que es troba dins dels límits del PORN (Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals), igual que tot el terme municipal de Picassent on es troba la planta.  
  
Segons l'EIA, els impactes sobre la flora, fauna i paisatge no es consideren rellevants en tractar-se d'un polígon industrial, amb un grau elevat d'antropització. En el cas que durant les obres es detectara alguna espècie objecte de protecció especial, es comunicarà al Servei de Vida Silvestre i se n'estudiarà la compatibilitat amb les actuacions previstes o traslladar-la a altres zones.  
S'inclou un apartat específic per a valorar els efectes del projecte sobre espais protegits i altres àrees de conservació, atés que està situat a uns 2 km del LIC i ZEPA de l'Albufera.  
La instal·lació no es troba dins dels límits del parc natural de l'Albufera, però sí que ho està dins dels límits del PORN de la conca hidrogràfica, per la qual cosa, tant en la fase de construcció com de funcionament, és aplicable la normativa establida en el Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera i pel Decret 258/2004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 71/1993, de 31 de maig, del Consell de la Generalitat, de règim jurídic del parc de l'Albufera (DOGV 4890, 24.11.2004) i el Decret 259/2004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla rector d'ús i gestió del parc natural de l'Albufera.  
  
Entre les mesures que s'hi aplicaran esmenta que no es permetran abocaments no depurats a llits de la zona, ni abocadors de residus sòlids o semisòlids en l'àrea; es respectaran totes les condicions previstes en el planejament urbanístic de Picassent, així com les establides en la legislació sectorial corresponent; s'assegurarà la connexió dels abocaments a xarxes de clavegueram i s'hauran d'adequar les característiques dels efluents als objectius de qualitat establits mitjançant les ordenances d'abocament oportunes; no es podran fer abocaments potencialment perillosos, inclosos abocaments sanitaris, en cap punt de l'àmbit del PORN; tot abocament sòlid o semisòlid, que realment o potencialment puga produir la contaminació o rebliment artificial dels llits, les aigües continentals o els aqüífers, s'haurà de fer en abocadors controlats amb sistema d'arreplega de lixiviats que en garantisca el control total i impedisca que filtren en el terreny. En la fase de construcció de la planta es posarà una atenció especial en la cura de la impermeabilització dels terrenys, el drenatge i emmagatzematge de lixiviats, l'evacuació de les aigües pluvials i altres mesures que ajuden a evitar l'afecció dels recursos hídrics superficials i subterranis.  
  
c) Atmosfera, residus i abocaments  
Es troba en la zona de qualitat de l'aire ES1007, Túria (àrea costanera). No hi ha nuclis de població a menys d'1 km.  
L'EIA identifica i localitza els focus principals d'emissions a l'atmosfera durant la fase de funcionament en els punts següents: a l'interior de la nau, en les ximeneres de fuga de gasos del motor de cogeneració, de la caldera, del filtratge d'aire i en la torxa.  
La nau de recepció, emmagatzematge i tractament previ dels residus estarà tancada i comptarà amb un sistema de captació i conducció de l'aire per a tractar-lo en un rentador de gasos. La matèria primera en estat líquid es depositarà en tancs estancs i en estat sòlid romandrà coberta. El procés d'extracció del digerit sec també es farà a l'interior de la nau per a evitar que es dispersen males olors a l'exterior.  
  
Quant al procés de digestió de la matèria, les característiques dels tancs on es desenvolupa el procés impedeixen que hi haja emissions a l'exterior. La matèria orgànica procedent del digestor i dels tancs de magatzematge tindrà una emissió d'olors molt més reduïda. El material sòlid digerit s'arreplegarà i manipularà a l'interior de la nau, protegida de les condicions climàtiques, i minimitzant la dispersió de males olors. Per a la deshidratació s'utilitza un assecador que té instal·lat un scrubber per a assegurar una neteja correcta dels gasos i està canalitzat fins al sistema de tractament d'aire i olors.  
  
Principalment, les emissions a l'atmosfera seran degudes als gasos de fuga produïts durant la combustió del biogàs i, de manera puntual, per la sobrepressió exercida pel gas en els digestors i postdigestor. Les mesures aplicades per a reduir-les es basaran en l'ús de filtres de carbó activat que eliminaran el sulfur d'hidrogen contingut en el biogàs, dimensionament correcte de les ximeneres per a una dispersió adequada de les substàncies contaminants, instal·lació d'un sistema de torxa automàtic per a cremar el biogàs que no puga ser valorat, instal·lació de maquinària que permeta fer un seguiment i control adequat de les emissions. La combustió de biogàs, per norma general, origina nivells elevats de COT, associats a la qualitat del combustible. Per això, és necessari que es garantisca que el biogàs generat aconsegueix un nivell de qualitat suficient, amb una combustió que no origine nivells de contaminació superiors als valors límit d'emissió (VLE), i s'adopten mesures correctores tant en la caldera, com en el motor, que el consumeixen. La documentació que aporta la promotora en matèria d'emissions a l'atmosfera es considera suficient i adequada d'acord amb l'informe del Servei de Protecció de l'Atmosfera del 12 de setembre de 2022.  
  
Les fonts principals d'emissió sonora seran originades pel funcionament de la maquinària i equips. Per a minimitzar la transmissió de sorolls i vibracions, se situaran els equips sobre suports, en instal·lacions amb aïllament acústic adequat amb silenciadors instal·lats en les eixides dels gasos de fuga. El projecte inclou un estudi acústic que justifica que, amb les característiques de l'edifici i les mesures d'aïllament aplicades, no es transmetran a l'exterior nivells superiors als permesos en la zona.  
Respecte als efectes del projecte en la qualitat de les aigües i del sòl, l'EIA considera que, en la fase de construcció, es podrien produir alteracions a la qualitat de les aigües i del sòl derivades de la neteja i el manteniment de la maquinària i dels vestidors i lavabos. Com a mesures preventives planteja habilitar zones impermeabilitzades destinades a la neteja de maquinària, dotades de sistema de drenatge i evacuació de les aigües procedents de la rentada que es conduiran a un depòsit on s'emmagatzemaran temporalment. S'instal·laran lavabos portàtils. Els residus els retiraran gestors autoritzats. Si durant la fase de construcció hi ha pluges torrencials, es pararan les obres temporalment.  
  
L'edifici disposarà d'una xarxa de drenatge per a arreplegar les aigües procedents de la neteja, de vessaments i lixiviats, les quals es conduiran a la depuradora pròpia. El procés de digestió anaeròbia no generarà efluents líquids perquè el digerit líquid s'evaporarà i la part concentrada s'assecarà per a extraure-la de la planta, i s'enviarà el condensat líquid procedent de l'evaporador directament a la depuradora pròpia. Les aigües residuals sanitàries i les pluvials arreplegades en xarxes separatives i passant prèviament per arqueta de registre, abocaran a la xarxa de sanejament municipal.  
Com a mesures preventives per a evitar la contaminació del sòl i aigües subterrànies, l'EIA proposa que s'impermeabilitzarà la superfície de tota la zona exterior i les zones de la nau on es duga a terme el procés industrial. La solera serà resistent a les propietats fisicoquímiques dels residus emmagatzemats. No s'utilitzaran depòsits enterrats o encastats per a l'emmagatzematge dels residus. Es disposa d'una capacitat adequada d'emmagatzematge per a les aigües residuals generades en condicions diferents a les normals de funcionament, calculada aplicant un plantejament basat en els riscos que hi puguen haver. Per a previndre riscos per accidents, s'ha dissenyat un mur perimetral, envoltant les instal·lacions exteriors de la planta, capaç de contindre 4.500 m³, que impediria l'abocament de líquid a l'exterior en el pitjor dels casos, que, segons l'EIA, seria el trencament total d'un digestor. El projecte tècnic inclou un apartat que analitza els efectes esperats sobre el sòl i les aigües derivats de la vulnerabilitat del projecte davant de riscos d'accidents greus o de catàstrofes. Relaciona i descriu els sistemes d'emmagatzematge que s'utilitzaran, els focus potencialment contaminants i les tècniques de prevenció aplicables a cada focus per a previndre i evitar-ne els efectes. Distingeix entre tècniques de disseny (entre les quals al·ludeix a mesures anticorrosió, sistemes de contenció, de control de sobreompliment, de detecció de fugues, de tancament d'emergència, etc.), tècniques de vigilància i control que permeten avaluar el funcionament correcte i reaccionar ràpidament en cas de detectar situacions anòmales (inspecció, manteniment, plans d'emergència, etc.) i tècniques operacionals i organitzatives centrades a adaptar els processos per a optimitzar els resultats (formació del personal, gestió adequada de residus, etc.).  
El disseny del mur perimetral que impedirà l'abocament de líquids a l'exterior en cas d'accident ha de disposar de solera estanca en tota la superfície que incloga i un sistema de drenatge de les aigües pluvials que evite que s'acumule i que permeta tancar-lo en cas d'accident impedint que els abocaments arriben a la xarxa de clavegueram.  
d) Afeccions sobre el patrimoni arqueològic i arquitectònic  
La Direcció General de Cultura i Patrimoni determina que no hi ha afecció al patrimoni cultural en cap de les manifestacions del projecte.  
  
e) Afeccions en matèria de risc d'inundació i altres incidències sobre ordenació del territori  
La vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers és alta. La parcel·la està afectada per perillositat geomorfològica d'inundació segons la cartografia Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana (d'ara en avant, PATRICOVA) a causa del barranc de l'Hortolà, que travessa el polígon industrial pròxim a la parcel·la (a uns 160 m).  
f) Altres consideracions  
Respecte a la vulnerabilitat del projecte, l'EIA desenvolupa un apartat en el qual s'identifiquen i analitzen els perills derivats del funcionament de l'activitat. Entre els quals s'inclouen els incendis, les explosions, el maneig de les substàncies perilloses, i perills de naturalesa mecànica, diferenciant els perills per a la salut dels ambientals. Amb la finalitat de previndre accidents, indica que els perills en les plantes de biogàs s'han d'identificar, avaluar i minimitzar sistemàticament mitjançant una anàlisi de riscos. L'avaluació del perill s'ha d'actualitzar abans de la posada en marxa de la planta, després de qualsevol represa de les operacions i després d'haver fet canvis rellevants en termes de seguretat. Així mateix, s'ha de dur a terme abans que es facen labors de manteniment i reparació, i abans que es corregisquen avaries i errors de funcionament. Els resultats de l'avaluació del perill i les actualitzacions periòdiques s'hauran de documentar, junt amb un registre de la implementació de les mesures de protecció. S'implantaran, segons disposició de prioritat, mesures de protecció tècniques (dispositius d'advertiment de presència de gas, cobertes protectores per a peces rotatòries, garantir que l'ompliment es fa en sistemes tancats, etc.), mesures de protecció organitzatives (instruccions de treball, jornades de formació, plans d'emergència, inspeccions, requisits de treball aïllat, etc.) i mesures de protecció personal que inclouen equips de protecció individual com ara guants, roba de treball, protecció respiratòria, calçat i ulleres de seguretat.  
Entre la documentació exigida a l'empresa per a tramitar l'AAI, es troba el pla d'autoprotecció per tractar-se d'activitats o instal·lacions incloses en l'àmbit d'aplicació del Reial decret 393/2007, de 23 de març, pel qual s'aprova la norma bàsica d'autoprotecció dels centres, establiments i dependències dedicats a activitats que puguen donar origen a situacions d'emergència.  
g) Pla de vigilància ambiental  
L'EIA descriu les accions del projecte potencialment generadores d'impactes en el medi ambient en les fases de construcció, explotació i abandó. Identifica i analitza els efectes del projecte sobre els factors següents: sòl, aigua (superficial i subterrània), qualitat de l'atmosfera (sorolls i altres emissions), clima, flora, fauna, patrimoni cultural, paisatge i medi socioeconòmic (població). A més, es valora el risc per inundació i els efectes indirectes sobre espais protegits i altres àrees de conservació que es puguen afectar. Inclou un apartat amb la proposta de mesures per a previndre, reduir, eliminar o compensar els efectes ambientals significatius fins a fer-los compatibles amb la preservació dels recursos naturals i culturals que hi ha en la zona d'actuació. Estableix un programa de vigilància i seguiment ambiental. Identifica i analitza els riscos derivats de la vulnerabilitat del projecte davant d'accidents, i conclou que, amb les mesures protectores, correctores i de seguiment ambiental propostes, el projecte és ambientalment compatible.  
El programa de vigilància ambiental de l'EIA, que té com a finalitat controlar l'eficàcia de les mesures protectores i correctores proposades, es divideix en dos fases. La primera abasta la fase de construcció, des que comencen les obres fins que acaben. La segona abasta el període de garantia i l'any següent a acabar les obres, en què es determinaran les afeccions que les obres han suposat sobre el medi, es detectaran les afeccions del projecte no previstes (amb mesures per a evitar-les o corregir-les) i es comprovarà l'efectivitat de les mesures protectores, correctives i compensatòries establides en l'EIA. Per a la qual cosa s'estableixen unes actuacions de seguiment amb revisions i controls periòdics de les emissions a l'atmosfera, sorolls, qualitat de les aigües i del sòl. S'hauran de fer informes durant un període de dos anys, que s'ampliaria en el cas que es detectaren anomalies rellevants. El programa de vigilància ambiental l'ha de dur a terme personal tècnic qualificat.  
  
  
Consideracions jurídiques  
Les instal·lacions de valorització i eliminació de llots estan subjectes a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I (grup 6 f) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot això, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc,  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, a efectes ambientals i sense perjudici d'obtindre prèviament les autoritzacions sectorials aplicables, el projecte de planta de tractament de residus i digestió anaeròbia que promou Remittel, 3251 VJ en la parcel·la 1 del polígon industrial La Coma 1, amb referència cadastral 4992594AY6968O8630ZP, del terme municipal de Picassent, sempre que es desplegue d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació que hi ha en l'expedient i d'acord amb les condicions següents:  
  
  
1. Respecte de la llista definitiva de residus a valorar, quedarà limitada per l'abast de l'autorització ambiental integrada, entre els que proposa el promotor segons la documentació aportada a l'òrgan ambiental. Es podran incloure altres codis LER que l'òrgan competent considere susceptibles d'autorització, sempre que això no comporte modificar substancialment el projecte avaluat i no responga a supòsits en els quals s'exigisca tramitar un procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
  
2. La instal·lació s'ha d'ajustar a qualsevol mesura que l'Ajuntament de Picassent establisca respecte a la verificació de la incidència de la inundabilitat davant del risc d'inundació existent, a les condicions d'adequació de la instal·lació imposades d'acord amb la normativa del PATRICOVA i altres actuacions de reducció del risc d'inundació que s'impulsen junt amb les restants administracions públiques implicades.  
  
3. La vigilància i el control del compliment de les mesures que proposa el promotor per a previndre afeccions sobre el PORN han de formar part del programa de vigilància ambiental. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental s'hauran de documentar, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació que són eficaces. S'estendran a tota la fase de funcionament o explotació del projecte. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
  
4. - En el supòsit de cessament definitiu de l'activitat, el promotor adoptarà les mesures necessàries destinades a retirar, controlar, contindre o reduir els residus i altres substàncies perilloses rellevants perquè, tenint en compte l'ús actual o futur aprovat, l'emplaçament no cree un risc significatiu per a la salut humana ni per al medi ambient degut a la contaminació del sòl i les aigües subterrànies o l'emissió de gasos contaminants.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà vigència i deixarà de produir els efectes que li són propis, si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor ha de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu ha de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 3 de març de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».