Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5269, del 30-05-2006 (2006/6352)

RESOLUCIÓ de 2 de maig de 2006, del president de l'Institut de la Petita i Mitjana Indústria de la Generalitat Valenciana (IMPIVA), per la qual es convoquen ajudes del programa gesta (generació de solucions de tecnologia avançada) a les xicotetes i mitjanes empreses per a projectes d'investigació dirigits a aconseguir un objectiu tecnològic.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5269

Data del DOGV
:   30-05-2006

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - E) CONCESSIÓ DE SUBVENCIONS ADMINISTRATIVES

Número del document
:   2006/6352


Data del document
:   02-05-2006

Organisme emissor
:   Institut de la Petita i Mitjana Indústria de la Generalitat Valenciana (IMPIVA)

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * innovació
    * recerca i desenvolupament
    * ajuda pública
    * petita i mitjana indústria
    * suport econòmic
    * petita i mitjana empresa

RESOLUCIÓ de 2 de maig de 2006, del president de l'Institut de la Petita i Mitjana Indústria de la Generalitat Valenciana (IMPIVA), per la qual es convoquen ajudes del programa gesta (generació de solucions de tecnologia avançada) a les xicotetes i mitjanes empreses per a projectes d'investigació dirigits a aconseguir un objectiu tecnològic. [2006/X6352]  
Les xicotetes i mitjanes empreses de base tecnològica són objecte d'atenció preferent en els sistemes de ciència-tecnologia-empresa més avançats pel seu paper com a motors de la innovació tecnològica i per la seua capacitat de creixement i generació d'ocupació i riquesa.  
Dins del Sistema Valencià de Ciència i Innovació, l'entorn NOEMI Noves Oportunitats Empresarials per mitjà de la Investigació, es configura com una estructura d'interfície entre la ciència i els recursos econòmics, l'objectiu dels quals és el de transformar el coneixement i la ciència en oportunitats empresarials per a la creació de noves tecnologies.  
En este marc el present programa tendix a estimular la creació d'empreses per inventors, científics i tecnòlegs que, a partir dels resultats de la investigació i la ciència, desenvolupen o hagen desenrotllat noves oportunitats de mercat. Igualment, es dirigix a estimular la innovació tecnològica de les PIME ja existents, per incorporació de fonaments cientificotècnics originals, perquè puguen produir i comercialitzar béns .Nous per al món..  
Després d'un anàlisi preliminar del potencial científic i empresarial de la Comunitat Valenciana s'ha elaborat el Pla d'acció GESTA en l'entorn NOEMI, amb els objectius assenyalats, necessaris per al progrés i la salvaguarda dels interessos de la Comunitat Valenciana, i incrementar la comercialització de la innovació tecnològica a través d'I+D solidaris entre les empreses de la Comunitat Valenciana amb la cooperació de la Generalitat.  
En esta edició del programa GESTA, s'exposa a la comunitat científica i empresarial valenciana, amb vocació d'I+D+I, una sèrie d'objectius tecnològics a aconseguir, proposats per empreses de la Comunitat Valenciana, específicament enquestades, com a candidats de desenrotllament pel seu alt potencial comercial i de progrés, reafirmats per un panell d'experts. En edicions futures, este programa arreplegarà els objectius que totes les empreses valencianes, que ho vullguen, i que els proposen a la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, la qual confeccionarà, a proposta d'un panell d'experts de l'empresa i de la ciència, un llistat d'objectius tecnològics a abordar, enquadrats en les corresponents àrees d'investigació científica, que responguen a les oportunitats de negoci plantejades i a les necessitats eminents de la Comunitat Valenciana.  
Les ajudes del programa GESTA les rebran les empreses emergents i les PIME que puguen i desitgen desenrotllar un projecte d'I+D dirigit a resoldre un dels objectius tecnològics presentats en la present llista.  
En virtut d'allò adés esmentat, i de conformitat amb el que disposa l'article 1.3 de l'Orde de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència de 28 de febrer de 2005, resolc:  
Article 1. Objecte i àmbit.  
L'objecte de la present resolució és convocar les ajudes de l'IMPIVA corresponents a l'exercici 2006 en el marc del Programa GESTA, les bases del qual s'establixen en l'annex I.  
Article 2. Marc normatiu.  
Les ajudes recollides en la present resolució es concediran d'acord amb el que establix l'Orde de 28 de febrer del 2005, de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, sobre concessió d'ajudes per l'Institut de la Petita i Mitjana Indústria de la Generalitat Valenciana (IMPIVA).   
Article 3. Línies pressupostàries  
L'import global màxim destinat per a la concessió de les ajudes previstes en la present convocatòria es finança a càrrec de la següent línia pressupostària:  
. T6509000 660.000 €  
Les ajudes descrites compten amb finançament del Fons Europeu de Desenrotllament Regional (FEDER) a través del Programa Operatiu Integrat de la Comunitat Valenciana 2000-2006: Eix 1: Millora de la Competitivitat i Desenrotllament del Teixit Productiu, Mesura 1: Suport a empreses industrials, comercials i de servici.  
Article 4. Beneficiaris.  
1. Podran acollir-se a estes ajudes les PIME industrials i de servicis relacionats amb la indústria. Queden excloses les comunitats de béns i les societats civils, així com les associacions, fundacions i en general, les entitats sense ànim de lucre,   
A efectes de la present resolució, es considerarà PIME, segons la Recomanació de la Comissió, de 6 de maig del 2003, sobre la definició de microempreses, xicotetes i mitjanes empreses (DOUE núm. L 124/36, de 20 de maig del 2003), tota entitat, independentment de la seua forma jurídica, que exercisca una activitat econòmica que reunisca els requisits següents:   
. Que empre a menys de 250 persones.  
. Que tinga un volum de negoci anual no superior a 50 milions d'euros, o bé un balanç general no superior a 43 milions d'euros.  
Així mateix, quan siga necessari distingir entre xicotetes empreses i mitjanes empreses, s'entendrà per xicoteta empresa aquella unitat econòmica que empre a menys de 50 persones i que tinga un volum de negoci anual o un balanç general no superior a 10 milions d'euros; microempresa es considerarà aquella empresa que ocupe a menys de 10 persones i el seu volum de negoci o el seu balanç general anual no supere els 2 milions d'euros.  
El còmput dels efectius i límits assenyalats, en el cas d'empreses associades o vinculades s'efectuarà tal com disposen els apartats 2 i 3 de l'article 6 de l'annex de la Recomanació 2003/361/CE de la Comissió, de 6 de maig del 2003, sobre la definició de microempreses, xicotetes i mitjanes empreses. Tals criteris de còmput es poden consultar en l'imprés de sol·licitud.  
2. Els beneficiaris hauran de tindre la seua seu social o establiment de producció a la Comunitat Valenciana i els projectes objecte d'ajuda hauran d'estar localitzats en tal territori.   
3. Les condicions per a ser beneficiari hauran de mantindre's fins al moment del pagament de la subvenció.  
4. Per a l'exercici de la seua activitat els beneficiaris hauran de disposar de les autoritzacions administratives preceptives, trobar-se inscrits en els Registres Públics pertinents, i complir amb qualssevol altres requisits exigits per les disposicions aplicables.  
5. No podran obtindre la condició de beneficiaris els sol·licitants en què concórrega alguna de les circumstàncies previstes en l'article 13 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions.  
6. D'acord amb el que disposa l'article 58 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions, l'obtenció de la subvenció falsejant les condicions requerides per a la seua concessió o ocultant les que l'hagueren impedit o limitat, es considerarà infracció molt greu.  
Article 5. Sol·licituds d'ajuda.  
Els sol·licitants hauran de presentar una sol·licitud normalitzada omplida utilitzant el programa informàtic que es pot descarregar des de l'adreça d'internet de l'IMPIVA: www.impiva.es.  
Article 6. Documentació que ha d'acompanyar a l'imprés de sol·licitud.  
Les sol·licituds d'ajuda hauran d'anar acompanyades de la documentació següent:  
1. Memòria tècnica del projecte, segons model que pot obtindre's descarregant-ho des de l'adreça d'internet de l'IMPIVA: www.impiva.es.  
2. Documentació relativa a la personalitat jurídica del sol·licitant:  
a) L'IMPIVA obtindrà la informació relativa a la personalitat jurídica del sol·licitant quan este siga una societat la inscripció de la qual en el Registre Mercantil siga obligatòria. No obstant l'anterior, l'IMPIVA podrà requerir directament del sol·licitant la presentació d'algun document concret.  
b) En el cas de sol·licitants la inscripció del qual en el Registre Mercantil no siga obligatòria (empresaris individuals, cooperatives), s'haurà d'aportar fotocòpia dels documents següents:  
. Contracte o acta de constitució i estatuts vigents.  
. Poder de representació del firmant de la sol·licitud, o document equivalent segons les prescripcions legals.  
. DNI Si és empresari individual.  
No serà necessari aportar la documentació anterior que ja obre en poder de l'IMPIVA, sempre que es mantinga vigent i s'aporte declaració de vigència a este efecte segons model disponible en l'adreça d'internet de l'IMPIVA: www.impiva.es.  
c) Quan el sol·licitant siga una empresa en fase de constitució, s'haurà d'aportar almenys fotocòpia del DNI del promotor i el projecte d'estatuts.   
3. Impost sobre Activitats Econòmiques (IAE):   
. Si l'empresa està obligada al pagament del IAE haurà d'aportar l'últim rebut (exercici 2005 o 2006, segons siga procedent) de l'impost.  
. Si no està obligada al pagament o realitza una activitat no subjecta, haurà de fer-ho constar en la casella corresponent de l'imprés de sol·licitud (exempció o no subjecció), indicant en el primer cas l'epígraf en què es troba donada d'alta.  
. Si l'empresa ha sigut constituïda en l'exercici 2005 o 2006, haurà d'aportar-se el model 036 d'alta en l'impost.  
4. La presentació de la sol·licitud comporta l'autorització a l'IMPIVA per a demanar els certificats a emetre per l'Agència Estatal de l'administració Tributària, per la Unitat Recaptadora de la Hisenda Pública Valenciana i per la Tresoreria General de la Seguretat Social. En qualsevol cas l'IMPIVA es reserva el dret a requerir directament al sol·licitant en el cas que la informació obtinguda presente alguna incidència.  
5. Si la documentació aportada fóra incompleta o presentara errors esmenables es requerirà a l'interessat perquè en el termini de 10 dies esmene la falta o acompanye els documents preceptius, amb advertència que si no ho fera se li tindrà per desistit de la seua sol·licitud.   
6. Els requeriments a què es fa referència en este article, així com qualsevol altre que poguera realitzar-se per l'IMPIVA podrà efectuar-se per correu electrònic a l'adreça indicada pel sol·licitant en l'imprés de sol·licitud.  
Article 7. Termini de presentació de sol·licituds  
El termini de presentació començarà el dia de publicació de la present resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV) i finalitzarà transcorreguts 30 dies hàbils comptats a partir del dia següent de la seua publicació en el DOGV. En tot cas, quan el dia concret de finalització del termini fóra dissabte o inhàbil en el municipi en què residira l'interessat o en la seu de l'IMPIVA, es considerarà inhàbil a tots els efectes prorrogant-se al primer dia hàbil següent.  
Article 8. Lloc de presentació de sol·licituds.  
1. Les sol·licituds i la documentació annexa podran presentar-se en qualsevol de les seus de l'IMPIVA indicades a continuació en horari de 9 a 14 hores, de dilluns a divendres, i de 17 a 19 hores, de dilluns a dijous:   
. IMPIVA Alacant-oficina PROP: C/ Churruca, 29, 03251 Alacant.  
. IMPIVA Castelló-oficina PROP: Av. Germans Bou, 47. 12779 Castelló.  
. IMPIVA València: Plaça de l'Ajuntament, 6. 46696 València.  
2. També podran presentar-se en les formes previstes en l'article 38.4. De la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
En el cas que s'optara per presentar la sol·licitud en una Oficina de Correus, haurà de fer-se en sobre obert perquè siga datada i segellada per l'Oficina de Correus abans de ser certificada.  
Article 9. Avaluació de sol·licituds.  
1. Les ajudes es concediran davall el règim de concurrència competitiva, per mitjà d'una comparació de les sol·licituds presentades en la qual s'aplicaran els criteris de valoració fixats en les bases dels programes i s'establirà una prelació respectant els límits pressupostaris.   
2. L'òrgan competent per a la instrucció del procediment de les ajudes emmarcades en la present resolució serà la Direcció d'Innovació i Competitivitat de l'IMPIVA a través de l'Àrea d'Investigació i Desenrotllament Tecnològic.  
Article 10. Resolució de la concessió d'ajudes  
Després de l'aplicació dels criteris d'avaluació, una Comissió presidida pel director general de l'IMPIVA i composta pel personal tècnic de l'IMPIVA o personal extern que este designe, elevarà proposta de concessió al President de l'IMPIVA. En este sentit, avaluats els projectes presentats, la Comissió elevarà proposta dels projectes que hagen obtingut major puntuació independentment de l'objectiu tecnològic en què s'emmarquen. En tot cas la Comissió es reserva el dret de no esgotar el pressupost disponible del Programa en el cas que les majors puntuacions obtingudes no garantisquen la qualitat i viabilitat dels projectes.  
El president de l'IMPIVA resoldrà sobre l'adjudicació de les ajudes fixant expressament la quantia, i incorporant, si és el cas, les condicions i obligacions a què haja de subjectar-se el beneficiari.   
Les subvencions concedides seran publicades en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV) amb expressió del programa i crèdit pressupostari a què s'imputen, beneficiari, quantitat concedida i finalitat o finalitats de la subvenció.  
La resolució dictada pel President, posarà fi a la via administrativa, i el seu contingut serà notificat de forma individualitzada a cada interessat.  
La concessió de l'ajuda quedarà condicionada a l'emissió, per part de l'autoritat ambiental competent, d'un certificat que declare la no afecció del projecte a la denominada .Xarxa Natura 2000', espai físic d'especial protecció mediambiental configurat així per la Unió Europea. L'obtenció de tal certificat es gestionarà per l'IMPIVA.  
Article 11. Projectes que reforcen la política social  
D'acord amb els criteris de valoració que s'establixen respectivament en cada un dels programes, tindran preferència en l'adjudicació en cas d'empat els projectes presentats per aquelles entitats que acrediten ocupar un percentatge de treballadors discapacitats superior respecte a la plantilla de l'empresa que tenien amb anterioritat a la present convocatòria, i en general aquells que reunisquen els requisits previstos en la Llei 11/2003, de 10 d'abril, sobre l'estatut de les persones amb discapacitat de la Comunitat Valenciana.  
Així mateix es valoraran positivament els projectes presentats per certes categories de persones desfavorides socialment que experimenten condicions, situacions i necessitats especials a l'hora de mamprendre activitats empresarials o inserir-se en el mercat laboral.  
Article 12. Obligacions dels beneficiaris.  
Seran obligacions del beneficiari:  
a) Realitzar l'activitat objecte de la subvenció i acreditar la seua realització en la forma i data indicades en la notificació de concessió de l'ajuda. L'acreditació dels gastos i inversions es realitzarà per mitjà de la presentació de justificants de gasto i pagament en la proporció que s'indique en la dita notificació.   
b) Demostrar el funcionament del prototip creat o de l'aplicació proposada per a la solució de l'objectiu tecnològic plantejat, en els termes i paràmetres definits en les bases del programa i la memòria tècnica presentada pel sol·licitant.  
c) Respondre de la veracitat dels documents aportats.  
d) Aportar la documentació que acredite la constitució de l'empresa en el cas que en el moment de la sol·licitud l'empresa es trobara en via de creació.  
e) Sotmetre's, tant el beneficiari com tercers relacionats amb l'objecte de la subvenció, a les actuacions de comprovació i verificació de l'activitat subvencionada efectuades per l'IMPIVA o altres òrgans de la Unió Europea, així com a les actuacions de control financer de la Intervenció General de la Generalitat Valenciana en relació amb les ajudes rebudes.  
f) Comunicar a l'IMPIVA la sol·licitud o obtenció d'altres ajudes per a la mateixa finalitat procedents de qualssevol altres administracions o ens públics, indicant el percentatge i quantia de l'ajuda. Amb este fi, el beneficiari presentarà en la justificació una declaració responsable sobre la disponibilitat de fons propis per a finançar la part del gasto no subvencionat.  
g) Actualitzar la documentació presentada que haguera patit alguna modificació i comunicar a l'IMPIVA qualsevol modificació del projecte amb anterioritat a la seua execució.  
h) Els projectes d'inversió hauran de finançar-se com a mínim en un 25% per mitjà de recursos propis no subvencionables, és a dir, que la citada aportació no podrà comptar amb cap ajuda.  
i) Mantindre durant un mínim de cinc anys les inversions subvencionades.  
j) Efectuar quantes mesures d'informació i publicitat establisca la normativa europea respecte a les activitats en què intervinguen els Fons Estructurals o altres Fons.  
k) Complir amb totes les obligacions que s'establixen en l'Orde de 28 de febrer del 2005 de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, sobre concessió d'ajudes per l'IMPIVA, i en qualsevol altra disposició en vigor.  
L'incompliment de qualsevol d'estes obligacions podrà donar lloc a la minoració o revocació, i si és el cas, al reintegrament de les ajudes percebudes i a l'exigència de l'interés de demora des del moment del pagament de la subvenció.   
Article 13. Justificació de gastos i pagaments  
1. La justificació de l'ajuda haurà de realitzar-se d'acord amb les instruccions aprovades per resolució del director general de l'IMPIVA que seran notificades al beneficiari. A efectes de justificació es considerarà que el gasto subvencionat s'ha realitzat encara que les factures no hagen sigut totalment pagades amb anterioritat a la finalització del període de justificació. Juntament amb la notificació de concessió s'indicarà el percentatge mínim de pagament exigible.  
2. Les factures presentades per a la justificació dels projectes hauran de complir allò que s'ha disposat pel Reial Decret 1.496/2003, de 28 de novembre i la resta de normativa vigent.   
3. Només seran tinguts en compte els justificants de data posterior al registre d'entrada del document de sol·licitud d'ajuda.   
4. Quan l'import del gasto subvencionable supere la quantia de 30.000 euros en el supòsit de cost per execució d'obra, o de 12.000 euros en el supòsit de subministrament de béns d'equip o prestació de servicis per empreses de consultoria o assistència tècnica, el beneficiari haurà d'aportar també justificació d'haver sol·licitat com a mínim tres ofertes de diferents proveïdors, llevat que per les especials característiques dels gastos subvencionables no existisca en el mercat suficient nombre d'entitats que ho subministren o presten. i així es faça constar en un informe-.  
L'elecció entre les ofertes presentades haurà de recaure en la més econòmica, justificant en una memòria l'elecció en un altre sentit. La no presentació de les memòries a què fa referència este apartat, o la insuficiència de les mateixes, podrà donar lloc a una minoració de l'ajuda concedida.  
5. No s'acceptaran com a justificants de realització del projecte les factures derivades de la contractació amb empreses o entitats vinculades al beneficiari de l'ajuda, excepte justificació expressa que haurà de ser valorada per l'IMPIVA. S'entén per empreses o entitats vinculades aquelles en què el beneficiari o un soci o grup de socis puga exercir, directament o indirectament, una influència dominant, o aquelles que puguen exercir-la sobre ell o que, de la mateixa manera que el beneficiari, estiguen sotmeses a la influència dominant d'una altra empresa o entitat per raó de propietat, participació financera o normes que la regulen. Es presumirà que hi ha influència dominant quan una empresa, entitat, persona física o grup d'estes, directament o indirectament, amb relació a una altra, estiga en possessió del menys un 25% del capital subscrit, un 25% dels vots inherents a les participacions emeses per l'empresa o entitat, o puga designar almenys el 25% dels membres de l'òrgan d'administració, direcció o control de l'empresa.  
Article 14. Pagament de les ajudes.  
L'IMPIVA procedirà al pagament de l'ajuda una vegada el beneficiari haja executat el projecte i sempre que haja complit les obligacions exigibles.  
DISPOSICIÓ FINAL  
Es faculta el director general de l'IMPIVA per a dictar les resolucions necessàries per al desenrotllament, eficàcia i execució de la present convocatòria.   
València, 2 de maig de 2006.. El president: Justo Nieto Nieto.  
ANNEX I  
PROGRAMA: GESTA (Generació de Solucions de Tecnologia Avançada). 2006  
Objectiu  
Propiciar la participació de PIME en la generació de solucions tecnològiques d'interés general que afavorisquen el progrés industrial de la Comunitat Valenciana.   
Actuacions recolzables  
. Projectes d'Investigació Tecnològica que es realitzen durant l'exercici 2006, dirigits a la resolució d'algun dels objectius tecnològics inclosos en l'annex II, dels resultats de la qual es derive un producte innovador que puga tindre aplicació industrial real i viable.  
Beneficiaris  
Les PIME amb seu social o establiment productiu a la Comunitat Valenciana que desenvolupen el projecte en este àmbit geogràfic.  
. Serà requisit dels projectes subvencionables que dos terços de la investigació es realitze en la pròpia empresa o en col·laboració amb agents, públics o privats, del Sistema d'I+D+I de la Comunitat Valenciana.  
. L'investigador principal o director del projecte d'investigació ha de ser emprat o soci de l'empresa que sol·licita l'ajuda.  
Tipus d'ajuda  
Les ajudes convocades per la present resolució tenen la consideració de subvenció, d'acord amb la definició establida en l'article 2 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions. S'exclouen de la consideració de subvenció els rendiments financers que es generen pels fons alliberats als beneficiaris.  
. Subvenció del 70% dels costos elegibles amb un límit màxim per projecte de 30.000 euros.   
No obstant es podrà aconseguir el 75% en les partides d'estudis de viabilitat o quan el projecte s'inscriga en els objectius d'un projecte vinculat al programa marc d'I+D, o bé es plantege col·laboració amb centres públics d'investigació o existisca col·laboració transfronterera entre socis independents de la UE. En tot cas, el límit màxim d'ajuda a concedir per projecte serà de 30.000 euros.  
. Subvenció del 50% dels costos elegibles dels diferents gastos derivats de la constitució de l'empresa, amb un límit màxim d'ajuda de 3.000 euros sempre que es complisquen tots els requisits següents:  
. La societat ha d'haver-se constituït amb data posterior a la publicació de la convocatòria en el DOGV, i ha de ser una Societat Mercantil.  
. Almenys dos científics han de ser accionistes de la societat, entenent com a científics, persones que puguen acreditar la realització de treballs d'investigació.  
. L'activitat exercida per la nova societat constituïda ha de ser la investigació i desenrotllament de noves tecnologies, el seu patent, i explotació comercial.  
No serà subvencionable l'IVA satisfet per l'adquisició de béns i servicis.  
Criteris de valoració  
Qualitat del projecte  
a) Novetat de la idea o de l'enfocament.  
b) Rellevància del repte científic.  
c) Simplicitat i originalitat de la solució proposada.  
d) Credibilitat i adequació del pla de treball per a mostrar la viabilitat del projecte.  
e) Adequació de la inversió del projecte a l'esforç investigador per a la consecució de l'objectiu tecnològic.  
f) Rellevància dels beneficis econòmics i tècnics si el prototip funciona.  
g) Facilitat amb què el treball proposat pot conduir a un producte o procés comercialitzable.  
h) Facilitat amb què el projecte pot atraure finançament privat una vegada finalitzada l'ajuda.  
Característiques del sol·licitant  
a) Qualificació de l'investigador principal, equip, i consultors; incloent publicacions i patents rellevants per al projecte.  
b) Desenrotllament d'investigació relacionada amb el problema proposat.  
c) Ajudes obtingudes en anys anteriors per a desenrotllar projectes, i resultats obtinguts positius.  
Aspectes socioeconòmics  
a) Sol·licituds presentades per col·lectius socialment desfavorits, per empreses que hagen superat en la seua plantilla respecte a l'any anterior els mínims exigits per la normativa sobre integració laboral de discapacitats o que compten amb un pla d'igualtat d'oportunitats entre dones i homes, per empreses amb ubicació en zones geogràfiques d'interés preferent, o amb projectes que suposen increment de l'ocupació o impliquen subcontractació especialitzada.  
Costos subvencionables  
. COST DE CONTRACTES AMB AGENTS, PÚBLICS O PRIVATS, DEL SISTEMA D'I+D+I DE LA COMUNITAT VALENCIANA.  
. SERVICIS EXTERNS. Aquells que el sol·licitant necessite contractar a altres empreses o entitats per a dur a terme el projecte.   
. MATERIALS I COMPONENTS. Els gastos de materials, subministraments i productes semblants necessaris per a l'activitat d'investigació i desenrotllament.  
. RECURSOS HUMANS. Els gastos del personal (investigadors, tècnics i personal auxiliar) empleat exclusivament en els projectes d'I+D que són objecte de les ajudes.  
. INVERSIONS NO PRODUCTIVES. Equips de laboratori i instruments i adquisició de tecnologia documentada: patents, llicències, etc.  
A més, en el cas que el projecte implique la creació d'una societat amb les característiques descrites en el .tipus d'ajuda. es podran considerar els següents costos subvencionables.  
. SERVICIS EXTERNS. Consultories especialitzades per a assessoraments externs que no tinguen caràcter habitual en el funcionament de l'empresa com ara estudis de viabilitat, estudis de mercat o d'oportunitat.   
. INVERSIONS PRODUCTIVES. Béns d'equip vinculats al projecte, maquinària i equips informàtics vinculats a producció.  
. ALTRES. Gastos de registre de marques i patents. Així mateix es consideraran subvencionables els gastos de primer establiment de la societat.  
Seran admissibles els justificants emesos a partir de la data de presentació de la sol·licitud d'ajuda.  
ANNEX II  
LLISTAT D'OBJECTIUS TECNOLÒGICS  
ENERGIA  
06-EN-01. Reducció del gasto energètic en sistemes de climatització.  
La climatització de vivendes i edificis habitats requerix un constant intercanvi de calor que es traduïx en una pèrdua o guany de calories. Per a això s'empren diferents tipus de sistemes de climatització que utilitzen principalment l'aire com a focus d'intercanvi de calor. Estos sistemes comporten un alt gasto energètic i té un ús cada vegada més estés. Un estalvi sensible d'este gasto podria suposar un estalvi total molt elevat.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'un nou sistema de climatització que abast uns estalvis energètics sensibles (major del 10%) respecte als actuals, independent del tipus de focus d'intercanvi de calor que s'utilitze, que puga ser produït industrialment a cost competitiu.   
06-EN-02. Anàlisi i determinació de la conductivitat tèrmica d'estructures i subsòls en temps real.  
En aplicacions industrials, de construcció i de climatització és necessari mesurar la conductivitat tèrmica en diferents tipus d'estructures i sòls per a un adequat disseny que optimitze el gasto energètic. Els sistemes actuals es basen en dos fases: una d'injecció de calor i una altra d'extracció de calor, que busquen aconseguir un règim estàtic de funcionament en la transferència de calor. En el cas de sòls, donada la inèrcia tèrmica del terreny i el llarg període de recuperació, la determinació de paràmetres es realitza actualment amb mètodes de llarga duració i d'alt cost.   
En este fase s'ha de desenrotllar un prototip de .kit. compacte i transportable per a la realització de mesures i anàlisi de dades que determinen de manera senzilla i ràpida (temps real) la conductivitat tèrmica del subsòl i altres estructures.   
06-EN-03. Instal·lació optimitzada d'intercambiadores tèrmics verticals en el subsòl de zones urbanes fins a 30 metres de profunditat.  
L'ús d'intercanviadors soterrats per a climatització que utilitza les propietats geotèrmiques del sòl, presenta problemes d'instal·lació associats a la perforació del terreny, l'escassetat de superfície, l'adequat farcit del sondeig i les característiques termo-hidràuliques del sistema. Disposar de tecnologia que automatitze estos processos reforçaria la utilització d'aplicacions que utilitzen difusors de calor verticals soterrats.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de sistema combinat per a instal·lacions optimitzades de difusors de calor verticals que millore les tècniques de perforació per a un ampli espectre de sòls, que reutilitze el detritus com a material de farcit del sondeig, i que verifique les seues adequades característiques tèrmiques i hidràuliques.  
06-EN-04. Control global i dinàmic del gasto energètic en instal·lacions industrials i residencials.  
Els sistemes més usats en l'actualitat per al control de la climatització domèstica i de locals públics utilitzen tant termòstats com sensors per a determinar la posada en marxa i desocupació dels aparells de calefacció o refrigeració. L'ajustament de la temperatura es fixa arbitràriament per l'usuari. Estos sistemes climatitzen de forma heterogènia i rígida sense considerar fonts de calor biològica i nictameral associats a l'ús i característiques canviants del complex d'estances controlat per termòstats.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de mòdul domòtic per a més de quatre estances, estandarditzat i integrable en un sistema de control de la climatització, centralitzat, dinàmic i adaptat a l'ús canviant i geometria de cada una de les estades, que permeta garantir un ambient òptim per a la fisiologia dels usuaris i reduïsca el gasto energètic de forma sensible, aconseguint un 20% d'estalvi.  
06-EN-05. Generació de potència superior a 6 kW amb microones.   
Les microones electromagnètiques de freqüències entre 1 i 170 GHz s'utilitzen en camps tecnològics diversos com ara radiodifusió, televisió, telefonia sense fil, radar, protocols de transmissió sense fil de dades, processat tèrmic de materials, entre altres. L'ús de magnetrons per a produir microones a una freqüència baixa (aproximadament 2.45 GHz .banda S-) per a elevar la temperatura de l'aigua s'ha estés des de l'ús domèstic a l'industrial, a fi de processar tèrmicament materials que contenen molècules aigua. Un increment progressiu de la potència d'estos instruments s'ha fet necessari per a atendre les creixents aplicacions industrials. Per a la millora de l'eficiència en els processos tèrmics de materials es requerixen sistemes d'elevada potència, superior als 2 kW.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de capçal de microones que integre magnetrons de potència, aïlladors i fonts d'alimentació, capaç de subministrar, en una sola unitat, potències de microones superiors a 6kW. L'esquema ha de ser compacte, compatible amb la producció industrial i ser competitiu en costos.  
06-EN-06. Increment de la relació amperatge/longitud dels conductors recoberts.  
S'han aconseguit molt notables avanços en el desenrotllament d'una segona generació de cables recoberts, fets amb superconductors a alta temperatura, coneguts com a cables 2G. En comparació amb els cables de primera generació són potencialment més econòmics i proporcionen millors característiques i rendiments. S'han construït segments curts de fins a 100m amb més de 100 A/cm . No obstant això, es necessita millorar perquè puga facilitar-se la seua comercialització i per a fabricar-los de forma pràctica.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de cable 2G que arribe als 600 A/cm. A 77 graus K i que puga ser produït industrialment a cost competitiu.  
06-EN-07. Recobriment de cables semiconductors per mitjà de sistemes criostáticos.   
Per a aconseguir els avantatges de l'ús de ceràmiques superconductores en equipament elèctric, estos materials han de mantindre's a temperatures inferiors a la temperatura ambient, en l'entorn dels 60 a 83 ºK. Es busca el desenrotllament de sistemes d'aïllament tèrmic (criostats) per a evitar la difusió de calor des de l'ambient al superconductor.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de criostat flexible per a recobrir cables elèctrics superconductors que discórreguen davall l'aigua o subterranis. Es proposen per a longituds de 500 m, una difusió de calor menor d'1 W/m, i sense excessius increments de difusió de calor en les zones doblegades o corbades.  
06-EN-08. Desenrotllament d'algoritme de control i implementació per a inversors trifàsics connectats a la xarxa elèctrica.   
Els inversors trifàsics connectats a la xarxa elèctrica precisen d'algoritmes de control perquè els valors de tensió i intensitat connectats a la xarxa estiguen en fase i tinguen les amplituds correctes, així com el contingut en harmònics apropiat. A este efecte, hi ha multitud d'algoritmes matemàtics per a realitzar la ciada solució. Tots els sistemes existents utilitzen tecnologies d'integració en DSP o en sistemes electrònics semblants.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'una solució tecnològica realitzant la integració en FPGA.  
06-EN-09. Càlcul i desenrotllament de transformadors i filtres trifàsics per a inversors.  
Els transformadors convencionals utilitzats per a mitja potència no tenen en compte l'arrissat del corrent que prové dels inversors trifàsics, la qual cosa conduïx a calfaments indesitjables del transformador i a la pèrdua de propietats magnètiques del mateix.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un sistema de càlcul i dimensionament de transformadors trifàsics, o de filtres del tipus L o LCL per a inversors trifàsics, en els quals es tinga en compte la necessitat atenuació de l'arrissat del corrent, amb una eficiència global del transformador o del filtre superior al 98%.  
06-EN-10. Augment en la producció d'hidrogen a partir d'aigua maximitzant el ràtio hidrogen obtingut/energia empleada.   
L'hidrogen podria convertir-se en un important vector energètic en un futur. Un dels inconvenients més importants és l'alt gasto energètic necessari per a la seua producció. La consecució d'un procediment que reduïsca el consum energètic per a la seua producció seria un avantatge competitiu en el futur mercat de l'energia.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip per a l'obtenció d'hidrogen que maximitze la seua producció utilitzant el mínim d'energia.  
06-EN-11. Augment de la capacitat d'emmagatzemament d'hidrogen.   
Un dels problemes que planteja l'hidrogen com a combustible és la seua baixa densitat. Això suposa un greu inconvenient per al seu emmagatzemament i així mateìx una disminució de l'autonomia dels sistemes que ho utilitzen. Un sistema o procediment que millore l'emmagatzemament de l'hidrogen, suposa una oportunitat per a afavorir el desenrotllament d'esta tecnologia.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip que maximitze la relació entre la quantitat d'hidrogen emmagatzemat i l'espai requerit.  
06-EN-12. Utilització de l'hidrogen com a acumulador d'energia en plantes fotovoltaiques.  
La producció d'energia elèctrica presenta problemes de sobreproducció en hores de poc consum que utilitza sistemes d'emmagatzemament d'energia, com el bombament d'aigua en altura, que són poc eficaç. La utilització de l'hidrogen com a acumulador d'energia augmentaria en gran manera esta eficiència. En les instal·lacions fotovoltaiques seria un gran avantatge disposar d'este tipus de sistema per a emprar els romanents d'energia per mitjà de l'ús de piles de combustible en les hores que no hi ha sol o en hores en què la demanda energètica supera a la capacitat productiva de la instal·lació solar.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'un sistema per a la producció d'hidrogen i d'energia per mitjà de piles de combustible per a treballar paral·lelament amb la instal·lació solar, tant en sistemes fotovoltaics connectats a la xarxa elèctrica com en sistemes aïllats.  
06-EN-13. Augment de l'eficiència de producció d'energia elèctrica a partir de l'energia solar fotovoltaica.  
Hi ha tecnologies de cèl·lules fotovoltaiques que permeten pràcticament triplicar l'eficiència de la producció d'energia elèctrica a partir de l'energia solar fotovoltaica. No obstant això, el cost elevat a causa de les tecnologies de fabricació emprades fa necessari augmentar la quantitat de radiació que reben les cèl·lules per mitjà de mètodes de concentració, la qual cosa al seu torn augmenta la temperatura de les cèl·lules i en conseqüència acaba disminuint l'eficiència final de les mateixes.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de mòdul fotovoltaic compost per un .arrai'dens de cèl·lules de triple unió i seguidor solar de dos eixos amb una precisió angular de 1r, en el qual es munte un sistema de paràbola amb espills per a deflectar la llum solar sobre l'arrai dens. A més s'ha de desenvolupar un sistema de refrigeració i aprofitament de l'energia tèrmica evacuada per tal sistema des de l'arrai dens, així com un software de gestió integral de tot el sistema.   
06-EN-14. Control de temperatura de plaques solars utilitzant l'efecte Peltier-Seebeck.  
En els sistemes de soldadura dels busos a la cèl·lula fotovoltaica, es posiciona actualment la cèl·lula contra una placa calefactada, la qual es manté a una temperatura quasi-constant durant tot el procés. No obstant això, l'idoni seria poder disposar d'un mètode de control de la temperatura de la placa, de manera que la citada temperatura poguera patir fortes variacions (tant en sentit de refredament com de calfament) en períodes de temps molt curts (duració de 1seg). Per a aconseguir este objectiu, s'estan emprant cèl·lules Peltier per al calfament. refredament de la placa.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip per al control de la temperatura de les cèl·lules Peltier, capaç de controlar una potència de fins a 1000W, i amb precisió en la temperatura de 1ºC.   
SEGURETAT   
06-SE-01. Identificació de vehicles prioritaris en servicis d'urgència, amb preferència de pas, i actuació, en temps real, sobre els semàfors per a facilitar el pas a estos vehicles.  
Ambulàncies, cotxes de bombers i de la policia utilitzen els senyals acústics i lluminoses per a obrir-se pas entre el trànsit. A vegades no és prou i es plantegen greus problemes en interseccions de vies quan han de travessar semàfors en roig. Una adequada identificació de vehicles junt amb una modulació en temps real dels semàfors abans d'arribar a ells, alerta del seu imminent pas i permet reaccionar adequadament i amb temps als vehicles de la via.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip per a la identificació automàticament diferents classes de vehicles amb prioritat i transmetre, a un programa de control de senyals de circul·lació, la informació que permeta l'obertura de semàfors en la direcció del vehicle abans d'arribar a les interseccions.   
06-SE-02. Control de condicions ambientals per mitjà de sensors de boira-pluja miniaturitzada i de baix cost.  
La formació de bancs de precipitació en forma de boira o pluja és freqüent en zones geogràfiques de rutes terrestres i marítimes. Estes precipitacions poden ser pràcticament sobtades i inesperades, elevant el risc d'accidents de carretera o navegació. La detecció immediata i automàtica d'estos bancs de precipitació és important per a disparar avisos anticipats i a distància, a conductors i navegants.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip miniaturitzat, de baix cost, i de sensibilitat calibrada, que permeta la seua instal·lació en trams de rutes i en balises marines, perquè transmeta senyals d'advertència de mode anticipat a conductors o navegants. Estos sistemes seran compatibles amb la seua instal·lació en vehicles, per a activar automàticament llums i eixugaparabrisa davant de la presència de precipitació atmosfèrica que comprometen la visibilitat.  
06-SE-03. Caracterització en temps real del trànsit urbà i interurbà.  
El tràfic rodat en les ciutats i àrees metropolitanes és un problema creixent donat l'alt índex de desplaçaments i l'augment del parc mòbil. Per a una adequada gestió d'este tràfic és necessari disposar d'informació constant i en temps real.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'un sistema de caracterització de tràfic rodat tenint en compte factors com: número, tipus i velocitat de vehicles i que proporcione dades en temps real.   
06-SE-04. Detecció i monitorització de la fatiga i la distracció dels conductors.  
Els accidents de trànsit es deuen en gran part a la fatiga i estrés del conductor, la qual cosa reduïx la seua capacitat de resposta ràpida davant de situacions imprevistes.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip que permeta, en temps real, informar el conductor del seu estat de fatiga i indisposició a respondre amb eficàcia a les sorpreses. El sistema no deu ser invasiu ni dolorós, portàtil i reutilitzable. Haurà d'estar basat en mesures reals de signes de fatiga, com ara parpelleig, nistagme, electroencefalografia, tensió muscular, etc.  
06-SE-05. Localització d'objectes, animals i persones en zones delimitades en temps real.   
La informació sobre la localització i moviments d'objectes, animals i persones en zones delimitades, públiques o privades, és vital per a la seguretat o per a la gestió de recursos. Per a procediments de seguretat i optimització logística, la localització en temps real i la gravació històrica per a anàlisis retrospectives dels moviments són fonamentals.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip modular i escalable, orientat a la localització d'objectes, animals o persones permetent la comunicació bidireccional. El sistema es dissenyarà per a aplicacions en zones fitades com a edificis, àrees industrials, polígons, parcs, urbanitzacions, etc. Ha de poder interaccionar amb altres sistemes (control d'accessos, seguretat, ...), i permetre el registre de desplaçaments. En conjunt, el sistema deu ser competitiu de cost i no pot ser invasiu o incompatible en ambients tecnològicament evolucionats.  
06-SE-06. Detecció d'intrusions en zones fitades.  
Els sistemes convencionals de seguretat perimetral presenten diversos inconvenients relacionats amb la sensibilitat de la detecció, les necessitats d'infraestructures específiques i la generació de falses alarmes.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip robust que minimitze les deficiències anteriors i que siga econòmicament competitiu.  
06-SE-07. Supervisió de les línies elèctriques d'alta tensió.  
Els estesos clàssics d'alta tensió precisen de revisions periòdiques que garantisquen el seu bon funcionament o la necessitat substitució. Actualment la revisió és costosa i lenta, ja que es realitza amb càmares tèrmiques ubicades en helicòpters que sobrevolen l'estés.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de control remot que efectue la revisió de línies d'alta tensió amb major fiabilitat, menor temps i disminució de recursos humans.  
MEDI AMBIENT   
06-MA-01. Detecció immediata d'incendis forestals.   
A causa de l'alt nombre d'incendis forestals i la consegüent pèrdua de massa boscosa, fa falta del desenrotllament de sistemes que siguen capaços de detectar el foc amb precisió i rapidesa a un cost raonable. Açò comportaria una resposta dels mecanismes d'extinció.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de sistema per a la detecció immediata de focus d'incendi forestals que cobrisca grans àrees boscoses, de llarga duració, que es comunique de forma sense fil amb un centre de control i amb un cost competitiu.  
06-MA-02. Control i extinció d'incendis en zones inaccessibles.  
L'extinció d'incendis és un problema en si mateix, i a més es complica quan la resposta no és ràpida i el foc es localitza en zones inaccessibles per als vehicles de bombers. L'extinció aèria és la millor alternativa encara que depén molt de les condicions atmosfèriques i de llum.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'un sistema transportable en vehicles o remolcs, que siga capaç de llançar càrregues des de grans distàncies cap als focus de l'incendi, que siguen completament efectius en la consecució del seu objectiu, per mitjà de qualsevol tipus de control de direcció, i que descàrrega el seu contingut en el moment òptim per a produir una extinció del focus de l'incendi.   
06-MA-03. Vigilància i detecció d'incendis forestals per mitjà de vehicle aeri miniaturitzat, no tripulat.  
Els incendis forestals augmenten amb el canvi climàtic i les èpoques de sequera. Molts d'ells comencen en focus menors que s'estenen per falta de detecció precoç. Durant els últims anys el major suport per a la detecció d'incendis en àrees boscoses remotes ha sigut l'intercanvi d'informació sobre punts de calor detectada per diferents sensors com el MODIS, muntats sobre els satèl·lits Terra i Aqua de NASA, o de sistemes AVHRR també muntats sobre satèl·lits NOAA. La informació de satèl·lits, excepte la procedent d'estacionaris, és periòdica amb cicles llargs de 12 a 24 hores, la qual cosa permeten el desenrotllament dels incendis fis a magnituds perilloses. A més la resolució no és molt alta a causa de la distància i a camuflaments de falsos focus de calor, com ara indústries o plantes d'energia, entre altres. Per això s'ha utilitzat, alternativament, sistemes de terra, muntats sobre torres de vigilància, basats en càmares visibles, per a la detecció de fum; i càmares infraroges, per a la detecció de punts de calor. Donat allò que s'ha escarpat d'algunes muntanyes el manteniment d'eixes torres és costós i la seua visibilitat limitada. La substitució de les torres per altres sistemes es fa necessària.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'un vehicle aeri no tripulat, de control remot dotat de sensors d'infrarojos, d'un sistema automàtic d'assenyalar els focus hipertèrmics i de transmissió de dades, i d'un sistema de posicionament precís.  
06-MA-04. Gestió de residus provinent d'explotacions d'animals.  
La prevenció i control de la contaminació derivada de les explotacions avícoles, i altres explotacions ramaderes intensives és una prioritat. Este tipus d'instal·lacions emmagatzemen residus i excrements en una àrea limitada i per llargs períodes de temps, degut principalment que, les operacions d'engreixament es realitzen en un espai reduït on el menjar és portada als animals. Diferents tipus d'explotacions tenen problemes ambientals semblants. Per exemple, una sola vaca pot produir 60 Kg. de fem diaris, o 22 tones de rebutjos per any. Els rebutjos animals, aigües fecals, i el fem, han de ser tractats de forma eficaç, i són necessaris sistemes per a previndre accidents, abocaments, o aportacions excessives a les vies fluvials. Les aigües superficials es poden contaminar amb l'aigua de les tempestats que arrossega el fem al rierol més pròxim, o per filtracions del materials de rebuig (p.e. nitrats, sals, patògens bacterians o vira'ls, medicaments veterinaris, etc) en les aigües subterrànies.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'un sistema que siga capaç de tractar els residus de forma directa, contínua, ràpida, eficient i a un cost competitiu, per a ser aprofitats de totes maneres.  
06-MA-05. Detecció i avaluació de reserves d'aigua subterrània des de superfície sense la realització de perforacions.  
L'obtenció d'aigua dolça es un dels problemes més importants de l'actualitat per a moltes regions del món. Esta aigua, es troba principalment en llacs, aiguamolls i rius amb uns 87.371.795 km3 en tot el món. A més s'estima que la quantitat d'aigua concentrada en l'atmosfera en forma de vapor d'aigua aconseguix els 3.100 km3. La resta de l'aigua dolça es troba en el subsòl, amb més de 100.000 km3, unes 30 vegades més que la localitzada en l'atmosfera. Esta aigua troba en la seua major part dins del primer quilòmetre des de la superfície.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de superfície per a la detecció i avaluació d'aigua subterrània, de gran eficàcia, que no necessite realitzar perforacions i que tinga un gran abast en profunditat.   
06-MA-06. Desodorització de residus orgànics.  
Els residus orgànics produïxen i alliberen a l'aire molècules altament excitants de les terminacions sensitives olfactòries, que provoquen sensació de desgrat, repulsió i el malestar en zones habitades pròximes als llocs on es depositen estos residus, inclús pot afectar l'explotació del turisme rural, i reduir la qualitat de vida en l'entorn. La prevenció, control i eliminació de la pestilència derivada de plantes de tractaments de residus o d'explotacions avícoles o ramaderes intensives pot suposar una oportunitat de mercat, atés que no seria necessari que instal·lacions d'este tipus se situen en zones apartades, contribuint, d'esta manera, a la disminució del cost del transport. A més, suposarà un gran benefici social.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de sistema que siga capaç d'eliminar la pestilència dels residus de les explotacions animals, en un àmbit local.   
06-MA-07. Monitorització mediambiental en entorns complexos.  
Els sistemes actuals de control ambiental oferixen un potencial reduït per a la monitorització d'entorns des del punt de vista de la seua densitat espacial i capacitat de captura d'informació detallada i fiable.   
En esta fase es deu desenrotllar un prototip, de xarxa densa heterogènia, per al control ambiental en zones d'interés amb capacitat de comunicació sense fil, equipada amb sensors de diferents tipus (humitat del sòl i de l'aire, pressió de l'aigua, pluviòmetre, temperatura, concentració d'alguns contaminants).  
06-MA-08. Optimització tèrmica i acústica de carrosseria de grups de generació elèctrica.  
Els grups de generació elèctrica poden ser utilitzats en entorns molt diferents, per la qual cosa és necessari silenciar-los per mitjà del control del soroll de fuga i del soroll produït pel motor i el seu sistema de ventilació. Es dóna ací un conflicte entre la necessitat aïllament acústic i les necessitats de refrigeració del motor, que fins al moment no ha sigut abordat de forma integral. L'anàlisi del flux d'aire en l'interior de la carrosseria i a través dels orificis de ventilació hauria de permetre reduir els requeriments sobre l'aïllament, per la qual cosa hi ha un clar potencial de millora del producte i de reducció de costos.  
En esta fase es pretén desenrotllar un prototip de carrosseria per a grups electrògens optimitzant simultàniament l'efecte refrigerant i la generació i transmissió de soroll.  
06-MA-09. Millora de la qualitat d'aigües emprada en aqüicultura d'instal·lacions ubicades en terra de cultius.  
L'aqüicultura està considerat com un sector emergent de la Comunitat Valenciana que presenta problemes en la utilització d'agroquímics contaminants i que són agressius per al medi ambient.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un procés de producció que produïsca de manera significatiu un menor nivell de contaminació tant en l'aigua de procés com d'abocament.  
PROCESSOS INDUSTRIALS   
06-PI-01. Control d'humitat de productes industrials en processos continus per mitjà de mètodes .online. no invasius de baix cost i que s'adapte a la velocitat del procés.  
L'automatització de processos industrials requerix de forma creixent l'establiment d'un control de qualitat «online» per mitjà d'anàlisi no invasius, ni destructius, dels productes processats. Paràmetres de qualitat molt importants estan basats en el grau d'humitat integrada en el producte. Els sistemes més freqüents en ús que poden estimar el grau d'humitat del producte requerixen ser efectuats off-line i comporten la destrucció de mostres del producte i la ralentització del procés.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'unitat de control .online. que permeta estimar amb precisió, en temps real, paràmetres relacionats amb la humitat dels productes processats en la línia.  
06-PI-02. Control de qualitat d'objectes oberts i tancats per mitjà de sistemes no destructius.   
En la fabricació de recipients geomètrics emmotlaments per peces i acoblaments es produïxen defectes de segellats i possibles clavills. Es requerixen instruments per a detectar estos errors de forma no destructiva i compatible amb la continuïtat de la cadena de producció.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de detecció, en temps real i de forma no destructiva, d'errors de tancament i clavills en flascons, caixes o objectes semblants.   
06-PI-03. Control de qualitat de superfícies d'objectes complexos de 3D per mitjà de sistemes no destructius.   
En la fabricació d'objectes tridimensionals emmotlaments per peces, acoblaments i decorats per distints procediments es poden produir defectes de superfície de matèria o de decoració. Es requerixen instruments per a detectar estos errors, en temps real, de forma no destructiva i compatible amb la continuïtat de la cadena de producció.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de detecció, en temps real i de forma no destructiva, d'errors de superfície d'objectes tridimensionals, en moviment al llarg de la cadena de producció. El prototip ha de ser escalable per a objectes des de 2 cm. de dimensió major a 400 cm. de dimensió major.  
06-PI-04. Generació de calor sense combustió local per a processos tèrmics industrials amb un cost energètic competitiu.  
Els processos tèrmics industrials que impliquen combustió produïxen residus, inclòs CO2 que s'expulsa al medi ambient localment. Desenrotllar sistemes per a la realització de processos tèrmics industrials (assecat, vulcanitzat, poltrusió, etc) sense implicar combustió local a preu competitiu és d'interés.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de sistema que permeta un processat tèrmic habitual, però sense combustió, no contaminant, que realitze el procés amb idèntica o superior eficiència que l'habitual basat en combustió i amb un cost energètic semblant.  
06-PI-05. Millora de la soldadura de coure-estany contra una metal·lització de plata sobre silici.   
Este tipus de soldadura representa, en cèl·lules fotovoltaiques, un procés complicat donat les grossàries reduïdes de placa i les operacions manuals que es duen a terme, la qual cosa dóna com resultades fallades en soldadura i ruptura de plaques de silici i la ralentització general del procés.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'un sistema de soldadura fiable, robust i repetitiu, dels busos a les cèl·lules fotovoltaiques.  
06-PI-06. Detecció de microrrotures en plaques de silici.  
Les cèl·lules de silici empleades en la indústria fotovoltaica tendixen a tindre cada dia grossors més xicotets (havent-hi una previsió d'arribar a curt termini a un grossària d'unes 160 microns). Açò fa que siguen extremadament fràgils, podent produir-se microrrotures o fractures, invisibles a l'ull humà, però que provoquen una pèrdua considerable de l'eficiència i de la potència màxima produïble per les mateixes.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'un sistema que siga capaç de detectar microrrotures o fractures en plaques de silici, sense que el mètode d'assaig deteriore o arribe a alterar les característiques de funcionament de les mateixes. Tal assaig s'ha de introduir en el procés productiu, de manera que el temps màxim per a realitzar-ho no excedisca uns 20 seg. de temps.  
06-PI-07. Utilització selectiva de dissolvent en pintures i vernissos.   
Les fluctuacions en el preu de certs dissolvents i les limitacions en l'ús de dissolvents dictades per les noves legislacions mediambientals, obliguen els fabricants a contínues reformulacions de producte. Açò provoca perduda de temps i una assumpció de sobre costos associats a la nova formulació.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'un model expert per a l'obtenció de formulacions òptimes de pintures i vernissos a partir de les restriccions de dissolvents imposades pel mercat.  
06-PI-08. Anàlisi objectiva i fiable de l'acceptació d'un nou producte en el mercat previ al seu llançament.  
El desenrotllament de noves metodologies de disseny que utilitzen les tecnologies emergents en imatge i comunicació, ha suposat una major velocitat en el desenrotllament dels prototips i una reducció sensible de costos, atés que no cal realitzar prototips físics ni dissenyar processos de producció abans de verificar l'acceptació del producte en el mercat. Este fet unit a tècniques per a detectar els aspectes formals d'un producte que més influïsquen en la decisió de compra de l'usuari, es pot convertir en una ferramenta de disseny molt potent.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un sistema per a l'anàlisi, des de les primeres fases del disseny, dels aspectes formals d'un nou producte, de manera que, assegure l'èxit de tal producte en el mercat abans del seu llançament i que no utilitze prototips físics.   
06-PI-09. Mesurament de grossàries en objectes de plàstic en la cadena de producció, per a control de qualitat.  
Molts sectors industrials utilitzen polímers per a la construcció de peces per a maquinària, encapsulats, protecció, decoració, seguretat, etc. En molts casos, les dimensions d'estes peces i elements han de complir certs estàndards de tolerància. Per això, s'establixen controls de qualitat, pels quals es determina si una peça o peces de determinada partida tenen les dimensions adequades.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de mesurament, en temps real i de forma no destructiva, de grossàries d'objectes tridimensionals, en moviment al llarg de la cadena de producció. El prototip ha de ser escalable per a objectes des de 2 cm. a 400 cm. de dimensió major.  
06-PI-10. Desenrotllament de ferramentes informàtiques per a predir l'efecte multipactor en guies coaxials de comunicació espacial per satèl·lit.  
Les descàrregues electròniques ressonants que ocorre en el buit o baixa pressió atmosfèrica (10-3 mmHg o inferior, pròpia d'altituds superiors a 90 km), referides com a efecte multipactor, constituïxen un problema en línies de transmissió, interruptors, filtres i connectors de dispositius que operen en eixes condicions.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'anàlisi i predicció de l'efecte multipactor en guies coaxials en un ambient de 10-3 mmHg.   
06-PI-11. Desenrotllament de làser de potència i emissió polsada per a aplicació industrial.  
S'ha progressat molt en el desenrotllament de diversos tipus de làser d'alta potència demostrant-se la gran importància industrial i econòmica d'esta tecnologia; per eixa raó els països mes desenrotllats estan apostant pel desenrotllament de més i millors làser de potència i instruments per a la seua aplicació.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de làser de fibra òptica de potència i emissió polsada per a aplicacions industrials.  
06-PI-12. Sistema de simulació per al desenrotllament de nous motors de motocicletes de competició.   
El desenrotllament dels motors de motocicletes de competició s'ha realitzat en el passat per mitjà de l'ús exhaustiu d'assajos en bancs de potència de prototips. En els últims temps s'està canviant esta metodologia promovent l'ús de simuladors per al disseny dels distints elements del motor. No obstant això, este canvi de tendència només s'ha produït en grans empreses del sector perquè eren les úniques capaces d'escometre inversions a llarg termini. Amb la popularització dels simuladors de motor i la reducció de costos informàtics, la generalització d'esta metodologia de disseny és possible a empreses i equips de menor dimensió.  
En esta fase es deu desenrotllar/dissenyar un motor de competició utilitzant el sistema de simulació proposat.  
06-PI-13. Sensor de mesura directa de gas recirculat en motors de combustió interna alternatius. (EGR)  
En els actuals motors tèrmics d'automoció, s'ha consolidat la tècnica de l'EGR (Recirculació dels gasos de fuga). No existix en el mercat un sensor de mesura directa d'eixos gasos de fuga que siga industrializable, per la qual cosa el control de l'EGR presenta certes dificultats. Desenrotllar un sensor capaç de mesurar estos gasos tenint present la seua fiabilitat i preu, seria un gran avanç tecnològic.  
En esta fase es deu desenrotllar un prototip de sensor capaç de complir esta funció, així com les exigències quant a precisió, fiabilitat i preu d'esta aplicació.  
06-PI-14. Alternativa per als materials utilitzats en envasos que provenen del petroli i que siguen biodegradables.  
La busca d'alternatives a productes derivats del petroli afecta tots els àmbits entre això els relacionats amb els envasos i embalatges. El desenrotllament de nous materials que no procedisquen de la dita matèria primera i que milloren les seues característiques funcionals i sanitàries pot ser un avantatge competitiu molt important respecte als derivats del petroli.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un nou material d'envàs biodegradable alternatiu als derivats del petroli, de preu igual o menor.   
06-PI-15. Millora de la vida útil de melmelades i salses obtingudes per processos de buit.  
La utilització d'altes temperatures en l'aplicació de mètodes tradicionals per a l'obtenció de melmelades, i salses, té com a conseqüència l'alteració de certs aspectes relacionats amb la qualitat del producte. D'altra banda, la utilització dels envasos tradicionals de vidre i els envasos de plàstic convencionals per a este tipus d'aliments presenten alguns inconvenients com és l'ingrés d'oxigen amb el conseqüent augment del creixement microbià.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un nou envàs de material plàstic amb recobriment antimicrobià per a conservar productes processats per mitjà de l'ús de la concentració i refredat a buit (Vaccum Cooling).  
06-PI-16. Millora del sistema de control i identificació de lots de productes aqüícoles en els mercats.  
Els sistemes actuals presenten problemes per la humitat pròpia de l'entorn i les condicions de producció i emmagatzemament d'este tipus de producte.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un sistema de control i identificació de productes aqüícoles resistent a la humitat i alternatiu i/o complementari a les etiquetes d'identificació que s'utilitzen en l'actualitat.  
06-PI-17. Nou procediment de decoració de taulells ceràmics esmaltats.  
El procediment habitual de decoració i vidriat de taulells ceràmics esmaltats es realitza utilitzant matèries primeres (pigments, frites i altres additius) de naturalesa inorgànica la qual cosa impedix el desenrotllament de determinada coloracions en la seua decoració i precisa d'altes temperatures per a la seua implementació (entre 950 i 1.200 ºC).  
Es proposa el recurs a materials de naturalesa orgànica (amb o sense nanopartícules en suspensió), polimeritzables per radiació ultravioleta, per a recobrir els taulells ceràmics (en substitució de l'esmalt de naturalesa inorgànica) que permeta obtindre efectes decoratius i que, addicionalment, no requerix tractament tèrmic a alta temperatura.  
BIOTECNOLOGIA  
06-BT-01. Generador d'Impulsos d'Estimulació Cardíaca Bicameral Implantable, amb resposta en Freqüència (DDDR)  
Hi ha malalties cardíaques en què la forma terapèutica farmacològica no és efectiva, i l'únic tractament possible és la implantació d'un marcapassos permanent. El mercat espanyol de marcapassos es caracteritza per l'absència de fabricants i tecnologia espanyola.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip generador d'impulsos implantable d'estimulació cardíaca bicameral amb resposta en freqüència (DDDR), que incloga el desenrotllament d'un dispositiu d'interfície de programació compatible, que permeta la reprogramació del generador una vegada es trobe implantat, així com accedir a una sèrie de funcions especials.  
06-BT-02. Obtenció d'hibridomes i anticossos monoclonals nous per a la identificació o separació-purificació de proteïnes humanes de demostrada utilitat diagnostica o terapèutica.  
Alguns processos de purificació de proteïnes utilitzen columnes d'afinitat que utilitzen anticossos monoclonals amb epítops que reconeixen les proteïnes especifiques. La producció d'anticossos monoclonals amb alta afinitat per proteïnes humanes o per segments concrets de proteïnes humanes poden tindre gran interés diagnostic, terapèutic i industrial.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un hibridomes per a la producció d'un anticossos monoclonals que reconega diferents segments d'una proteïna humana de reconegut interés mèdic.  
06-BT-03. Desenrotllament de productes adjuvants per a l'optimització de la quimioteràpia anti-neoplàsica.  
Els agents usats en quimioteràpia anticancerosa tenen efectes secundaris a l'interferir la renovació normal dels teixits. El desenrotllament d'agents adjuvants que sensibilitzen més a les cèl·lules tumorals és de gran importància en la teràpia oncològica.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un nou producte o estratègia terapèutica que augmente la sensibilitat de les cèl·lules neoplàiques a algun dels fàrmacs usats en ontologia clínica. Provat en models animals deu mostrar notables efectes avantatjosos enfront del tractament sense l'adjuvant.  
06-BT-04. Desenrotllament de kits, amb reactius originals, per a la detecció, en sèrum o teixits humans, de proteïnes humanes d'especial interés diagnostique, per mitjà de tècniques de fluorescència, luminiscència, o colorimètriques.  
Els sistemes multitest acceleren l'obtenció de dades clíniques de vital importància, augmenten l'espectre de proves i reduïxen els costos hospitalaris.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un test complet que permeta, a partir molècules pròpies (sintetitzades o descobertes ex Novo), valorar la presència i quantitat d'una molècula sèrica de reconegut interés clínic o veterinari.  
06-BT-05. Desenrotllament d'un procediment immunològic per al diagnostique i avaluació de la síndrome autoimmune de .Goodpasture', amb mostres de fluids biològics.   
Alguns processos de purificació de proteïnes utilitzen columnes d'afinitat que utilitzen anticossos monoclonals amb epítops que reconeixen les proteïnes especifiques. La producció d'anticossos monoclonals amb alta afinitat per proteïnes humanes o per segments concrets de proteïnes humanes poden tindre gran interés diagnostique, terapèutic i industrial.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un hibridomes per a la producció d'un anticossos monoclonals que reconega diferents segments d'una proteïna humana de reconegut interés medique.  
06-BT-06. Productes terapèutics en models murins d'autoimmunitat renal.  
Els processos interlocutòria immune són degeneratius, inflamatoris, i de difícil tractament, evolucionant de forma crònica i incurable, el progrés en el diagnòstic, caracterització i tractament d'estos processos patològics és de gran importància medica.   
En esta fase s'ha de desenrotllar una molècula que inhibisca de forma significativa la progressió d'un procés interlocutori immune renal en un model murin.   
06-BT-07. Esterilització de material quirurgicosanitari en segons a una temperatura no superior a 37ºC  
Els microorganismes no esporulats viuen rodejats d'una interfase aquosa i contenen aigua en la seua estructura. Durant les manipulacions instrumentals d'organismes vius, quantitats de substàncies de base aquosa s'adherixen als instruments, els quals, al continuar sent usats, transporten possibles microorganismes i estenen la seua sembra (contaminació). Per a evitar-ho, molts dels instruments es rebutgen després d'un reduït ús, o se sotmeten a lents processos de llavat i esterilització. Molts instruments no suporten el calfament elevat requerit per a l'esterilització tèrmica sense deformar-se o perdre les seues qualitats bàsiques. Per això és important el desenrotllament de sistemes segurs d'esterilització, que no calfen els instruments mes allà dels limites tolerables per a poder ser usats novament.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de sistema que permeta l'esterilització completa, no química, ni radioactiva, en segons, d'instruments com ara pipetes, biberons o xeringues, de vidre o polímetres sintètics, que hagen contingut mitjans líquids amb microorganismes eucariotes o proguaraninots, L'esterilització, deu efectuar-se sense que els instruments es calfen per damunt dels 37ºC. El sistema deu ser miniaturitzat, per a contindre només una o dos peces a esterilitzar i deu poder ampliar-se modularment.  
06-BT-08. Obtenció de variants cel·lulars eucariotes de mamífers, adherents o no adherents, cultivables In Vitro, per a fins industrials.   
Alguns processos de síntesi industrial de proteïnes utilitzen cèl·lules eucariotes, cultivades en biorreactors. La major part de biorreactors estan preparats per a operar amb cèl·lules en suspensió i requerixen portadors per a cultivar cèl·lules adherents. El desenrotllament de cèl·lules fàcils de transfectar, productores de grans quantitats de proteïnes i cultivables en suspensió són d'importància per a la indústria de biosíntesi.  
En esta fase s'ha de desenrotllar línies cel·lulars de mamífers, de procedència epitelial, estables, que puguen créixer en suspensió, per a la producció de proteïnes transgèniques.  
06-BT-09. Potenciació dels mecanismes naturals de microorganismes en la producció d'hidrogen.  
És un fet constatat que certs microorganismes (cianobacteris) tenen com a producte de rebuig del seu metabolisme hidrogen. Este mecanisme pot suposar un motor de producció d'hidrogen per a la seua aplicació energètica el que suposaria una gran oportunitat de mercat com a font alternativa d'hidrogen.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de sistema on es produïsca un augment considerable en la producció d'hidrogen d'estos microorganismes.  
06-BT-10. Detecció precoç de la parasitació de les palmeres per Punxegut Roig.   
El Punxegut roig (Rhynchophorus ferrugineus) és un curculiònid originari de les àrees tropicals del sud-est asiàtic on constituïx una plaga per als cocoters. En els últims 20 anys l'avanç d'esta espècie s'ha produït des del sud-est asiàtic i Polinèsia (el seu lloc d'origen) fins a Índia, Península Aràbica, Egipte i Espanya, entre altres zones. El cicle de vida de l'insecte és de 3-4 mesos, podent existir fins a quatre generacions per any. Esta afecció és molt difícil de detectar en estats incipients, de manera que quan es detecta, el dany ocasionat a la palmera sol ser irreversible.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de sistema que permeta detectar molt precoçment i de forma no destructiva, la presència de larves de punxegut roig en les palmeres.  
06-BT-11. Tractament eficaç de la parasitosi per Punxegut Roig en les palmeres.   
La femella adulta d'el Punxegut roig (Rhynchophorus ferrugineus) posa els ous en la base de les palmes més tendres, i les larves al créixer avancen cap a l'interior de la palmera, alimentant-se del sistema vascular de la tija. Menja i tritura el tronc, produint-se una fermentació amb augment de la temperatura en l'interior, per la qual cosa apareix atapeïda la fibra de la tija i acaba matant la palmera.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de tractament que permeta interferir i eliminar la parasitosi per punxegut roig de les palmeres.  
06-BT-12. Obtenció de solanàcies transgèniques que expressen péptics humanes extraïbles per al seu ús medique-farmacèutic.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'expressió de pèptics de seqüència humana en cèl·lules de solanàcies, amb possibilitat de mantindre l'expressió els seus fruits.  
06-BT-13. Expressió de proteïnes humanes en creïlles.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'expressió de péptics de seqüència humana en cèl·lules de creïlla, amb possibilitat de mantindre una alta expressió en les creïlles.  
06-BT-14. Obtenció de plantes de tabac transgènic que expressen proteïnes humanes extraïbles per al seu ús medique-farmacèutic.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip d'expressió de péptics de seqüència humana en cèl·lules de la planta de tabac, amb possibilitat de mantindre una alta expressió en les fulles de la plantes de tabac.  
06-BT-15. Obtenció d'animals d'experimentació, transgènics, portadors de gens traçadors (reporter gens) de fàcil identificació en teixits i sèrum.  
L'experimentació, en animals de laboratori, de processos per a medicina regenerativa inclou el transinsubordinació de cèl·lules mare de donants isogénicos. Per a conéixer l'extensió, ubicació i funcionalitat de les cèl·lules transplantades és necessari disposar de gens distintius que permeten reconéixer entre cèl·lules isogèniques les quals són d'origen transplantat. L'obtenció de donants transgènics amb cèl·lules marcades genèticament és necessària.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un model de ratolí BALB/C o C57BL, transgènic expressant en totes les seues cèl·lules, de forma contínua o baix control, un gen delator que permeta identificar les cèl·lules en un teixit d'un altre animal isogènic no marcat, o detectar la presència de les cèl·lules en l'animal per la seua presència en fluids biològics.  
06-BT-16. Obtenció de models animals per a la identificació i avaluació de nous productes dissenyats per al tractament de la malaltia d'Alzheimer.  
S'han desenrotllat diversos models animals de malaltia d'Alzheimer basats en el reconegut dèficit colinergic presinàptic que apareix en esta malaltia. La continuada investigació d'esta síndrome i el seu tractament es concentra en la producció i anàlisi de nous productes que en la patologia de la síndrome i la implantació dels dèficit de neurotransmissors en la vellesa.  
En esta fase s'ha de desenrotllar un model animal, expandible de forma homogènia i estable, per a assajos farmacèutics de productes desenrotllats per al tractament de la malaltia d'Alzheimer, que permeta determinar i quantificar l'efectivitat terapèutica.  
06-BT-17. Desenrotllament de biotecnologia transferible per a l'obtenció, per mitjà d'enginyeria genètica i cultiu de teixits, de plantes resistents a patògens, insectes i a condicions ambientals estressants.   
Un dels factors que limiten seriosament la productivitat agrícola, i, en general, la vida de les plantes, són les agressions a què estan sotmeses, tant per part d'agents biòtics (patògens, insectes.) i abiòtics (sequera, salinitat, contaminants del medi.) ocasionant grans pèrdues econòmiques i ecològiques. D'altra banda, actualment es coneixen amb un detall suficient els mecanismes de senyalització i els gens components de la resposta defensiva de les plantes a estes agressions i la seua regulació com per a abordar estos problemes amb les armes que ens brinda la nova biotecnologia.   
En esta fase s'ha de desenrotllar ferramentes moleculars d'interés biotecnològic relacionades amb la defensa (promotors, factors de transcripció i altres elements reguladors, que puguen generar plantes resistents a patògens (viroides, virus, bacteris, fongs), a insectes i agents estressants abiòtics (sequera, salinitat, temperatures extremes, clorosi fèrrica).  
06-BT-18. Desenrotllament de biotecnologia transferible per a la modificació del desenrotllament vegetal per mitjà d'enginyeria genètica i cultiu de teixits.  
Els coneixements actuals a nivell molecular i cel·lular de la morfologia i fisiologia de les plantes i dels gens que governeu els processos subjacents, juntament amb la utilització de l'enginyeria genètica, fan possible modificar, d'una manera dirigida, les característiques productives i millorar la qualitat dels productes d'espècies hortofructícoles d'interés.  
En esta fase s'ha de desenrotllar ferramentes moleculars d'interés biotecnològic (transferibles a empreses biotecnològiques) relacionades amb el desenrotllament de la planta (promotors, factors de transcripció i altres elements reguladors de l'expressió gènica. Plantes amb alguna de les següents modificacions en el seu desenrotllament: grandària i/o port, període juvenil més curt, període de floració modificat, qualitat del fruit millorat.  
06-BT-19. Control de plagues de lepidòpters i altres insectes en cereals, fruites seques i plantes aromàtiques sense utilització de bromur de metil.  
El desenrotllament competitiu de l'arròs, els fruites seques i les plantes aromàtiques passa per un control de les plagues de lepidòpters i altres insectes que s'adapte a la recent normativa comunitària.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un medi, sense bromur de metil, per a l'eradicació de les plagues de lepidòpters i altres insectes de l'arròs i els fruites seques.   
06-CV-20. Obtenció d'una varietat de tomaca .Mutxamel. amb resistència múltiple a virosi i adaptada al cultiu d'hivernacle.  
La tomaca per a consum en fresc és la primera hortalissa d'exportació d'Espanya. Per a afrontar la creixent competència de la tomaca procedent d'altres països, És necessari apostar per la diversificació i per la qualitat en tots els seus sentits, desenvolupant productes tipificats, amb major qualitat reconeguda pel mercat i per tant amb major valor afegit.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un variant de tomaca .Mutxamel. que acumule resistències genètiques a virosi, de manera que el seu cultiu en hivernacle siga més rendible.   
06-BT-21. Determinació de la sensibilitat de patògens als antibiòtics permesos en aqüicultura.  
Els patògens provoquen pèrdues econòmiques en les produccions aqüícoles pel desenrotllament de resistència als antibiòtics utilitzat i la utilització de tractaments ineficaços.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un kit per a una determinació ràpida de la sensibilitat dels patògens als antibiòtics disponibles en aqüicultura per a realitzar tractaments de xoc a l'espera de determinar el patogen.   
06-BT-22. Aprofitament de subproductes agroalimentaris per a l'obtenció d'extractes amb característiques antioxidants.  
Actualment els subproductes o residus de l'activitat agroalimentària tenen un escàs o nul aprofitament. Entre els subproductes que es poden intentar valorar i que són de presència important a la Comunitat Valenciana, cal citar entre altres les restes de poda de l'oliverar i els subproductes de la vinificació. Atés que hi ha una demanda de compostos antioxidants per a l'enriquiment de productes elaborats amb fins dietètics i nutricionals i constatada la seua presència en quantitats apreciables en els residus de l'activitat agroalimentària, es pot pensar en la seua extracció per mitjà d'un procés rendible.  
En esta fase es pretén dissenyar processos rendibles per a obtindre extractes de poder antioxidant, per a ús alimentari, a partir de subproductes agroalimentaris de rellevància a la Comunitat Valenciana.   
06-BT-23. Determinació clínica del grau d'esteatosi hepàtica per procediments incruents.   
L'esteatosi hepàtica és l'acumulació de lípids histològicament visible en el citoplasma de les cèl·lules hepàtiques. Constituïx l'alteració metabòlica més freqüent a nivell hepàtic en els éssers humans. El diagnòstic es confirma per examen histològic per mitjà de punció biòpsia hepàtica. Segons el percentatge de cèl·lules hepàtiques afectades, l'esteatosi hepàtica es classifica en lleu (menys de 25% de les cèl·lules hepàtiques afectades), moderada (de 25 a 50% de cèl·lules), i severa (més de 50% de cèl·lules afectades). L'estimació del percentatge de fetge afectat per mitjà de mètodes incruents és extensament desitjada en medicina clínica.   
En esta fase s'ha de desenrotllar un prototip de software capaç de mesurar l'extensió de l'esteatosi hepàtica a partir de senyals ecogràfics, amb la finalitat de ser aplicat en medicina clínica.