Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4880, del 10-11-2004 (2004/11370)

ORDRE de 29 octubre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla Zonal de residus de les Zones X, XI i XII.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4880

Data del DOGV
:   10-11-2004

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2004/11574


Data del document
:   29-10-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * La Ribera Alta
    * La Costera
    * La Ribera Baixa
    * La Canal de Navarrés
    * La Vall de Cofrents-Aiora
    * La Safor
    * La Vall d'Albaida
    * residu
    * gestió de residus
    * programa d'actuació

ORDRE de 29 octubre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla Zonal de residus de les Zones X, XI i XII. [2004/X11325]
  
El Títol II de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana regula la planificació, competència de la Generalitat, l'objectiu de la qual és coordinar l'actuació de les diferents administracions públiques en nom a una adequada gestió dels residus.
  
En l'àmbit autonòmic es preveuen dos tipus de plans, el Pla Integral de Residus i els plans zonals, aquestos dos d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars, mitjançant els quals es distribueixen en el territori de la Comunitat Autònoma el conjunt d'instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instruments de desenvolupament i millora del Pla Integral de Residus, són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, podent modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla Integral que no tinguen caràcter vinculant o normatiu.
  
Mitjançant aquestos dos plans autonòmics la Generalitat garanteix una adequada direcció de la gestió de residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
La documentació del Pla Zonal està constituïda per un document d'informació que inclou una memòria informativa, una anàlisi i un diagnòstic, i un document d'ordenació constituït per la memòria justificativa, les prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus i els plànols d'ordenació.
  
Havent elaborat per la Conselleria de Territori i Habitatge el Pla de les Zones X, XI i XII, de conformitat amb el procediment d'aprovació previst en l'article 31 de la Llei de Residus de la Comunitat Valenciana, ha estat sotmés a informació pública per termini d'un mes, i, simultàniament, s'han sol·licitat els informes dels ajuntaments dels municipis inclosos en la zona i d'aquelles administracions sectorials que pogueren resultar afectades pel pla.
  
Així mateix, el pla ha estat sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental regulat per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana, sent objecte de declaració d'impacte ambiental favorable per resolució de la Direcció General de Gestió del Medi Natural de data 29 de octubre de 2004.
  
Vist el resultat de la informació pública i les al·legacions presentades, així com els informes emesos pels ajuntaments dels municipis inclosos en la corresponent zona i pels òrgans de l'administració sectorial interessada, s'han introduït en el Pla totes les millores que resulten del mencionat tràmit, dels informes presentats i de la declaració d'impacte ambiental.
  
D'acord amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, correspon al conseller competent al Medi ambient l'aprovació del pla zonal mitjançant ordre. Es publica íntegrament, pel seu caràcter vinculant, el Document d'Ordenació del Pla.
  
Les competències en la matèria s'assignen a la Conselleria de Territori i Habitatge pel Decret 8/2004, de 3 de septembre, del president de la Generalitat Valenciana. El Decret 133/2004, de 3 de septembre, del Govern Valencià, configura a aquesta com el màxim òrgan encarregat de la direcció i execució de la política del Govern Valencià en matèria de medi ambient, corresponent a la Direcció General de Qualitat Ambiental exercir les funcións en matèria de residus.
  
En virtut de quant antecedeix, a proposta de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de conformitat amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana,
  
ORDENE
  
Aprovar el Pla Zonal de residus de les Zones X, XI i XII, que s'incorpora com annex I de la present ordre.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
El Pla Zonal de residus de les Zones X, XI i XII entrarà en vigor l'endemà al de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 29 d'octubre de 2004
  
El conseller de Territori i Habitatge,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANNEX I
  
PLA ZONAL DE RESIDUS DE LES ZONES X, XI I XII
  
DOCUMENT D'ORDENACIÓ I
  
1. MEMÒRIA JUSTIFICATIVA
  
1.1 Introducció
  
1.2 Àmbit del pla zonal
  
1.3 Residus inclosos en el pla zonal
  
1.4 Anàlisi territorial dels emplaçaments
  
1.4.1 Centre de gravetat de la producció
  
1.4.2 Sòls aptes
  
1.4.3 Condicionants del transport
  
1.4.4 Anàlisi del planejament municipal
  
1.4.5 Zones protegides
  
1.5 Anàlisi i diagnòstic de la situació actual
  
2. PRESCRIPCIONS NECESSÀRIES PER A LES OPERACIONS DE GESTIÓ DE RESIDUS
  
2.1 Proposta de gestió de residus urbans
  
2.1.1 Àrees de gestió
  
2.1.2 Recollida de residus
  
2.1.3 Estacions de transferència
  
2.1.4 Instal·lacions de valorització de residus procedents de la recollida tot-u i de la recollida selectiva de matèria orgànica
  
2.1.5 Instal·lacions d'eliminació de residus
  
2.2 Proposta de gestió de residus voluminosos
  
2.3 Proposta de gestió de residus singulars
  
2.3.1 Piles, tubs fluorescents i medicaments
  
2.3.2 Animals domèstics morts
  
2.3.3 Xarxa d'ecoparcs
  
2.4 Proposta de tractament de residus de construcció d'obra menor i reparació domiciliària (RCD domiciliaris)
  
2.4.1 Característiques de la recollida
  
2.4.2 Proposta de tractament
  
2.5 Clausura, desmantellament, i restauració de les instal·lacions de tractament de residus existents.
  
2.6 Model econòmic.
  
2.7 Condicions a complir per les entitats supramunicipals per a garantir l'eficàcia de la seua actuació en l'execució del pla zonal
  
2.8 Termini d'execució del pla
  
2.9 Mesures de compensació
  
2.10 Mesures d'àmbit municipal
  
2.10.1 Ordenances municipals
  
2.10.2 Promoció i educació ambiental
  
2.11 Criteris per al desenvolupament dels projectes de gestió
  
2.11.1 Tipus de projectes de gestió
  
3. BASES TÈCNIQUES PER A L'ELABORACIÓ DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
3.1 Instal·lacions a incloure en el projecte de gestió
  
3.2 Terminis de construcció, explotació i manteniment postclausura de les instal·lacions
  
3.3 Documentació a presentar en el projecte de gestió
  
3.3.1 Memòria del projecte de gestió
  
3.3.2 Avantprojecte d'instal·lacions
  
3.3.3 Pla de gestió
  
3.3.4 Estudi economicofinancer
  
3.3.5 Document de síntesi
  
3.4 Criteris d'adjudicació del concurs
  
3.4.1 Taxes econòmiques a repercutir
  
1. MEMÒRIA JUSTIFICATIVA
  
1.1 INTRODUCCIÓ
  
En els últims anys el nivell de desenvolupament del nostre país i de la Comunitat Valenciana s'ha incrementat com a conseqüència fonamentalment del creixement econòmic i integració en el procés de globalització de l'economia mundial. Aquest desenvolupament ha portat com a conseqüència un increment del consum per capita i una major conscienciació mediambiental de la societat que cada vegada reclama millores en la conservació del medi ambient i minimització dels impactes que l'afecten amb l'objectiu de poder traslladar a les generacions futures un medi ambient que permeta el seu desenvolupament i el seu benestar.
  
L'increment del consum per capita ocasiona un augment en la producció de residus tant en el procés de producció dels béns i serveis consumits com durant el consum d'aquests béns i serveis, a causa de la major demanda de matèries primeres i energia. La reducció en la producció de residus que es deriva de l'aplicació de noves tecnologies no compensa l'increment dels residus conseqüència de l'increment de la demanda. Així doncs, en els últims anys s'observa un creixement de la producció absoluta de residus (increment de la demanda de béns i serveis) i una disminució de la producció de residus per unitat de bé o servei produït (millores tecnològiques en els processos de producció).
  
En l'àmbit de la Unió Europea la tensió creada entre la producció de residus i els possibles efectes negatius d'aquests sobre el medi ambient ha ocasionat la promulgació d'un conjunt de directives tendents a regular la gestió dels residus i protegir el medi ambient dels efectes perniciosos que una inadequada gestió d'aquests pot ocasionar. Entre les directives més importants en la matèria cal destacar: la Directiva 75/442/CEE de 15 de juliol, relativa als residus, modificada per la Directiva 91/156/CEE, de 18 de març, que proporciona el marc jurídic per a la definició, prevenció en la producció i gestió de residus, la Directiva 91/689/CEE, de 12 de desembre, relativa als residus perillosos, que estableix un major control i vigilància per a aquests, el Reglament 259/93/CEE de Consell, d'1 de febrer, relatiu a la vigilància i al control dels trasllats de residus en l'interior, a l'entrada i a l'eixida de la Comunitat Europea, i la Directiva 1999/31/CE, de 26 d'abril, que regula l'abocament de residus.
  
D'altra banda la Unió Europea va aprovar per decisió del Parlament Europeu i del Consell (22 de juliol de 2002) el Sisé Programa d'Acció Comunitari en Matèria de Medi Ambient Aquest programa inclou uns objectius i àmbits prioritaris d'actuació sobre l'ús i la gestió sostenibles dels recursos naturals i dels residus.
  
A nivell nacional, la Constitució Espanyola estableix en el seu article 45 que:
  
1. Tots tenen el dret a gaudir d'un medi ambient adequat per al desenvolupament de la persona, com també el deure conservar-lo.
  
2. Els poders públics vetlaran per la utilització racional de tots els recursos naturals, a fi de protegir i millorar la qualitat de la vida i defensar i restaurar el medi ambient, basant-se en la indispensable solidaritat col·lectiva.
  
3. Per als que violen el que disposa l'apartat anterior, en els termes que la llei fixe s'establiran sancions penals o, si és procedent, administratives, com també l'obligació de reparar el dany causat.
  
A partir d'aquest mandat constitucional i de les obligacions emanades del vigent dret comunitari, l'estat ha promulgat en matèria de residus la Llei 10/1998 de 21 d'abril, de residus. Aquesta llei no sols adequa el nostre dret intern al dret comunitari sinó que pretén també la protecció del medi ambient, coordinant la política de de residus amb les polítiques econòmica, industrial i territorial a fi d'incentivar la reducció de la producció de residus en origen i donar prioritat a la reutilització, el reciclatge i la valorització dels residus sobre altres tècniques de gestió.
  
La llei nacional de residus respecta el repartiment constitucional de competències entre l'estat i les comunitats autònomes, al mateix temps que garanteix les competències que tradicionalment han exercit les entitats locals en matèria de residus urbans. Aquesta llei, que estableix norma comuna per a tots els tipus de residus, té el caràcter de legislació bàsica sobre protecció del medi ambient d'acord amb el que estableix la Constitució excepte els articles que en la disposició final segona es preveuen. La mateixa llei reconeix en la disposició final tercera la competència de les comunitats autònomes per al desenvolupament i l'execució d'aquesta legislació bàsica.
  
En el marc del mandat global de protecció del medi ambient de l'article 45 de la Constitució espanyola, a la Comunitat Valenciana la competència legislativa de la Generalitat Valenciana sobre la matèria, ve establida en l'apartat 6 de l'article 32 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, aprovat per la Llei orgànica 5/1982,d'1 de juliol, i en l'apartat 1, 23é de l'article 149 de la Constitució espanyola, de dictar normes addicionals de protecció. Així doncs, l'Estatut d'Autonomia legitima la intervenció de la Generalitat Valenciana en la regulació de la gestió dels residus en relació amb la protecció del medi ambient.
  
La Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, s'emmarca en la normativa comunitària, i en concret en el que disposa la Directiva 75/442/CEE de 15 de juliol, relativa als residus, modificada per la Directiva 91/156/CEE, de 18 de març, que proporciona el marc jurídic per a la definició, prevenció en la producció i gestió de residus, la Directiva 91/689/CEE, de 12 de desembre, relativa als residus perillosos, que estableix un major control i vigilància per a aquests, el Reglament 259/93/CEE de Consell, d'1 de febrer, relatiu a la vigilància i al control dels trasllats de residus en l'interior, a l'entrada i a l'eixida de la Comunitat Europea, i la Directiva 1999/31/CE, de 26 d'abril, que regula l'abocament de residus; com també en del dret intern de l'Estat espanyol en matèria de residus i de protecció del medi ambient.
  
La Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, preveu en el títol II dos tipus de plans, el pla integral de residus i els plans zonals, els dos d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars, per mitjà dels quals es distribueixen en el territori de la Comunitat Autònoma el conjunt d'instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió dels residus.
  
En el capítol III d'aquesta llei, s'estableixen les característiques dels plans zonals de residus i els defineix com a instrument de desenvolupament i millora del pla integral de residus. Són documents detallats que adaptaran les previsions del pla integral de residus a cada zona que delimiten, i poden modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del pla integral que no tinguen caràcter vinculant o normatiu.
  
El Pla zonal de residus de les zones X, XI i XII, a més de la legislació citada, es redacta d'acord amb el que estableix el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (en endavant PIR) de 14 de juliol de 1997 i el Pla nacional de residus urbans de 13 de gener de 2000.
  
1.2 ÀMBIT DEL PLA ZONAL
  
El present pla zonal es redacta d'acord amb la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana i el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana. Com a legislació supletòria s'ha tingut en compte la Llei 10/98, de 21 d'abril, de residus, la Llei 11/97, d'envasos i residus d'envasos i el Pla nacional de residus urbans.
  
L'àmbit d'aplicació del present pla zonal de residus comprén el territori meridional de la Comunitat Valenciana, englobat en les zones X, XI i XII del PIR de la Comunitat Valenciana. Inclou les comarques de la Vall de Cofrentes-Ayora (zona X), a excepció del municipi de Cortes de Pallas; la Canal de Navarrés, a excepció del municipi de Millares, la Ribera Alta; la Ribera Baixa i la Costera (zona XI) i la Vall d'Albaida i la Safor (zona XII) corresponents a les àrees 18, 19 i 20.
  
La zona afectada està integrada per 144 municipis amb la següent distribució comarcal:
  
Comarca Nombre de municipis
  
La Vall de Cofrentes-Ayora 6
  
La Ribera Alta 35
  
La Ribera Baixa 12
  
La Canal de Navarrés 7
  
La Costera 20
  
La Vall d'Albaida 34
  
La Safor 31
  
Total 144
  
Zona X
  
ÁREA CODI CODI POBLACIÓ
  
 COMARCA POBLA CIÓ MUNICIPI EQUIVALENT 2004
  
ZONA X
  
18 19 044 AYORA 6636
  
18 19 097 COFRENTES 1427
  
18 19 142 JALANCE 1368
  
18 19 144 JARAFUEL 1215
  
18 19 239 TERESA DE COFRENTS 873
  
18 19 236 ZARRA 547
  
TOTAL 12848
  
El municipi de Cortes de Pallás inclòs en aquesta zona s'exclou d'aquest pla zonal ja que s'integrarà en un altre pla zonal.
  
Zona XI
  
ÁREA CODI CODI POBLACIÓ
  
 COMARCA POBLA CIÓ MUNICIPI EQUIVALENT 2004
  
ZONA XI
  
19 20 011 ALBERIC 10231
  
19 20 016 ALCÀNTERA DE XÚQUER 1537
  
19 20 019 ALCÚDIA, L' 12482
  
19 20 026 ALFARP 1863
  
19 20 029 ALGEMESÍ 27797
  
19 20 031 ALGINET 13752
  
19 20 017 ALZIRA 45808
  
19 20 040 ANTELLA 1730
  
19 20 053 BENEIXIDA 747
  
19 20 060 BENIFAIÓ 13073
  
19 20 063 BENIMODO 1997
  
19 20 034 BENIMUSLEM 645
  
19 20 083 CARCAIXENT 23610
  
19 20 084 CÀRCER 2206
  
19 20 085 CARLET 17295
  
19 20 093 CATADAU 3310
  
19 20 100 COTES 429
  
19 20 119 ÈNOVA, L' 1178
  
19 20 130 GAVARDA 1330
  
19 20 139 GUADASSUAR 6271
  
19 20 156 LLOMBAI 2851
  
19 20 160 MANUEL 2705
  
19 20 162 MASALAVÉS 1687
  
19 20 172 MONTSERRAT 3630
  
19 20 176 MONTROY 1791
  
19 20 203 POBLA LLARGA, LA 4718
  
19 20 209 RAFELGUARAF 2549
  
19 20 212 REAL DE MONTROI 2079
  
19 20 222 SAN JUAN DE ÈNOVA 390
  
19 20 225 SELLENT 512
  
19 20 227 SENYERA 1036
  
19 20 236 SUMACÀRCER 1698
  
19 20 246 TOUS 1268
  
19 20 248 TURÍS 5964
  
19 20 257 CASTELLÓ DE LA RIBERA 7654
  
19 21 008 ALBALAT DE LA RIBERA 3899
  
19 21 035 ALMUSSAFES 7947
  
19 21 098 CORBERA 3467
  
19 21 105 CULLERA 34730
  
19 21 123 FAVARA 1926
  
19 21 125 FORTALENY 1075
  
19 21 155 LLAURÍ 1641
  
19 21 197 POLINYÀ DEL XÚQUER 3329
  
19 21 215 RIOLA 1784
  
19 21 233 SOLLANA 5638
  
19 21 235 SUECA 36448
  
19 22 039 ANNA 3138
  
19 22 071 BICORP 798
  
19 22 073 BOLBAITE 1626
  
19 22 107 CHELLA 2967
  
19 22 118 ENGUERA 5855
  
19 22 179 NAVARRÉS 3241
  
19 22 206 QUESA 924
  
19 23 020 ALCÚDIA DE CRESPINS, L' 4795
  
19 23 045 BARXETA 1755
  
19 23 081 CANALS 15828
  
19 23 096 CERDÀ 325
  
19 23 121 ESTUBENY 178
  
19 23 132 GENOVÉS 2688
  
19 23 137 GRANJA DE LA COSTERA, LA 398
  
19 23 154 LLANERA DE RANES 1155
  
19 23 157 LA LLOSA DE RANES 4020
  
19 23 151 LLOCNOU D'EN FENOLLET 840
  
19 23 170 MOIXENT 4937
  
19 23 174 MONTESA 1442
  
19 23 180 NOVETLÈ 706
  
19 23 217 ROGLÀ I CORBERÀ 1132
  
19 23 243 TORRELLA 230
  
19 23 251 VALLADA 3972
  
19 23 253 VALLÉS 154
  
19 23 145 XÀTIVA 29774
  
TOTAL 421537
  
(\*) Benicull de Xúquer se segrega de Polinyà del Xúquer el 2003 (Decret 153/2003, de 29 d'agost), per la qual cosa no hi ha dades estadístiques d'evolució de població necessaris per a la realització de les estimacions de producció de residus concrets del municipi. La població de Benicull en les dades estadístiques utilitzades està inclosa en la població de Polinyà, per la qual cosa les estimacions de residus produïts per Benicull estan incloses en les de Polinyà de Xúquer.
  
(\*\*) El municipi de Millares que pertany a la Comarca de la Canal de Navarrés és inclòs pel PIR en una altra zona.
  
Zona XII
  
ÁREA CODI CODI POBLACIÓ
  
 COMARCA POBLA CIÓ MUNICIPI EQUIVALENT 2004
  
ZONA XII
  
20 23 128 FONT DE LA FIGUERA, LA 2501
  
20 24 004 AGULLENT 2952
  
20 24 042 AIELO DE MALFERIT 4589
  
20 24 006 ALBAIDA 6730
  
20 24 027 ALFARRASÍ 1345
  
20 24 003 ATZENETA D'ALBAIDA 1630
  
20 24 043 AIELO DE RUGAT 250
  
20 24 047 BÈLGIDA 933
  
20 24 049 BELLÚS 463
  
20 24 056 BENIATJAR 305
  
20 24 057 BENICOLET 591
  
20 24 062 BENIGÀNIM 6095
  
20 24 068 BENISSODA 347
  
20 24 069 BENISUERA 232
  
20 24 072 BOCAIRENT 5647
  
20 24 075 BUFALI 228
  
20 24 086 CARRÍCOLA 106
  
20 24 009 CASTELLÓ DE RUGAT 2633
  
20 24 124 FONTANARS DELS ALFORINS 1251
  
20 24 138 GUADASEQUIES 492
  
20 24 150 LLUTXENT 2514
  
20 24 173 MONTAVERNER 1887
  
20 24 175 MONTICHELVO 695
  
20 24 183 OLLERIA, L' 7891
  
20 24 184 ONTINYENT 35047
  
20 24 185 OTOS 596
  
20 24 189 PALOMAR, EL 598
  
20 24 196 PINET 268
  
20 24 200 POBLA DEL DUC, LA 2730
  
20 24 104 QUATRETONDA 2864
  
20 24 210 RÀFOL DE SALEM 452
  
20 24 219 RUGAT 233
  
20 24 221 SALEM 558
  
20 24 226 SEMPERE 64
  
20 24 240 TERRATEIG 267
  
20 25 002 ADOR 1318
  
20 25 023 ALFAUIR 387
  
20 25 033 ALMISERÀ 303
  
20 25 034 ALMOINES 1867
  
20 25 037 ALQUERIA DE LA COMTESSA, L' 1535
  
20 25 046 BARX 1590
  
20 25 048 BELLREGUARD 5344
  
20 25 055 BENIARJÓ 1383
  
20 25 059 BENIFAIRÓ DE LA VALLDIGNA 1831
  
20 25 061 BENIFLÀ 221
  
20 25 066 BENIRREDRÀ 1399
  
20 25 091 CASTELLONET DE LA CONQUESTA 177
  
20 25 113 DAIMÚS 2036
  
20 25 127 FONT EN CARROS, LA 3858
  
20 25 131 GANDIA 77084
  
20 25 140 GUARDAMAR 96
  
20 25 153 LLOCNOU DE SANT JERONI 642
  
20 25 168 MIRAMAR 4391
  
20 25 181 OLIVA 29208
  
20 25 187 PALMA DE GANDIA 1742
  
20 25 188 PALMERA 636
  
20 25 195 PILES 4669
  
20 25 198 POTRÍES 1084
  
20 25 208 RAFELCOFER 1617
  
20 25 211 REAL DE GANDIA 2021
  
20 25 218 RÓTOVA 1389
  
20 25 231 SIMAT DE LA VALLDIGNA 3552
  
20 25 238 TAVERNES DE LA VALLDIGNA 23933
  
20 25 255 VILLALONGA 4791
  
20 25 143 XERACO 7746
  
20 25 146 XERESA 3957
  
TOTAL 287856
  
1. 3 RESIDUS INCLOSOS EN EL PLA ZONAL
  
A l'efecte del present Pla zonal s'entendrà per residu: qualsevol substància o objecte del qual el seu posseïdor es desprenga o del que tinga la intenció o l'obligació de desprendre's, pertanyent a alguna de les categories que s'inclouen en l'annex 1 de la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus. En tot cas, tindran aquesta consideració els que figuren en el Catàleg europeu de residus (CER), com també en el Catàleg valencià de residus.
  
El present pla zonal de residus afectarà els residus urbans o municipals definits per la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana. S'entén per residus urbans els següents:
  
a) Els generats en els domicilis particulars, comerços, oficines i serveis.
  
b) Tots aquells que no tinguen la qualificació de perillosos i que per la seua naturalesa o composició puguen assimilar-se als produïts en els anteriors llocs o activitats. Tindran aquesta consideració els següents residus:
  
- Els residus sanitaris dels grups I i II generats en les activitats sanitàries i hospitalàries, segons el Decret 240/1994 del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió de residus sanitaris.
  
- Els residus procedents de la neteja de vies públiques, zones verdes, àrees recreatives i platges.
  
- Animals domèstics morts
  
- Vehicles abandonats, es regulen per la seua normativa específica.
  
- Mobles i efectes.
  
- Residus d'obres menors de construcció i reparació domiciliària.
  
S'exclouen de l'àmbit de l'aplicació del present pla els següents residus:
  
a) Residus perillosos de qualsevol tipologia excepte els domèstics.
  
b) Residus d'activitats agrícoles i ramaderes.
  
c) Residus industrials de qualsevol naturalesa i procedència.
  
Així mateix, queden exclosos del present pla:
  
a) Les emissions a l'atmosfera, regulades en la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció del medi ambient atmosfèric.
  
b) Els residus radioactius, regulats per la Llei 25/1964, de 29 d'abril, d'energia nuclear.
  
c) Els abocaments d'efluents líquids a les aigües continentals al mar, regulats per la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües i la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes.
  
d) Els abocaments d'efluents líquids a la xarxa integral de sanejament regulats per la Llei 2/1992, de 26 de març, de sanejament de les aigües residuals de la Comunitat Valenciana.
  
1.4 ANÀLISI TERRITORIAL DELS EMPLAÇAMENTS
  
1.4.1 Centre de gravetat de la producció
  
Les característiques orogràfiques del territori estudiat condicionen la distribució dels nuclis de població en el mateix i per tant la producció de residus que aquesta íntimament lligada amb la distribució de la població i amb el desenvolupament econòmic dels distints territoris.
  
Així en les zones planes de la costa (Plana de Gandia) s'observa una elevada densitat de població i els nuclis habitats ocupen tota la planura. En les marges del riu Xúquer els municipis es localitzen linealment a ambdós marges. En les valls (Valle d'Ayora, la Costera, la Valldigna, la Vall d'Albaida, la Vall d'Alcalà), els municipis es distribueixen linealment en les zones de topografia més plana i sòls mes fèrtils dels valls i generalment el seu desenvolupament és paral·lel a les infraestructures de comunicació que discorren pel fons de la vall.
  
Si es traça un eix ideal coincident aproximadament amb la carretera nacional 430 i les carreteres autonòmiques CV-600, CV- 50 i CV-603, s'observa que al nord del mateix el centre de gravetat se situa en els voltants del municipi d'Alzira. Al sud del citat eix imaginari el centre de gravetat s'ubicaria en el limite entre les comarques de la Safor i de la Vall d'Albaida.
  
1.4.2 Sòls aptes
  
La identificació, localització i delimitació dels sòls aptes per a la ubicació d'instal·lacions d'eliminació definitiva de residus urbans s'ha realitzat utilitzant la representació cartogràfica de les variables significatives. Els mapes que representen les distintes variables considerades s'han superposat i utilitzant criteris excloents relatius a les zones desfavorables per a cada una de les variables considerades s'han identificat àrees aptes per a la ubicació d'instal·lacions de tractament-eliminació de residus urbans.
  
Les variables que s'han considerat per a localitzar i delimitar els sòls aptes per a la ubicació de les infraestructures d'eliminació definitiva de residus urbans són les següents:
  
- CARACTERÍSTIQUES HIDROGEOLÒGIQUES DELS MATERIALS QUE AFLOREN. La permeabilitat condiciona l'aptitud del territori per a la ubicació d'una infraestructura d'eliminació de residus ja que coeficients de permeabilitat baixos asseguren el control de possibles fugues de lixiviats que poden contaminar l'aigua. En el present cas les característiques hidrogeològiques s'han deduït de les cartografies geològiques a escala 1:50.000 de l'IGME, estudis hidrogeològics de la zona realitzats per IGME, mapa de vulnerabilitat de les aigües subterrànies enfront de la contaminació editat per la COPUT i estudis inèdits sobre la zona de l'empresa EVREN.
  
- Els materials aqüicludes i aquitards (argiles del Keuper i margues de la fàcies tap del miocé) identificats en l'àmbit del pla zonal es consideren aptes per a la ubicació d'infraestructures de tractament de residus urbans.
  
- La resta de materials que afloren en la zona s'han considerat no apte llevat que estudis de detall posteriors confirmen el compliment de les condicions hidrogeològiques establides en la vigent legislació en matèria d'abocadors.
  
- QUALITAT AMBIENTAL DEL MEDI. L'impacte ambiental de qualsevol actuació humana és proporcional a la qualitat ambiental del medi afectat. Així doncs, per a minimitzar l'impacte ambiental d'una actuació aquesta haurà d'afectar a terrenys de baixa qualitat ambiental. En el present cas s'han considerat terrenys no aptes per a la ubicació d'abocadors els llocs proposats com LIC per la Generalitat Valenciana per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000, ja que coincideixen amb les àrees la qualitat ambiental de les quals mereix ser protegida.
  
- PROTECCIÓ DE SÒL URBÀ-URBANITZABLE. El PIR estableix que amb caràcter general no s'instal·laran abocadors a una distància inferior al 2000 metres de sòl classificat com a urbà, i en cap cas a menys de 500 metres del mateix.
  
En els mapes de la memòria informativa se grafien les zones aptes i no aptes d'acord amb les distintes variables considerades en relació amb la instal·lació d'infraestructures d'eliminació definitiva de residus. Així mateix, s'inclou el mapa d'aptitud del territori per a la ubicació d'instal·lacions d'eliminació de residus urbans.
  
Aquests mapes a l'efecte del present pla només tenen un caràcter orientatiu de l'existència en l'àmbit del mateix d'àrees aptes per a la ubicació d'infraestructures de tractament de residus urbans.
  
Es podran ubicar les infraestructures d'eliminació de residus urbans tant en les àrees grafiades com aptes en els plans de la memòria informativa com en altres àrees dins de l'àmbit del pla zonal. En el cas d'aquestes últimes s'haurà de demostrar per mitjà dels estudis tècnics adequats el compliment dels condicionants establits en el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador per a obtenir la corresponent autorització administrativa per a l'eliminació de residus no perillosos i així mateix obtenir la preceptiva declaració d'impacte ambiental de la infraestructura que garantisca l'admissibilitat d'aquesta des del punt de vista ambiental.
  
1.4.3 Condicionants del transport
  
Les comarques de la Vall de Cofrentes-Ayora, la Canal de Navarrés, la Ribera Alta; la Ribera Baixa i la Costera i la Vall d'Albaida i la Safor disposen d'una extensa xarxa de carreteres que comuniquen els municipis entre ells i amb la resta del territori de les Comunitat Valenciana, Espanya i Europa.
  
Les principals vies de comunicació de la zona planificada són les següents:
  
- Autopista AP-7, autopista del Mediterrani, travessa el territori de nord a sud, paral·lelament a la costa i comunica amb Barcelona-Port Bou i Alacant.
  
- Carretera nacional 332, sensiblement paral·lela a la A-7 comunica la zona amb Alacant o València.
  
- Carretera nacional 330, travessa el Valle de Cofrentes-Ayora de nord a sud.
  
- Carretera nacional 340, creua la comarca de la Ribera Alta, la Costera i la Vall d'Albaida.
  
- Carretera nacional 430, de Badajoz a València per Almansa (A-35 d'Almansa a Xàtiva), enllaça amb la CN-340, a través de la Costera.
  
- Carretera A-33 de Cieza a la Font de La Figuera.
  
- Carretera CV-50 que creua la comarca de la Ribera Alta en direcció nord-oest-sud-est, fins a la Safor.
  
- Carretera CV-41 i 42, travessa la Ribera Alta de nord a sud, comunicant el sud de l'àrea metropolitana de València amb Alzira i Xàtiva.
  
- Carretera CV-60, des de Gandia en l'àrea costera fins a Ontinyent en l'interior.
  
- Carretera CV-40, que travessa part de la comarca de la Costera i la Vall d'Albaida.
  
- Carretera CV-580 que uneix els municipis de la Canal de Navarrés amb la CN-430
  
Amb l'objecte de minimitzar el cost de transport les instal·lacions de tractament de residus han de situar-se tan pròximes com siga possible al centre de gravetat de la producció i si escau, dissenyar estacions de transferència quan el temps del trajecte d'anada entre el centre productor i la planta de valorització siga superior a 30 minuts.
  
1.4.4 Anàlisi del planejament municipal
  
Els municipis de l'àrea planificada disposen d'una ordenació territorial municipal d'acord amb la vigent legislació en la matèria.
  
Excepte la comarca dla Vall d'Ayora, la resta de comarques presenten un elevat dinamisme econòmic el que es tradueix una forta pressió sobre el territori per a la seua urbanització. Així, en la zona costera s'observa una forta pressió relacionada amb el turisme i els habitatges de segona residència. Cap a l'interior és la necessitat de sòl industrial la que pressiona sobre el territori, i aquesta pressió es concentra als voltants dels actuals nuclis urbans i a les marges de les principals vies de comunicació terrestres.
  
Cal destacar també que a la zona hi ha àmplies zones declarades com a sòls no urbanitzable de protecció ecològica i paisatgística que coincideixen en nombroses ocasions amb la proposta de llocs d'importància comunitària per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000 realitzada per la Generalitat Valenciana
  
1.4.5 Zones protegides
  
L'àmbit territorial d'ordenació disposa de la presència d'espais naturals valuosos que condicionen les possibilitats d'actuació. Aquests espais coincideixen amb la proposta de llocs d'importància comunitària per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000 realitzada per la Generalitat Valenciana i són els següents:
  
- Riu Xúquer i Ullals del riu Verd
  
- Serra de la Safor
  
- Marjal de Pego-Oliva
  
- Serra del Mugrón
  
- Serres de Montdúver i Marxuquera
  
- Serra de Martes i el Ave
  
- Serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja.
  
- Marjals de la Safor
  
- Serra d'Énguera
  
- Dunes de la Safor
  
- Serra de Corbera
  
- Serra del Castell de Xàtiva
  
- Mola de Cortes i el Caroig
  
- Cap de Cullera
  
- Vall d'Ayora i Sierra del Boquerón
  
- Els Alforins
  
- L'Albufera
  
- Curs mitjà del riu Albaida.
  
1.5 ANÀLISI I DIAGNÒSTIC DE LA SITUACIÓ ACTUAL
  
Residus urbans
  
La producció de residus urbans per a l'any 2004 s'estima en 318.632 t que es tracten en la seua pràctica totalitat en les plantes de tractament d'Ador i Guadassuar. En el cas concret dels municipis dla Vall d'Ayora s'utilitzen abocadors municipals.
  
La planta de compostatge d'Ador disposa d'un parc de fermentació insuficient per a les necessitats actuals de tractament, a més de no estar cobert i mancar de sistema de desodorització del procés. Les possibilitats físiques d'ampliació de l'emplaçament són molt limitades, per la qual cosa la Diputació de València, administració titular d'aquesta ha adquirit el compromís de clausurar-la a principis de l'any 2005.
  
Per la seua banda, la planta de compostatge de Guadassuar, també propietat de la Diputació de València disposa de parc de fermentació cobert, encara que de capacitat en ocasions insuficient per a atendre les necessitats dels municipis a què presta servei. No obstant això, és possible una ampliació i modernització substancial de les instal·lacions, amb la incorporació de noves tecnologies de tractament que atenuen els impactes ambientals sobre l'entorn.
  
Els abocadors utilitzats per al depòsit dels rebutjos d'ambdós plantes són externs a l'àmbit del pla zonal.
  
La recollida de residus urbans es realitza en quasi tots els municipis per mitjà de contenidors de tot-u i àrees d'aportació en les quals es recullen per mitjà de contenidors separats el paper cartó, envasos lleugers i el vidre. Es detecten en alguns municipis de grandària reduïda un dèficit pel que fa al nombre de contenidors instal·lats en les àrees d'aportació.
  
En cap municipi hi ha implantat en aquests moments cap sistema de recollida de matèria orgànica.
  
Els envasos lleugers recollits en les àrees d'aportació de l'àmbit del Pla zonal són transportats fins a la planta d'Alzira per al seu tractament.
  
Residus d'obres menors
  
Els residus d'obres menors que s'estima es produiran l'any 2004 és de 45.884 t/any. Hi ha en la zona instal·lacions autoritzades per al tractament i eliminació d'aquest tipus de residu, si bé continuen observant-se abocaments incontrolats d'aquests.
  
En l'actualitat els ajuntaments no realitzen la recollida selectiva d'aquests residus per la qual cosa el transport i la gestió d'aquests la realitzen els particulars, empreses constructores i algunes empreses subministradores d'àrids que ofereixen aquests serveis als seus clients. És també freqüent que aquests residus els depositen els particulars en els contenidors de residus tot-u o en les àrees d'aportació i que en ultima instància siguen retirats i gestionats pels serveis municipals de recollida com si de residus urbans senso stricto es tractara.
  
Residus voluminosos
  
La producció de residus voluminosos en l'àmbit del pla zonal durant l'any 2004 s'estima en 8.945 t.
  
Les dades sobre la producció de residus voluminosos s'han obtingut aplicant a la població o al nombre de habitatges ràtios de producció obtingudes d'estudis sectorials. La metodologia de càlcul i els resultats obtinguts es recullen en la memòria informativa d'aquest pla zonal.
  
La taula següent recull una síntesi de la producció de residus voluminosos prevista en l'àmbit del pla zonal per a l'any 2004 i 2007.
  
En alguns municipis de més grans hi ha implantats serveis de recollida de voluminosos a demanda que presenten una major o menor regularitat. La situació actual és que aquests residus siguen transportats pels particulars als ecoparcs existents, siguen depositats al costat dels contenidors de residus existents en el carrer o s'aboquen incontroladament.
  
Residus de jardineria
  
La producció de residus de jardineria en l'àmbit del pla zonal s'estima en 5.050 t /any.
  
Aquests residus solen ser depositats pels particulars en els contenidors o es gestionen de forma particular per mitjà de crema o abocament incontrolat.
  
Residus singulars
  
La producció estimada de piles botó és de 288 kg l'any 2004 i de 297 kg l'any 2007. La recollida de piles botó es fa per mitjà de xicotets contenidors ubicats en comerços. Aquests residus són recollits i transportats per empreses autoritzades fins a les instal·lacions de tractament que l'empresa VAERSA disposa a Buñol (València).
  
La producció de tubs fluorescents s'estima en 28.858 kg l'any 2004 i en 29.724 kg l'any 2007. Aquests són recollits per mitjà de contenidors especials ubicats en els comerços. La recollida i transport d'aquest tipus de residus la realitzen empreses autoritzades i el seu tractament el realitzen en la planta que l'empresa VAERSA disposa a Buñol (València).
  
Xarxa d'ecoparcs
  
El sistema de gestió de residus en l'àmbit del pla zonal es completa amb una xarxa d'ecoparcs. En total hi ha un total de 67 ecoparcs autoritzats o en tramitació de l'autorització que es distribueixen zonalment de la forma següent:
  
 ECOPARCS
  
Zona X 2
  
Zona XI 40
  
Zona XII 25
  
Total 67
  
La taula següent recull els municipis que en l'actualitat disposen d'ecoparcs i l'estat de tramitació de l'autorització d'aquests.
  
0.2.6.6 Justificació de la delimitació de les àrees de gestió
  
La delimitació de les àrees de gestió s'ha realitzat aplicant criteris tècnics, econòmics i ambientals.
  
Els criteris tècnics es refereixen a agrupar en cada àrea de gestió una població que produïsca una quantitat de residus suficient per a garantir el bon funcionament d'instal·lacions de tractament de residus urbans que permeten la recuperació i valorització dels recursos continguts en els residus. Les tecnologies actuals de recuperació i valorització de recursos requereixen per al seu correcte funcionament una massa crítica de residus. Per damunt o per davall d'aquesta massa crítica és complicat mantenir estables les variables que condicionen el funcionament de les instal·lacions. Aquest criteri es relaciona amb la consecució del principi d'autosuficiència en la gestió dels residus.
  
D'altra banda les instal·lacions de tractament de residus que permeten la recuperació i valorització dels recursos continguts en aquests presenten elevats costos d'instal·lació i de manteniment. Per a garantir l'amortització de les inversions necessàries per a construcció de les instal·lacions i cobrir dels costos de funcionament és necessari que es garantisca a cada instal·lació de tractament una quantitat mínima de residus ja que en cas contrari els costos que s'haurien de repercutir als usuaris serien molt elevats.
  
Entre les variables econòmiques de funcionament d'un sistema de gestió de residus urbans han de tenir en compte els costos de transport. Les instal·lacions de tractament dels residus han d'ubicar-se preferentment en les proximitats dels centres de producció de residus i en cas de necessitat s'han d'arbitrar instal·lacions de transferència de residus que reduïsquen els costos de transport a límits admissibles.
  
Així doncs, des del punt de vista econòmic ha de mantenir-se un equilibri entre els costos de funcionament que disminueixen en augmentar la grandària de les plantes i els costos de transport que augmenten en augmentar la grandària de les instal·lacions.
  
Els criteris econòmics es relacionen amb els principis d'autosuficiència i de qui contamina paga.
  
D'altra banda les característiques del medi condicionen l'existència d'àrees aptes per a la instal·lació de les infraestructures necessàries de tractament. Dins dels criteris ambientals ha d'incloure's també la necessitat de garantir en qualsevol moment i circumstància el correcte tractament dels residus la qual cosa s'aconsegueix diversificant les infraestructures de tractament de manera que en cas de fallada d'alguna d'aquestes o qualsevol altra circumstància, les instal·lacions de tractament pròximes a l'afectada puguen tractar adequadament els residus produïts en l'àrea d'afecció.
  
A més dels criteris referits anteriorment en la delimitació de les àrees de gestió han de tenir-se en compte altres criteris com són els socioculturals. Aquests, no per ser menys objectius que els anteriors tenen una menor importància, sent en ocasions els que realment determinen l'èxit o fracàs d'un sistema de gestió de residus.
  
L'àmbit del pla zonal produeix actualment aproximadament unes 318.632 t/any de residus, i s'estima que aquesta producció podrà rondar les 344.293 t./any l'any 2013. Aquesta quantitat de residus supera la massa crítica necessària per a la construcció d'una planta de valorització. L'amplitud territorial del pla zonal i l'existència de diversos centres de gravetat en la producció de residus aconsellen construir diverses plantes de valorització a fi de mantenir l'equilibri entre els costos de funcionament de les instal·lacions i els de transport.
  
En les dues àrees de gestió proposades s'estima una producció de residus que rondarà les 160.000 t/any, la qual cosa és massa crítica suficient per a la construcció i funcionament d'una planta de valorització de residus en cadascuna de les àrees de gestió definides.
  
L'àrea de gestió 1 abraça el nord de l'àmbit del pla zonal. El seu centre de producció està en les proximitats d'Alzira i disposa en l'actualitat de la planta de compostatge de Guadassuar, que haurà de ser convenientment remodelada amb la introducció de noves tecnologies, que milloren d'un costat el tractament dels residus urbans, i reduïsquen d'un altre les molèsties en els municipis veïns. La xarxa de carreteres dins de l'àrea de gestió permet velocitats mitjanes superiors als 60 km/h la qual cosa es tradueix en uns costos de transport acceptables. Així mateix, les distàncies màximes dins de l'àrea de gestió no superen els 50 km la qual cosa ocasiona que els costos de transport s'assimilen als actuals amb la utilització de la planta de Guadassuar. Cap indicar que la Vall de la Valldigna s'ha separat de la comarca natural a què pertany per a incloure-la en l'àrea de gestió 1 a fi d'igualar la producció de residus d'ambdues àrees de gestió i que les bones comunicacions de la subcomarca amb el centre de gravetat garanteixen que no encareix de manera significativa els costos de transport. D'altra banda l'àrea de gestió disposa de terrenys aptes per a la construcció d'una infraestructura d'eliminació de residus per mitjà de depòsit controlat en abocador.
  
L'àrea de gestió 2 engloba la meitat sud de l'àmbit del pla zonal i a ella s'agrupa la comarca de la Vall de Cofrentes -Ayora. Aquesta àrea de gestió presenta dos centres de gravetat clarament diferenciats un situat als voltants de Gandia i un altre als voltants d'Ontinyent. La Generalitat Valenciana ha realitzat un esforç inversor en els últims anys per a modernitzar i millorar la xarxa de carreteres existent en la zona per la qual cosa la comunicació entre els municipis integrats en l'àrea de gestió és bona amb velocitats mitjanes per a trànsit pesant d'uns 55 km/h, la qual cosa, combinat amb una distància entre centres de gravetat d'uns 40 km ocasiona que els costos de transport que es produiran són assumibles i són compensats per les economies d'escales i la recuperació de recursos que es realitzara en la instal·lació de tractament de residus. Així mateix, aquesta unitat disposa de terrenys aptes per a la construcció d'una instal·lació d'eliminació de residus per depòsit controlat. Pel que fa a la Vall d'Ayora, es justifica la seua inclusió en aquesta àrea de gestió per les bones comunicacions que té a través de la carretera Requena-Albacete, autovia Madrid-Alacant i carretera Albacete-València i la nova autovia d'Alcoi amb el centre de gravetat de producció d'Ontinyent i la velocitat mitjana de les quals és superior a 80 km/h per a vehicles pesats.
  
Així doncs les dues àrees de gestió delimitades permeten garantir el principi d'autosuficiència, el principi de qui contamina paga, el principi de proximitat i el principi de desenvolupament sostenible.
  
2.1.2 Recollida de residus
  
A fi de facilitar la valorització dels residus orgànics continguts en els residus es planteja un sistema de recollida mixt:
  
- En vorera, on es recullen en contenidors els residus en massa, la fracció orgànica a partir de l'any 2010 i la fracció restant.
  
- En àrea d'aportació, on es recullen vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
- Per tant, es proposa el següent calendari per a la implantació de la recollida selectiva per a les zones X, XI i XII:
  
La implantació de la recollida de matèria orgànica s'ha previst realitzar en dues fases:
  
- A partir de l'any 2007 es recollirà selectivament el 30% de la matèria orgànica dels grans productors (mercats, hipermercats, edificis institucionals, hotels, grans restaurants) en els municipis de més de 10.000 habitants.
  
- A partir de l'any 2010 es recull selectivament la matèria orgànica en tots els municipis de més de 2000 habitants.
  
El contenidor de la resta es recollirà en vorera i anirà a la instal·lació de valorització, de forma que possibilite la recuperació de les fraccions que no han sigut separades en origen.
  
2.1.3 Estacions de transferència
  
Els projectes de gestió alternatius que es presenten per a l'adjudicació de la gestió de cada una de les àrees de gestió definides amb anterioritat hauran de justificar la minimització dels costos de transport dels residus recollits pels serveis municipals des dels municipis fins a la planta de valorització de residus. Per a la minimització dels costos de transport dels residus recollits pels serveis municipals de recollida fins a les plantes de valorització es proposarà la construcció d'estacions de transferència quan el temps d'anada des del centre productor a la planta de valorització siga superior a 30 minuts.
  
En el cas de la comarca de la Vall de Cofrentes-Ayora integrada en l'àrea de gestió 2 obligatòriament s'haurà de proposar una estació de transferència per a agrupar i transportar els residus recollits al Valle a la planta de valorització, llevat que s'instal·le en algun dels municipis de la comarca.
  
2.1.4 Instal·lacions de valorització de residus procedents de la recollida tot-u i de la recollida selectiva de matèria orgànica
  
Per a cadascuna de les dues àrees de gestió de residus proposades en l'àmbit del present pla zonal es proposa la construcció com a mínim d'una planta de valorització dels recursos continguts en els residus.
  
Cadascuna de les plantes de cadascuna de les àrees de gestió tindrà capacitat per a tractar com a mínim les quantitats de residu següents:
  
Matèria orgànica procedent de recollida selectiva: 20.000 t/any
  
Residu sòlid urbà tot-u: 185.000 t/any
  
Residus de poda i jardineria pública: 3.000 t/any
  
Les instal·lacions de valorització, amb independència de la tecnologia oferta, inclouran necessàriament, com a mínim, una o més línies de classificació prèvia de residus i recuperació de materials, com també una o més línies de tractament biològic de matèria orgànica, tant per a la recollida selectivament, com per a la procedent de la recollida de residus en massa. El procés de compostatge es realitzara en naus tancades dotades de sistemes d'extracció d'aire i biofiltres.
  
Així mateix, s'inclourà una línia de condicionament i trituració de residus de poda i jardineria, i si és procedent, d'altres materials estructurants, additius i coadjuvants, que també hauran de ser sotmesos al tractament biològic abans citat.
  
El rendiment global de recuperació de materials no serà inferior al 9% de les entrades de residus, mentre que la generació de rebutjos no valoritzables es limitarà al 44%, també sobre entrades de residus.
  
En l'àrea de gestió 1 els projectes de gestió hauran de preveure necessàriament el manteniment, remodelació i desmantellament al final dels 20 anys de vida del pla zonal de la planta de compostatge de Guadassuar la titularitat del qual correspon a la Diputació de València.
  
2.1.5 Instal·lacions d'eliminació de residus
  
Es té previst la construcció d'una instal·lació d'eliminació de residus per mitjà de depòsit en cada una de les àrees de gestió. Els abocadors controlats es dissenyaran per a admetre la totalitat dels rebuigs procedents de les plantes de valorització abans indicats. A més s'admetran altres residus no valoritzables, com els de neteja de vies públiques, residus sanitaris dels grups I i II, com també les fraccions no valoritzables procedents del centre de classificació i tractament de voluminosos i que no tinguen la naturalesa inerta.
  
La vida útil dels abocadors controlats serà de 20 anys.
  
2.2. PROPOSTA DE GESTIÓ DE RESIDUS VOLUMINOSOS
  
Es proposa la construcció d'un centre de classificació i tractament de residus voluminosos, de vida útil 20 anys, per a cada àrea de gestió. Aquests centres hauran de tenir una capacitat suficient per a cobrir el tractament dels residus voluminosos segons les quantitats mostrades per a cada àrea de gestió en el document d'informació.
  
Cadascun dels centres hauran de disposar com a mínim de:
  
- Transferència de línia blanca amb CFC a gestor autoritzat.
  
- Tractament de línia blanca sense CFC: desballestament d'elements que dificulten el tractament posterior.
  
- Tractament de línia marró: desballestament i separació de pantalles i parts electròniques i lliurament a gestor autoritzat, o bé lliurament complet a un gestor autoritzat.
  
- Tractament de mobles i efectes: trituració i valorització dels diferents elements.
  
2.3 PROPOSTA DE GESTIÓ DE RESIDUS SINGULARS
  
2.3.1 Piles, tubs fluorescents i medicaments
  
Es continuarà aplicant per a la recollida i tractament d'aquest tipus de residus els sistemes implantats en l'actualitat.
  
2.3.2 Animals domèstics morts
  
Cadascuna de les plantes de valorització de residus descrits amb anterioritat es dotaran d'un forn crematori per a animals morts. Aquests forns hauran de complir la vigent legislació en matèria de sanitat i prevenció de la contaminació.
  
2.3.3 Xarxa d'ecoparcs
  
La recollida dels residus perillosos d'origen domiciliari es realitzarà a través dels ecoparcs instal·lats seguint criteris de localització amb màximes distàncies. Els distints tipus d'ecoparc amb les característiques definides són els següents:
  
Els tipus de residus que s'han de recollir en cadascun dels tipus d'ecoparcs són els següents:
  
En l'actualitat ja hi ha ecoparcs construïts i en funcionament en l'àmbit d'ambdues àrees de gestió i altres estan construïts i en procés d'autorització, la llista d'aquestes es recull en un apartat anterior.
  
Tenint en compte els ecoparcs existents i com a criteri de localització no superar els 5 km des del centre de producció fins a l'ecoparc més pròxim, els ecoparcs necessaris en les zones objecte del pla zonal, són els següents:
  
Àrea de gestió 1:
  
 TIPUS
  
MUNICIPI POBLACIÓ ECOPARC
  
ANTELLA 1552 B
  
CORBERA 3136 B
  
FAVARA 1799 B
  
LLAURÍ 1387 B
  
TORÍS 4948 C
  
Àrea de gestió 2
  
 TIPUS
  
MUNICIPI POBLACIÓ ECOPARC
  
ANNA 2757 B
  
BICORP 696 A
  
CHELLA 2586 B
  
ÉNGUERA 5220 C
  
QUESA 792 A
  
AGULLENT 2318 B
  
ALFAUIR-CASTELLONET DE LA CONQUESTA 513 A
  
ALMISERAT-LLOC NOU DE SANT JERONI 843 A
  
ALMOINES 1715 B
  
BELLÚS 412 A
  
BENIARJÓ 1307 B
  
BENICOLET 515 A
  
DAIMÚS 1884 B
  
FONTANARS DELS ALFORINS 997 B
  
OTOS 533 A
  
PINET 217 A
  
POTRIES 957 A
  
REAL DE GANDIA 1868 B
  
RÓTOVA 1313 B
  
COFRENTES 1417 B
  
JARAFUEL 971 B
  
ZARRA 408 A
  
Complementàriament a la xarxa d'ecoparcs descrita, els projectes de gestió podran plantejar ecoparcs addicionals per a nuclis de població de suficient entitat, amb els mateixos criteris anteriors, sempre que la distància a l'ecoparc més pròxim supere el valor de referència dels 5 km.
  
2.4 PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS DE CONSTRUCCIÓ D'OBRA MENOR I REPARACIÓ DOMICILIÀRIA (RCDS DOMICILIARIS)
  
2.4.1 Característiques de la recollida
  
La recollida dels residus de construcció d'obra menor i reparació domiciliària (RCD domiciliaris) es realitzarà en els distints tipus d'ecoparc plantejats.
  
2.4.2 Proposta de tractament
  
Com a tractament per als RCD domiciliaris a partir de la disposició en ecoparc, es proposen tres alternatives:
  
- Gestió a través de gestor autoritzat.
  
- Abocament en cel·la apropiada en les instal·lacions d'eliminació proposades en el present pla zonal.
  
- Tractament en la línia de residus de construcció d'obra menor i reparació domiciliària dels centres de classificació i tractament de residus voluminosos
  
Siga quina siga l'alternativa elegida, els RCD domiciliaris han de ser sotmesos a classificació prèvia i trituració abans de l'abocament de la fracció no valoritzable.
  
2.5 CLAUSURA, DESMANTELLAMENT I RESTAURACIÓ DE LES INSTAL·LACIONS DE TRACTAMENT DE RESIDUS EXISTENTS
  
La clausura, desmantellament i restauració de les instal·lacions de tractament de residus existents en l'actualitat en l'àmbit de les àrees d'actuació no seran objecte dels projectes de gestió contemplats en aquest pla zonal i per tant seran realitzades pels seus titulars.
  
2.6 MODEL ECONÒMIC
  
Els projectes de gestió de residus tant d'iniciativa pública com d'iniciativa privada hauran d'incloure els estudis i compromisos economicofinancers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions realitzar.
  
En la memòria econòmica es distingirà clarament dos apartats:
  
a) Les inversions per a la construcció de les instal·lacions previstes en el pla zonal per a cada una de les àrees de gestió definides.
  
b) Els costos d'explotació dels serveis de valorització i eliminació dels residus previstos en el pla zonal per a cada una de les àrees de gestió definides.
  
En l'apartat relatiu a les inversions la memòria econòmica especificarà les amortitzacions de les inversions amb inclusió de tots els costos, que serà a vint anys per a l'obra civil, obres d'urbanització i edificacions i de deu anys per a la maquinària fixa i mòbil.
  
En el cas que el projecte de gestió comprenga altres inversions es justificaran degudament els terminis d'amortització que s'apliquen a les inversions proposades.
  
En aquests supòsits es proposarà el termini, forma i condicions en què revertiran les instal·lacions a l'administració.
  
En el projecte de gestió es fixarà el cànon per tona que s'ha de cobrar per la gestió de cadascun dels residus. En el càlcul d'aquest cànon es tindrà en compte a més de les amortitzacions de les inversions, les despeses de manteniment, despeses d'explotació, fiances, assegurances i per al cas d'abocadors el manteniment de les mesures de control i vigilància per un període de trenta anys a partir de la clausura.
  
Així mateix s'establirà el càlcul del corresponent cànon, per als supòsits que el cost de la inversió en les instal·lacions es finance amb de fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25, el 50, el 70 o el 85 per cent del total de la inversió.
  
2.7 CONDICIONS A COMPLIR PER LES ENTITATS SUPRAMUNICIPALS PER A GARANTIR L'EFICÀCIA DE LA SEUA ACTUACIÓ EN L'EXECUCIÓ DEL PLA ZONAL
  
Els municipis que es troben integrats en cada una de les àrees de gestió definides en el pla zonal de les zones X, XI i XII podran agrupar-se en consorcis o mancomunitats per a l'execució del pla zonal de conformitat amb el que estableix la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que establix la legislació de règim local.
  
L'entitat supramunicipal que es constituïsca actuarà com a administració competent per a la tramitació i adjudicació dels projectes de gestió, de conformitat amb el que disposa els articles 36 i 37 de la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.
  
El consorcis o mancomunitat que es constituïsca haurà d'estar integrada per municipis inclosos dins de l'àmbit territorial del pla zonal, que representen almenys a més del 50 per cent de la població total de la zona, d'acord amb el nombre d'habitants de dret de l'última rectificació del padró municipal vàlidament aprovada abans de la data de la seua constitució.
  
En tot cas haurà de quedar oberta la incorporació de qualsevol dels municipis inclosos en l'àmbit territorial de les dues àrees de gestió definides en aquest pla zonal.
  
El consorci o mancomunitat que es constituïsca haurà de disposar de plena capacitat i recursos tècnics i econòmics suficients per a garantir la correcta execució i desenvolupament de les previsions contingudes en el pla zonal i haurà d'estar constituït abans que transcórrega el termini de sis mesos des de l'aprovació definitiva del pla zonal.
  
Des del mateix moment en què es constituïsca el consorci o mancomunitat assumirà la responsabilitat de la valorització i eliminació de tots els residus urbans o municipals aportats pels municipis integrants, amb total independència de la tramitació en paral·lel del corresponent projecte de gestió, i sense que els possibles retards en aquest procediment, fins i tot per causa aliena al consorci o mancomunitat, l'eximisca d'aquesta obligació.
  
El consorcis o mancomunitat tindrà com a finalitat principal l'execució de les previsions contingudes en aquest pla zonal i aquelles altres que assumisca en aplicació de la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.
  
Si es constitueix un consorci, podrà estar integrat, a més de pels municipis inclosos en l'àmbit territorial del pla zonal, per la Generalitat Valenciana i per la Diputació Provincial de València.
  
La mancomunitats que es constituïsca únicament podrà estar integrada pels municipis compresos en l'àmbit territorial del pla zonal.
  
Els seus estatuts hauran d'establir els seus fins, de conformitat amb el que estableix aquest pla zonal, com també el seu règim orgànic, funcional i econòmic financer.
  
2.8 TERMINI D'EXECUCIÓ DEL PLA
  
En la taula adjunta es mostren els terminis d'execució per a implantar cada una de les infraestructures plantejades en el present pla zonal.
  
El pla tindrà una vigència de 20 anys, transcorreguts els quals haurà de revisar-se en la seua integritat. No obstant això, si es produeixen canvis tecnològics o legislatius que ho aconsellen, podrà revisar-se abans de l'acabament de la seua vigència.
  
2.9 MESURES DE COMPENSACIÓ
  
A continuació s'exposen les opcions que s'han de triar, que podran presentar-se en el projecte de gestió de cada una de les àrees de gestió quant a les mesures de compensació, a favor d'aquells municipis en el terme municipal dels quals s'ubiquen les instal·lacions d'eliminació i valorització dels residus.
  
a) Mesures econòmiques:
  
- Reducció de la càrrega econòmica que comporta la prestació del servei mancomunat de gestió dels residus (reducció de la taxa de gestió de residus).
  
b) Compensacions directes en la gestió de residus:
  
- 0,6 € o més per tona de residus tractats en la planta de valorització
  
- 1,2 € o més per tona de residus eliminats en el depòsit controlat
  
- 30.000 € o més anuals destinats un agent extern independent realitze un control ambiental de les instal·lacions.
  
c) Mesures de caràcter ambiental:
  
- Finançament per a la creació de zones verdes dins del municipi afectat.
  
- Finançament per a la reforestació d'àrees forestals del terme municipal que hagen sofert un incendi.
  
- Ajudes per a realitzar auditories ambientals o implantar l'Agenda 21 local.
  
d) Mesures de promoció i educació ambiental:
  
- Creació d'una oficina d'informació ambiental o aula mediambiental, que coordine i planifique tots els programes informatius i educatius que tinguen per objectiu la divulgació del pla zonal i l'educació dels ciutadans en la gestió dels residus.
  
- Jornades de portes obertes de les instal·lacions de gestió dels residus.
  
- Col·loquis i debats amb la participació de les associacions civils per a explicar en què consisteix el nou model de gestió dels residus.
  
- Participar en el programa de conscienciació social de l'ens supramunicipal.
  
2.10 MESURES D'ÀMBIT MUNICIPAL
  
2.10.1 Ordenances municipals
  
Les ordenances municipals hauran d'adaptar-se a les prescripcions i objectius del pla zonal per a afavorir la seua implantació i garantir els següents objectius de gestió:
  
- La necessitat i la conveniència de separació de les fraccions de residus.
  
- La recollida selectiva de matèria orgànica, vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
- La recollida selectiva d'altres categories de residus urbans a ecoparcs.
  
- L'adequada recollida de la resta de fraccions dels residus urbans.
  
2.10.2 Promoció i educació ambiental
  
Per a la consecució dels objectius d'un programa integrat de gestió municipal de residus, és imprescindible la participació dels ciutadans i dels agents socials implicats. Per a això, l'administració competent, amb la col·laboració dels municipis, ha d'impulsar la realització d'una campanya de conscienciació social destinada no sols a donar informació sinó també a promoure l'educació mediambiental en els municipis.
  
1.63.2.3 Objectius de la campanya de conscienciació social
  
Els objectius de la campanya de conscienciació social seran els següents:
  
- Aconseguir que els ciutadans entenguen la problemàtica dels residus i coneguen els diferents factors implicats (aspecte cognoscitiu)
  
- Crear consciència en els ciutadans sobre l'impacte ambiental d'una gestió inadequada dels residus i de la necessitat d'aplicar un model més correcte, encara que aquest exigisca un major esforç (aspecte emocional)
  
- Conscienciar sobre les implicacions ambientals de la compra i l'ús de qualsevol producte o servei.
  
- Donar a conéixer el model de gestió de residus i el paper dels diversos agents socials en la cadena de consum: productors, distribuïdors, venedors i consumidors (què han de fer i què poden fer).
  
- Aconseguir que els ciutadans aprenguen a distingir les diferents fraccions dels residus que han de separar en origen, principalment la matèria orgànica i els residus perillosos, i la manera en què han de lliurar-la als sistemes de recollida selectiva.
  
- Canviar els hàbits quotidians dels ciutadans, pel que fa a la reducció (evitar els embalatges superflus, envasos no retornables, productes d'un sol ús, etc.), la recollida selectiva de les fraccions valoritzables i l'recollida selectiva dels residus especials.
  
- Incentivar l'ús i consum de productes de menor impacte ambiental o provinents del reciclatge.
  
- Aconseguir que els distribuïdors i venedors tinguen l'incentiu i la sensibilitat per a participar activament en el model de gestió, estudiar oferir als seus clients la possibilitat de generar menys residus (productes sense embalatges superflus, productes que no generen residus especials, etc.), col·laborar en la seua valorització (envasos i embalatges retornables o reciclables...) i afavorir la compra de productes reciclatges i d'ecobalanç positiu.
  
- Proporcionar als diversos agents socials un sistema d'informació àgil i fonamentat sobre els diversos condicions que afecten al Pla zonal de residus, que els done suport i evite la circulació d'idees tòpiques i inexactes.
  
- Coordinar la participació en la recollida selectiva segons les característiques locals de cada municipi.
  
Aquests objectius generals de la campanya de conscienciació hauran d'ajudar a aconseguir els objectius quantitatius del pla zonal.
  
1.60.7.8 Planificació cronològica de la campanya
  
Segons la seua distribució en el temps, han de desenvolupar-se dos tipus d'elements de comunicació:
  
- Comuns i simultanis, per a tot el territori en què s'aplicarà el Pla de gestió de residus. Aquests elements corresponen bàsicament a la fase inicial de la campanya i al seguiment i són principalment les actuacions en els mitjans de comunicació (TV, premsa i ràdio), la visita de les instal·lacions de tractament, la presentació i l'exposició del projecte de gestió, etc.
  
- Específics per als municipis, de manera que cada municipi els distribuïsca segons la seua planificació cronològica. Corresponen a la fase de posada en marxa del programa al municipi. Aquests elements són principalment: la distribució de correu personalitzat als habitants del municipi, la distribució de material (tríptic de sensibilització, guia de segregació, mitjans de segregació interna), les visites porta a porta, etc.
  
La campanya tindrà tres fases ben diferenciades: inicial, de posada en marxa, i de seguiment; (cada una amb uns elements de comunicació concrets i diferents).
  
Fase Inicial:
  
És una fase fonamentalment descriptiva. Per la importància que els ciutadans coneguen la gestió dels residus urbans i la recollida selectiva, es realitzaran una sèrie d'actuacions de comunicació general perquè termes com residus, recollida selectiva, reciclatge, etc., siguen coneguts per la major part de la població. Al mateix temps, aquestes actuacions contribuiran a crear una certa expectativa per a la posada en marxa del nou sistema de recollida i gestió.
  
Realització d'enquestes per a conéixer l'opinió dels ciutadans en condicions com la consciència mediambiental, el nivell de coneixement de la recollida selectiva, la imatge de l'actual sistema de recollida, el grau de predisposició a participar en la recollida selectiva i les motivacions més importants.
  
Aquestes enquestes, a més de permetre conéixer el nivell de sensibilització dels ciutadans i les seues preocupacions en aquest àmbit, faran una important funció com a element de comunicació i educació, perquè moltes vegades desperten la consciència dels ciutadans enquestats.
  
Per a aquesta campanya, es podran utilitzar els següents elements de comunicació:
  
- Articles de premsa
  
- Realització d'un vídeo sobre el projecte de gestió en general
  
- Preparació d'una exposició itinerant de caràcter general sobre residus oberta al públic
  
- Exposicions en les instal·lacions de gestió i jornades de portes obertes
  
- Sessions informatives per a associacions i col·lectius específics; particularment per a aquells que hauran de col·laborar en la separació de residus en origen.
  
- Preparació de material didàctic per als escolars
  
- Edició i distribució d'un tríptic de sensibilització
  
La campanya de comunicació es dirigirà a tots els ciutadans, però hi haurà elements concrets per a determinats grups o col·lectius que, per les seues característiques, es faran per mitjà de canals de comunicació específics. Per exemple, es preveu la preparació de material adequat per a la premsa, els escolars, les associacions de veïns, els comerços, les oficines i els mercats, entre altres.
  
Posada en marxa de la campanya
  
La posada en marxa de la campanya requereix unes actuacions de comunicació amb un contingut molt concret que han de coordinar-se amb la posada en marxa del sistema de recollida de residus. Per aquest motiu, els elements de comunicació que es dissenyen es distribuiran als ajuntaments, de forma que cada un els distribuïsca a la població amb suficient antelació a la posada en marxa de la recollida.
  
Entre els diferents elements de comunicació que es poden realitzar per a aquesta etapa es troben:
  
- Enviament d'una carta de les autoritats locals, que demane la participació ciutadana i informe del dia en què començarà a funcionar el nou sistema de recollida.
  
- Visites porta a porta per a conscienciació ciutadana.
  
- Col·locació de cartells informatius en els portals sobre la ubicació dels contenidors de recollida selectiva.
  
- Reunions o visites informatives a comerços, mercats, escoles, bars i restaurants.
  
- Distribució d'adhesius entre els comerços, escoles i altres agents col·laboradors, amb la figura i el color del contenidor previst per a la recollida de cada fracció.
  
També és important, com un element més de comunicació, la publicació o la difusió a través de la premsa local dels primers resultats del programa.
  
Seguiment
  
Aquesta és, sens dubte, la fase més llarga de la campanya. El seu objectiu és consolidar la segregació en origen i la participació per part dels ciutadans i col·lectius. Els propòsits que persegueix aquesta fase s'indiquen a continuació:
  
- Les enquestes als ciutadans per a conéixer el grau de participació i el grau de satisfacció amb el servei
  
- Els contactes directes amb els mitjans de comunicació
  
- Augmentar la participació
  
- Millorar la qualitat dels residus segregats
  
- Evitar la desmotivació dels ciutadans, després de la primera fase de la campanya.
  
Durant aquesta fase, a més de la informació als ciutadans, s'hauran de continuar:
  
- Les accions recordatòries dels materials sol·licitats als punts de lliurament.
  
- Els programes d'educació a les escoles amb l'organització de tallers de separació de residus en origen i reciclatge de diversos materials, etc.
  
2.11 CRITERIS PER AL DESENVOLUPAMENT DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
2.11.1 Tipus de projectes de gestió
  
Els projectes de gestió es presentaran una vegada constituït el -consorci-mancomunitat de municipis que integren l'àmbit de cada àrea de gestió corresponent. Els projectes de gestió poden presentar-se per la iniciativa pública o privada. En desenvolupament d'aquest pla zonal es podran presentar els següents projectes de gestió de residus per a cada una de les àrees de gestió:
  
- Projecte de gestió de residus urbans, residus verds o de jardineria, residus voluminosos i residus perillosos d'origen domèstic. Aquest projecte inclourà:
  
- Instal·lació de planta de valorització de residus.
  
- Instal·lació d'eliminació.
  
- La xarxa d'ecoparcs incorporada en aquest document, com també la gestió dels residus recollits en aquestes instal·lacions
  
- Altres projectes de gestió de residus que les administracions competents consideren necessari.
  
3. BASES TÈCNIQUES PER A L'ELABORACIÓ DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
L'objecte d'aquest apartat és concretar l'abast, l'estructura i el contingut de la documentació que s'ha de presentar per a prendre part en el concurs de projectes de gestió de residus urbans després de l'aprovació del present pla zonal de les zones X, XI, XII de la Comunitat Valenciana, tant per a l'àrea de gestió 1 com per a l'àrea de gestió 2.
  
3.1 INSTAL·LACIONS QUE S'HAN D'INCLOURE EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
El projecte de gestió per a cada una de les dues àrees de gestió en les quals es divideixen les zones X, XI i XII de la Comunitat Valenciana ha d'incloure les següents infraestructures i activitats:
  
1.Construcció i explotació dels ecoparcs comptant amb els existents, com també altres existents o en procés d'autorització a la data del concurs. S'inclouran els costos de gestió dels diferents tipus de residus depositats, en particular, els residus perillosos domiciliaris a través de gestor autoritzat, com també el transport dels residus inerts i voluminosos fins a les instal·lacions de classificació plantejades en el present pla zonal o a gestor autoritzat
  
2.Construcció i explotació de les estacions de transferència de residus urbans recollits en massa proposades per l'adjudicatari en base als criteris marcats pel present pla zonal, comptant amb les existents, com també les que es puguen trobar en procés d'autorització. Es podrà presentar així mateix, la transferència de la fracció orgànica de la recollida selectiva i la fracció restant, segons els sistemes de transferència seleccionats. S'inclouran els costos de transport des d'aquestes fins a les instal·lacions de valorització.
  
3.Construcció i explotació de les plantes de valorització de residus urbans, que hauran de disposar d'una línia independent de matèria orgànica recollida selectivament, separada de la línia de matèria orgànica procedent de la recollida en massa, i on tindran cabuda els residus de poda de jardins i zones verdes, triturats com cal.
  
4.Construcció i explotació de les instal·lacions d'eliminació per als rebuigs de valorització, inclòs el transport d'aquests, com també per a altres residus no valoritzables, com els de neteja de vies públiques, residus sanitaris dels grups I i II, com també les fraccions no valoritzables procedents del Centre de Classificació i Tractament de Residus Voluminosos.
  
5.Construcció i explotació dels centres de Classificació i Tractament de Residus Voluminosos, que constaran d'una unitat de tractament de residus voluminosos, resultaran les respectives fraccions valoritzables que es destinaran a un nou ús en la construcció o que les reciclen els gestors autoritzats (voluminosos). Per la seua banda, les fraccions no valoritzables (inerts i no inerts), després de separar els possibles residus perillosos que s'entregaran a gestors autoritzats, es destinaran a l'eliminació. Aquesta planta podrà disposar de forma optativa d'una línia de classificació de RCD domiciliaris.
  
6.Transport fins a les instal·lacions d'eliminació de rebuigs de valorització de les fraccions no valoritzables dels RCD domiciliaris i residus voluminosos que no tinguen naturalesa inerta.
  
No s'inclouran entre les activitats del projecte de gestió de residus urbans la recollida de residus en massa, ni tampoc la recollida selectiva de matèria orgànica, però sí la transferència, si és el cas, i la valorització d'aquesta última fracció. Per la seua banda, en relació amb els envasos lleugers, paper/cartó i vidre, no es considerarà la seua recollida, ni el posterior emmagatzemament, transferència, classificació, recuperació i valorització de qualsevol d'aquestes fraccions o materials recollides selectivament.
  
3.2 TERMINIS DE CONSTRUCCIÓ, EXPLOTACIÓ I MANTENIMENT POSTCLAUSURA DE LES INSTAL·LACIONS
  
Els terminis màxims de redacció del projecte, obtenció de llicències i la resta d'autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat, com també la construcció de les instal·lacions, seran aquests, distingint entre les de valorització i eliminació:
  
- Plantes de valorització: 2 anys
  
- Ecoparcs: 3 anys
  
- Estacions de transferència: 1,5 anys
  
- Instal·lacions d'eliminació: 1 any
  
Els períodes màxims de prova de les instal·lacions, una vegada finalitzada la seua construcció i fins a la seua posada en servei efectiu, es distingeix entre valorització i eliminació:
  
- Plantes de valorització: 6 mesos
  
- Instal·lacions d'eliminació: 3 mesos
  
Per la seua banda, la vida útil de les plantes i instal·lacions, o període d'explotació d'aquestes, es limita a 20 anys, comptadors des de la seua data d'entrada en servei efectiu.
  
Finalment, els adjudicataris hauran de fer-se càrrec pel seu compte del desmantellament final de les plantes de valorització al final de la seua vida útil, així com també del manteniment postclausura dels abocadors, durant un període mínim de 30 anys, de conformitat amb el que estableix el Reial decret 1481/2001.
  
3.3 DOCUMENTACIÓ QUE S'HA DE PRESENTAR EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
Els projectes de gestió presentats hauran de contenir la documentació que seguidament es relaciona:
  
- Memòria del projecte de gestió
  
- Avantprojecte d'instal·lacions
  
- Pla de gestió
  
- Estudi economicofinancer
  
- Document de síntesi
  
Es presentarà una única oferta base i totes aquelles variants sobre aquesta que s'estimen convenients. Cada una de les variants haurà de presentar la mateixa estructura de documents, es remet expressament per a aquells apartats el contingut dels quals siga idèntic al de l'oferta base, a aquesta última. Si no es procedira d'aquesta forma, les variants no seran valorades en aquests apartats.
  
Seguidament es concreta el contingut de cadascun dels documents:
  
3.3.1 Memòria del projecte de gestió
  
Inclourà com a mínim els següents aspectes:
  
a) Àmbit territorial i categories o tipus de residus que s'han de gestionar.
  
b) Localització de les infraestructures projectades sobre els terrenys previstos, s'indicarà la qualificació del sòl, la superfície utilitzada i, si és el cas, disponibilitat d'aquests.
  
c) Calendari d'execució de les instal·lacions, com també terminis de final d'obres i entrada en servei d'aquestes.
  
d) Termini total de duració de la gestió del servei.
  
3.3.2 Avantprojecte d'instal·lacions
  
Definirà amb grau de detall d'avantprojecte les infraestructures previstes per a les operacions de valorització i eliminació de residus urbans.
  
El càlcul de la dimensió de les capacitats de les plantes, instal·lacions de valorització i instal·lacions d'eliminació, es realitzarà partint de les dades de generació de residus urbans que figuren en el pla zonal, igual que els el centres de classificació i tractament de residus voluminosos. No obstant això, si considerem una estacionalitat anual en l'aportació de residus a la instal·lació de residus urbans, aquesta es dissenyarà de forma que siga capaç d'admetre fins a un 50% més de la seua capacitat nominal durant un període no inferior a 4 mesos.
  
Així mateix, en previsió de possibles increments de les taxes de generació de residus, com a conseqüència del creixement urbanístic de les zones cobertes pel pla zonal i de l'augment de la població atesa, les instal·lacions de residus urbans hauran de ser capaces d'admetre fins a un 35% més de residus en règim continu sobre la seua capacitat nominal, al llarg de tot l'any, sense perjudici de les puntes estacionals abans indicades, i sense menyscabament algun de minves de rendiment dels processos de valorització i eliminació, així com tampoc de la qualitat ambiental de les citades instal·lacions.
  
Les instal·lacions, excepte els ecoparcs, es grafiaran a escala 1:2.500. Per als ecoparcs, es presentaran plànols model per a cadascun dels tipus d'ecoparc a escala mínima 1:500.
  
1.9.2.0 Característiques de les instal·lacions de valorització de residus urbans
  
Les instal·lacions de valorització, amb independència de la tecnologia oferta, inclouran necessàriament com a mínim una o més línies de classificació prèvia de residus i de recuperació de materials, com també una o més línies de tractament biològic de matèria orgànica, tant per a la recollida selectivament, com per a la procedent de la recollida de residus en massa.
  
El rendiment global de recuperació de materials no serà inferior al 9% de les entrades dels residus, mentre que la generació de rebuigs no valoritzables es limitarà al 44% també sobre l'entrada de residus.
  
La classificació prèvia dels residus en massa a l'entrada de les instal·lacions permetrà com a mínim recuperar les següents fraccions: vidre (blanc i color), paper/cartó, acer, alumini, envasos compostos (tetrabric i altres), envasos de plàstics (tres fraccions més freqüents en els envasos domèstics), fusta i tèxtils.
  
Així mateix, s'inclourà una línia de condicionament i trituració de residus de poda i jardineria, i si és el cas, d'altres materials estructurants, additius i coadjuvants, que també hauran de ser sotmesos al tractament biològic abans citat.
  
També inclourà una línia d'incineració de residus d'animals domèstics morts.
  
Per a la gestió dels residus voluminosos es construirà un centre de classificació i tractament de residus voluminosos, que podrà estar annex al conjunt d'instal·lacions i haurà de disposar com a mínim de:
  
- Transferència de línia blanca amb CFC a gestor autoritzat.
  
- Tractament de línia blanca sense CFC: desballestament d'elements que dificulten el tractament posterior.
  
- Tractament de línia marró: desballestament i separació de pantalles i parts electròniques i lliurament a gestor autoritzat, o bé lliurament complet a gestor autoritzat.
  
- Tractament de mobles i efectes: trituració i valorització dels diferents elements.
  
La valorització de la matèria orgànica es basarà necessàriament en un procés de compostatge simple o combinat amb qualsevol altre procés, s'assegurarà en qualsevol cas que el producte final compleix les especificacions de qualitat reglamentàries com a compost, es permet així la seua comercialització.
  
D'una altra part, la valorització de la matèria orgànica proposada haurà de concretar com a mínim els següents aspectes:
  
- Tecnologia que s'ha d'emprar, detallant etapes, rendiments, balanços de masses, hídric i d'energia, si és procedent, equips i instal·lacions necessaris i justificació del compliment dels paràmetres de qualitat del compost.
  
- Capacitats nominals i temps de residència de la matèria orgànica, distingint si és el cas entre la procedent de recollida selectiva de la de recollida en massa.
  
- Paràmetres que s'han de controlar i sistema de control adoptat, no sols per a garantir la qualitat del procés, sinó també per a minimitzar olors i lixiviats.
  
- Requeriments de materials estructurants, additius i coadjuvants, com també d'aigua i energia si és el cas, s'especificaran quantitats i qualitats d'aquests.
  
Si es considera la valorització energètica dels residus, haurà de garantir-se que només es destinen a aquest procés les fraccions no compostables dels residus en massa, s'aconsegueixen al temps incrementar els percentatges de reciclatge i la rendibilitat energètica de la instal·lació, tot això sense perjudici de complir amb els límits d'emissió vigents per a aquest tipus d'instal·lacions segons el RD 653/2003.
  
En el supòsit d'optar per la valorització energètica, es concretaran com a mínim els següents aspectes:
  
- Característiques del residu que s'ha de valorar (poder calorífic, humitat i contingut de fraccions combustibles i no combustibles).
  
- Balanços tèrmic i energètic del procés de recuperació d'energia, es dimensionaran les capacitats dels equips segons el tonatge de residus que s'han de valorar i es concretarà la tecnologia que s'ha d'emprar.
  
- Sistema de depuració de gasos que s'ha d'emprar, es detallen etapes, rendiments, balanços de masses, equips i instal·lacions necessàries, i justificació del compliment dels límits d'emissions atmosfèriques.
  
- Producció bruta i neta d'electricitat o combustibles, es considerarà l'autoconsum, i, si és procedent, la cogeneració en aquest o un altre procés de tractament de residus.
  
L'avantprojecte de la instal·lació de valorització inclourà, a més de memòria, plànols, plec de condicions tècniques, pressupost i pla de control de qualitat de les obres, els següents continguts mínims:
  
1. Descripció dels tipus de residus urbans i fraccions recollides selectivament que seran objecte de valorització, utilitzant la codificació LER (Ordre MAM/304/2002).
  
2. Quantitat total prevista de residus que s'han de processar, es diferenciaran per codis LER i s'indicaran les quantitats any a any durant la vigència del contracte.
  
3. Balanç de masses dels diferents fluxos de residus en les instal·lacions de valorització, s'especificaran pèrdues per evaporació i lixiviació, i concretant l'evolució d'aquest balanç any a any durant la vigència del contracte.
  
4. Característiques constructives de les instal·lacions de valorització: superfície total que s'ha d'ocupar, superfície útil per a tractament, superfície de serveis comuns; fosses d'emmagatzemament de residus; sistema d'alimentació a les línies de procés; maquinària, equips i llocs de treball de les línies de procés; edificis i zones de servei comú.
  
5. Mesures correctores per a la minimització d'impactes ambientals derivats del funcionament de les instal·lacions, fonamentalment quant a emissió d'olors (desodorització), generació de lixiviats (recollida i tractament d'aquests), i evacuació d'aigües pluvials (drenatges perimetrals).
  
8.1.7.4 Característiques de les instal·lacions d'eliminació de residus urbans
  
Les instal·lacions proposades per a l'eliminació de les fraccions no valoritzables es realitzarà de forma preferent sobre alguna de les zones seleccionades en el pla zonal, sense perjudici dels possibles condicionants urbanístics i mediambientals d'aplicació, com també la idoneïtat dels terrenys que haurà de confirmar l'estudi geologicogeotècnic i hidrogeològic, que es descriu posteriorment. Es podran acceptar ubicacions a zones no seleccionades, sempre que es complisquen els condicionants abans mencionats.
  
Es consideraran així mateix les repercussions que sobre les instal·lacions d'eliminació té la limitació d'entrades de residus biodegradables a abocador, conforme al que estableix el Reial decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit a abocador.
  
Els avantprojectes dels abocadors s'ajustaran al que estableix el Reial decret 1481/2001, i inclourà, a més de memòria, plànols, plec de condicions tècniques, pressupost, i pla de control de qualitat de les obres, aquests continguts mínims:
  
1. Descripció dels tipus de residus urbans i fraccions no valoritzables que seran objecte d'abocament, utilitzarà la codificació LER (Ordre MAM/3042002), i s'especificaran els procediments d'admissió de residus aplicables (Decisió del Consell 2003/33/CE, Annex II del Reial Decret 1.481/2001).
  
2. Quantitat total prevista de residus que s'han d'abocar, es diferenciaran codis CER i s'especificaran les quantitats any a any durant la vigència del contracte.
  
3. Volum total previst dels residus, s'indicaran volumetries any a any durant la vigència del contracte.
  
4. Característiques constructives dels abocadors: superfície total que s'ha d'ocupar, superfície útil d'abocament, superfície de serveis comuns; sistema d'impermeabilització del fons i les parets del vas; sistema de recollida i emmagatzemament de lixiviats; sistema drenatge d'aigües pluvials; sistema d'extracció de gasos; camins d'accés perimetrals i d'accés al vas; edificis i zones de serveis comuns.
  
5. Mesures correctores per a la minimització d'impactes ambientals derivats de l'activitat de l'abocador, de conformitat amb els annexos I i III del Reial decret 1481/2001.
  
L'avantprojecte de les plantes de valorització i instal·lacions d'eliminació contindrà els següents annexos:
  
a) Estudi geologicogeotècnic
  
L'emplaçament de les instal·lacions de valorització haurà de disposar d'un estudi geologicogeotècnic, d'acord amb la normativa tècnica vigent sobre construcció industrial. S'inclourà a més el balanç de moviment de terres i la naturalesa i destinació d'aquestes.
  
L'emplaçament de l'abocador per a les fraccions no valoritzables dels residus urbans, haurà de disposar d'estudi geologicogeotècnic i hidrogeològic, el contingut mínim del qual serà:
  
- Reconeixement de camp
  
- Unitats geològiques de l'àrea de l'emplaçament
  
- Sèrie geològica local
  
- Estructura i fracturació dels materials de la ubicació
  
- Paràmetres geotècnics de les principals unitats litològiques de l'emplaçament
  
- Cartografia geològica a escala adequada (1:5.000, 1:1.000 o 1:500, segons les característiques i complexitat de l'emplaçament, acompanyada de talls geològics i columnes estratigràfiques representatives.
  
- Reconeixements preliminars (cales, penetròmetres, sondejos elèctrics o geofísics).
  
- Caracterització hidrològica regional i local que incloga un inventari de punts d'aigua.
  
- Assajos in situ
  
- 2 cales per hectàrea per a la descripció del terreny des de superfície fins a la màxima profunditat que es puga aconseguir per mitjà de mitjans mecànics.
  
- 1 assaig d'infiltrometria per hectàrea, en el cas que el terreny siga representatiu del suport del vas, sobre l'horitzó de terreny dels 5 primers metres.
  
- 1 sondejos amb recuperació de testimoni continu per hectàrea fins a aconseguir una profunditat no inferior, en cap d'aquests, a la quota de suport de l'abocador més cinc vegades el gruix requerit a la barrera geològica. Com a mínim, la longitud dels sondejos serà de 15 metres en qualsevol cas. En tot cas el vas d'abocament projectat haurà d'albergar un mínim de 4 sondejos.
  
- Per als emplaçaments que s'ubiquen sobre formacions geològiques que presenten una clara homogeneïtat litològica i estructural, es podrà reduir el nombre d'assajos in situ a 1 cala per hectàrea i 1 sondeig per cada dues hectàrees.
  
- En el cas que amb la dita profunditat d'investigació dels anteriors sondejos no s'haguera aconseguit la zona saturada regional, es realitzarà un sondeig fins a penetrar en el nivell freàtic regional en una longitud de 5 m o aconseguir la profunditat màxima de 50 m. Aquest sondeig es constituirà com a punt de control de les aigües subterrànies. En tot cas, pot substituir-se per algun pou o sondeig existent aigües avall de l'emplaçament, sempre que resulte representatiu de la hidrogeologia local.
  
- Fins a la profunditat equivalent de 5 m per davall de la quota de suport de l'abocador s'executaran per cada nivell litològic representatiu:
  
- Presa de mostra inalterada o presa de mostra parafinada
  
- Un assaig de permeabilitat en laboratori sobre mostra de terreny
  
- Un assaig de permeabilitat in situ (Lefranc o Lugeon segons les condicions del terreny)
  
- Per davall de la profunditat equivalent de 5 m per davall de la quota de suport del futur abocador s'executaran els següents assajos:
  
1. Cada 5 m presa de mostra inalterada o presa de mostra parafinada.
  
2. Cada 5 m assaig de permeabilitat en laboratori sobre mostra de terreny
  
3. Cada 5 m assaig de permeabilitat in situ.
  
- Hidrogeologia
  
Per mitjà dels sondejos s'identificarà la presència o absència d'aigües subterrànies en l'emplaçament, com també el rang de gradient hidrogeològic local, si és el cas. S'efectuarà un inventari de punts d'aigua, i, en almenys tres punts, es prendran mostres per a obtenir analítiques completes de qualitat de l'aigua subterrània.
  
b) Estudi d'impacte ambiental
  
S'inclourà un estudi d'impacte ambiental corresponent a les obres i a les activitats de valorització i eliminació de residus en els emplaçaments seleccionats, s'inclouran expressament tant els accessos a les instal·lacions, com els corresponents subministraments de serveis, per formar part d'un mateix tot.
  
Aquest estudi contindrà els continguts mínims establits en el Decret 162/1990, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
c) Avantprojecte d'accessos a les plantes i instal·lacions.
  
S'inclourà un avantprojecte d'accessos a les plantes i instal·lacions, tant de valorització com d'eliminació, els traçats proposats es grafiaran a escala 1:5.000.
  
Els accessos es dimensionaran funcionalment considerant el trànsit esperat de camions de recollida de residus i transport de rebuigs, si és el cas, cap a les instal·lacions i des de les instal·lacions, de forma que es permeta una circulació fluida que no ocasione problemes a usuaris aliens a aquestes. Com a mínim, els vials d'accés seran de 6 m d'amplària de plataforma i 5 m de calçada, es disposarà d'1 carril per cada sentit de 2,5 m cadascun d'aquests.
  
D'altra banda, es dimensionaran estructuralment per a suportar totes les càrregues corresponents al trànsit pesat previst, es determinarà la combinació subbase, base i ferm més adequada. Es grafiarà amb suficient detall una secció tipus de la calçada.
  
d) Avantprojecte de subministraments d'aigua, electricitat, gas i telecomunicacions
  
S'inclourà un avantprojecte de subministraments de serveis bàsics a les plantes i instal·lacions d'eliminació, es grafiaran els traçats proposats a escala 1:5.000, i s'especificaran els punts d'entroncament amb les corresponents xarxes de distribució.
  
Les connexions de serveis es dimensionaran amb capacitat suficient per a les necessitats globals de les plantes i les instal·lacions, es vigilarà especialment en el cas d'optar per la valorització energètica la magnitud de les línies d'exportació d'energia elèctrica a la xarxa.
  
Es justificarà la suficient disponibilitat de subministrament en els punts d'entroncament proposats amb l'aportació de certificats de les companyies subministradores de cadascun dels serveis.
  
3.3.3 Pla de gestió
  
S'estructura de la forma que seguidament s'indica:
  
4.8.8.4 Modelització del servei
  
Inclourà els següents continguts:
  
1.Logística del funcionament de les plantes i instal·lacions ofertes, els fluxos de residus expressats es concretaran en tones anuals entre les diferents instal·lacions, i els rendiments de cada una d'elles, al llarg de tota la vigència del contracte. Així mateix, s'indicaran els punts de descàrrega de residus procedents dels serveis de recollida municipals es diferenciaran segons el tipus de residu, i els dies i horaris d'obertura de les instal·lacions, a l'efecte de recepció de residus d'una banda, i a efectes de tractament d'aquests, per un altre. Aquest apartat es presentarà amb el suport gràfic necessari per a la seua fàcil comprensió, s'aportarà un diagrama del flux de les instal·lacions per a cada any de servei.
  
2. Descripció succinta de les tècniques o tecnologies de valorització i eliminació que s'han d'emprar, inclouran la justificació numèrica del compliment dels objectius de valorització i de reducció de matèria orgànica a abocador anteriorment enunciats. Per a això s'adjuntaran balanços de massa i energia referits a les entrades de residus urbans a les instal·lacions de valorització, en els quals es concretaran:
  
- Materials recuperats en la classificació prèvia.
  
- Productes de la valorització de matèria orgànica (compost i biogàs).
  
- Pèrdues de procés per evaporació i lixiviació.
  
- Rebuigs de la valorització de matèria orgànica (primari i secundari).
  
- Fraccions residuals de la valorització energètica.
  
- Produccions bruta i neta d'energia tèrmica i elèctrica o combustibles.
  
3. Organigrama general del personal assignat al projecte de gestió, es concretarà la seua adscripció als diferents centres de treballs, com també la coordinació entre aquests i la supervisió per la direcció de l'empresa adjudicatària. S'indicarà el nombre de treballadors de cada categoria laboral, els diferents horaris i torns de treballs, com també el personal de reserva per a vacances, absentisme i puntes estacionals.
  
4. Projecte d'explotació, es diferenciarà entre les plantes de valorització, les instal·lacions d'eliminació i els ecoparcs, en els quals s'inclourà el pla de manteniment de maquinària i equips de cada una d'elles. Contindrà així mateix una determinació dels consums d'aigua (potable, reg i altres usos), energia (electricitat, gas i fuel), com també la forma de subministrament, i la disponibilitat d'aquests serveis en les proximitats de les instal·lacions.
  
5. Pla de qualitat del compost, referenciat al compliment de la normativa vigent en matèria de fertilitzants i afins, com també els paràmetres de control i la freqüència d'anàlisi que s'ha de realitzar, a més de l'entitat externa a la qual se li confiarà l'elaboració i el seguiment d'aquest pla.
  
6.3.3.6 Reglament de servei
  
El pla de gestió es completarà amb un reglament del servei, que regule tècnicament, administrativament i econòmicament les relacions entre l'adjudicatari i el consorci, com també amb els usuaris del servei, tant municipis que integren el consorci, com empreses externes al contracte en qüestió.
  
En particular, es consideraran aspectes com la proposta d'ordenances municipals per a residus urbans objecte del projecte de gestió, la classificació dels diferents residus admissibles i els cànons aplicables a cada categoria, la retribució del servei, la reversió de terrenys, instal·lacions i maquinària, etc.
  
4.6.9.0 Campanya de conscienciació social
  
Es realitzarà d'acord amb les directrius establides en l'apartat corresponent d'aquest pla zonal, i en qualsevol cas haurà de guiar-se pel compliment dels següents objectius generals:
  
- Fomentar la minimització, a través del consum responsable o per mitjà d'accions concretes entre els sectors locals que poden afavorir la disminució en la producció de residus específics derivats de les seues activitats, que tinguen la consideració d'urbans, i per tant s'incloguen en el projecte de gestió.
  
- Potenciar la recollida selectiva, es fomentarà la implantació de sistemes de separació de residus en origen, que afavorisquen actituds entre els col·lectius locals que permeten la posterior reutilització i reciclatge, a través de mesures de promoció i difusió dirigides a la ciutadania en general.
  
La campanya de comunicació ambiental haurà d'incloure els següents nivells d'implicació:
  
- Informació ambiental, sobre l'actual problemàtica generada pels residus urbans, amb especial insistència en els domiciliaris.
  
- Sensibilització pública, dirigida a la ciutadania en general, a fi de complir els objectius de conscienciació social indicats en l'apartat corresponent del pla zonal.
  
- Formació a col·lectius concrets, en especial a aquells que puguen tenir una influència més directa amb les problemàtiques locals detectades i que puguen ajudar amb un canvi d'actitud a millorar o corregir la situació.
  
- Actuacions concretes, que contribuïsquen a minimitzar la producció de residus urbans, millorar i estendre la recollida selectiva en origen.
  
- Avaluació i seguiment, dels èxits obtinguts en relació amb els objectius proposats en la campanya.
  
Les actuacions concretes que s'han de proposar en la campanya de comunicació ambiental, d'acord amb els anteriors nivells d'implicació, hauran d'especificar:
  
- Objectius
  
- Destinataris
  
- Línia d'actuació: informar, sensibilitzar, formar, actuar, avaluar
  
- Temporització
  
- Recursos humans
  
- Altres recursos
  
- Pressupost
  
3.3.4 Estudi economicofinancer
  
Es considera la totalitat dels costos d'inversió i d'amortització de les plantes i instal·lacions, com també els d'explotació d'aquestes durant tota la seua vida útil, que serà com a mínim de 20 anys.
  
S'inclouran a més els costos de desmantellament final de les plantes de valorització, com també els de manteniment postclausura de les instal·lacions d'eliminació de residus, en el cas d'optar per la tècnica d'abocament controlat, durant els 30 anys posteriors al tancament.
  
Les amortitzacions es calcularan pel mètode francés de quotes constants, es considera un tipus d'interés referenciat al deute de l'Estat espanyol en un termini de 10 a 20 anys. Les amortitzacions s'aplicaran linealment, amb un termini de 20 anys per a l'obra civil, i 10 anys per a la maquinària i equips. En qualsevol cas, les reinversions i costos de manteniment hauran d'assegurar almenys una reposició íntegra de la maquinària i equips durant el període de vigència del contracte.
  
Els pressupostos d'inversions de totes les obres i instal·lacions inclouran totes les possibles fases de construcció, com també els costos de disponibilitat dels terrenys i l'execució de nous accessos o l'adequació dels existents, a més dels costos de redacció del projecte, control de qualitat i direcció facultativa de les obres, com també els d'obtenció de qualssevol llicències i autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat.
  
D'acord amb les xifres de producció de residus previstes en el pla zonal, s'establiran de forma clara les anualitats d'inversió previstes indicant els costos d'amortització, personal, reposició de maquinària i equips, manteniment, explotació, comunicació ambiental, i la resta de costos, com també els possibles ingressos previstos per venda de subproductes, combustibles o energia.
  
L'estudi economicofinancer contindrà els següents annexos:
  
a) Proposta de cànons que s'han de repercutir
  
Es presentaran els següents cànons diferenciats:
  
- Cànon de valorització de residus urbans en massa, en euros per tona que entra a les instal·lacions de valorització.
  
- Cànon de valorització de matèria orgànica selectiva, en euros per tona que entra a les instal·lacions de valorització.
  
- Cànon de transport dels rebuigs de valorització, en euros per tona que entra a les instal·lacions d'eliminació.
  
- Cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona que entra a les instal·lacions d'eliminació.
  
- Cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D en euros per any d'explotació.
  
- Cànon d'incineració d'animals domèstics morts, en euros per unitat de pes.
  
- Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona que entra en el centre de classificació, fins i tot transport i gestió per gestor autoritzat extern o en instal·lació d'eliminació.
  
En els càlculs de tots aquests cànons es consideraran els costos financers de les inversions i les amortitzacions d'aquestes, com també els costos d'explotació, s'inclourà personal, manteniment, consums d'energia, combustibles, aigua i la resta de serveis, assegurances de les instal·lacions i avals econòmics, com també els costos de desmantellament final de les instal·lacions, i en el cas de plantejar l'abocament com a sistema d'eliminació, els costos del manteniment postclausura durant un període de 30 anys des del tancament.
  
Així mateix es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25, el 50, el 70 o el 85% del total.
  
Igualment, es podran proposar disminucions d'aquests cànons com a conseqüència de la recepció de residus assimilables a urbans que puguen ser tractats conjuntament amb aquests en les instal·lacions projectades, repercutint així els costos fixos d'aquestes en un tonatge major de residus, i produint per tant un abaratiment dels cànons que ha de satisfer l'adjudicatari. En aquest supòsit, hauran d'indicar-se les quantitats de residus externs que s'han de gestionar conjuntament amb els residus urbans, i la seua evolució prevista al llarg de la vigència del contracte.
  
En qualsevol cas, s'ha de reservar el dret d'admetre residus assimilables a urbans procedents de tercers, en la forma que reglamentàriament es determine.
  
D'altra banda, es proposaran taules o fórmules que expressen la variabilitat de tots aquests cànons enfront d'increments del tonatge de residus que s'han de gestionar, des d'un 80% fins a un 120% dels valors nominals que figuren en el pla zonal o siguen així considerats, segons procedisca, amb intervals del 5% (80, 85, 90, 95, 100, 105, 110, 115 i 120%).
  
Finalment, s'indicaran expressament per a cadascun dels cànons els períodes d'aplicació d'aquests, que no podran ser superiors en cap cas a la vigència de la concessió, limitada a 20 anys, ni tampoc proposar cap tipus de cànon durant el període de proves de les instal·lacions, anterior a l'inici efectiu de l'explotació d'aquestes.
  
b) Fórmula de revisió de preus
  
Es proposarà una fórmula polinòmica de revisió de preus, com a màxim de 6 sumands, que es referirà a l'estructura de costos prevista per al projecte de gestió, i els índexs d'actualització de la qual hauran de ser inequívocs i de publicació oficial (INE, BOE, etc.) amb suficient periodicitat. Com a mínim hauran de considerar-se com a variables els costos de personal, els costos d'energia o combustibles, i l'IPC.
  
Aquesta fórmula polinòmica pot ser idèntica per a tots els cànons abans descrits, o diferenciada per a cadascun d'ells.
  
c) Compensacions econòmiques municipals
  
S'inclouran com a mínim les següents compensacions econòmiques als municipis que alberguen les instal·lacions de valorització o eliminació de residus:
  
- Compensacions directes:
  
- 0,6 € per tona de residus que entra a les instal·lacions de valorització.
  
- 1,2 € per tona de residus que entra a les instal·lacions d'eliminació.
  
- 30.000 € anuals destinats a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern i independent designat pel consorci.
  
- Compensacions indirectes:
  
- Finançament d'accions i mesures ambientals, centrades en la implantació de l'Agenda 21 local i altres directament relacionades amb la millora de la qualitat ambiental del municipi.
  
3.3.5 Document de síntesi
  
Es presentarà un document de síntesi de tots els documents anteriors, que, amb una extensió no superior a 50 pàgines, es redactarà en termes assequibles perquè el públic en general la comprenga, i resumirà els aspectes tècnics, econòmics i ambientals més destacats del projecte de gestió de residus urbans.
  
Disposarà del suport gràfic adequat per a permetre la seua fàcil lectura, com també la identificació inequívoca dels tractaments aplicats als diferents fluxos de residus objecte del projecte de gestió.
  
3.4 CRITERIS D'ADJUDICACIÓ DEL CONCURS
  
Els criteris que, convenientment ponderats, serviran de base a l'adjudicació del concurs objecte d'aquestes bases tècniques seran els següents:
  
a) SOLVÈNCIA TÈCNICA I TECNOLÒGICA
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència tecnicotecnològica, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, seran valorades per la seua major experiència en el camp de la gestió de residus urbans, en general, i per la seua major experiència en construcció i explotació d'instal·lacions semblants a les ofertes, i per la major capacitació tècnica del personal operatiu a la Comunitat Valenciana, en particular.
  
b) SOLVÈNCIA ECONOMICOFINANCERA
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència economicofinancera, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, no rebran cap valoració per aquest concepte.
  
c) SOLUCIÓ TÈCNICA PROPOSADA
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista tècnic i tecnològic en la documentació presentada:
  
1. Major aprofitament dels recursos continguts en els residus
  
- Màxima recuperació de materials, a través d'obtenció de subproductes, o màxima producció d'energia, directament o indirectament a través de combustibles procedents de residus.
  
- Nombre més gran de materials que s'han de recuperar, i majors rendiments unitaris de cada procés de recuperació.
  
- Mínima generació de rebuigs finals de les instal·lacions destinats a eliminació.
  
- Nombre més gran d'etapes de tractament i majors rendiments unitaris de cada procés de tractament.
  
2. Menors consums de recursos externs als residus
  
- Menor consum d'aigua de procés.
  
- Menor consum d'electricitat.
  
- Menor consum, si és el cas, de gas o altres combustibles.
  
3. Menor afecció ambiental de les instal·lacions de tractament
  
- Menor generació de lixiviats i olors, segons la tecnologia de tractament proposada.
  
- Menors emissions atmosfèriques resultants de la valorització de residus proposada.
  
- Millor aspecte general de les instal·lacions, per introducció de barreres verdes i zones enjardinades.
  
4. Millor campanya de comunicació ambiental
  
- Major amplitud, diversitat, intensitat i recursos econòmics, tant del pla com del programa.
  
- Millors mesures per a aconseguir que el públic en general accepte les instal·lacions a través de l'organització de fòrums cívics i jornades de portes obertes.
  
5. Millor programa de vigilància ambiental de les instal·lacions
  
- Nombre més gran i freqüència de paràmetres ambientals que s'han de controlar.
  
- Major garantia d'imparcialitat, objectivitat i transparència, per la participació de laboratoris homologats o organismes acreditats.
  
Les ofertes que no acrediten suficientment el compliment dels rendiments mínims de valorització i límits màxims d'eliminació abans indicats, o el compliment de les normatives vigents d'aplicació a les operacions de valorització i eliminació, seran desestimades.
  
3.4.1 Taxes econòmiques que s'han de repercutir
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista econòmic i financer en la documentació presentada:
  
a) Menor cànon de valorització de residus urbans en massa, en euros per tona que entra a les instal·lacions de valorització.
  
b) Menor cànon de valorització de matèria orgànica selectiva, en euros per tona que entra a les instal·lacions de valorització.
  
c) Menor cànon de transport dels rebuigs de valorització, en euros per tona que entra a les instal·lacions d'eliminació.
  
d) Menor cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona que entra a les instal·lacions d'eliminació.
  
e) Menor cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D, en euros per any d'explotació.
  
f) Cànon d'incineració d'animals domèstics morts, en euros per unitat de pes.
  
g) Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona que entra al centre de classificació, fins i tot el transport i la gestió per gestor autoritzat extern o en instal·lació d'eliminació.
  
Les ofertes que no presenten la totalitat dels cànons descrits o encara que els hagen presentat no es troben suficientment acreditats en base a les corresponents anàlisis de costos, tant fixos com variables, no seran valorades per aquest apartat.