Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 10797, del 10-12-2024 (2024/12357)

RESOLUCIÓ de 9 de juliol de 2024, de la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual és formula un informe d’impacte ambiental del projecte de les obres de sanejament i depuració de l'Oliveral, a Riba-roja de Túria, i l’ampliació de l’EDAR de Setrece, polígon l'Oliveral i polígon Casanova. Riba-roja de Túria. Expedient: (3462108) 126/2024/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   10136

Data del DOGV
:   10-12-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/12176

CVE
:   TLYH-F-9639-85808

Data del document
:   09-07-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Riba-roja de Túria
    * impacte ambiental

«Informe d'impacte ambiental

Expedient: (3462108) 126/2024/AIA.

Títol: Projecte de les obres de sanejament i depuració de l'Oliveral, a Riba-roja de Túria, i ampliació de l'EDAR de Setrece.

Promotor i òrgan substantiu: Entitat de Sanejament d’Aigües (EPSAR).

Ref. òrgan substantiu: 2021/EL/0022.

Localització: polígon l'Oliveral i polígon Casanova. Riba-roja de Túria.

*Antecedents i tramitació administrativa*

EL 29 de maig de 2020, l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) sol·licita un informe sobre la necessitat de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental el projecte referenciat. S'incoa l'expedient (1879935) 035/2020/CON. D'acord amb la Resolució de la Secretaria Autonòmica d'Emergència Climàtica i Transició Ecològica, de data de 23 de desembre de 2020, relativa a la identificació dels òrgans substantius en el procediment d'avaluació ambiental de projectes que promou la Generalitat Valenciana en matèria d'infraestructures hidràuliques, s'atribuïx la condició d'òrgan substantiu a l'EPSAR, a l'efecte de l'avaluació ambiental dels projectes que promou.

El 7 de juliol de 2020, este òrgan ambiental formula una consulta al Servici de Gestió d'Espais Naturals Protegits a l'efecte de determinar si l'actuació és compatible amb el pla d'ordenació dels recursos naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera (d'ara en avant, PORN) i, si és el cas, si pot tindre efectes ambientals significatius sobre el parc natural de l'Albufera (d'ara en avant, PNA).

El 24 de juliol de 2020, l'Oficina Tècnica de Gestió del parc natural de l'Albufera (d'ara en avant, OTG-PNA) emet un informe en què fa una sèrie d'observacions sobre el projecte i conclou que no és possible determinar la compatibilitat del projecte amb el PORN ni els possibles efectes sobre el PNA perquè la memòria tècnica del projecte no especifica les característiques de l'abocament al barranc del Poyo ni establix mesures per a garantir una gestió correcta de les aigües pluvials.

El 12 de gener de 2022, este òrgan ambiental emet un informe en el qual indica que el projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada en els termes que es preveuen en l'article 7.2.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant, LAA), i adjunta l'informe de l'OTG-PNA de 24 de juliol de 2020 perquè es tinga en consideració en l'elaboració del document ambiental del projecte.

El 22 de març de 2024, l'EPSAR sol·licita a este òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte de construcció de les obres de sanejament i depuració de l'Oliveral, a Riba-roja de Túria, i d'ampliació de l'EDAR Setrece. La sol·licitud s'acompanya de la memòria tècnica del projecte, que inclou un Annex ambiental, i dels informes següents:

–  L'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme, de 16 de desembre de 2021, per la qual s'aprova definitivament la modificació núm. 22 del Pla general de Riba-roja de Túria i del Pla parcial del sector NPI2 Casanova (ref. 1551395 SG).

– El certificat de compatibilitat del projecte amb el planejament urbanístic, de 9 de desembre de 2022, que emet l'Ajuntament de Riba-roja de Túria (Ref. 2022130).

– L'informe de l'Ajuntament de Riba-roja de Túria, de 9 de desembre de 2022, que emet en contestació a l'informe de l’OTG-PNA de 24 de juliol de 2020.

– L'informe del Departament de Projectes, Obres i Explotacions de l’EPSAR, de 9 de desembre de 2022, que emet en contestació a l'informe de l'OTG-PNA de 24 de juliol de 2020.

– Els informes de l'OTG-PNA, de 28 d'agost de 2023 i de 5 de març de 2024.

– L'informe del Departament de Projectes, Obres i Explotacions de l'EPSAR, de 4 d'octubre de 2023.

– L'informe del Servei de Gestió Territorial de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, d'11 d'octubre de 2023, respecte al risc d'inundació de la modificació puntual núm. 22 del PGOU i del Pla parcial del sector NPI2 Casanova del municipi de Riba-roja de Túria (ref. 21429\_46214\_IR MP PGOU).

– L'informe de l'Ajuntament de Riba-roja de Túria, de 26 de març de 2024, respecte al risc d'inundació de la modificació puntual núm. 22 del PGOU i del Pla parcial del sector NPI2 Casanova.

– La resolució de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (d'ara en avant, CHX), de 7 de febrer de 2024, per la qual s'autoritza l'EPSAR a executar les obres d'ampliació de l'EDAR Setrece en la zona de policia del barranc de Pozalet (ref. 2023AZ0049).

– La diligència de l'EPSAR, de 23 de febrer de 2024, per la qual es comunica l'actualització del pressupost del projecte de referència (ref. 2015/SA/0005).

Considerant que les instal·lacions se situen en una zona industrial, i en nom de la simplificació i la reducció de càrregues administratives, s'incorpora la documentació citada a este expedient a l'efecte que es preveu en l'article 46 de la Llei 21/2013. La informació que conté l'expedient aporta elements de juí suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.

*Criteris ambientals*

Per a emetre este informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, s'han tingut en compte els criteris de l'apartat a de l'Annex III d'esta.

*Característiques del projecte*

El projecte té per objecte remodelar i ampliar l'estació de depuració d'aigües residuals (EDAR) Setrece, construir una estació de bombament d'aigües residuals (EBAR) en la parcel·la ocupada actualment per l'EDAR l'Oliveral, i construir una canonada d'impulsió d'aigües residuals des de l'EBAR l'Oliveral fins a l'EDAR Setrece i una altra de retorn de les aigües depurades des de l'EDAR Setrece fins al punt d'abocament actual de l'EDAR l'Oliveral en el barranc del Poyo.

Amb l'ampliació i la reforma de la depuradora Setrece actual, es tractaran en una única instal·lació els cabals generats en la totalitat de la zona industrial de Riba-roja de Túria situada al sud del terme municipal, de manera que s'aconseguix una solució més eficient en termes econòmics i de funcionalitat per al sanejament integral de la zona.

Actualment, l'EDAR Setrece aboca l'efluent al barranc de Pozalet, punt d'abocament que es mantindrà només per a alleugerir les pluges i d'emergència de l'EDAR ampliada. L'efluent de l'EDAR Setrece ampliada es canalitzarà cap al barranc del Poyo per una conducció que tindrà el mateix traçat que la canonada d'impulsió fins a uns 300 m abans d'arribar a l'EBAR l'Oliveral. Des d'este punt, la conducció de retorn d’aigües depurades connectarà amb la bateria de canonades de pluvials que desaigüen en el barranc del Poyo.

En l'EBAR l'Oliveral s'arreplegaran les aigües residuals que es generen en el sector l'Oliveral i el parc logístic i, en un futur, en la Sargueta i Pozalet. La conducció d'impulsió des de l'EBAR fins a l'EDAR Setrece discorrerà, en la major part, per vials i camins de titularitat pública, en una longitud de 2,8 km i un desnivell d'aproximadament 12 m. En el tram intermedi, d'aproximadament 800 m de longitud, les canonades travessaran propietats privades, que estan qualificades de sòl no urbanitzable (parcel·les 24, 25, 26, 27, 28, 92 i 111 del polígon 49). La conducció passarà per davall de la traça de l'autovia A-7 mitjançant un clavament i amb un tram d'entubament per a registrar-la.

L'estació de bombament serà capaç d'elevar en episodis de pluges un cabal corresponent a quatre vegades el cabal mitjà que es preveu en temps sec. La resta de cabal que arribe a l'EBAR en eixos episodis de pluja es desbastarà en esta instal·lació i s'abocarà al barranc del Poyo mitjançant la conducció d'eixida actual.

La planta depuradora s'ha dimensionat per a un cabal total diari de 5.665 m³/dia (2.165 m³/dia de la depuradora existent i 3.500 m³/dia de l'ampliació) i una capacitat de tractament de 31.158 habitants equivalents (HE), per a la qual cosa es modificaran alguns elements de la instal·lació actual (denominada línia A) i es construirà una ampliació (denominada línia B).

Les instal·lacions de l'EDAR comptaran amb un pretractament conjunt per al total del cabal de les dos línies, un tractament secundari diferenciat per a cada una de les línies (compost per un tanc de regulació i homogeneïtzació, un reactor biològic i un decantador secundari), un nou tractament terciari per a la línia B i una nova línia de tractament de fangs conjunt per a les dos línies.

Les actuacions que es projecten en l'EDAR Setrece seran les següents:

– Desmantellar el pretractament existent i canalitzar el cabal influent cap al nou pretractament.

– Millorar la ventilació mitjançant la implantació d'un nou sistema de subministrament d'aire, tant en el reactor biològic com en el tanc d'homogeneïtzació.

– Millorar el sistema d'eliminació de nutrients mitjançant la implantació d'un nou sistema d'emmagatzematge i dosificació de clorur fèrric.

– Desmantellar el sistema d'alimentació elèctrica, i connectar les instal·lacions actuals a les d'ampliació.

– Instal·lar nous elements d'automatització i control, connectats amb els de l'ampliació.

– Ampliar el sistema de deshidratació de fangs i construir un sistema d'emmagatzematge de fangs deshidratats que no té actualment.

– Demolir edificacions i substituir-les per altres noves en l'ampliació.

A l'entrada del col·lector de la depuradora, es disposarà d'un pou de grossos, des del qual es bombarà l'aigua fins a la cambra d'elevació mitjançant bombes capaces d'elevar un cabal total de 943 m³/h, corresponent a quatre vegades el cabal mitjà total de la planta. Els cabals que excedisquen eixa capacitat s'elevaran mitjançant bombes d'emergència cap a una arqueta d'alleujament de pluvials i desbastats mitjançant una reixa automàtica de 20 mm de llum de pas abans de canalitzar-se cap a l'eixida al punt d'abocament actual en el barranc de Pozalet.

El pretractament constarà d'un sistema de desbastament mitjançant reixes automàtiques de grossària de 30 mm de llum de pas i tamisos de fins de 3 mm, i d'un desarenador-desgreixador airejat. Les reixes de grossos i els tamisos descarregaran en els dos caragols compactadors, que transportaran els sòlids retinguts fins a un contenidor que se situa en un recinte cobert.

Una vegada pretractada, l'aigua passarà a una cambra en la qual es repartirà cap a dos arquetes que corresponen a les línies A i B, des d'on continuarà cap a la resta del procés, de manera que s'alleujaran els cabals que excedisquen la capacitat màxima de disseny del procés biològic, que és de 471 m³/h entre les dos línies (179 m³/h per a la línia A i 292 m³/h per a la línia B).

El reactor biològic per a la línia B preveu l'aplicació d'un procés de fangs actius en ventilació prolongada, anàleg al de la línia A. S'ha dissenyat per a garantir l'eliminació de matèria orgànica com per a reduir al màxim els nivells de nitrogen en l'efluent. El manteniment de la concentració de fang en el reactor biològic es fa mitjançant la recirculació externa de fangs des del decantador secundari. L'oxigenació es farà mitjançant grups motobufants amb una cabina insonoritzant i difusors elàstics de bambolla fina.

Per a la remoció de fòsfor, s'instal·larà un sistema de dosificació de clorur fèrric en una cambra de mescla ràpida a l'eixida dels tancs del reactor biològic.

Es projecta un decantador circular amb fons cònic amb un pont giratori de tracció central i agranadores de fons i de superfície. Els flotants s'extrauran mitjançant una bústia d'altura regulable a una arqueta, des de la qual es bombaran a una capçalera de planta. Des d'una canonada que se situa en el fons del decantador secundari, es conduiran els fangs fins a un pou de bombament adossat, des del qual les bombes de recirculació impulsaran els fangs a l'arqueta d'entrada al reactor biològic i les bombes de porgar els conduiran a l'espessidor.

El tractament terciari per a la línia B consistirà en un equip compacte que s'integra en un depòsit en el qual se situen uns filtres de discos tèxtils i dos reactors UV en sèrie. Es preveu que s'instal·le un sistema addicional de desinfecció de l'efluent mitjançant la injecció en línia d'hipoclorit sòdic. Es preveu també que es dosifique l'hipoclorit sòdic, tant en la capçalera del depòsit d'emmagatzematge d'aigua de terciari com en el decantador secundari de la línia B. L'obra s'ha dissenyat per a ampliar en el futur, si així es decidix, el tractament terciari a l'efluent secundari de tota la planta.

La regeneració de les aigües de la línia B permetrà dotar l'efluent de característiques adequades perquè es reutilitze per al reg agrícola, d'acord amb el Reglament (UE) 2020/741, de 25 de maig de 2020, relatiu als requisits mínims per a reutilitzar l'aigua.

Segons la informació que es facilita en l'Annex ambiental, l'EDAR s'ha dissenyat tenint en compte els paràmetres d'entrada següents: DBO5 330 mg/l, DQO 628 mg/l, sòlids en suspensió 268 mg/l, nitrogen total de 44 mg/l i fòsfor total de 19 mg/l.

Els paràmetres que s'han de complir a l'eixida del tractament biològic són: DBO5 inferior o igual a 25 mg/l, DQO inferior o igual a 125 mg/l, sòlids en suspensió inferior o igual a 35 mg/l, nitrogen total inferior o igual a 15 mg/l i fòsfor total inferior o igual a 0,60 mg/l.

Els paràmetres que s'han de complir a l'eixida del tractament terciari són: sòlids en suspensió inferior o igual a 10 mg/l, Escherichia coli inferior o igual a 10 ufc/100 ml.

Les instal·lacions per a tractar els fangs s'han dimensionat per a tractar els fangs produïts en el procés biològic així com en el tractament terciari, i tant per a la nova línia B com per a la línia A. La línia de fangs constarà d'un espessidor de fangs amb gravetat circular, condicionament, deshidratació i emmagatzematge de fangs deshidratats.

El termini d'execució que es preveu per a l'execució de les obres serà de 24 mesos per a la realització de l'obra i de 4 mesos per a les proves de funcionament.

*Ubicació del projecte*

Les instal·lacions de l'EDAR Setrece i de l'EDAR l'Oliveral (futura EBAR) es localitzen en el terme municipal de Riba-roja de Túria, en les parcel·les cadastrals 0736101YJ1703N i 7875002WR6386R0956YZ respectivament, que estan qualificades de sòl urbà dotacional segons el PGOU vigent.

L'actual EDAR Setrece se situa en l'extrem nord-est del polígon industrial Casanova, en les proximitats del barranc de Pozalet. Les obres d'ampliació es projecten ocupant totalment l'àrea circumdant a la instal·lació actual, que la delimita, el camí paral·lel al barranc de Pozalet en el costat nord i el vial del polígon industrial en el costat sud-oest. La superfície final de la depuradora ampliada serà de 15.906 m², que inclou 7.201 m² de la parcel·la actual i 8.705 m² de superfície addicional, i resulta una parcel·la amb una forma sensiblement triangular.

En l'actualitat, l'EDAR l'Oliveral, que es localitza al carrer S del polígon industrial l'Oliveral, ocupa una superfície total de 8.458 m², dels quals s'alliberaran 6.353 m² al substituir el sistema actual de depuració d'aigües residuals per una estació de bombament que únicament requerirà 2.105 m².

El 16 de desembre de 2021, la Comissió Territorial d'Urbanisme aprova definitivament la modificació núm. 22 del PGOU i del Pla parcial del sector NPI2 Casanova del municipi de Riba-roja de Túria, que proposa l'Ajuntament a fi de requalificar tres parcel·les dotacionals públiques que se situen en sòl industrial urbanitzat i estan destinades, respectivament, a zona verda i equipaments d'infraestructures, de manera que s'intercanvien les funcions a conseqüència de les necessitats d'ampliar l'estació depuradora ja existent en el sòl dotacional del sector Casanova (EDAR Setrece). A conseqüència d'esta modificació, es requalifica també l'antic vial d'accés a la depuradora. Complementàriament, es modifica la qualificació de dos parcel·les dotacionals més incloses en la zona de l'Oliveral del sòl urbà industrial que passen a qualificar-se jardí públic.

L'ampliació i la remodelació de l'actual EDAR Setrece afecta la zona de policia del barranc de Pozalet. D'acord amb la resolució de la CHX de 7 de febrer de 2024, s'autoritza l'EPSAR a executar les obres en la zona de policia del barranc de Pozalet, en el punt que correspon a les coordenades UTM (fus 30, dàtum ETRS89) X = 710.516 i Y = 4.373.385, condicionada al compliment de les condicions que se citen en la resolució mencionada. L'autorització inclou el tancat de la parcel·la, sempre que es faça a més de 5 m del marge del llit.

En relació amb les vies de comunicació principals, la parcel·la a on es localitza l'EDAR l'Oliveral se situa al costat de la línia ferroviària Madrid-València i al costat de l'autovia A-7. L'EDAR Setrece es troba a una distància de 560 m de l'autovia A-7, a 575 de la línia ferroviària Madrid-València i a 1.200 m de l'autovia A-3.

L'EBAR l'Oliveral dista aproximadament 650 metres de l'assagador de Castella, 1.000 metres de l'assagador d'Aragó i 1.875 m de la vereda dels Carasols. L’EDAR Setrece dista 2.039 m de l’assagador de Castella, 2.145 m de l’assagador d'Aragó i 2.090 m de la vereda dels Carasols.

L'àmbit de l'actuació, antropitzat àmpliament, es compon d'infraestructures de comunicació (autovies A-3 i A-7, línia de ferrocarril Madrid-València), zones industrials (polígons industrials Casanova i l'Oliveral), aglomeracions urbanes o conjunts residencials, camps de cultiu abandonats i camps de cultiu de cítrics, i zones improductives (barranc de Pozalet i del Poyo). D'acord amb el visor cartogràfic de la Generalitat, l'actuació se situa en terreny no forestal.

Totes les instal·lacions se situen fora de qualsevol espai natural protegit o espai protegit de la Xarxa Natura 2000, si bé l'abocament de les aigües depurades es farà en el barranc del Poyo, dins de l'àmbit del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera.

El document ambiental assenyala que, després de fer la prospecció arqueològica corresponent, no s'ha detectat la presència de cap element d'interés des del punt de vista arqueològic, arquitectònic o etnològic dins de l'àrea d'estudi.

*Característiques de l'impacte potencial*

Les actuacions principals susceptibles de produir un impacte ambiental durant la fase d'execució del projecte seran el desbrossament del terreny; el moviment de terres i l'obertura de rases; el trànsit de maquinària i vehicles; l'apilament i el transport de materials; la demolició d'edificacions i les instal·lacions, i la formigonada i la construcció d'edificacions noves de l'EDAR Setrece.

Una de les actuacions que es preveuen en el projecte és desmantellar l'EDAR l'Oliveral i restaurar ambientalment els terrenys. La demolició d'esta instal·lació suposarà que es generen residus, fonamentalment residus de construcció i demolició i llots de depuradora.

A conseqüència del moviment de terres i la circulació de maquinària pesant durant l'execució de les obres, es contaminarà l'aire a causa de l'augment de partícules sòlides i emissions contaminants, i també augmentarà el nivell de soroll, amb les molèsties a la població local i a la fauna consegüents.

La presència de maquinària pot provocar, en cas d'avaria o accident, que es contaminen el sòl i les aigües pel vessament d'hidrocarburs, olis i lubrificants. Podrà passar el mateix amb els abocaments de restes de formigó que procedisquen de netejar les cisternes formigoneres i les aigües residuals de llavar la maquinària.

L'afecció al paisatge es produirà amb l'obertura de rases per a les canalitzacions i la presència en l'entorn maquinària pesant, l'apilament de materials, els residus d'obres, etc. Per contra, el desmantellament del sistema actual de depuració de l'EDAR l'Oliveral alliberarà superfície que es restaurarà perquè, posteriorment, s'utilitze com a zona verda, la qual cosa es considera un impacte positiu des del punt de vista paisatgístic.

Els impactes principals sobre la fauna es produiran per les molèsties que causen la presència de personal i maquinària pesant, que faran que es desplacen a zones més tranquil·les mentres duren les obres, i pels desbrossaments i l'eliminació de la vegetació, que suposaran la pèrdua de llocs d'alimentació i recer.

Per a evitar o minimitzar l'emissió de pols a causa de les obres, el promotor ha previst aplicar regs periòdics sobre camins i vials d'obra pels quals circula la maquinària. Com a mesures complementàries, s'hauran de considerar les següents: es cobriran amb lones o tendals protectors els apilaments i les càrregues dels camions, s'evitarà el transport de terres durant els dies ventosos i es reduirà la velocitat de circulació pels camins de terra.

Per a minimitzar l'emissió de gasos contaminants que produïx la maquinària pesant, es farà un control exhaustiu del reglatge i el manteniment d'esta. Així mateix, per a atenuar el soroll que es produïx, la maquinària disposarà de silenciadors homologats i s'adoptaran mesures, com ara evitar fer accelerades o apagar el motor en fases d'espera.

Per a minimitzar les afeccions al trànsit i reduir el cost de l'actuació, s'executarà una única rasa per la qual discorreran les conduccions d'impuls de les aigües residuals i les de retorn de les aigües tractades.

Per a separar els residus, es disposarà de contenidors específics l'arreplegada dels quals es prevorà en el Pla de gestió de residus. Per a situar estos contenidors, es reservarà una zona amb un bon accés en el recinte de l'obra, que se senyalitzarà convenientment i s'indicarà en els plànols del Pla de gestió de residus.

Es preveu que es reutilitzen les terres que procedixen de l'excavació en l'obra. En cas d'utilitzar terra externa a l'obra, es justificarà degudament la destinació.

Per a evitar contaminar el sòl i les aigües, el terreny en què se situe la maquinària i l'emmagatzematge de lubrificants i combustibles, així com la resta de residus perillosos que es generen durant les obres, s'haurà impermeabilitzat i senyalitzat prèviament. Esta àrea se situarà a més de 200 m del llit més pròxim.

Per a minimitzar les molèsties sobre la fauna que deriven, principalment, d'eliminar la vegetació, el soroll i el tràfec de vehicles i maquinària, el promotor proposa adequar el calendari de les obres de manera que s'eviten les actuacions d'un nivell sonor més alt durant els períodes de reproducció o nidificació de les espècies de la zona, això és, entre els mesos d'abril i juliol, els dos inclosos.

Tant la construcció de les noves instal·lacions com l'explotació del sistema de depuració requeriran mà d'obra, que serà permanent en este últim cas, la qual cosa redundarà en efectes positius per a la població i l'economia de l'entorn.

Els impactes més significatius durant la fase d'explotació s'ocasionaran pel desplaçament de vehicles, la producció de residus (especialment fangs), l'emissió d'olors, la generació de soroll, el consum d'energia, l'impacte visual per la presència de noves edificacions i l'abocament de les aigües tractades al medi receptor.

La generació de fangs s'incrementarà de manera proporcional al cabal que es tracte en la nova línia d'ampliació i es gestionaran mitjançant un gestor autoritzat. S'estima una producció de fangs deshidratats (codi LER: 19 08 12) de 740,48 t/any, amb una sequedat mitjana del 20 %, a més d'altres residus que procedixen de desbastar, tamisar i desarenar-desgreixar les aigües residuals. L'activitat s'inclou en la llista d'activitats potencialment contaminants del sòl.

El funcionament de la depuradora pot comportar l'emissió d'agents causants de mala olor (compostos nitrogenats, mercaptans, sulfur d'hidrogen, components àcids, etc.), amb les molèsties consegüents a veïns confrontants. No obstant això, amb la implantació dels nous sistemes de depuració i desodoració, es preveu una millora respecte a la situació actual.

S'ha previst la construcció de dos sistemes de desodoració en les zones de generació d'olors, una per al pretractament i una altra per a la zona de tractament de fangs. En l'edifici de deshidratació també s'ha previst la desodoració ambiental de la sala que hi ha davall del rasant a causa d'un risc més alt d'acumulació diàcid sulfhídric, mitjançant la instal·lació d'una torre de desodoració de carbó actiu. Es tracta d'un focus canalitzat d'emissions a l'atmosfera. L'activitat, en conjunt, s'inclou en el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera.

Pel que fa a la generació de soroll de les noves instal·lacions, en l'EBAR l'Oliveral no hi haurà equips generadors de soroll a l'exterior perquè els equips de bombament es localitzaran a una profunditat de 7 m i en l'interior d'un edifici aïllat convenientment. Tampoc en les conduccions d'impulsió i retorn que s'han projectat s'instal·laran equips generadors de soroll en l'exterior.

L'anàlisi de l'impacte acústic aportat pel promotor s'ha centrat en l'EDAR Setrece, a on el soroll estarà causat pel trànsit de camions i vehicles en l'autovia A-7, i pels diferents equips que componen la instal·lació, especialment pels ventiladors i els bufadors. S'ha previst allotjar alguns d'estos equips en l'interior d'edificacions tancades a fi d'aïllar-los acústicament, almenys de manera parcial.

Segons els resultats que s'han obtingut, la suma de pressions sonores del soroll que procedix de l'EDAR i de l'autovia A-7 en cada un dels sis punts del perímetre de la parcel·la que s'han avaluat és igual o inferior al que correspon al nivell sonor que s'establix per a un ús industrial mitjançant la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica.

L'impacte paisatgístic més destacat del projecte el constituiran les noves edificacions de l'EDAR, ja que s'amplia substancialment la superfície que ocupen. Respecte a l'EBAR l'Oliveral, eliminar el sistema de depuració actual i restaurar-lo, posteriorment, millorarà l'impacte visual de les noves instal·lacions. Entre les mesures d'integració paisatgística que s'adoptaran per a minimitzar l'impacte visual de les noves edificacions i instal·lacions, s'han previst les següents:

– Remodelar formes i volums de zones d'instal·lacions d'obra amb la finalitat d'integrar-les en la geomorfologia de l'entorn.

– Seleccionar materials i acabats constructius que s'adeqüen a l'entorn.

– Restaurar els terrenys afectats per les obres.

– Revegetar i construir pantalles vegetals perimetrals amb espècies autòctones.

Quant a l'abocament de les aigües depurades, este es durà a terme en el barranc del Poyo, considerat la principal via directa d'aigua al llac del Parc Natural de l'Albufera. L'Albufera de València i la rambla de Poyo estan declarades zones sensibles als efectes que preveu el Reial Decret llei 11/1995, de 28 de desembre, pel qual s'establixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes, i d'acord amb els criteris que s'establixen en l'Annex II del Reial decret 509/1996, de 15 de març, de desplegament del Reial decret llei 11/1995. Esta normativa disposa que els abocaments d'aigües residuals procedents d'aglomeracions urbanes amb una càrrega superior als 10.000 HE que es produïsquen sobre les zones sensibles o les seues àrees de captació s'hauran de sotmetre a un tractament més rigorós que el secundari, de manera que es garantisca que les aigües receptores complixen els objectius de qualitat que es fixen en la normativa vigent.

Segons l'informe de l'Oficina Tècnica de Gestió del Parc Natural de l'Albufera de data 24/07/2020, encara que el punt d'abocament se situa a uns 20 km de l'àmbit del parc, es tracta d'una càrrega i un cabal considerable (31.158 HE i 5.665 m³/dia) procedent, quasi íntegrament, de la depuració d'aigües residuals industrials que, en cas de contindre substàncies contaminants, podria tindre efectes adversos significatius sobre el llac de l'Albufera.

L'informe assenyala la necessitat de reduir la concentració mitjana anual de fòsfor total en l'efluent a 0,6 mg/l i fa algunes consideracions sobre el projecte (punts d'abocament, gestió d'aigües pluvials, paràmetres contaminants d'origen industrial, bassa d'homogeneïtzació, regeneració, etc.), i conclou que no és possible determinar la compatibilitat del projecte amb el PORN i els possibles efectes significatius dels abocaments sobre el llac de l'Albufera.

En resposta a les qüestions que planteja l'OTG-PNA, es remet un informe conjunt del Departament de Projectes, Obres i Explotacions de l'EPSAR i de l'Ajuntament de Riba-roja de Túria, en el qual es fan les observacions següents:

– Es justifica la conveniència de limitar els abocaments al barranc de Pozalet a episodis plujosos exclusivament, en els quals se supere el cabal màxim de disseny del tractament biològic, ja que es tracta d'una conca de drenatge que no té una eixida directa, de manera que l'aigua s'acumula fins a evaporar-se o filtrar-se al subsol.

– Totes les aigües residuals influents en les instal·lacions actuals i futures, així com les aigües pluvials que es puguen incorporar a la xarxa de sanejament de manera puntual, rebran algun tipus de tractament segons el cabal influent.

– En el projecte no es preveuen els paràmetres contaminants d'origen industrial perquè, encara que les instal·lacions que es preveuen donaran servici a una zona industrial, les aigües d'abocament a la xarxa municipal han de ser assimilables a les aigües residuals urbanes i han de complir amb els límits que s'establixen en l'ordenança municipal d'abocaments d'aigües a la xarxa municipal o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram de l'EPSAR, a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.

– No es considera justificada la construcció d'una bassa d'homogeneïtzació perquè les instal·lacions de sanejament i depuració s'han sobredimensionat respecte a les càrregues contaminants i els cabals actuals, i es preveu que el tractament previst permeta complir, fins i tot, amb els requisits més exigents per a reutilitzar l'aigua, que s'establixen en el Reglament (UE) 2020/741, de 25 de maig de 2020.

– Els sectors industrials als quals donarà servici la nova EDAR ampliada presenten una xarxa separativa d'aigües residuals i pluvials, amb diverses basses de laminació, per la qual cosa, la incorporació d'aigües pluvials a la xarxa de sanejament s'entén poc significativa.

Així mateix, segons la informació que facilita l'EPSAR, les instal·lacions projectades permetran reduir la concentració màxima de fòsfor total en l’efluent a 0,6 mg/l i, fins i tot, estan en disposició de poder complir amb el límit de 0,3 mg/l que establix el Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer (2022-2027) en l'àmbit del PORN de la conca hidrogràfica del Xúquer.

Respecte a la reutilització de les aigües depurades, que l'informe de l'OTG-PNA de 28 d’agost de 2023 considera que s'ha de prioritzar sobre la devolució de les aigües depurades al domini públic hidràulic, l'EPSAR indica que el nou sistema de tractament permetrà que les aigües tractades en la línia B es regeneren, tractament que es preveu ampliar a la totalitat del cabal que es produïx en l'EDAR.

En relació amb el risc d'inundació, l'informe del Servici de Gestió Territorial, de data 11 d'octubre de 2023, indica que la parcel·la a on es planteja ampliar l'EDAR es troba afectada per risc d'inundació en una superfície molt reduïda i limitada al seu contorn, per la qual cosa, es considera que el canvi d'ús que comporta la modificació núm. 22 del PGOU i del Pla parcial del sector NPI2 Casanova és compatible amb les consideracions que puga fer l'Ajuntament d'acord amb l'article 20 del PATRICOVA, i no afectarà les noves instal·lacions. No obstant això, es recomana situar les instal·lacions a més de 25 cm del nivell actual del terreny.

En data 26 de març de 2024, l'Ajuntament de Riba-roja de Túria informa que, atés que l'afecció per risc d'inundació de la parcel·la és escassa i que no concorre cap dels supòsits de l'Annex I del PATRICOVA, no considera necessari fer altres estimacions respecte a les condicions d'adequació de les edificacions futures més enllà de les que ja determina el Servici de Gestió Territorial.

*Conclusió*

El projecte, en els termes que es preveuen, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requerix cap avaluació d'impacte ambiental ordinària.

*Consideracions jurídiques*

El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental segons l'epígraf d del grup 8 de l'Annex II d'esta.

L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada que preveu la secció 2a, capítol II, del títol II de la Llei 21/2013.

L'article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en l'avaluació ambiental estratègica i l'impacte ambiental, inclosos els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tot el que s'ha exposat, a proposta del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i amb el vistiplau del subdirector general d'Avaluació Ambiental i Paisatge, amb l'ús de les atribucions que tinc,

RESOLC

*Primer*

Estimar que l'execució del projecte de les obres de sanejament i depuració de l'Oliveral a Riba-roja de Túria, i d'ampliació de l'EDAR de Setrece en el terme municipal de Riba-roja de Túria, sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requerix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes d'este informe, en particular a les condicions següents:

1. L'activitat es considera potencialment contaminadora de l'atmosfera, d'acord amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, perquè està inclosa en el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera (Annex IV de la llei citada, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener). La construcció, el muntatge, l'explotació, el trasllat o la modificació substancial, el cessament o la clausura de l'activitat estan subjectes al règim d'autorització o notificació que regula l'article 13 de la Llei 34/2007.

2. L'activitat es considera potencialment contaminant del sòl, d'acord amb la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, perquè està inclosa en l'Annex I del Reial decret 9/2005, de 14 de gener. El titular de l'activitat estarà obligat a remetre a l'òrgan competent informes de la situació, el contingut i la periodicitat dels quals els determinarà l'òrgan competent de la comunitat autònoma, particularment en els supòsits d'establiment, ampliació i clausura de l'activitat.

3. Els residus procedents del desmantellament de les instal·lacions existents, així com els que es generen durant l'execució de les obres projectades, s'hauran de gestionar d'acord amb la seua naturalesa i la normativa sectorial que els siga aplicable. Si la destinació dels llots, especialment els procedents del desmantellament de l'EDAR l'Oliveral, és aplicar-los en els sòls agrícoles, s'hauran d'analitzar tots els paràmetres que s'establixen en l'Annex IV de l'Orde AAA/1072/2013, de 7 de juny, sobre utilització de llots de depuradora en el sector agrari, així com altres paràmetres que puguen ser necessaris per a dosificar-los adequadament.

4. Per a evitar que la utilització de la maquinària i les instal·lacions d'obres incrementen el risc de contaminació del sòl i de les aigües superficials i subterrànies per abocaments de substàncies potencialment contaminants (olis, lubrificants, combustibles, etc.), el reglatge i el manteniment dels vehicles i la maquinària d'obres es duran a terme en tallers autoritzats. Així mateix, el parc de maquinària i les instal·lacions auxiliars se situaran sobre soleres impermeables i amb bassa de decantació, a on s'arreplegaran els vessaments de productes líquids perillosos que es pogueren produir. Totes les superfícies que ocupe el parc de maquinària i les instal·lacions auxiliars es restauraran quan acaben les obres, de manera que el sòl es restituïsca a l'estat original.

5. Els abocaments que s'efectuen en el barranc de Poyo hauran de complir els requisits d'abocament de l'Annex I del Reial decret 509/1996 i, pel que fa a la reutilització de les aigües depurades, amb els criteris de qualitat del Reial decret 1620/2007. Així mateix, amb la finalitat de possibilitar la consecució dels objectius mediambientals en l'àmbit del PORN, s'haurà de complir el límit de fòsfor total que s'establix en el pla hidrològic vigent de la demarcació hidrogràfica del Xúquer.

*Segon*

D'acord amb el que preveu l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:

a. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, sense perjuí de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.

b. L'informe d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s'ha autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.

c. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.

Tercer

L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atenent els criteris que s'establixen en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, que fan referència al contingut de l'autorització i a la publicitat de la decisió.»

  

València, 9 de juliol de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental