Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6843, del 20-08-2012 (2012/8016)

RESOLUCIÓ de 20 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Quart de les Valls i Orba. Expedient número 21/3508 COR i 212/8069 NPO.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6843

Data del DOGV
:   20-08-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/8016


Data del document
:   20-06-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Orba
    * Quart de les Valls
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Quart de les Valls i Orba. Expedient número 21/1330 ZVW i 212/6255 EBS. [2012/8016]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 31/2077 AXO i 212/0589 EUJ.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica:  
Expedient: 31/9727-TPX.  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana de Quart de les Valls.  
Promotor: Ajuntament de Quart de les Valls.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: Quart de les Valls (València).  
Descripció del projecte.  
Objecte del projecte   
El PGOU de Quart de les Valls substituïx les actuals normes subsidiàries municipals de planejament.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El terme municipal de Quart de les Valls està integrat dins de la comarca del Camp de Morvedre i de la subcomarca de la Vall de Segó, situat en el límit de les províncies de València (a la qual pertany) i Castelló. La Vall de Segó està entre els municipis de Sagunt i Almenara, la integren els municipis de Faura, Benifairó, Quartell, Benavites i Quart de les Valls, que constituïxen la Mancomunitat de les Valls.  
  
- Planejament vigent i proposat  
El terme municipal de Quart de les Valls està regulat per les normes subsidiàries de planejament, aprovades definitivament per la CPU amb data 30 d'abril de 1985, no-homologades globalment a la Llei 6/94, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística.  
El model territorial en què s'articula el terme municipal naix de la realitat física següent: un nucli urbà consolidat sobre un pla en suau pendent, un polígon industrial de nova creació, així com el predomini del sòl no-urbanitzable de protecció agrícola i forestal en un paisatge de transició de la vall al sistema muntanyós que servix de frontera natural a la província de València amb la de Castelló.  
Els canvis substancials del PGOU sobre les anteriors NNSS són:  
  
  
  
  
El Pla General classifica el sòl del terme municipal en:  
a) Sòl urbà: aquell que complint els requisits exigits per la LRAU, s'assenyalen com a adequats per a acollir les activitats i les edificacions característiques de les concentracions urbanes. Dins d'esta classe de sòl s'inclouen el nucli de Quart de les Valls i unes xicotetes parcel·les en el límit amb Quartell.  
b) Sòl urbanitzable: són aquells terrenys aptes, en principi, per a ser urbanitzats. En este cas hi ha:  
- Sòl urbanitzable detallat (surp): per mitjà de dos programes d'actuació integrada, un al nord (PAI la Font) i, un altre a l'oest (PAI l'Ermita).  
- Sòl urbanitzable no-detallat (SURnp): es consoliden les àrees de baixa densitat de la Retoresa i la Corralisa, així com l'àrea proposada com a zona industrial al nord-est del nucli urbà. No obstant això, el sòl industrial ha sigut suprimit en l'última documentació remesa a esta Direcció General.  
c) Sòl no-urbanitzable: s'inclouen diferents categories segons el seu valor agrícola o forestal, valors paisatgístics, històrics o per a conservació de la biodiversitat.   
Alternatives.  
No s'han considerat ja que la ubicació física dels sectors territorialment afectats són idonis respecte del nucli urbà de Quart de les Valls, de la xarxa viària general i, fins i tot, de la xarxa de camins rurals que serviran de base a la instal·lació de nous vials.  
Tramitació administrativa  
Amb data 10 de novembre de 2005, el Ple de l'Ajuntament de Quart de les Valls acorda aprovar provisionalment el PGOU del municipi mencionat, una vegada que s'havia realitzat el tràmit d'informació pública del projecte de Pla General amb impacte ambiental anunciat en el DOGV núm. 5054, de 21 de juliol de 2005 i, en el diari Levante de 26 de juliol de 2005, en el qual es van presentar 4 al·legacions (segons el certificat de la Secretaria Municipal) que van ser desestimades per l'Ajuntament, de les quals dos demanaven la inclusió en el Catàleg de Béns i Espais Protegits del Molí de la Font, i una feia referència que els terrenys que el Pla General classificava com a SNUP forestal passaren a SNUP agrícola.  
Amb data 24 de gener de 2006 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació remesa per l'Ajuntament de Quart de les Valls, en la qual sol·licita que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.   
Amb data 11 de novembre de 2008 es rep l'última documentació complementària consistent en un annex a l'estudi d'impacte ambiental (referits al capítol III i al document de síntesi) i la documentació gràfica, així com l'informe emés per l'EPSAR.  
Informes de l'expedient  
En l'expedient estan els informes següents:  
- Informe del Servici de Suport Tècnic, de 21 de desembre de 2006, referit a l'estudi de paisatge del Pla General, on s'assenyala que la documentació presentada és insuficient i que s'haurà de presentar un nou document d'estudi de paisatge.  
- Certificat de la secretària-interventora de l'Ajuntament de Quart de les Valls, de 17.07.07, on s'assenyala el següent: «que l'arquitecta redactora del Pla General (Sra. Paula Queralt Queralt) va presentar amb data 6 de juliol de 2007 l'informe sobre la disponibilitat de recursos hidràulics per a usos previstos en el Pla General, com a entitat gestora de l'aigua potable en el municipi esmentat: el nombre total d'habitants previstos en el PGOU, incloent-hi els ja existents, és de 5.100 habitants, i es considera una ràtio de 3 habitants per vivenda. Així doncs, si el consum d'aigua potable per habitant i dia s'estima en 150 litres, en total, s'hauria de certificar la capacitat de subministrar 765.000 l/d. Es deduïx que no hi ha inconvenient per a autoritzar la connexió mencionada, ja que hi ha disponibilitat de subministrament, i que l'increment previst en el Pla és compatible amb els plans hidrològics».  
- Posteriorment, amb data 01.07.08, la secretària-interventora de l'Ajuntament emet un altre certificat assenyalant el següent: «...Que José Ma. Pérez Adelantado, tècnic municipal ha informat que en relació amb l'expedient 2005/0236 SS/ab de la Secció de Planejament, després dels projectes de renovació d'infraestructures hidràuliques fase I, finalitzada el 2001 i, fase II que finalitzarà el 2008, i el nombre total d'habitants previst en el Pla General, incloent-hi els ja existents, és de 3.750 habitants, i es considera una ràtio de 2,1 habitants per vivenda, segons l'article 108 elements fonamentals de la xarxa primària, en referència a l'article 52 de la LUV, Decret 67/06, la capacitat i suficiència de la xarxa de proveïment d'aigua per als usos previstos en el Pla General està garantida».  
- Sol·licituds, subscrites per l'alcalde president de Quart de les Valls, a Egevasa, a la Mancomunitat de les Valls, que els aporta dades sobre el volum d'aigües residuals i de residus sòlids urbans. Els escrits referits anteriorment no incorporen el registre d'entrada en els organismes esmentats.  
- Justificant d'haver sol·licitat el 23 d'octubre de 2007 l'informe la CHJ sobre disponibilitat de recursos hídrics.  
- Justificant d'haver sol·licitat el 24 de gener de 2006 l'informe la Conselleria de Cultura.  
- Certificat de la UTE consorci 2, de 30 de juliol 2007, que certifica la capacitat de gestió dels residus inerts que es generen en el municipi de Quart de les Valls.  
- Compromís, de 25 de juliol de 2007, de l'empresa Reciclados Palancia Belcaire (adjudicatària del projecte de gestió de residus urbans) que els residus urbans generats en el municipi de Quart de els Valls reben un correcte tractament, així com que les instal·lacions plantejades podran tractar els residus sòlids urbans procedents del municipi esmentat i, disposarà de la capacitat de tractament suficient per a assumir la gestió dels RSU del total de 5.100 habitants previstos en el Pla General (incloent-hi els ja existents).  
- Informe de la Direcció General de l'Aigua, de 06 de novembre de 2007, que, resumidament, assenyala el següent: «...El brollador de la Font de Quart s'utilitza regularment per al proveïment de la població de Benavites, segons la base de dades disponibles en esta unitat administrativa, i que les seues aigües tenen unes característiques minerals acceptables i alteracions paramètriques significatives en els aspectes microbiològics, que es corregixen prèviament al proveïment per mitjà d'un sistema de cloració eficaç. El recurs mencionat s'inclou com a font pública que no brolla de xarxa de distribució en el cens de fonts públiques que no brollen de xarxa de la Comunitat Valenciana, i que donen els usos de les seues aigües amb este fi. Com és reconegut, la competència administrativa per a la designació dels perímetres de protecció dels recursos hídrics de les captacions d'aigua, correspon als organismes de conca a través de les seues confederacions hidrogràfiques, en este cas, la CHJ.  
- Justificant, subscrit per la cap del Servici Territorial d'Ordenació del Territori, que ha remés a l'EPSAR el certificat de capacitat i suficiència de la xarxa de proveïment d'aigua.  
- Informe de l'EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Quart de les Valls per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla General, de 4 de novembre de 2008, que informa sobre la viabilitat del tractament de l'EDAR, sempre que es complisquen les condicions assenyalades en l'informe.  
  
Afeccions legals  
A continuació es comenten les diferents afeccions legals que haurien d'estar incloses en l'estudi d'impacte ambiental.  
1. Xarxa Natura 2000 i Espais Naturals Protegits en la Comunitat Valenciana  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000 ni ZEPAS designades per a formar part de la Xarxa Natura 2000.  
2. Forests  
Les forests públiques i privades gestionades per l'administració estan regulades per la Llei 43/2003, de 21 de desembre, de Forests, modificada per la Llei 10/06 i per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
Dins del terme municipal de Quart de les Valls, se situen dos MUP pertanyents a l'Ajuntament, que encara que no apareixen reflectits en l'estudi d'impacte ambiental, el Pla General els classifica com a sòl no-urbanitzable de protecció forestal. Per tant, s'arreplegaran en les normes urbanístiques per als MUP, les mesures de protecció necessàries, de conformitat amb el que establixen els articles 12 i 14 del Decret 98/95, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/93, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
  
3. Domini públic hidràulic  
El terme municipal està travessat per tres barrancs principals amb direcció dominant E-O:  
  
  
  
  
\* \* \* \* \*  
  
  
- Barranc de l'Arquet, situat al nord, entre els termes municipals de Sagunt, Almenara i Quart de les Valls.  
- Barranc de la Font, s'endinsa des del terme de Sagunt i discorre pel nord del nucli urbà fins a la Font de Quart en el terme de Quartell.  
  
- Barranc de Codoval, naix dels relleus de Codoval i circula entre les muntanyes de la Creu i Codoval cap al sud del nucli urbà.  
  
Al nord del nucli urbà està l'aqüífer de la Font de Quart, paratge natural de gran bellesa, format per un gran llac d'aigües cristal·lines provinents del brollador denominat l'Ullal del Poble, així com d'aigües subterrànies que afloren pel fons del llac. És de gran interés perquè constituïx una important aportació hídrica per als cultius i per a la fauna, i hi inclou, al seu torn, arbres de grans dimensions. D'esta sorgixen uns 6-8,5 hm³/any que són dirigits a diferents àrees de regadiu gràcies a un sistema de séquies i distribuïdors que irriga 850 ha. Les aigües de la Font de Quart s'han utilitzat des d'antic per a moure la maquinària de 5 molins hidràulics situats al llarg de les séquies per les quals discorren.  
  
El Pla General classifica la Font de Quart com a sòl no-urbanitzable de protecció del parc de la Font de Quart. En les normes urbanístiques s'indica que en un futur s'integrarà en un paratge natural municipal, i es recorda a l'Ajuntament que el tractament com a espai protegit no pot ser atorgat per un instrument de planejament sinó que ha de ser de conformitat amb la Llei 11/94.  
Quant als usos permesos que les normes urbanístiques proposen per al sòl no-urbanitzable de protecció forestal, es troben la ramaderia extensiva i els magatzems vinculats a l'activitat agrícola, i s'han d'excloure els usos esmentats com a permesos en este tipus de sòl ja que no estan acords amb la protecció que es realitza, tal com s'arreplega en els articles 16 i 17 de la Llei 10/04. No obstant això, la circumstància mencionada ha sigut corregida en l'annex de l'EIA presentat en esta Direcció General l'11 de novembre de 2008.  
4. Camins ramaders  
El municipi està travessat per tres camins ramaders de diferents categories:  
  
Es classifiquen i es qualifiquen com a SNUP camins ramaders.  
5. Patrimoni cultural  
La Conselleria de Cultura té inventariats els béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic o de qualsevol altra naturalesa cultural, regulats per la Llei 4/98, i que tenen la seua protecció, conservació, difusió, foment, investigació i l'acreixement del patrimoni cultural valencià.  
En el municipi s'han catalogat 5 jaciments arqueològics inclosos en l'Inventari de Béns Immobles de la DG de Patrimoni Cultural i que també arreplega l'EIA:  
- Cova de la Collita.  
- Lloma de Codoval.  
- Camí del Racó.  
- Necròpolis de Codoval.  
- Pou de Sangibilitat.  
El sòl on estan els jaciments es qualifica com a SNUP jaciments. Al nord del nucli urbà es troba el molí de la Font, així com un sistema de séquies d'elevat interés etnològic. En el turó denominat Molí de Vent s'ubica un antic molí fariner de vent de notable interés etnològic que es classifica en el Pla General com a SNUP forestal.  
  
No s'ha presentat el catàleg de béns i espais protegits en volum independent, sinó que apareix en les normes urbanístiques on presenten un apartat denominat Fitxes de Béns Protegits que és el Catàleg de Béns i Espais Protegits.  
Hi ha dos al·legacions al Pla General que sol·liciten la incorporació del molí de la Font i unes restes arquitectòniques corresponents a l'antic convent de Servita al Catàleg de Béns i Espais Protegits, i es requerix un informe de la Conselleria de Cultura que done la conformitat a la classificació atorgada als béns mencionats.  
6. Sòl forestal.  
Segons la cartografia de l'Inventari Forestal vigent a la Comunitat Valenciana, una part del terme municipal correspon a terreny classificat com a forestal. Les àrees de la Corralisa i la Retoresa contenen una franja de sòl forestal, i es limita, a més, la Retoresa amb sòl forestal. Les dos estan classificades com a sòl urbanitzable no-detallat. S'ha de mantindre el sòl forestal mencionat i, fins i tot, millorar-lo per mitjà de tractaments selvícoles i control de plagues per a ser incorporat a manera de parc natural en els respectius plans parcials.  
A més, la Retoresa, al limitar amb sòl forestal ha de complir les condicions de les zones edificades, així com en els establiments industrials limítrofs o interiors a àrees forestals, establides en el Decret 36/07 que modifica el Decret 67/06:  
- Ha d'haver-hi una franja de 25 metres d'amplària que separa la zona edificada de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària de cada peu, així com un camí perimetral de 5 metres d'amplària.  
- En els establiments industrials de risc mitjà i alt situats en llocs de vent fort s'ha d'augmentar la franja de 25 metres en un 100%, almenys en les direccions dels vents més desfavorables.  
  
- La referida franja de protecció, així com el camí perimetral, que han de separar la zona edificada o industrial de la forestal s'integraran en el planejament urbanístic i no afectaran sòl forestal classificat com a no-urbanitzable.  
- La zona edificada o urbanitzada ha de disposar preferentment de dos vies d'accés alternatives, cada una de les quals ha de complir:  
a) Amplària mínima lliure 5 m.  
b) Alçària mínima lliure o gàlib 4 m.  
c) Capacitat portant del vial 2.000 kp/m².  
d) En els trams corbs, el carril de rodament ha de quedar delimitat per la traça d'una corona circular els radis mínims de la qual han de ser 5,30 m i 12,50 m, amb una amplària lliure per a la circulació de 7,20 m.  
- Quan no es puga disposar de les dos vies alternatives indicades en el paràgraf anterior, l'accés únic ha de finalitzar en un fons de sac de forma circular de 12,50 m de radi.  
- Els vials d'accés i les cunetes hauran de mantindre's lliures de vegetació, i disposaran d'una faixa de protecció de 10 metres, a cada costat del camí, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i, si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària total de cada peu.  
- En el traçat de xarxes de proveïment d'aigua incloses en les actuacions de planejament urbanístic, s'ha de preveure una instal·lació d'hidrants perimetrals. Els hidrants han d'estar situats en el perímetre exterior de la zona edificada, en llocs fàcilment accessibles, fora de llocs destinats a circulació i estacionament de vehicles, degudament senyalitzats d'acord amb la norma UNE 23735 i distribuïts de tal manera que la distància entre estos mesurada per espais públics no siga major de 200 m.  
La xarxa hidràulica que proveïx els hidrants ha de permetre el funcionament simultani de dos hidrants consecutius durant dos hores, cada un d'estos amb un cabal de 1.000 l/min i una pressió mínima de 10 mca.  
  
Si per motius justificats, la instal·lació d'hidrants no poguera connectar-se a una xarxa general de proveïment d'aigua, ha d'haver-hi una reserva d'aigua adequada per a proporcionar el cabal abans indicat.  
- Les zones edificades, així com els establiments industrials, limítrofs o interiors a àrees forestals disposaran dels plans d'autoprotecció d'empresa, nucli de població aïllada o urbanització que arreplega el Pla Especial davant del Risc d'Incendis Forestals de la Comunitat Valenciana (Decret 163/1998, del Consell).   
Els sectors urbanitzables limítrofs amb sòl forestal incorporaran a la seua ordenació les mesures de prevenció de risc d'incendis forestals, d'acord amb l'informe dels Servicis Forestals de la Conselleria competent en matèria de medi ambient.  
7. Incendis forestals  
El canvi d'ús a urbà o urbanitzable d'una superfície que haja patit els efectes d'un incendi forestal, està regulat per la Llei 3/93, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana i, per la Llei 43/03, de 21 de novembre, de Forests, modificada per la Llei 10/06.  
  
La Llei 3/93, en l'article 59.1 assenyala expressament que els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi estan subjectes a les prohibicions de classificació o reclassificació urbanística preceptuades en la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1992. La Llei 43/03 (modificada per la Llei 10/06), va més enllà i assenyala que està prohibit el canvi d'ús forestal almenys durant 30 anys a partir de l'incendi.   
  
El terme municipal va patir un gran incendi l'any 1994 que va devastar 114 ha dels termes municipals de Sagunt i Quart de les Valls, i el nou Pla General proposa als terrenys afectats per l'incendi la classificació de sòl no-urbanitzable de protecció erosió, i es limita esta al sud-oest amb l'àrea de la Retoresa.  
També s'ha pogut comprovar que l'any 2001 va haver-hi un incendi de 45 ha, que no apareix reflectit en la documentació aportada, i es proposa la classificació dels terrenys mencionats, en la documentació gràfica del nou Pla General, com a sòl no-urbanitzable de protecció forestal.  
8. Risc d'inundació  
Al sud-est del terme municipal apareix una àrea amb risc d'inundació de nivell 2, que correspon a risc alt, amb calat alt i freqüència mitjana d'inundació.  
El Pla General qualifica esta zona afectada per risc d'inundació com a sòl no-urbanitzable de protecció agrícola, i es qualifica esta com de risc d'inundació i, s'establixen les limitacions del sòl no-urbanitzable afectat pel risc mencionat segons el PATRICOVA per al nivell 2, que són més restrictius que els establits en les normes urbanístiques del Pla General per al Sòl no-Urbanitzable de Protecció Agrícola. Així s'haurà de tindre en compte el que establix l'article 22 del PATRICOVA, que assenyala que el sòl no-urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable, excepte en els municipis amb elevat risc d'inundació, que se subjectaran al que establix l'article 19 d'esta normativa.  
  
Així mateix, s'ha de tindre en compte que en sòl no-urbanitzable afectat per risc d'inundació de nivell 2, 3 o 4, es prohibixen els usos i les activitats següents: habitatges; estables, granges i vivers d'animals; estacions de subministrament de carburants; indústries qualificades o amb risc químic; establiments hotelers i campaments de turisme; centres hípics i parcs zoològics; servicis funeraris i cementeris; depòsits d'emmagatzematge de residus i abocadors; equipaments estratègics com a centres d'emergència, parcs de bombers, quarters, centres escolars i sanitaris i pavellons esportius coberts; infraestructures puntuals estratègiques com ara plantes potabilitzadores i centres de producció, transformació i emmagatzematge d'energia.  
  
En l'annex presentat en este Servici, amb data 11 de novembre de 2008, esta deficiència es resol classificant el sòl afectat com a sòl no-urbanitzable de protecció de risc d'inundació, i s'establix un capítol en les normes urbanístiques sobre este sòl.  
Consideracions ambientals  
Hi ha diversos aspectes fonamentals en l'estudi d'impacte ambiental i el Pla General de Quart de les Valls que poden derivar afeccions notables:  
1. Afeccions ambientals més importants detectades per mitjà de la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació.  
Als voltants de la Font de Quart, la vulnerabilitat és molt alta. Són zones del territori especialment sensibles per a les aigües subterrànies per no tindre protecció natural, a causa del reduït o nul gruix de la zona no saturada, per la qual cosa el Pla General haurà de preveure que tots els sectors de sòl urbanitzable disposen en el seu desenrotllament de sistemes de sanejament que impedisquen fugues d'aigües residuals, i de depuració, amb condicions de reutilització, de l'aigua o, si és el cas, amb condicions d'abocament a llit públic o al medi marí amb les característiques de qualitat mínimes establides per la Directiva 80/778/CEE, de 15 de juliol de 1980, relativa a la qualitat de les aigües destinades al consum humà, modificada per la Directiva 98/83/CE, de 3 de novembre de 1998. Així mateix, la implantació d'usos del sòl en el medi rural que puguen tindre incidència en la contaminació de les aigües subterrànies haurà de tindre en compte la relació de les zones vulnerables a la contaminació i s'ha d'exigir la realització d'estudis que acrediten l'absència d'incidència de la implantació dels usos mencionats en la qualitat de les aigües subterrànies  
La major part del territori més pla té vulnerabilitat mitjana i les llomes posseïxen vulnerabilitat baixa.  
- Accessibilitat als recursos hídrics.  
La gran part del municipi posseïx una accessibilitat alta als recursos hídrics. En el barranc de Codoval hi ha una categoria d'accessibilitat mitjana i en la zona central de la vall formada pel barranc de la Font té accessibilitat baixa.  
- Risc de lliscament i despreniment.  
En la zona de la Corralisa està sotmés a risc de lliscament mitjà i al nord i sud d'esta zona té risc de lliscament baix.  
- Risc d'erosió potencial.  
El risc d'erosió potencial cal considerar-lo baix en els relleus plans i ondulats, mentre la resta del territori s'eleva a molt alt.  
2. Vegetació  
En el pla domina el regadiu de cítrics, mentre en els vessants mitjans s'han cultivat tradicionalment secà arbori com són garrofers i oliveres que recentment han sigut transformats en cítrics. Només els relleus més abruptes s'han alliberat de la transformació.  
En els barrancs del municipi també es mantenen els matolls densos, ja que es tracta de llits d'aigua estacionals. No obstant això, la proximitat del nivell freàtic a la superfície permet el desenrotllament de formacions de baladrar, amb espècies com ara el baladre, la canya, l'esbarzer, la rèvola i la flàmula.  
Com a arbres i arbratge d'interés cal destacar l'arbreda desenrotllada a l'interior del paratge de la Font de Quart amb grans exemplars de pi blanc, pi pinyoner, palmeres canària i datilera, araucàries...  
  
3. Fauna  
Segons establix l'EIA la fauna presenta comunitats empobrides i simplificades a causa de la degradació i la pèrdua d'hàbitats naturals a causa de la forta pressió d'usos antròpics i la consegüent ocupació i transformació del territori.  
4. Explotació dels recursos naturals  
a) Proveïment d'aigua potable:  
El servici públic municipal de proveïment d'aigua potable és gestionat en el terme municipal pel mateix Ajuntament i per Egevasa. L'aigua prové d'un pou situat dins del terme municipal, en la partida del Molí de Vent i, és conduïda al depòsit regulador del que naix un ramal per a proveïment d'aigua potable al municipi.  
El pou s'ha de classificar i qualificar com a sòl no-urbanitzable de protecció de pous i fonts que comprén una àrea al voltant de pous i fonts amb un radi mínim de 300 metres, i es limiten en estos les actuacions, a fi d'evitar-ne la contaminació i la sobreexplotació. Esta circumstància ha sigut corregida al presentar l'Ajuntament l'annex a l'EIA en què suprimix l'àrea industrial projectada en un principi i, traça una àrea de protecció al voltant del pou de 300 m de radi.  
En l'EIA només al·ludix al tema de l'aigua en l'apartat de mesures correctores, en les condicions d'obres d'urbanització. No realitza l'increment de consum d'aigua potable a causa del creixement de la població, tampoc aporta dades dels consums d'aigua potable en els últims anys, ni la procedència de l'aigua potable, per la qual cosa s'hauria de fer una estimació del consum de la població sostre que s'aconseguiria com a conseqüència del desenrotllament del Pla General i sol·licitar informe l'organisme de conca competent en atenció al que establix l'article 19 de la Llei 4/04. En l'expedient està el certificat de la secretària-interventora de l'Ajuntament que assenyala el següent: «...Que José Ma. Pérez Adelantado, tècnic municipal ha informat que en relació amb l'expedient 2005/7735 YA/ab de la Secció de Planejament, després dels projectes de renovació d'infraestructures hidràuliques fase I, finalitzada el 2001 i, fase II que finalitzarà el 2008, i el nombre total d'habitants previst en el Pla General, incloent-hi els ja existents, és de 3.750 habitants, i es considera una ràtio de 2,1 habitants per vivenda, segons l'article 108 elements fonamentals de la xarxa primària, en referència a l'article 52 de la LUV, Decret 67/06, la capacitat i suficiència de la xarxa de proveïment d'aigua per als usos previstos en el Pla General està garantida».  
També s'aporta justificant d'haver sol·licitat, el 23 d'octubre de 2007, l'informe a la CHJ sobre disponibilitat de recursos hídrics.  
b) Aigües residuals:  
El sistema és unitari per a pluvials i residuals, encara que l'arreplega d'aigües pluvials és només parcial i limitada exclusivament a dos punts. Segons l'EIA la població de Quart de les Vallls tracta les seues aigües residuals en l'EDAR de la Mancomunitat de les Valls amb un cabal de depuració de 1.752 m3/dia. Esta depuradora complix la depuració de les aigües residuals dels cinc municipis de les Valls.  
En l'expedient està l'informe de l'EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Quart de les Valls per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla General, de 4 de novembre de 2008, en què informa sobre la viabilitat del tractament de l'EDAR, sempre que es complisquen les condicions assenyalades en l'informe.  
  
Serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o vivendes unifamiliars aïllades no-connectades a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibix l'ocupació de fosses sèptiques i pous cegos.  
c) Residus sòlids urbans:  
En la memòria del Pla General s'establix que el municipi produïx al voltant de 200 t/any de residus sòlids urbans, que són arreplegats per l'empresa GIRSA que els transporta i els tracta amb una mera incineració periòdica en la planta del pic dels Corbs, a punt de ser traslladat per saturació.  
L'arreplega i el tractament de fems i vidres funciona de forma mancomunada per als cinc municipis de les Valls. Es depositen en contenidors especials situats al carrer, i s'efectua l'arreplega diàriament, excepte dissabtes i festius, amb un vehicle preparat a l'efecte. S'establix una ordenança per al tractament de residus inclosos en les normes urbanístiques del Pla General. En l'EIA no es fa cap referència als residus sòlids urbans.  
En l'expedient estan els documents següents:  
- Certificat de la UTE consorci 2, de 30 de juliol de 2007, en què certifica la capacitat de gestió dels residus inerts que es generen en el municipi de Quart de les Valls.  
- Compromís, de 25 de juliol de 2007, de l'empresa Reciclados Palancia Belcaire (adjudicatària del projecte de gestió de residus urbans) que els residus urbans generats en el municipi de Quart de les Valls reben un correcte tractament, com també les instal·lacions plantejades podran tractar els residus sòlids urbans procedents del municipi esmentat i, disposarà de la capacitat de tractament suficient per a assumir la gestió dels RSU del total de 5.100 habitants previstos en el Pla General (incloent-hi els ja existents).  
d) Ecoparc:  
Hi ha en el terme municipal un abocador controlat de gestió mancomunada, anomenat Ecoparc, que està dibuixat en els plans.  
  
5. Ocupació del sòl  
Les noves zones de sòl urbanitzable són:  
SUD detallat, la Font: es tracta d'una actuació situada al nord del nucli urbà, entre la carretera que va a la Font de Quart i el límit municipal amb Quartell. Encara que este sector residencial limita amb el brollador de la Font de Quart no li és aplicable el perímetre de protecció de 300 m de l'article 18,d) de la LOTPP ja que no està destinada la massa d'aigua mencionada al consum humà, segons assenyala l'estudi d'impacte ambiental presentat, ja que, segons l'estudi esmentat, l'aigua potable procedix d'un pou situat en la partida del Molí de Vent. No obstant això, el desenrotllament urbanístic i la implantació d'usos sobre el territori haurà d'adoptar les mesures per a eliminar els abocaments de substàncies contaminants als llits i garantir la qualitat de les aigües subterrànies i evitar-ne la contaminació. A estos efectes, el Pla General haurà de preveure que tots els sectors de sòl urbanitzable disposen en el seu desenrotllament de sistemes de sanejament que impedisquen fugues d'aigües residuals, i de depuració, amb condicions de reutilització, de l'aigua o, si és el cas, amb condicions d'abocament a llit públic o al medi marí amb les característiques de qualitat mínimes establides per la Directiva 80/778/CEE, de 15 de juliol de 1980, relativa a la qualitat de les aigües destinades al consum humà, modificada per la Directiva 98/83/CE, de 3 de novembre de 1998.  
Així mateix, la implantació d'usos del sòl en el medi rural que puguen tindre incidència en la contaminació de les aigües subterrànies haurà de tindre en compte la relació de les zones vulnerables a la contaminació i s'ha d'exigir la realització d'estudis que acrediten l'absència d'incidència de la implantació dels usos mencionats en la qualitat de les aigües subterrànies.  
SUD detallat l'Ermita: una part del sector (l'oest) està en la zona de policia del barranc de la Font per la qual cosa prèviament al seu desenrotllament haurà d'obtindre's l'autorització de la CHJ. Pel que fa a la proximitat amb la Font de Quart, es realitzen les mateixes consideracions realitzades per al sector de la Font.  
Zona industrial sòl urbanitzable no-detallat: en les actuals NNSS hi ha falta de sòl industrial ja que no es permeten els usos industrials en el nucli urbà i no hi ha en el planejament vigent una zona industrial.  
  
Segons establix la memòria informativa del nou Pla General, l'ús dominant és l'industrial fins al grau 3 de qualificació d'activitats, amb tolerància d'ús terciari, en les seues diverses modalitats (comercial, d'oficines, dotacional públic i privat i semblants); s'admet l'ús de magatzems, i es prohibix el residencial, excepte per a la guarda i custòdia de les instal·lacions.  
Este sòl industrial en les vigents normes subsidiàries estava classificat com a SNU d'especial protecció agrícola, i està en este el límit de la franja de protecció de 100 m de la zona de vulnerabilitat molt alt, i està molt pròxim a la nova ampliació del nucli urbà, per la qual cosa, o bé, hauria de preveure's la possibilitat d'ubicar-lo en altres zones alternatives, o bé, s'hauria d'arreplegar en la normativa urbanística que es prohibira que en este s'instal·len activitats o indústries no compatibles amb l'ús residencial.   
El sòl industrial està en el límit de la franja de protecció de 100 metres de la zona de vulnerabilitat molt alt, per la qual cosa s'hauria d'ubicar a l'altre costat de la carretera on la vulnerabilitat és baixa. No obstant això, l'Ajuntament, amb data 11.11.08, presenta un annex a l'EIA en el qual s'indica que se suprimix l'àrea industrial.  
Sòl urbanitzable no-detallat, la Retoresa: les principals condicions ambientals d'esta àrea són que en este es conté una franja de sòl forestal que s'haurà de mantindre i conservar, i afrontar, a més, amb una àrea forestal incendiada el 1994. Ha de tindre solucionat el tractament de les aigües residuals i la xarxa de sanejament haurà de ser separativa.  
  
Sòl urbanitzable no-detallat, la Corralisa: esta àrea també conté una franja de sòl forestal que s'haurà de mantindre i conservar, i es limita al sud amb sòl forestal, i s'haurà de tindre solucionat el tractament de les seues aigües residuals i la xarxa de sanejament ha de ser separativa.  
  
6. Contaminació acústica:  
Segons l'article 22 de la Llei 7/02 el municipi de Quart de les Valls no està obligat a l'elaboració i l'aprovació d'un pla acústic municipal, no obstant això, l'article 25 de la Llei 7/02 assenyala que els instruments de planejament urbanístic o territorial incorporaran un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació per mitjà de la utilització de models matemàtics predictius que permeten avaluar el seu impacte acústic i adoptar les mesures adequades per a la seua reducció, per la qual cosa és necessari aportar l'estudi esmentat. A més, segons el que establix l'article 6 del Decret 162/90, l'avaluació d'impacte ambiental ha de comprendre, almenys, la consideració dels efectes directes i indirectes de l'execució d'un determinat projecte, pla o programa, obra o activitat sobre la població humana, la fauna, la flora, la vegetació, la GEA, el sòl, l'aigua, l'aire, el clima, el paisatge i l'estructura i funció dels ecosistemes presents en l'àrea previsiblement afectada i la interacció entre estos factors, així com també ha de considerar la incidència que el projecte, pla o programa, obra o activitat té sobre els elements que componen el patrimoni històric, artístic i arqueològic, sobre les relacions socials i les condicions d'assossec públic, com ara soroll, vibracions, olors i emissions lluminoses, i qualsevol altra incidència ambiental derivada de la seua execució.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, es conclou que no és possible realitzar l'avaluació ambiental en matèria acústica del projecte fins que no es presente la documentació requerida, llevat que per part dels òrgans competents en la matèria hi haja un pronunciament exprés sobre la necessitat o no d'aportar el document referit. Per tant, per a l'aprovació definitiva del Pla General haurà d'aportar-se la documentació referida acompanyada de l'informe favorable del Servici competent en la matèria.  
7. Estudi de paisatge  
La qualitat del paisatge pot considerar-se alta ja que les vistes que presenten una integració entre els usos tradicionals i el medi forestal, en alguns punts, és de notable interés mediambiental, i s'establixen en l'EIA set unitats paisatgístiques: àrea periurbana, pla litoral, vall del barranc de Codoval, vall de la Vora Junta, l'Ombria-les Guerretes, la Retoresa i Fontanelles.   
La Llei 4/04, en l'article 11, establix l'obligatorietat de presentar un estudi de paisatge junt amb els plans generals, entre altres instruments, document que no ha sigut presentat ni remés per cap organisme a este Servici, per la qual cosa, per a l'aprovació de l'instrument de planejament haurà d'existir pronunciament del servici competent en matèria de paisatge respecte d'això.   
8. Mesures correctores   
L'EIA les agrupa en generals i en funció de l'externalitat que es pretén corregir, per la qual cosa seran les següents: a) Condicions generals i b) Condicions de les obres d'urbanització.  
Consideracions jurídiques  
1. L'objecte del projecte és la planificació del terme i l'ordenació del seu nucli urbà, per mitjà de la figura del Pla General, i, havent acceptat l'autoritat competent substantiva la tramitació esmentada, procedix l'aplicació del que establix la DT 2a de la LOTPP. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 106/08, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
  
Per tant, i a la vista de tot el que s'ha exposat anteriorment, es formula la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de Pla General del municipi de Quart de les Valls, i es té en compte que per a l'aprovació de l'esmentat instrument haurà d'existir pronunciament exprés del servici corresponent en matèria de contaminació acústica i del servici competent en matèria de paisatge, així com de camins ramaders respecte al tractament d'estos.   
  
  
Segon  
Es condiciona esta declaració al fet que per al segellat del document definitiu del Pla General per part de la CTU, es presente un document refós en el qual es reflectisquen els canvis operats en l'annex a l'EIA presentats en esta Direcció General l'11.11.08, que consistixen, fonamentalment, en:  
1. Supressió de l'àrea industrial proposada en l'annex de l'EIA.  
2. Incorporar al document la zona classificada com a sòl no-urbanitzable protecció agrícola que està afectada per risc d'inundació nivell 2 segons el PATRICOVA i, classificar-la com a sòl no-urbanitzable d'especial protecció risc d'inundació, i s'establixen les limitacions del sòl no-urbanitzable afectat pel dit risc segons el PATRICOVA per al nivell 2, que són més restrictives que els establits en les normes urbanístiques del Pla General per al Sòl No Urbanitzable de Protecció Agrícola. Així haurà d'arreplegar-se en les normes urbanístiques el que establix l'article 22 del PATRICOVA, que assenyala que el sòl no-urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable, excepte en els municipis amb elevat risc d'inundació, que se subjectaran al que establix l'article 19 d'esta normativa. També haurà de plasmar-se en la normativa urbanística que en sòl no-urbanitzable afectat per risc d'inundació de nivell 2, 3 o 4, es prohibixen els usos i les activitats següents: vivendes; estables, granges i vivers d'animals; estacions de subministrament de carburants; indústries qualificades o amb risc químic; establiments hotelers i campaments de turisme; centres hípics i parcs zoològics; servicis funeraris i cementeris; depòsits d'emmagatzematge de residus i abocadors; equipaments estratègics com a centres d'emergència, parcs de bombers, quarters, centres escolars i sanitaris i pavellons esportius coberts; infraestructures puntuals estratègiques com a plantes potabilitzadores i centres de producció, transformació i emmagatzematge d'energia.  
  
  
3. S'arreplegaran en les normes urbanístiques del Pla General, per als MUP, les mesures de protecció necessàries de conformitat amb els articles 12 i 14 del Decret 98/95, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/93 arreplegades en l'annex presentat de l'EIA, així com es tindrà en consideració el que establix la Llei 43/03 de Forests.  
4. S'incorporaran per a les àrees de la Retoresa i la Corralisa les condicions establides en l'annex de l'EIA relatives al manteniment del sòl forestal i a les mesures correctores per a previndre el risc d'incendis forestals.  
5. Es disposarà en les fitxes de planejament i gestió dels sòls urbanitzables, tant els detallats com els no-detallats, que prèviament a l'inici de les obres d'urbanització es presentarà davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme la documentació següent:  
- Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, d'acord amb el que preceptua l'art.icle 11 de la Llei 4/98.  
- Justificació de la disponibilitat de recursos hídrics necessaris per a proveir totes les necessitats que es plantegen amb el Pla General de Quart de les Valls proposat, i es complix la legislació vigent.  
6. S'incorporarà en la normativa del Pla General el següent:  
- Com a condicions relatives als sectors la Font i l'Ermita que el desenrotllament urbanístic i la implantació d'usos sobre el territori haurà d'adoptar les mesures per a eliminar els abocaments de substàncies contaminants als llits i garantir la qualitat de les aigües subterrànies i evitar-ne la contaminació.   
- El Pla General haurà de preveure que tots els sectors de sòl urbanitzable disposen en el seu desenrotllament de sistemes de sanejament que impedisquen fugues d'aigües residuals, i de depuració, amb condicions de reutilització, de l'aigua o, si és el cas, amb condicions d'abocament a llit públic o al medi marí amb les característiques de qualitat mínimes establides per la Directiva 80/778/CEE, de 15 de juliol de 1980, relativa a la qualitat de les aigües destinades al consum humà, modificada per la Directiva 98/83/CE, de 3 de novembre de 1998. Així mateix, la implantació d'usos del sòl en el medi rural que puguen tindre incidència en la contaminació de les aigües subterrànies haurà de tindre en compte la relació de les zones vulnerables a la contaminació i s'ha d'exigir la realització d'estudis que acrediten l'absència d'incidència de la implantació dels usos esmentats en la qualitat de les aigües subterrànies.  
- S'haurà d'obtindre autorització administrativa de la CHJ per a l'abocament de les aigües pluvials a llits públics, d'acord amb l'article 9 del text refós de la Llei d'Aigües i autorització administrativa de la CHJ per a l'actuació en les zones de policia dels barrancs que travessen els sectors.  
- Assegurar la continuïtat i la idoneïtat d'itineraris, amb la seua amplària legal, de tots els camins ramaders que travessen terrenys qualificats com a urbanitzables en els termes que establix la Llei 3/95, de 23 de març, de Camins Ramaders.  
- Serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o vivendes familiars aïllades no-connectades a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibix l'ocupació de sistemes individuals d'eliminació com són els pous cegos i, fins i tot, les fosses sèptiques, així com prohibir l'abocament de les aigües residuals sobre el terreny o en les rambles i els barrancs adjacents.  
- Els residus sòlids inerts, procedents de les activitats extractives o del desenrotllament del sòl urbanitzable, hauran de traslladar-se a abocador o a gestor autoritzat, i l'Ajuntament exigirà als productors d'este tipus de residus els documents d'entrega corresponents.  
  
Tercer  
D'acord amb l'article 35 del Decret 162 90/, la vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades en la declaració d'impacte ambiental correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals.  
  
Quart  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quint  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
València, 9 de febrer de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Ma. Ángeles Centeno Centeno».  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 212/2064 LEG.  
Títol: modificació de les normes subsidiàries urbanització l'Edén.  
  
Promotor: Ajuntament d'Orba.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Orba i CTU.  
Localització: Orba (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte de la modificació és la reclassificació de sòl no-urbanitzable comú per a dotar d'accés rodat a una àrea de sòl urbà residencial que basant-se en l'ordenació continguda en les normes subsidiàries no té possibilitat de tindre'l.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El terme municipal d'Orba se situa en la comarca de la Marina Alta, província d'Alacant.  
L'instrument de planejament vigent són les normes subsidiàries d'Orba, que es van aprovar definitivament per la Comissió Provincial d'Urbanisme en la sessió de 29 de gener de 1987.   
L'àmbit de l'actuació se situa al sud de la urbanització l'Edén limítrof, amb el sòl urbà, i la extensió és de 648,74 m², destinats íntegrament a sòl dotacional de xarxa viària. S'emplaça en l'espai delimitat per:  
  
Nord i oest: sòl urbà urbanització l'Edén.  
Sud i est: sòl no-urbanitzable comú.  
La xarxa viària proposada es basa en la disposició d'un vial de connexió amb el vial de la urbanització de 7,00 m. d'amplària de manera que permeta la implantació de calçada i voreres en proporció a les existents en la urbanització.  
Es tracta d'una àrea periurbana ocupada per terrenys dedicats actualment a l'ús agrari.  
3. Alternatives.  
L'estudi d'impacte ambiental preveu dos possibles alternatives:  
  
- Alternativa 0: la no-actuació no permetria l'accés rodat a la parcel·la urbana.  
- Alternativa 1: la implantació d'un vial d'accés per l'únic punt a què es pot connectar amb la xarxa viària de la urbanització sense passar per l'interior de parcel·les ja edificades.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit.  
Amb data 17 de juny de 2008, la Direcció Territorial d'Alacant va remetre la documentació relativa a la modificació de les normes subsidiàries urbanització l'Edén a Orba. La documentació esmentada consistia en una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, el document de síntesi i l'expedient administratiu municipal, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental, amb número 212/9641-HBM.  
  
2. Informació pública.  
L'expedient es va exposar al públic segons els anuncis publicats en el diari Las Provincias, de 18 de maig de 2007, i en el DOCV núm. 5515, de la mateixa data.  
Durant el període d'informació pública es va presentar una al·legació, segons consta en el certificat de la Secretaria de l'Ajuntament d'Orba, emés amb data 29 de gener de 2008. L'al·legació efectuada no és de caràcter ambiental.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.  
Amb data 4 de febrer de 2009 es realitza el requeriment de la documentació al Servici Territorial d'Ordenació del Territori, i s'adjunta una còpia a l'Ajuntament d'Orba. La petició mencionada es va referir a la carència del document tècnic de la modificació puntual.  
Consultes. Informes sectorials i participació  
El projecte disposa d'un informe favorable, en compliment del que establix la LOTPP i el RPJECV, elaborat pel Servici de Suport Tècnic de la Direcció General de Territori i Paisatge amb data 6 de febrer de 2009.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i els estudis integrants dels sistemes d'informació territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, publicada per la COPUT, s'observa que l'actuació no és incongruent amb cap d'estos. No es detecten afeccions sobre l'àrea d'estudi ni s'afecta de manera directa els espais protegits per una legislació sectorial pròpia en matèria ambiental.  
No hi ha planejament especial o directriu que imposen limitacions a la requalificació de l'àmbit d'actuació basant-se en raons de protecció d'espais naturals, forests d'utilitat pública i jaciments arqueològics. Els camins ramaders que creuen el municipi estan fora de l'àmbit de la modificació puntual.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, els jaciments arqueològics, els elements etnològics i els béns d'interés cultural presents en el terme municipal d'Orba no es localitzen en l'àmbit de l'actuació. No s'han proposat mesures preventives per a evitar l'afecció de béns patrimonials desconeguts que pogueren aparéixer durant l'execució de les actuacions proposades. En tot cas, no consta en l'expedient l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Consideracions ambientals  
1. Els terrenys objecte de requalificació estan situats al costat de les àrees de sòl urbà residencial pràcticament consolidades per l'edificació.  
No s'han observat riscos ambientals associats a la localització proposada a part del risc sísmic comú a la província d'Alacant.  
Al tractar-se d'un reduït àmbit situat al costat de sòl urbà, l'àrea ja té les infraestructures de connexió amb els distints servicis urbans existents en el municipi.  
2. L'àrea d'estudi pertany a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i dins d'esta, al sistema d'explotació Marina Alta. La vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers és baixa en l'àrea d'actuació.  
  
3. La capacitat agrícola del sòl és moderada. El risc d'erosió actual i potencial és baix i moderat, respectivament.  
4. La zona d'actuació s'ubica en un terreny de bosc baix, en el qual apareixen espècies típiques de cultiu de secà, com són les oliveres o els ametlers.  
La fauna present és l'associada al cultiu de secà i zones de bosc baix.  
5. La zona objecte d'actuació està orientada cap al nord-oest i els pendents són suaus, amb valors inferiors al 10%.  
Al tractar-se d'una ampliació de xarxa viària, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no es modificaran els consums d'aigua potable, ni la producció d'aigües residuals o residus sòlids urbans.   
6. El clima de la comarca és mediterrani, caracteritzat per estius secs i calorosos, hiverns suaus i tardors molt plujosos. La mitjana tèrmica se situa en els 18 ºC i la pluviomètrica per damunt dels 600 mm, a pesar del dèficit hídric dels mesos centrals de l'estiu.  
Segons el PATRICOVA no hi ha risc d'inundació en esta zona.   
  
7. Respecte a l'afecció al paisatge, l'estudi d'impacte ambiental proposa l'adopció de mesures d'integració de l'actuació en el medi relacionat amb el disseny de les zones verdes i l'elecció de les espècies vegetals.  
S'ha redactat un estudi d'integració paisatgística, que va ser informat favorablement pel Servici de Suport Tècnic de la Direcció General de Territori i Paisatge. De l'informe mencionat s'extrau el contingut següent:  
«...tenint en compte que l'objecte de la modificació respon a una reclassificació d'una superfície reduïda de sòl no-urbanitzable comú per a executar un vial que done servici a una porció de sòl que seria inaccessible segons l'ordenació vigent de les NNSS, i que en situacions de semblant incidència en el paisatge de l'actuació proposada el Reglament de Paisatge establix en l'article 48.4 l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística, es considera que en este cas específic, este instrument s'adequa millor a la valoració de la incidència en el paisatge de la modificació a escometre...».  
«...l'estudi d'integració paisatgística definix una sèrie de mesures d'integració en el paisatge que es consideren adequades per a la configuració del viari, i s'hauran d'incloure en la normativa urbanística de la modificació de les NNSS...».   
«...l'estudi entregat aporta un programa d'implementació adequat a les mesures d'integració en el paisatge proposades...».  
«...analitzada la documentació aportada i tenint en compte l'objecte de l'actuació, es considera que l'estudi d'integració paisatgística analitza la incidència de la actuació esmentada en el paisatge, i conté expressament mesures d'integració paisatgística amb eficàcia normativa que hauran de establir-se en l'execució del projecte, la materialització del qual s'assumirà en el desenrotllament de les instal·lacions...».  
8. L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes ambientals que poden derivar-se de l'actuació proposada.  
Les principals mesures correctores es basen en el control de l'impacte derivat de l'execució del projecte en fase de construcció, i s'apliquen totes i cada una de les mesures proposades, sempre que no entren en contradicció amb la present declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això que s'ha exposat anteriorment, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritats sectorials que se li apliquen, el projecte sobre la modificació de les normes subsidiàries urbanització l'Edén a Orba, promogut pel mateix Ajuntament d'Orba, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb les condicions establides a continuació, tenint en compte que per a l'aprovació del projecte hauran d'obtindre l'informe de la Direcció General de Territori i Paisatge.  
  
  
Segon  
Condicions per al desenrotllament del projecte:  
- Abans de l'inici de les obres d'obertura del vial, haurà d'obtindre's l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'informe mencionat fóra desfavorable, així s'haurà d'entendre també la present declaració d'impacte ambiental.  
  
- S'apunten diverses consideracions per a minimitzar els impactes ambientals derivats de l'actuació projectada:  
- L'Ajuntament exigirà a les empreses que, finalitzades les obres, presenten els certificats de recepció de residus sòlids inerts emesos per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
- En el cas que els cultius limítrofs s'hagen vist afectats durant les obres d'urbanització, s'hauran de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'estos.  
- Els residus que es generen en fase de funcionament; tant perillosos com no-perillosos, hauran de ser gestionats a través de gestor autoritzat d'acord amb la seua legislació sectorial.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
Cosa que li notifique per al seu coneixement i efectes oportuns.  
  
València, 9 de febrer de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Ma. Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, 20 de juny de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.