Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8903, del 11-09-2020 (2020/7122)

RESOLUCIÓ de 26 d'agost de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 13/7981-YFR Peníscola, Alcalà de Xivert i Santa Magdalena de Pulpis.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8903

Data del DOGV
:   11-09-2020

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2020/7122


Data del document
:   26-08-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Santa Magdalena de Pulpis
    * Peníscola
    * Alcalà de Xivert
    * pla d'urbanisme

RESOLUCIÓ de 26 d'agost de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 13/4724-CIQ Peníscola, Alcalà de Xivert i Santa Magdalena de Pulpis. [2020/7122]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'Informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 13/1926-GOV Peníscola, Alcalà de Xivert i Santa Magdalena de Pulpis.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Revisar el Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra d'Irta  
Tràmit: Avaluació ambiental estratègica del Pla  
Promotor: Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Localització: Peníscola, Alcalà de Xivert i Santa Magdalena de Pulpis  
Expedient: 13/2957-CGV  
La Comissió d'avaluació ambiental, en la sessió del 12 de desembre de 2019, va adoptar aquest acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra d'Irta, en aquests termes:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet el Pla a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a l'avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
D'acord amb el que l'estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits que s'hi preveuen i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la Llei, tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1 Documentació aportada  
En data 14 de gener de 2019 es va rebre de la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals aquesta documentació en format digital: l'esborrany de la revisió del pla, el document inicial estratègic, la documentació del pla vigent, l'informe del procediment de revisió i el plànol.  
  
La documentació aportada s'ajusta formalment al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
B.1 Planejament vigent  
El Parc Natural de la Serra d'Irta disposa d'un pla de prevenció d'incendis aprovat per la Resolució de 31 de maig de 2006, del conseller de Territori i Habitatge, publicada en el DOGV el 10 de juliol de 2006.  
  
A continuació es resumeixen les actuacions que comprén el PPIF vigent i les de la revisió:  
  
PPIF VIGENT  
Alternativa 0: REVISIÓ PPIF  
Alternativa 1:  
69 actuacions (3 en un pla d'actuacions prioritàries, 28 en el Pla de prevenció de causes i 38 en el Pla d'infraestructures)  
  
Pla d'actuacions prioritàries  
Inclou aprovar el PPIF del PN (actuació A, ja executada); la dotació d'un equip de tècnics en prevenció d'incendis al Parc Natural (actuació B) i mantindre una reunió específica d'incendis anual al Parc Natural (actuació C).  
  
  
Pla de prevenció de causes:  
- Actuacions 1.1 i 1.2: Ajudes i elaboració dels plans locals de prevenció d'incendis forestals dels municipis inclosos en l'àmbit del PPIF.  
- Actuacions 2.1, 2.5, 2.6, 3.1, 5.1 i 8.1: La incorporació a la legislació sectorial del PN de normes de prevenció d'incendis forestals.  
- Actuació 2.2 i 2.3: Inventari i adaptació a les normes de seguretat de paellers en àrees d'ús públic.  
- Actuació 2.4: Disseny i instal·lació de cartells en àrees d'esplai.  
- Ajudes per a adaptar paellers i fumerals de propietat privada (actuació 3.2)  
- Actuació 4.1: Revisió de plans locals de crema  
- Actuació 4.2: Definició de característiques i ajudes per a construir cremadors.  
- Actuacions 4.3 i 4.4: Col·laboració i ajudes per a l'ús d'alternatives diferents del foc per a eliminar restes vegetals.  
- Actuacions 6.1, 6.2, 6.3.1, 6.3.2 i 6.3.3: Disseny i impressió de fullets divulgatius.  
- Actuació 6.4 i 6.5: Jornades formatives i mesures de difusió.  
- Actuació 7.1: Eliminació de punts d'abocament no controlats, que han de dur a terme els ajuntaments.  
- Actuacions 9.1, 9.2, 9.3 i 9.4: Actuacions relacionades amb la vigilància.  
  
  
  
Pla d'infraestructures:  
- Actuació 1.1: Redacció de l'avantprojecte d'infraestructures d'incendis forestals en l'àmbit del PPIF. 20 actuacions (1 en el Pla de prevenció de causes i 10 en el Pla d'infraestructures)  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
Pla de prevenció de causes:  
- Actuacions 1.1 i 1.2: La difusió de les normes de prevenció d'incendis a través de jornades de formació i de la difusió amb fullets i multimèdia.  
- Actuació 2.1: La revisió o elaboració dels plans locals de crema  
- Actuació 2.2: Foment de l'ús d'alternatives diferents del foc per a eliminar restes vegetals  
- Actuació 3.1: Foment de l'adequació i manteniment de línies elèctriques  
- Actuació 4.1: El foment de la redacció/revisió dels plans locals de prevenció d'incendis forestals dels municipis del Parc Natural i que han d'elaborar els ajuntaments.  
- Actuació 5.1 i 5.2: Les tasques de vigilància i detecció d'incendis forestals establits en el Pla de vigilància preventiva d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana i les ajudes al voluntariat en prevenció d'incendis forestals  
- Actuacions 6.1 i 7.1: Corresponents a l'actualització de la zonificació del risc d'incendi i a la revisió de la normativa sectorial del Parc Natural amb la finalitat de facilitar l'execució de les infraestructures de prevenció d'incendis del Pla de demarcació, en la mesura que es puga.  
  
  
  
  
  
  
  
Pla d'infraestructures:  
- Actuació 1.1: Elaboració d'un estudi sobre els punts estratègics de gestió de la vegetació per a la prevenció d'incendis forestals  
- Actuacions 2.3, 2.5, 3.5, 3.6, 4.3, 4.4, 4.7 i 4.9: Foment d'ajudes per a infraestructures d'extinció d'incendis  
- Actuacions 2.1, i 2.4: Actuacions relatives àrees tallafoc i faixes perimetrals en zones urbanes  
- Actuació 2.2: Declaració de zona d'actuació urgent davant del risc d'incendis forestals  
- Actuacions 3.1 a 3.4: Actuacions relatives a actuacions en la xarxa viària  
- Actuacions 4.1, 4.2, 4.5, 4.6 i 4.8: Actuacions relatives a actuacions en la xarxa hídrica  
- Actuacions 5.1 a 5.5: Actuacions relatives al manteniment de cultius, que inclouen també estudis, ajudes, seguiment i investigacions.  
- Actuacions 5.6 a 5.10: Actuacions relatives a l'activitat ramadera, que inclouen un pla d'aprofitament ramader, seguiment, ajudes, construcció de bardes i abeuradors, etc.  
- Actuacions 5.11 i 5.12: Actuacions relatives a l'aprofitament industrial de la llenya  
- Actuació 6.2: Incorporació a la legislació sectorial del PN de normes de prevenció d'incendis forestals d'àrees d'ús públic  
- Actuacions 6.1, 6.3, 6.4 i 6.5: Adequació de les àrees recreatives actuals, incloent-hi un inventari i l'adaptació de les àrees i ajudes corresponents. - Actuacions 2.1 i 2.2: Execució i manteniment de les àrees tallafoc incloses en el Pla de demarcació de Sant Mateu, en terrenys gestionats per la Generalitat  
- Actuacions 2.3: Execució i manteniment de faixes perimetrals en zones urbanitzades  
- Actuació 3.1: Adequació i manteniment de les pistes forestals incloses com a xarxa viària òptima en el Pla de demarcació de Sant Mateu  
- Actuacions 4.1 i 4.2: L'adaptació i el manteniment dels punts d'aigua inclosos en el Pla de demarcació de Sant Mateu  
- Actuació 5.1: Manteniment de cultius  
- Actuació 5.2: Foment de l'aprofitament de la llenya  
- Actuació 5.3: Foment de l'aprofitament ramader  
  
  
  
Coordinació i seguiment  
- Es podran mantindre reunions de caràcter tècnic en matèria de prevenció d'incendis forestals.  
- L'organisme promotor de les actuacions haurà de fer un seguiment de l'execució d'aquestes  
  
  
La demarcació forestal de Sant Mateu disposa d'un pla de prevenció d'incendis forestals aprovat mitjançant la Resolució de 14 d'abril de 2014. Les actuacions referents a les infraestructures de la revisió del PPIF del Parc Natural s'han adaptat al que es preveu en el pla de prevenció d'incendis forestals esmentat.  
Si bé la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana estableix en l'article 39 que aquests instruments contindran la programació d'un pla específic de prevenció d'incendis, el Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de la Serra d'Irta, aprovat mitjançant el Decret 4/2007, de 12 de gener, no preveu en l'articulat aquest pla específic de prevenció d'incendis forestals en l'àmbit del PRUG, si bé en l'article 10 Pla de seguretat del Parc Natural, es refereix a les directrius bàsiques d'emergència contra incendis forestals. En tot cas, l'article 26, «Prevenció d'incendis», estableix una sèrie de directrius per a minimitzar el risc d'incendi i adequar instal·lacions i infraestructures, així com les obres i els treballs, a la normativa de prevenció.  
  
Objecte de la revisió  
La revisió té com a objectiu actualitzar les actuacions que engloba el PPIF, i per a això se n'ha analitzat el grau de compliment, i el resultat es recull en la revisió del PPIF (annex 1), a partir del qual s'han descartat algunes de les actuacions, bé per estar ja executades, o bé per haver-se considerat innecessàries o inviables al llarg de la vigència del pla.  
  
D'altra banda, s'ha tractat de simplificar el pla, englobant en una única actuació les xicotetes actuacions que estaven dirigides a un mateix objectiu (per exemple: les actuacions 6.1, 6.2, 6.3.1, 6.3.2 i 6.3.3 del Pla de prevenció de causes, relatives al disseny i l'edició de fullets divulgatius, s'agrupen en una única actuació, l'actuació 1.2 del Pla de prevenció de causes, en la revisió). S'estableixen noves actuacions que es consideren necessàries.  
La revisió del Pla té aquest contingut: s'estructura en un pla de prevenció de causes i un pla d'Infraestructures, cadascun dels quals inclou actuacions destinades a previndre incendis forestals.  
  
Els canvis principals respecte al planejament actual són aquests:  
  
En el Pla de prevenció de causes (PPC):  
- L'agrupació de les actuacions relatives a jornades i difusió mitjançant fullets i la inclusió de la difusió multimèdia (actuacions 1.1 i 1.2).  
  
- L'agrupació d'actuacions encaminades a facilitar l'elaboració dels plans locals de prevenció d'incendis forestals (actuació 4.1) i els plans locals de cremes (actuació 2.1) i el foment d'alternatives al foc per a eliminar restes vegetals (actuació 2.2), sense especificar únicament la creació de línies d'ajuda.  
- La inclusió de les actuacions d'adaptació dels paellers i la instal·lació de cartells en les àrees d'ús públic com a part de l'actuació d'adaptació de les àrees d'ús públic del Pla d'infraestructures (actuació 6.1).  
  
- L'agrupació i la implementació de les actuacions relatives a vigilància i detecció d'incendis, mitjançant la referència al Pla de vigilància preventiva de la Comunitat Valenciana i la inclusió de les ajudes al voluntariat per a prevenció d'incendis forestals (actuacions 5.1 i 5.2).  
  
- La inclusió de les actuacions d'actualització de la zonificació del risc d'incendis, no únicament per caiguda de llamps, sinó més extensa, i la modificació de la normativa sectorial del PN per a facilitar l'execució de les infraestructures de prevenció (actuacions 6.1 i 7.1 del Pla de prevenció de causes).  
- I l'exclusió de les actuacions relatives a:  
· Incloure les normes de prevenció d'incendis en la normativa sectorial del PN,  
· Definir les característiques dels cremadors,  
· Eliminar punts d'abocament no controlats, que duen a terme els ajuntaments.  
En el Pla d'infraestructures (PI):  
- La inclusió de l'elaboració d'un estudi sobre els punts estratègics de gestió de la vegetació per a la prevenció d'incendis forestals (actuació 1.1).  
- L'agrupació de les actuacions relatives a cada tipus d'infraestructura (àrees tallafoc, xarxa viària i xarxa hídrica), així com les relatives a l'adequació d'àrees recreatives, incloent-hi tant l'execució com la redacció dels projectes (actuacions 2.1, 2.2, 3.1, 4.1, 4.2 i 6.1).  
  
Pel que fa a les infraestructures, es modifica el contingut de les actuacions respecte del PIFF de 2006, que se substitueix per les que s'inclouen en el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació de Sant Mateu. Únicament s'inclouen en aquesta revisió les que estableix aquest pla de demarcació.  
- L'agrupació en una única actuació de les actuacions destinades a mantindre i recuperar cultius (actuació 5.1) i a l'aprofitament ramader extensiu (actuació 5.2).  
- El foment de l'execució d'infraestructures, no se centra en subvencions i ajudes únicament, sinó que preveu més opcions, com ara convenis, estudis, col·laboracions, etc.  
- I l'exclusió d'actuacions relatives a la declaració com a Zona d'Actuació Urgent davant del risc d'incendi i a incloure les normes de prevenció d'incendis en la normativa sectorial del PN.  
Del pla vigent es destaquen aquests aspectes:  
· Vials: 93,79 km de condicionament i 7,4 km de pistes  
· Depòsits: 6 de nova construcció  
· Àrees tallafoc: 109,8 km  
La proposta de revisió del Pla preveu, d'acord amb el que indica el DIE:  
· Vials: 99,83 km de condicionament i 16,1 km de nova obertura  
  
· Depòsits: 4 de nova construcció i adaptació de 3 existents  
· Àrees tallafoc: 59,43 km  
Sobre aquest aspecte, en les fitxes de la proposta del Pla s'indiquen aquests: 99,8 km d'adequació de pistes i manteniment (16,1 km de pistes de nova obertura). En relació als depòsits, es preveu adequar punts d'aigua en terrenys gestionats per la Generalitat (43 depòsits) i fomentar l'execució i adequació de punts d'aigua en terrenys no gestionats per la Generalitat (4 depòsits). Respecte al foment d'actuacions sobre àrees tallafoc en terrenys no gestionats per la Generalitat, s'estimen en 236,9 hectàrees, i les actuacions en terrenys gestionats per la Generalitat, 31,0 hectàrees.  
La recuperació i/o el manteniment fent ús de parcel·les agrícoles que contribuïsquen a la defensa contra incendis es preveu en783,9 hectàrees, i no es representen gràficament les parcel·les que es veurien afectades.  
La superfície d'actuació que abasta aquest pla de prevenció d'incendis forestals correspon a la superfície protegida pel Parc Natural de la Serra d'Irta i el seu àmbit d'influència, definit en el PORN (vegeu la pàgina següent).  
Àmbit de la proposta de revisió del pla.  
Justificació de la revisió  
D'acord amb el que s'indica en la documentació presentada, el termini previst per a la vigència del PPIF actual del Parc Natural ha conclòs (10 anys), i cal revisar-lo de manera que es continue amb el treball de prevenció s'establisca quines actuacions del pla vigent es prorroguen i s'actualitzen i quines es descarten, així com introduir-ne de noves en funció de la necessitat o l'interés. Això s'ha efectuat després de dur a terme una anàlisi del nivell de compliment del pla vigent.  
  
Gran part de les tipologies d'actuacions previstes en el pla vigent es mantenen en la revisió, si bé en alguns casos s'ha efectuat una reagrupació (per exemple, les actuacions 4.1 i 4.2 de la revisió, corresponents a l'execució i l'adequació de punts d'aigua i hidrants, es corresponen amb les actuacions següents del pla vigent: 4.2, 4.3, 4.4, 4.5, 4.6, 4.7, 4.8 i 4.9).  
El grau de compliment del pla vigent ascendeix al 49 %, xifra que correspon a un nivell de compliment mitjà. Respecte al Pla de prevenció de causes, destaca l'alt grau de compliment en general (67 %). En relació amb les infraestructures, el grau de compliment per a àrees tallafoc, vials, xarxa hídrica, recuperació d'usos tradicionals i seguretat en àrees d'ús públic a penes ha sigut del 34,1 %.  
  
En la fase de revisió del Pla s'han efectuat consultes i s'han rebut aportacions de diversos organismes: l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències; la Confederació Hidrogràfica del Xúquer; la Direcció General de Patrimoni; Iberdrola; l'Ajuntament de Peníscola; el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, així com el Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, que s'han utilitzat per a determinar el plantejament de la revisió.  
  
En la fase d'anàlisi del grau d'avanç del PPIF, amb data de 8 de maig de 2018, es va remetre al Parc Natural un esborrany de la revisió del PPIF en què se sol·licitava que des del Parc es feren les aportacions necessàries.  
Aquestes aportacions van ser remeses a la Direcció General de Prevenció d'Incendis amb data d'1 d'agost de 2018, després de fer una reunió amb la Junta Rectora del parc per a donar a conéixer i treballar sobre l'esborrany remés, amb data de 17 de juliol de 2018.  
- Des del Parc Natural es proposa disposar de dues vies d'accés a les ermites de Santa Llúcia i Sant Antoni.  
De cara a la selecció d'alternatives, el document inicial estratègic assenyala que en l'alternativa 1 s'ha analitzat el grau de compliment del PPIF aprovat en 2006 (vegeu els annexos 1 i 3), així com la idoneïtat o la necessitat de continuar en el temps les actuacions previstes en aquest. Sobre la base d'aquesta anàlisi, s'han inclòs les actuacions que, bé per ser d'interés i no estar executades o realitzades en l'actualitat, o bé per ser actuacions permanents en el temps (com és el cas de la difusió de les normes d'ús del foc, per exemple), s'ha considerat oportú.  
  
A aquestes s'han afegit les actuacions la inclusió de les quals s'ha sol·licitat des dels parcs naturals, i s'han considerat pertinents amb els objectius i l'abast del pla, així com altres de noves per considerar-se d'interés per a millorar la prevenció d'incendis.  
Com que la incidència de totes dues alternatives sobre el territori és similar o fins i tot menor en l'alternativa 1, que, d'altra banda, és el resultat d'un procés d'anàlisi de l'alternativa 0, en el qual s'ha dut a terme, a més, un procés participatiu dels agents implicats en la gestió de l'espai, l'alternativa 1 es considera més ajustada a la problemàtica i les necessitats reals actuals. Per la qual cosa se selecciona aquesta alternativa.  
  
C) Consultes fetes  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, conforme al que es disposa en l'article 51 de la LOTUP, amb la finalitat de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII d'aquesta llei.  
Per això, tenint en consideració les característiques de la proposta de revisió del Pla presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulta aquestes administracions:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
06/03/19 Subdir. Gral. Territori i Paisatge Servei d'Ordenació del Territori  
06/03/19 02/07/19 Subdir. Gral. Territori i Paisatge Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
06/03/19 Subdir. Gral. de Medi Natural  
06/03/19 18/04/19 Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències  
Subdir. General d'Emergències  
07/03/19 Iberdrola, SAT  
07/03/19 Red Eléctrica, SAU.  
06/03/19 30/09/19 Cons. Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural Dir. Territ. de Castelló ST Agricultura  
06/03/19 18/07/19 Cons. Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural Dir. Territ. Castelló ST Medi Ambient  
06/03/19 19/06/19 Direcció General de Patrimoni Cultural  
06/03/19 Consorci de Bombers de Castelló  
06/03/19 09/07/19 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
11/04/19 Acció Ecologista-Agró  
06/03/19 GECEN  
07/03/19 03/05/19 Ajuntament de Peníscola  
06/03/19 Ajuntament d'Alcalà de Xivert  
06/03/19 Ajuntament de Santa Magdalena de Pulpis  
  
  
  
Els informes rebuts juntament amb l'Informe Ambiental i territorial estratègic (IATE) es publicaran en aquesta pàgina web: www.agroambient.gva.es/eae.  
Subdir. General d'Emergències; Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències (18.02.2019)  
- Fa referència a una sèrie d'errors en la documentació relatius a l'assignació de competències, la legislació derogada i el nom de serveis que han canviat i que hauran de corregir-se en el document definitiu.  
  
Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport. Unitat d'Inspecció de Patrimoni (20.06.2019):  
  
- De l'informe remés es pot considerar el següent:  
· L'única referència al patrimoni cultural que apareix en la documentació inclosa en l'expedient és un esment a les diverses estructures que es mantenen encara dretes, com ara les ermites, les masies, els convents i els castells, en l'apartat 2, «Ús recreatiu», del Pla d'actuacions per a la prevenció de causes; i una relació del patrimoni arqueològic, històric i arquitectònic actual, que forme part del llistat de zones d'afluència de públic d'aquest mateix document.  
  
· S'indica, així mateix, que per a valorar la possible incidència del Pla respecte al patrimoni, tal com estableix l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià, per a valorar l'afectació del Pla en el patrimoni cultural s'hauria d'aportar una memòria d'impacte patrimonial el contingut de la qual s'hauria d'ajustar al Decret 208/2010, de 10 de desembre, del Consell.  
· Igual que en el cas que alguna de les actuacions previstes poguera afectar algun dels béns inventariats, el projecte hauria de comptar amb informe vinculant de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.  
- Per tant, aquest IATE considera que:  
· La legislació vigent relativa al patrimoni cultural valencià presenta discordances de redacció amb la legislació d'avaluació ambiental en el sentit que l'article 11 abans indicat fa referència als estudis d'impacte ambiental de projectes que puguen incidir en béns del patrimoni cultural, i el Decret 208/2010, a plans subjectes a avaluació ambiental estratègica i s'indica la necessitat d'elaboració d'una memòria d'impacte patrimonial per a emetre l'informe exigit en l'article 11 referit.  
  
Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Servei de Medi Ambient: (09.07.2019)  
Espais Naturals Protegits-Parc Natural Serra d'Irta  
- L'informe emés per la directora conservadora del Parc indica que la revisió presentada no és incompatible amb la normativa d'aquest.  
  
- De totes les actuacions previstes en el pla, consideren que únicament les d'obertura de nous vials i les d'instal·lació de nous depòsits contra incendis requereixen estudis previs detallats de vegetació, flora, fauna i paisatge, en les zones on s'han previst aquestes infraestructures, per a definir-ne els traçats i les ubicacions més adequades.  
  
  
Ordenació i gestió forestal  
S'informa favorablement en les matèries forestals i vies pecuàries, ja que s'han previst les diferents normatives que li són aplicables en la matèria. Les infraestructures dissenyades són compatibles amb els usos ramaders, compatibles i complementaris de les vies pecuàries actuals.  
  
- Gran part de les actuacions programades es troben en sòl classificat com a forestal PATFOR (Decret 58/2013, de 13 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana).  
- Afecta aquestes forests:  
· UP 085 Castell de Xivert - TM Alcalà de Xivert  
· UP 104 Ametler - TM Alcalà de Xivert  
· UP 084 Castell de Pulpis - TM Santa Magdalena de Pulpis  
- Afecta vies pecuàries classificades en els termes municipals de:  
  
- Santa Magdalena de Pulpis:  
· VP núm. 2 vereda del Camí dels Romans (Via Augusta);  
· VP núm. 3 vereda de l'Esqueruela  
- Peníscola:  
· VP núm. 2 colada del Pla de Pichels;  
· VP núm. 3 colada del Camí del Pebret;  
· VP núm. 6 colada del Barranc Cabreres;  
· VP núm. 7 colada del Pou del Moro.  
- Alcalà de Xivert  
· VP núm. 1 canyada reial de la Bassa d'Espiches;  
· VP núm. 2 canyada reial del Clot de Diumenge o bassa Llona;  
· VP núm. 3 vereda de la Serra;  
· VP núm. 6 vereda de la Bassa del Mas del Corral de Palmero;  
· VP núm. 9 colada del Pou Morriol;  
· VP núm. 10 colada del Pla del Bou.  
  
Xarxa Natura 2000.  
- La revisió del PPIF proposada no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa els efectes sobre aquesta no hauran de sotmetre's a una avaluació detallada. Per tant, s'autoritza l'actuació sempre que es complisquen aquestes condicions:  
· Caldrà tindre en compte mesures preventives, correctores i compensatòries en l'execució dels projectes per a evitar els possibles impactes ambientals i evitar afectacions i riscos per a la fauna.  
· Quant a les actuacions del Pla de prevenció de causes, es considera que no tenen un efecte directe sobre el territori i són totes mesures preventives molt necessàries.  
· Pel que fa al Pla d'infraestructures, l'execució no comportaria efectes significatius sobre el medi ambient i, a més, és necessari mantindre'l.  
· No obstant això, les actuacions incloses en el Pla d'infraestructures sí que requereixen un estudi previ per a cada infraestructura projectada, que tinga en compte les condicions topogràfiques, ecològiques i paisatgístiques de la zona (per a evitar l'erosió, les afectacions a la vegetació protegida i singular de la Serra d'Irta i els impactes paisatgístics), així com l'època de l'any en què s'han d'efectuar les obres, per a evitar afectacions i riscos per a la fauna.  
· S'haurà d'observar la presència d'espècies catalogades en les zones d'actuació. Si n'hi ha, caldrà amollonar les zones on s'observe i desistir de fer els treballs en una àrea de 10-100 metres en funció de l'espècie. A més, caldrà comunicar aquest fet a l'oficina comarcal de medi ambient corresponent.  
Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural Servei d'Agricultura (15.03.2019):  
- Sobre les actuacions encaminades a modificar les pràctiques de risc que afecten l'activitat agrària i se centren a:  
· Eliminar restes vegetals sense foc. Pareix la millor solució i la que ha d'incentivar-se sempre que això no supose un cost econòmic no assumible pel valor de les produccions.  
- Sobre el Pla d'infraestructures:  
· Fomentar l'activitat ramadera tradicional de pasturatge com a sistema de reducció de la biomassa.  
· Recuperació o manteniment fent ús de parcel·les agrícoles que contribuïsquen a la defensa contra incendis.  
· Fomentar l'aprofitament de la llenya.  
· Supeditat al canvi d'ús de la crema per l'eliminació de les restes de poda sense foc.  
- D'altra banda, s'entén que la silvicultura preventiva ha de preveure el pasturatge de les àrees de tallafocs o similars.  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (26/06/19):  
- En l'informe s'assenyalen els diferents elements de protecció (hàbitats, microreserves, coves, Xarxa Natura 2000 així com la mateixa figura del Parc Natural de la Serra d'Irta) i s'indica que el PPIF del Parc és necessari per a preservar l'ecosistema i garantir-ne l'evolució a llarg termini. L'afectació a vies pecuàries i forests gestionades per la Conselleria és compatible amb el pla, per la qual cosa no es generaran efectes significatius en l'àmbit de les competències del servei.  
  
- L'informe indica que el PPIF conté un pla de prevenció de causes i, especialment, un pla d'infraestructures en què s'inclouen propostes que tindran influència sobre la infraestructura verda i sobre el paisatge, així com algunes mesures d'integració paisatgista de caràcter genèric (encara que no es denominen com a tals).  
  
- No obstant això, caldrà fer-ho constar com a condició en les fitxes de l'annex 2. Programa d'actuació del Pla d'infraestructures que per a desplegar els projectes indicats l'objecte dels quals siga executar elements que incidisquen sobre la infraestructura verda i paisatge que aquest projecte continga l'instrument corresponent de paisatge, en aquest cas estudi d'integració paisatgista: actuacions en àrees tallafoc, en àrees d'esplai d'ús públic el manteniment de cultius, construcció de depòsits d'aigua, obertura de nous vials, tot això d'acord amb el que estableix l'article 6.3 de la LOTUP anteriorment esmentat així com l'article 6.4.b d'aquesta llei, que estableix que els estudis d'integració paisatgística valoren els efectes sobre el caràcter i la percepció del paisatge del projecte i actuacions amb incidència en el paisatge establir mesures per a evitar o mitigar possibles efectes negatius.  
  
No obstant això, l'annex 2 referit és el corresponent al PPIF vigent, per la qual cosa es traslladaran les directrius de l'informe al PPIF proposat.  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer (08.07.2019):  
- El servei competent en matèria de domini públic hidràulic conclou en el seu informe que els efectes sobre el medi ambient, en principi, no han de ser significatius si en les actuacions futures que es deriven del PPIF s'estableixen les mesures de protecció ambiental corresponents.  
  
· En tot cas, les actuacions previstes que puguen afectar el DPH o les seues zones de protecció hauran de complir la legislació d'aigües vigent i hauran de sol·licitar-se les autoritzacions administratives corresponents.  
Ajuntament de Peníscola (25/04/19)  
- La Junta de Govern de l'Ajuntament de Peníscola, en la sessió del 25 d'abril de 2019, va adoptar entre altres, l'acord amb la proposta per a donar resposta a la petició d'informe, i suggereix la necessitat de:  
  
1. Planificar actuacions de vigilància i detecció d'incendis forestals en la zona nord del Parc Natural perquè anualment es registren incendis.  
  
2. Prioritzar mesures preventives en la zona nord del Parc Natural, ja que limita amb urbanitzacions i amb dues infraestructures de comunicació, l'autopista AP-7 i la carretera CV-141, d'accés al nucli urbà de Peníscola.  
3. Tindre present les condicions ecològiques del territori i l'impacte paisatgístic en les instal·lacions de prevenció d'incendis perquè s'executen i funcionen amb la menor possible afectació a l'ecosistema natural.  
  
D) Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud de la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la consulta la prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Descripció de l'àmbit:  
La Serra d'Irta és una alineació muntanyosa costanera, amb penya-segats cap a la mar, que conté trams excepcionalment ben conservats de muntanya litoral i de costa alta entre cales.  
La superfície protegida ocupa un total d'11.354 ha, amb una altitud mitjana de 300 a 400 metres sobre el nivell del mar. El Parc Natural està format per dues alineacions muntanyoses amb una altitud màxima de 572 metres (el pic Campanelles) paral·leles a la costa i separades per la vall d'Estopet.  
A causa de la proximitat a la mar, les muntanyes descendeixen abruptament i al llarg de 12 km formen nombrosos penya-segats, cales, cornises i esculls marins. El penya-segat més important és el de Torre Badum.  
El Parc Natural de la Comunitat Valenciana de la Serra d'Irta se situa la comarca del Baix Maestrat (Castelló), i ocupa part dels termes municipals de Peníscola, Alcalà de Xivert i Santa Magdalena de Pulpis.  
  
La superfície que abasta aquest pla és d'11.354 hectàrees, extensió que coincideix amb l'àmbit territorial del PORN del Parc Natural (vegeu el mapa).  
El Parc és ric en patrimoni artístic, i destaquen els castells d'Alcalà de Xivert i Santa Magdalena de Pulpis, pertanyents a l'Orde del Temple. Al costat del primer hi ha restes d'un poblat iber del segle VII abans de Crist. A més, hi ha una xarxa de torres de guaita destinades a protegir la zona de les incursions marítimes, i les més importants són la torre d'Ebrí i la torre Badum, d'origen musulmà.  
  
També són destacables les ermites de Santa Llúcia i sant Antoni Abat, totes dues del segle XVII. Més un conjunt de cases de volta dins del Parc Natural, que daten del segle XVII al XIX; forns de calç, una cabana d'agricultor, una sénia, un pou, una cabanya de pastor i un conjunt de coves a Alcossebre habitades anteriorment.  
  
El Parc Natural de la Serra d'Irta se situa en un entorn molt visitat durant tot l'any, especialment en els mesos d'estiu. Això implica riscos per al medi ambient, tant quant a la preservació dels ecosistemes davant l'afluència de gent com quant al risc més alt d'incendis derivat d'aquest fet.  
Això fa que cobren una rellevància especial les actuacions destinades a la difusió de les normes de prevenció d'incendis, i l'execució i el manteniment de les àrees tallafoc i les infraestructures previstes en el Pla de la demarcació forestal de Sant Mateu.  
A la Serra d'Irta conflueixen tres ambients. D'una banda, destaca l'ambient litoral, format per les costes rocoses de penya-segats mitjans i les costes baixes de platges de grava i arena, i és un dels ambients més interessants. La riquesa en la varietat d'hàbitats fa possible l'assentament d'una interessant diversitat d'espècies.  
D'altra banda, els matolls litorals i les pinedes de pi blanc són un dels ambients més representatius a la Serra d'Irta. L'ambient de matoll litoral agrupa tota la vegetació típica de matoll, com el llentiscle (Pistacia lentiscus), el margalló (Chamaerops humilis) i la coscolla (Quercus coccifera), en formacions que varien progressivament la cobertura. Les majors masses forestals arbrades es troben en la porció occidental de la serra, entre els termes municipals d'Alcalà de Xivert i Santa Magdalena de Pulpis, en la zona de l'Ametler.  
  
I, finalment, l'ambient agrícola, que s'estén per tota la zona, on destaquen nombrosos bancals ocupats principalment per ametlers, oliveres i garroferes. La major part d'aquests cultius en bancals es troben abandonats, per la qual cosa espècies de caràcter forestal els han colonitzat, fet que ha originat més varietat d'hàbitats que produeixen més riquesa d'espècies.  
Entre els hàbitats prioritaris destaquen: (1210) vegetació anual sobre deixalles marines acumulades; (1240) penya-segats amb vegetació de les costes mediterrànies amb Limonium spp. endèmics; (1410) pasturatges salins mediterranis (Juncetalia maritimae); (2110) dunes mòbils embrionàries; (5110) formacions estables xerotermòfiles de Buxus sempervirens en pendents rocosos (Berberidion p. p.); (5210) matolls arborescents de Juniperus spp.; (5330) matolls termomediterranis i preestèpics; (6110) prats calcaris càrstics o basòfils de l'Alysso-Sedion albi; (6220) zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea; (8130) despreniments mediterranis occidentals i termòfils; (8210) pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica; (92A0) boscos galeria de Salix alba i Populus alba; (9320) boscos d'Olea i ceratonia; (9340) boscos de Quercus ilex i Quercus rotundifolia; (9540) pinedes mediterrànies de pins mesogeanos endèmics.  
  
Pel que fa a la fauna, és molt característica per la naturalesa marítima de la serra, i destaca la gavina corsa, el corb de mar emplomallat, l'ocell de tempesta europeu o el falcó d'Elionor.  
Respecte a la flora, el Parc està ocupat per una vegetació típica del matollar mediterrani formada, entre d'altres, pel margalló (Chamaerops humilis L.), única palmera endèmica d'Europa; la coscolla (Quercus coccifera L.); el llentiscle (Pistacia lentiscus L.); el ginebre de mar (Juniperus oxycedrus L. var. macrocarpa); l'albada (Anthhylis cytisoides L.); l'espinal negre (Rhamnus lycioides); el pi blanc (Pinus halepensis); el pi pinyer (Pinus pinea) i el fenoll (Foeniculum vulgare), encara que és possible trobar espècies més frondoses en els cims com la savina.  
A més, és destacable el gerani d'Irta, un endemisme de la serra.  
L'àmbit de la revisió del Pla inclou la Zona d'Especial Protecció d'Aus (ZEPA) i el Lloc d'Interés Comunitari (LIC) de la serra d'Irta. Igualment, es destaquen aquestes zones d'interés ambiental:  
  
- Microreserves de flora: torre Badum, duna del Pebret i cala Argilada.  
L'àmbit igualment està afectat per risc de solsides en diferents graus. Hi ha igualment zones amb risc de despreniment.  
  
Hi ha nombrosos jaciments arqueològics en l'àmbit d'acord amb la informació del visor de l'Institut Cartogràfic de la Comunitat Valenciana i del web de la Direcció General de Patrimoni Cultural.  
  
- Alcalà de Xivert:  
· Castell de Xivert (BIC)  
· Cova dels Diablets.  
· Torre d'Ebri (BIC)  
· Avenc del Depòsit d'Aigua.  
· Sant Benet.  
· Cala Mundina.  
· Cap d'Irta  
- Peníscola:  
· Torre Badum (BIC)  
· Cala de Port Blau (el Canyaret)  
- Santa Magdalena de Pulpis:  
· Castell de Polpís (BIC)  
· Mas del Senyor.  
Quant a infraestructures viàries, l'AP-7 discorre com a límit occidental de l'àmbit del PPIF i. igualment, la CV-141 en límit meridional.  
Gran part de l'àmbit (sobretot la zona occidental) és terreny forestal d'acord amb la cartografia PATFOR, i la zona sud-oest es considera terreny forestal estratègic.  
  
Anàlisi de la proposta:  
S'analitza la proposta de revisió del Pla:  
Respecte a les característiques de la revisió del pla, aquesta manté gran part de les tipologies de les actuacions del pla vigent, però en modifica algunes característiques, descarta altres actuacions i n'introdueix algunes de noves, tal com s'ha indicat anteriorment.  
Els incendis forestals, en cas que se'n produïsquen, generaran efectes negatius en l'espai natural protegit; per això l'objecte de l'avaluació ambiental del Pla és garantir que el conjunt de les determinacions tenen efectes positius o, en cas d'incertesa dels efectes que es puguen generar en el desplegament del pla, establir els criteris i les condicions per a eliminar-la o almenys minimitzar-la.  
La revisió del pla vigent (2006) selecciona l'alternativa 1, que substitueix les actuacions del Pla d'infraestructures previstes en el PPIF (es pressuposa que dissenyades específicament tenint en compte les característiques especials del Parc Natural) per les actuacions d'infraestructures previstes en el Pla de demarcació forestal de Sant Mateu.  
El document inicial no fa cap justificació en aquest sentit, no entra a valorar aquest canvi (repercussió sobre cadascuna de les zones i els valors establits en els instruments de planificació i gestió del Parc Natural-PRUG), ni fa referència als criteris específics que, si escau, s'hagen considerat en el Pla de demarcació per a les actuacions d'infraestructures en l'àmbit del PPIF.  
La materialització de les actuacions previstes en el Pla per a complir els seus objectius requereix que es concreten i es desenvolupen en els projectes corresponents.  
El Pla constitueix un marc de projectes que, d'acord amb la legislació sectorial vigent en matèria d'avaluació ambiental a la Comunitat Valenciana, poden ser supòsits sotmesos a avaluació d'impacte ambiental ordinària (com ara l'obertura de vials de nou traçat), requerir l'avaluació ambiental simplificada, d'acord amb els articles 7.2.a, 7.2.b o 7.2.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, o estar subjectes a una estimació d'impacte ambiental si respon a un dels supòsits de l'annex II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, o al règim especial d'avaluació establit en la normativa del PRUG del Parc Natural de la Serra d'Irta.  
En conseqüència, i sense perjudici del nivell jeràrquic del Pla respecte dels projectes, les actuacions contingudes en aquest s'han d'assumir com a propostes amb caràcter no vinculant, ja que, pel mateix abast del pla, la determinació de la viabilitat ambiental queda posposada a la valoració pel que fa al projecte. En particular ens referim a les d'infraestructures que requereixen qualsevol procés d'avaluació d'impacte ambiental reglat en la normativa sectorial vigent o les que, d'acord amb la normativa del parc requereixen un informe favorable de l'òrgan gestor de l'espai natural protegit,  
D'altra banda, si bé la regulació normativa d'aquest espai natural pel que fa al PRUG, i la legislació sectorial d'avaluació d'impacte ambiental estableixen o constitueixen mesures preventives respecte a les actuacions que es plantegen, es considera necessari que el Pla continga criteris i mesures preventives per a minimitzar la incertesa i evitar les possibles afectacions negatives significatives.  
Aquestes mesures preventives s'hauran de tindre en compte especialment en aquestes actuacions:  
- Creació de noves àrees tallafoc, faixes perimetrals en vials, depòsits i pistes forestals trams de nou traçat.  
- Recuperació d'antics camps de cultiu que tinguen caràcter forestal d'acord amb la cartografia PATFOR.  
Entre les mesures preventives que calga adoptar s'inclouran almenys:  
- Estudi previ de flora i vegetació que interesse no afectar.  
- Modificar la ubicació de l'actuació o traçat d'aquesta, o no executar-la.  
- Modificar les característiques de l'actuació: dimensions, tècniques que cal utilitzar, etc.  
- Limitacions en el període d'execució de les obres.  
- Abalisament de terrenys per a evitar afectacions.  
--Altres mesures.  
Sense perjudici dels condicionants establits en la resolució dels procediments d'avaluació que es requerisquen i del compliment del que s'estableix en el PRUG, en tots els aspectes relacionats amb autoritzacions (tant d'infraestructures, construccions o les diferents activitats), aquestes mesures es definiran prèviament a l'execució de les actuacions en col·laboració amb els serveis tècnics del Parc Natural i amb el seu vistiplau de, i s'executaran amb la supervisió d'aquests serveis.  
  
Quant a la proposta d'actuació d'adaptació de la normativa del Parc a les necessitats d'infraestructures del Pla de prevenció d'incendis forestals, que pretén modificar aspectes concrets de les exigències perquè les infraestructures puguen executar-se de manera més eficaç, la documentació presentada no concreta el contingut d'aquestes modificacions i no és possible, a priori, determinar si aquesta actuació pot ocasionar afectacions negatives.  
En conseqüència, aquest IATE no inclou l'avaluació de modificacions de la normativa del Parc, i l'actuació prevista per a l'adaptació es considera una recomanació que no tindrà efectes significatius sempre que mantinga o millore el nivell de protecció i conservació que requereix cada zona (hàbitats, espècies, etc.). Les modificacions de la normativa del Parc que es puguen plantejar requeriran un procés d'avaluació ambiental estratègica propi.  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
L'àmbit del Pla és d'un alt valor ambiental, tal com s'ha exposat anteriorment, però les actuacions proposades tenen com a finalitat previndre els incendis forestals, és a dir, conservar els valors naturals de l'àmbit. Les actuacions proposades poden causar en algun cas efectes negatius sobre els valors de l'espai pel que fa al projecte, si bé es poden adoptar mesures per a previndre'ls, evitar-los o reduir-los, tal com s'ha indicat abans.  
D'acord amb el DIE, la zona és tant ZEPA com LIC, i com que l'àmbit del PPIF és una àrea de distribució de diversos hàbitats d'interés comunitari i en la zona hi ha microreserves de flora i àrees de recuperació d'amfibis, en la fase de redacció dels projectes de les infraestructures haurà d'estudiar-se més detalladament la possible afectació puntual a algun d'aquests, especialment les zones que cal protegir més pròximes a les actuacions previstes en el Pla de demarcació, així com la presència concreta d'espècies de flora o fauna protegides, i especificar les mesures necessàries que es prendran per a assegurar que aquestes espècies i hàbitats no es veuen afectats negativament.  
D'acord amb el DIE, d'entre les actuacions que inclou la revisió del pla, les següents actuacions relatives a l'execució i el manteniment d'infraestructures de prevenció d'incendis forestals incideixen de manera directa en el territori:  
- Pla d'infraestructures: 2.1 i 2.2 (àrees tallafoc); 3.1 (pistes forestals); 4.1 i 4.2 (punts d'aigua) i 6.1 (àrea d'ús públic) del Pla d'infraestructures  
En analitzar les àrees tallafoc, assumides del Pla de demarcació forestal de Sant Mateu aprovat, es pot observar que algunes discorren en pistes per zones del Parc que constitueixen formacions catalogades com a sòl forestal estratègic (per exemple 01.06.01; 01.06.02; 01.06.03; 01.06.04; 01.06.05; 03.13; 03.14.01; 03.14.02). Els camins del Pla de demarcació discorren, en general, per zones amb pendents elevats i a vegades travessen microreserves vegetals o àrees de reserva amb formacions boscoses singulars, o discorren pròxims a aquestes.  
  
Aquestes zones, microreserves vegetals i àrees de reserva, tenen una regulació específica en la legislació sectorial que haurà de complir-se.  
En el DIE es proposa, per a evitar un efecte negatiu sobre els hàbitats i les espècies de flora o fauna d'interés presents en la zona, en la fase de projecte de les actuacions, descriure detalladament les mesures que siguen necessàries quant a l'execució de les d'aquestes amb la finalitat de minimitzar aquests efectes. Como per exemple l'execució de les actuacions fora de l'època de cria de l'avifauna present, en cas de resultar necessari en la zona concreta on calga fer els treballs, o prendre les mesures necessàries per a no danyar la vegetació existent durant l'execució de les actuacions, per depòsit de materials o residus.  
  
En relació amb l'afectació al paisatge, és necessari considerar que les actuacions de les àrees tallafoc tenen la finalitat principal de conservar els valors de l'espai natural protegit, entre aquests el paisatge. Pel que fa a projectes, la legislació sectorial no considera que hagen de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental per la finalitat d'aquests. No obstant això, malgrat ocasionar modificacions en el paisatge, l'efecte positiu en la conservació de l'espai determina que l'afectació pel que fa al Pla es considere positiva. En qualsevol cas, tant respecte a aquest factor com a la resta (fauna, vegetació, etc.) poden adoptar-se mesures preventives o correctores.  
L'àmbit del Pla és ampli i inclou elements d'interés cultural, tenint en compte l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural com a mesura preventiva respecte a aquest factor i, atés que les actuacions no s'han concretat, es considera que el Pla ha d'incorporar mesures preventives, d'acord amb l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural, de manera que en el cas que algun dels projectes de desenvolupament de les actuacions previstes poguera afectar algun dels béns inventariats, el projecte hauria de comptar amb un informe vinculant de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.  
  
Tenint en compte l'anàlisi efectuada, la planificació de prevenció d'incendis forestals d'un espai d'elevat valor ambiental sempre que s'incorporen les mesures necessàries per a previndre els efectes significatius per a la seua materialització (projectes) tindrà un efecte positiu sobre l'espai natural protegit, ja que contribueix a la conservació dels valors del parc (fauna, vegetació, paisatge, etc.).  
En el cas de la proposta feta, es pot assenyalar igualment que no varia de manera significativa el pla actual, atés que es tracta d'una revisió de l'anterior que parteix de l'anàlisi del seu compliment i tracta de millorar-ne aspectes i introduir-hi directrius que incideixen especialment en l'àmbit de la protecció de l'espai natural catalogat.  
  
Acord  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic favorable segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació amb la revisió del Pla de prevenció d'incendis Forestals del Parc Natural de Serra d'Irta en diferents municipis de la província de Castelló promoguda per la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, i tenint en compte les consultes fetes i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la revisió del Pla referida no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient, i correspon continuar tramitant-la conforme a la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste a aquests condicionants, que s'introduiran en la versió definitiva de la revisió del Pla prèviament a l'aprovació definitiva:  
  
1. Les actuacions contingudes en el pla, en particular les d'infraestructura que requereixen qualsevol procés d'avaluació d'impacte ambiental reglat en la normativa sectorial vigent o les que, d'acord amb la normativa del Parc requereixen un informe favorable de l'òrgan gestor de l'espai natural protegit, s'han d'assumir com a propostes amb caràcter no vinculant, ja que, pel mateix abast del pla, la determinació de la viabilitat ambiental queda posposada a la valoració pel que fa al projecte.  
2. Prèviament a l'autorització o l'aprovació dels projectes per a desenvolupar les actuacions previstes en el Pla d'infraestructures i, en el Pla de prevenció de causes, sense perjudici de l'avaluació d'impacte ambiental o l'estimació d'impacte ambiental en el cas que la legislació així ho establisca i del compliment del que estableix el PRUG, especialment pel que fa a les autoritzacions, s'analitzarà la possible afectació sobre vegetació, fauna i paisatge per a determinar les mesures preventives que, si escau, calga adoptar.  
Les mesures preventives que calga adoptar podran incloure aquestes:  
- Modificar la ubicació de l'actuació o el traçat d'aquesta, o no executar-la.  
- Modificar les característiques de l'actuació: dimensions, tècniques que calga utilitzar, etc.  
- Limitacions en el període d'execució de les obres.  
- Abalisament de terrenys per a evitar afectacions.  
- Estudi previ de flora i vegetació que interesse no afectar.  
- D'un altre tipus.  
Aquestes mesures es definiran prèviament a l'execució de les actuacions en col·laboració dels serveis tècnics del Parc Natural i amb el seu vistiplau, i s'executarà amb la supervisió d'aquests serveis.  
  
Aquestes mesures preventives les adoptaran amb atenció especial aquests projectes d'infraestructures i de prevenció de causes:  
  
- Creació de noves àrees tallafoc, depòsits i pistes forestals trams de nou traçat.  
- Recuperació d'antics camps de cultiu que tinguen caràcter forestal d'acord amb la cartografia PATFOR.  
3. Els projectes de desenvolupament de les actuacions previstes en el Pla que constituïsquen supòsits d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb la legislació vigent a la Comunitat Valenciana (estatal o autonòmica) o en el règim especial d'avaluació previst en els instruments de planificació i gestió del Parc Natural de la Serra d'Irta (PRUG) tramitaran el procediment d'avaluació d'impacte ambiental que corresponga incardinat en el procediment d'aprovació o autorització.  
  
4. En les fitxes del programa d'actuació del Pla d'infraestructures (annex 2 PPIF vigent i annex 3 PPIF revisió) s'inclourà com a condicionant que el desplegament dels projectes que puguen afectar la infraestructura verda i el paisatge hauran d'elaborar un estudi d'integració paisatgista d'acord amb el contingut establit en la legislació sectorial vigent.  
5. A fi d'evitar l'afectació a elements d'interés cultural, el Pla establirà com a mesura preventiva que qualsevol projecte de desenvolupament de les actuacions previstes en el Pla que puga afectar algun dels béns inventariats haurà de comptar amb un estudi d'afectació al patrimoni i amb el pertinent informe vinculant de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.  
Si el projecte de desenvolupament de l'actuació estiguera sotmés a qualsevol dels procediments d'avaluació d'impacte, l'estudi patrimonial haurà de formar part de la documentació ambiental exigida en la legislació sectorial vigent.  
6. L'adaptació de la normativa del Parc a les necessitats d'infraestructures del Pla de prevenció d'incendis forestals prevista com a actuació 7.1 del Pla de prevenció de causes en la revisió es considera una recomanació.  
Les modificacions de la normativa del Parc que es puguen plantejar requeriran un procés d'avaluació ambiental estratègica propi.  
7. Caldrà corregir els errors indicats en l'informe de la Subdirecció General d'Emergències de l'Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències de 09.04.2019.  
1. Així mateix, es tindran en consideració per a la revisió del PPIF les recomanacions del Servei Territorial d'Agricultura de Castelló en el seu informe de data 15.03.2019.  
2. S'estudiaran igualment les recomanacions de l'Ajuntament de Peníscola, exposades en l'informe de l'Ajuntament, rebut el 3 de maig de 2019.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe Ambiental i Territorial Estratègic perdrà la vigència i deixarà de produir els efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha aprovat la revisió del Pla en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En tal cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del Decret.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
En vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra d'Irta, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, fet que no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
I ho notifique perquè se'n tinga coneixement i als efectes oportuns.  
Informació que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 19 de desembre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 26 d'agost de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.