Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4926, del 18-01-2005 (2004/13164)

RESOLUCIÓ de 21 de desembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4926

Data del DOGV
:   18-01-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/13495


Data del document
:   21-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Tírig
    * Montesa
    * Gandia
    * Castell de Guadalest, el
    * Orihuela
    * Tibi
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 21 de desembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/13469]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a 249/03-AIA, 303/02-AIA, 086/02-AIA, 080/01-AIA, 139/03-AIA i 059/01-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 21 de desembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 249/3912-YYF
  
Títol: Homologació modificativa i pla parcial sector les Foies
  
Promotor: Ajuntament de Gandia
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: En la zona coneguda com les Foies del poblat marítim, afrontant a l'est amb el barri de Venècia, a l'oest amb la carretera Natzaret - Oliva, al nord amb el Grau i la carretera de Gandia a la platja i pel sud amb el riu Serpis.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
El desenvolupament, modificació i ampliació d'un sòl urbanitzable residencial no sectoritzat, segons el vigent instrument de planejament.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. El sòl urbanitzable així classificat pel Pla general d'ordenació urbana té una superfície de 318.228 m². Les dotacions de xarxa primària ascendeixen a 14.601 m².
  
II. Al costat del desenvolupament i modificació de distintes determinacions del sector es preveu l'ampliació sobre sòl no urbanitzable comú de 59.959 m². L'esmentada ampliació es divideix al mateix temps en dues àrees; la primera d'aquestes és la destinada a la creació d'un sòl terciari localitzat entre l'actual i el futur traçat de la carretera Natzaret - Oliva i la carretera de Gandia a la platja, amb una superfície de 26.897 m², mentre que la segona respon a la necessitat de creixement de la Universitat de Gandia per a usos dotacionals de la xarxa primària d'equipaments, adscrita al sector les Foies, localitzada a l'oest del nou pla parcial de la zona de la Universitat i amb una superfície de 33.062 m².
  
III. El projecte també preveu la reordenació de la zona d'equipaments municipals del Grau, de 36.186 m², amb la intenció de poder disposar d'un vial de connexió entre el parc públic existent en el marge del riu i la zona de les Alqueries.
  
IV. Finalment, es pretén classificar una porció del sòl urbanitzable com a xarxa primària de dotacions públiques, amb una superfície afectada de 7.245 m².
  
V. Segons les determinacions per al sòl urbanitzable no sectoritzat que afecta l'àrea de les Foies en el Pla general d'ordenació urbana, s'estableix la preservació de les Alqueries Gall i Boles, donat el seu emplaçament en el sòl urbanitzable no sectoritzat, com a dotacions públiques, a considerar tot això a l'hora de sectoritzar i programar les zones que ocupen.
  
3. Alternatives
  
No s'han presentat alternatives així enteses.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 15 de juliol de 2003 l'Ajuntament de Gandia va remetre documentació relativa a l'homologació modificativa i pla parcial del sector les Foies, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante - EMV, de data 1 d'agost de 2002, en el BOP de València núm. 174, de 24 de juliol de 2002 i en el DOGV núm. 4307, de 5 d'agost de 2002.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar quatre al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari de la Comissió Informativa d'Urbanisme i Medi Ambient de l'Ajuntament de Gandia, que s'acompanyava d'altres certificats on s'incloïen l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
2. Resum de les al·legacions
  
Les al·legacions presentades no tenen caràcter ambiental, per la qual cosa no es valoren per a l'elaboració d'aquest document.
  
Afeccions legals
  
1. S'indica la proximitat d'un camí ramader a la zona dotacional universitària, però sense arribar a afectar directament la superfície proposada. Es tracta de la sendera del Camí Vell de Cullera, amb 20'89 metres d'amplària legal, que discorre a l'est de la zona dotacional adscrita a la Universitat de Gandia.
  
2. Segons l'estudi d'impacte ambiental no s'han detectades restes d'interés arqueològic, encara que se citen les esmentades Alqueries i el tractament previst per a aquestes segons el document de planejament.
  
No obstant això, no s'ha presentat informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
Consideracions ambientals
  
1. La zona presenta, amb caràcter general, l'aspecte d'una planura costera on predominen els cultius de cítrics acompanyats d'alguna plantació d'horta, amb edificacions aïllades de diversos tipus i altres usos propis del sòl no urbanitzable.
  
2. Per la destinació de les àrees a classificar com urbanitzables o pertanyents a la xarxa primària, no es considera un increment de la població potencial i per tant, un increment de les necessitats hídriques i de depuració respecte al potencial desenvolupament del Pla general d'ordenació urbana, sense perjudici que la situació actual permeta l'execució del sòl urbanitzable no sectoritzat en relació amb els aspectes comentats, circumstància aquesta que s'hauria d'acreditar.
  
3. No s'aporta informació adequada sobre la gestió dels residus sòlids inerts.
  
4. L'àrea dotacional adscrita a la Universitat de Gandia presenta una mínima afecció per risc d'inundació segons la informació que mostra el PATRICOVA, sense que se cite res al respecte en la documentació presentada.
  
5. La xarxa de sanejament del sector serà separativa, i es connectarà a les infrastructures de depuració existents.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte sobre l'homologació modificativa i pla parcial del sector les Foies del municipi de Gandia (València), promogut per l'Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
II. Ha d'acreditar-se adequadament l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a donar servei al sector que es pretén desenvolupar, tot això sense cap perjudici per al servei a la població actual.
  
III. S'ha d'acreditar adequadament la capacitat de depuració de la infrastructura a què previsiblement es connectarà la xarxa de sanejament del sector, i reservar, en cas d'insuficiència de la instal·lació, una parcel·la dotacional en l'àmbit del sector per a la construcció d'una nova o bé es procedirà a l'ampliació de l'existent, a càrrec del sector, de manera que es cobrisca la totalitat de l'efluent que es preveu generar.
  
IV. L'Ajuntament, amb caràcter previ a l'atorgament dels permisos per a l'inici de les obres d'urbanització, ha de reclamar certificats d'acceptació dels residus sòlids inerts que es prevegen generar durant la fase d'execució del sector emesos per entitats gestores o abocadors autoritzats.
  
V. Han de preveure's quantes mesures correctores o justificatives de la inexistència de risc d'inundació en l'àmbit del sòl dotacional adscrit a la Universitat de Gandia resulten necessàries amb caràcter previ a la classificació del sòl com urbanitzable, tot això en consideració a la informació continguda en el PATRICOVA.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 31 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 303/5441-NPP
  
Títol: Homologació modificativa i Pla parcial del sector La Cuerda
  
Promotor: Ajuntament d'Orihuela
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT
  
Localització: Pròxim a la línia de costa, limítrof amb el sector Lomas de Cabo Roig i la carretera que uneix Campoamor amb San Miguel de Salinas, en un entorn molt desenvolupat urbanísticament.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La classificació, com a sòl urbanitzable residencial, d'una superfície de 262.439 m² considerada pel vigent instrument de planejament com a sòl no urbanitzable comú clau 15.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La preexistència de nombroses infraestructures i la confrontació amb altres sòls urbanitzables o en procés de reclassificació urbanística condicionen enormement l'àmbit proposat.
  
II. El potencial desenvolupament del sector ascendirà fins als 850 habitatges, la qual cosa es tradueix en un increment de població estimat de 2.975 habitants.
  
III. Segons la documentació presentada, les infraestructures que donaran servei al sector seran les ja existents, que discorren pròximes a l'àmbit del projecte.
  
IV. No es preveuen quantiosos moviments de terres partint de les condicions topogràfiques actuals, que fan que el terreny tinga un suau pendent.
  
3. Alternatives
  
No s'han considerat alternatives de localització del projecte.
  
Tramitació Administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 23 d'agost del 2002 l'Ajuntament d'Orihuela va remetre part de l'expedient municipal que venia a completar la documentació consistent en el projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental remesos amb anterioritat pel mateix organisme, relatiu a l'homologació modificativa i Pla parcial del sector La Corda ?, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic La Verdad, de data 31 de maig del 2001 i en el DOGV núm. 4019, de 12 de juny del 2001.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar sis al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari general de l'Ajuntament d'Orihuela, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.
  
2. Resum de les al·legacions
  
Les al·legacions presentades no tenen caràcter ambiental, per la qual cosa no es considera el seu contingut.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 21 de maig del 2003 es va sol·licitar ampliació de la documentació remesa inicialment per entendre que aquesta no permetia obtenir elements de judici suficients per a emetre la preceptiva declaració d'impacte ambiental, tot això en base a un informe annex que recollia puntualment els aspectes que calia aclarir.
  
En data 12 d'agost del 2003 l'Ajuntament d'Orihuela va remetre documentació complementària, i es va comprovar que el seu contingut no esmenava les deficiències detectades inicialment.
  
En data 9 de setembre del 2003 es va reiterar la sol·licitud d'ampliació a l'Ajuntament d'Orihuela, i aquest va contestar en sengles escrits datats el 23 de setembre del 2003 i el 30 d'octubre del 2003.
  
Afeccions legals
  
1. El límit sud-oest del sector està format per la carretera que uneix Campoamor amb San Miguel de las Salinas. La traça d'aquest vial es correspon amb el camí ramader denominat sendera de Sierra Escalona, amb 20 metres d'amplària legal, 10 a cada costat de l'eix del vial.
  
El projecte presentat incorpora la superfície del vial com a part del sector, si bé s'entén que un bé de domini públic com és un camí ramader no pot computar a l'efecte dels estàndards urbanístics, per la qual cosa escaurà la seua exclusió del sector a l'efecte.
  
Consideracions ambientals
  
1. En l'àrea d'estudi no s'observen riscos ambientals destacables a la vista de la documentació presentada.
  
2. La situació urbanística de l'entorn més immediat, juntament amb la presència d'importants infraestructures, condiciona de manera significativa les distintes parcel·les de sòl no urbanitzable comú, que a poc a poc van sent abandonades i que actualment manquen de qualsevol possibilitat de relacionar-se ambientalment amb l'entorn.
  
3. La pràctica totalitat de la superfície que s'ha de reclassificar es caracteritza per la presència d'erms i antigues parcel·les de cultiu actuament abandonades, de manera que des del punt de vista de la vegetació el sector té una qualitat ambiental molt baixa.
  
4. Segons l'informe de la Direcció general de Patrimoni Artístic, incorporat en la documentació ampliada, no s'ha trobat cap jaciment arqueològic en l'àrea d'estudi, per la qual cosa s'informa favorablement el projecte des d'aquest punt de vista.
  
5. Respecte del consum d'aigua que requerirà el sector, s'ha remés informe de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla on es reflecteixen els problemes d'abastiment existents en l'actualitat, com també els mecanismes que s'articulen per a resoldre'ls.
  
Per la seua banda, s'ha remés al mateix temps un informe de l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana respecte dels sistemes i la capacitat de depuració de les aigües residuals que generarà l'ús residencial. En aquest sentit, el projecte preveu a la connexió a l'EDAR existent Zona Costera d'Orihuela, amb una capacitat de disseny de 18.000 m³/dia. El cabal màxim tractat s'ha considerat d'11.262 m³/dia, de manera que actualment hi ha capacitat per a tractar l'increment que presumiblement generarà el sector, aproximadament 595'55 m³/dia.No obstant això, s'indica que el desenvolupament urbanístic que realitzant en la zona, en un futur relativament pròxim, podria fer que la instal·lació no siga capaç d'assumir tot el cabal generat.
  
Respecte a la gestió de residus, es preveu la incorporació de sistemes de recollida selectiva que assumirà l'Ajuntament, mentre que la gestió dels residus sòlids inerts es transportaran a abocador tal com consta en el certificat remés.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què se s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i guncional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte sobre l'homologació modificativa i Pla parcial del sector La Corda del municipi d'Orihuela (Alacant), promogut pel mateix ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i el desenvolupament del projecte:
  
I. Hauran d'assumir-se les conclusions de l'informe de l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana en relació amb la connexió a l'EDAR existent, com també en el compliment dels paràmetres d'abocament. Es requerirà, en el moment de desenvolupar el sector, un nou informe a aquesta entitat per a conéixer la capacitat real de l'EDAR, i es reservarà una parcel·la dotacional on construir una infraestructura amb capacitat de depuració suficient en el cas que aquella no puga acceptar un volum d'abocament com el que previsiblement aportarà el sector.
  
II. Haurà d'elaborar-se un llistat d'espècies vegetals autòctones de baix requeriment hídric en funció de la zona on es pretén desenvolupar el projecte, emprant aquestes en les labors de jardineria dels espais públics previstos en el sector.
  
III. Entendre necessària la presentació, per part de l'Ajuntament i davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant, de l'informe acreditatiu de l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient emés per la Mancomunidad de los Canales del Taibilla quan les circumstàncies actuals del subministrament, reflectides en l'informe facilitat, hagen sofert modificacions que permeten assegurar l'abastiment a la població.
  
IV. S'exclourà de la superfície computable del sector la superfície que es correspon amb el camí ramader sendera de Sierra Escalona, que discorre tangent al mateix coincidint amb el traçat de la carretera que uneix Campoamor amb San Miguel de las Salinas, classificada amb 20 metres d'amplària legal.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no hi cap cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 3 de novembre del 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 086/3073-QJZ
  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana
  
Promotor: Ajuntament del Castell de Guadalest
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT
  
Localització: Terme municipal del Castell de Guadalest (la Marina Baixa - Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
En primer lloc, la tramitació del Pla general d'ordenació urbana ve motivada per la situació de bloqueig urbanístic derivada de la falta d'aprovació total de les normes subsidiàries en 1993, que al mateix temps pretenien substituir el projecte de delimitació de sòl urbà aprovat definitivament en data 29 d'octubre de 1976. Atés que únicament es va aprovar de manera definitiva, i per part de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant, la part de les normes subsidiàries que afectava el sòl urbà i es va deixar en suspens el sòl urbanitzable i no urbanitzable perquè l'Ajuntament no va esmenar les deficiències trobades en l'expedient, el municipi es troba impedit per a desenvolupar polítiques urbanístiques externes al sòl urbà.
  
A partir d'ací, el model territorial proposat es basa, segons la memòria justificativa, a conjugar la protecció ambiental i del patrimoni cultural amb el foment de les possibilitats de creixement econòmic, si bé en algun cas es recolza en criteris legislatius recentment modificats, en especial en els aspectes referits al sòl que no presenta valors significatius per a la seua protecció.
  
Com a preceptes, s'han fixat els següents:
  
- Manteniment del nucli històric, amb l'establiment de la protecció adequada en les normes urbanístiques del municipi, la formulació del corresponent catàleg d'elements i edificis protegits i amb la definició dels elements de rellevància local.
  
- Creació d'un gran parc d'uns 22.000 m², denominat l'Hort, al sud del nucli històric amb una doble funció (protecció visual de l'accés al castell i connexió del nucli urbà amb les instal·lacions esportives existents en la part més allunyada).
  
- Permetre un moderat creixement del nucli urbà, fora del nucli històric i en direcció a Benimantell, per a donar resposta a les necessitats de creixement natural d'aquesta.
  
- Implantar una estació de servei i un museu materialitzant l'aprofitament municipal corresponent al desenvolupament del sector urbanitzable de l'entorn del nucli urbà.
  
- Consolidar el nucli urbà de Gines.
  
- Proposar la creació d'un sòl urbanitzable d'ús residencial completament deslligat del nucli urbà com a motor d'activitat econòmica del municipi recolzat en compromisos inversors reals.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. El projecte tècnic presentat no aporta informació sobre la classificació i qualificació actual del sòl, derivant-se no obstant això, sobre tots els comentaris anteriors, que el planejament en l'actualitat es caracteritza per una delimitació del sòl urbà i la consideració de sòl no urbanitzable d'especial protecció per a la resta de la superfície municipal, en aplicació de la legislació vigent al respecte.
  
II. Els nous sòls urbanitzables, després de les modificacions que s'han succeït durant la tramitació de l'expedient, es localitzen en dues àrees ben diferenciades i distants. La primera d'aquestes, coneguda com a sector 1 o mas de la Mona, es considera un creixement natural del nucli de població principal en direcció oest i té una superfície de 72.925 m². En l'altre extrem del terme municipal es localitzen els sectors 2 i 3, que formen part d'un mateix complex urbanístic denominat Ferraget, de nova creació i amb una superfície de 414.054 m² (això comporta una reducció de més de 137.000 m² respecte de les previsions inicials). Les densitats d'habitatges són, respectivament, de 20 i 15 hab./ha, la qual cosa implica un increment de 767 habitatges respecte dels actualment existents i, conseqüentment, un potencial de desenvolupament del Pla general d'ordenació urbana que, sense comptar amb els habitants actuals (189 segons dades censals de 2002), suposaria un total de 2.684 nous habitants. S'ha desestimat, durant la tramitació, la creació d'un sòl urbanitzable per a habitatges aïllats en la falda sud de la penya del castell.
  
III. Es proposa la protecció de les àrees naturals del terme municipal, part de la superfície de les quals es troba afectada per distintes figures que destaquen els valors ambientals de la zona. La superfície inclosa en aquesta qualificació de sòl no urbanitzable és de quasi sis milions de metres quadrats.
  
IV. Després del tràmit d'avaluació d'impacte ambiental s'han presentat modificacions del planejament que comporten l'aparició d'una nova categoria de sòl no urbanitzable d'especial protecció, denominada de desenvolupaments urbanístics, que pretén principalment evitar aquests en les àrees així grafiades. Aquesta superfície, limitada per dos barrancs i localitzada entre el nou cementiri (PID 3) i el nucli urbà de Gines, és de més de 2.700.000 m².
  
3. Alternatives
  
Si bé en la documentació inicial no es va considerar aquest apartat, en les modificacions introduïdes durant la tramitació de l'expedient sí que s'ha tingut en compte l'anàlisi d'alternatives de planejament almenys en els aspectes referits al sòl urbanitzable Ferraget i a la qualificació del sòl no urbanitzable.
  
En efecte, per al primer dels casos, i partint d'una voluntat municipal encaminada a potenciar el desenvolupament econòmic del Castell de Guadalest a través de l'augment de les ofertes urbanístiques residencials, s'ha considerat de manera encertada l'àrea proposada com a únic lloc possible per a albergar els mencionats usos. Així doncs, l'entorn del nucli urbà presenta una elevada qualitat patrimonial recolzada per la declaració de conjunt historicoartístic, de manera que les actuacions que potencialment puguen desvirtuar l'esmentada consideració han de reduir-se al màxim i en qualsevol cas, estar recolzades per l'organisme que vetla per la seua integritat. D'altra banda, les àrees més naturalitzades del terme municipal, principalment al nord del riu Guadalest, presenten valors ambientals molt significatius que, units a altres raons de pes com l'escassa accessibilitat, desaconsellen totalment actuacions encaminades al desenvolupament urbanístic. Finalment, després d'una anàlisi del medi en què s'ha posat en valor la situació relativa del terme municipal respecte a les àrees amb millors característiques ambientals, s'ha identificat un entorn agroforestal amb extensió significativa que ha de tractar de conservar-se en el seu actual estat si es pretenen mantenir al màxim els valors ambientals del conjunt Aitana - Serrella ?Puigcampana. Resta doncs, com a única alternativa per al desenvolupament urbanístic, el límit sud-oriental del terme municipal, al costat de la carretera que uneix Benidorm amb la vall de Guadalest.
  
Respecte a la qualificació del sòl no urbanitzable, s'han identificat sensiblement bé les àrees de major valor, i s'han protegit convenientment. Com ja s'ha comentat, aquelles àrees que presenten determinats valors més enllà del seu valor intrínsec i que són importants per a la conservació de les característiques actuals, també reben algun grau de protecció si bé la normativa urbanística aplicable requereix algun comentari al respecte, circumstància aquesta que es tractarà més endavant.
  
Quant a les valoracions de les propostes de desenvolupament més immediates al nucli urbà, s'han de considerar les opinions de l'òrgan encarregat de tutelar el conjunt històric - artístic, resultant que l'única afecció en aquest sentit, amb l'establiment d'una comparació respecte del vigent planejament, correspondria amb el sector 1 mas de la Mona.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 8 de febrer de 2002 l'Ajuntament del Castell de Guadalest va remetre projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al pla general d'ordenació urbana, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic La Verdad, de data 20 de setembre de 2001 i en el DOGV núm. 4087, de 17 de setembre de 2001.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar cinc al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament del Castell de Guadalest, acompanyat en l'expedient municipal per l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
Per la seua banda, en el procés de tramitació es van rebre, en data 10 de juliol de 2002, un parell d'al·legacions respecte del document de planejament sol·licitant la retirada d'aquest per l'afecció que previsiblement podria derivar del desenvolupament del sector Ferraget sobre els valors ambientals de la vall de Guadalest, com també d'un aspecte molt específic que feia referència a les condicions de caça permeses.
  
2. Resum de les al·legacions
  
De les cinc al·legacions presentades només la segona i la quarta fan referència a les possibles afeccions ambientals del planejament. La resta s'interessen perquè determinades àrees de la superfície municipal es classifiquen com a sòl urbanitzable i també es realitza algun comentari sobre la ubicació del cementiri.
  
Contestades totes les al·legacions per part de l'Ajuntament, només s'han estimat la segona i la cinquena, aquesta última únicament quant a la futura possibilitat de creixement dels sectors proposats. Respecte a la segona al·legació, indicar que es feia referència a la construcció d'habitatges unifamiliars al costat de l'Hort, havent comprovat com l'esmentada proposta s'ha retirat del document de planejament.
  
Respecte a la quarta al·legació, indicar que s'hi fa menció a la classificació de 551.619 m² de sòl urbanitzable per a ús residencial en la partida Ferraget en relació amb les valoracions recollides en el mateix estudi d'impacte ambiental i amb la capacitat del sector, estimada en més de 2.000 nous habitants, pel que fa al consum d'aigua potable, depuració d'aigües residuals, generació de residus, construcció d'infrastructures, etc. Es parla al mateix temps de l'afecció al paisatge i de la possible classificació com a urbanitzable de terrenys afectats per incendis forestals, a més de la indefinició del que realment es pretén desenvolupar en aquest sòl.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 28 de febrer de 2003 es va sol·licitar ampliació de la documentació remesa per l'Ajuntament per entendre que amb aquesta no es tenien elements de judici suficients per a obtenir la preceptiva declaració d'impacte ambiental, matisant els següents aspectes de manera resumida:
  
- No s'havien considerat els continguts de la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 145/92-AIA, sobre les normes subsidiàries de planejament.
  
- No s'havia acreditat l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient, la depuració de les aigües residuals i la capacitat de gestió de residus.
  
- No s'havia presentat el preceptiu informe de la direcció general de patrimoni artístic.
  
- No s'havia aportat informació cartogràfica sobre els incendis forestals.
  
- No s'havia justificat el canvi de valoració d'unitats ambientals respecte de l'estudi d'impacte ambiental inicialment tramitat, apreciant-se en qualsevol cas una excessiva divisió territorial en aquest sentit.
  
- Descripció de la fauna insuficient.
  
- Valoració paisatgística de les noves classificacions.
  
- Valoració de les unitats ambientals.
  
- Insuficiència d'algunes mesures correctores.
  
- Valoració del lloc d'interés comunitari Aitana, Serrella i Puigcampana.
  
- Forests d'utilitat pública.
  
- Anàlisi dels camins ramaders.
  
- Valoració de les infrastructures necessàries per als nous sòls.
  
- Absència de les DEUT, per a la seua valoració ambiental.
  
- Diversos errors de poca entitat en la documentació remesa.
  
En data 17 de juny del 2003 l'Ajuntament del Castell de Guadalest va remetre informació sobre la suficiència d'aigua potable, de depuració d'aigües residuals i de la gestió de residus.
  
En data 15 de juliol de 2003 l'Ajuntament del Castell de Guadalest va remetre nova documentació. Aquesta contestava als aspectes ambientals sol·licitats però sense haver adequat el planejament als mateixos.
  
Finalment, en data 29 de juliol de 2003 es va remetre documentació del projecte tècnic modificat.
  
Informes sectorials
  
En data 10 de març de 2003 es va requerir informe sobre la documentació del projecte a la Direcció General de Patrimoni Artístic, rebent-se contestació favorable a l'efecte patrimonial del Pla general d'ordenació urbana, una vegada esmenades les deficiències que en el seu dia van motivar un informe en sentit contrari, en data 9 de setembre de 2003.
  
En l'expedient municipal s'inclouen diversos informes sectorials rebuts durant la tramitació del Pla general d'ordenació urbana, entre els quals destaca el de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de caràcter genèric i el de l'Ajuntament de Benimantell, sobre la proposta de reubicació del cementiri que suposadament afectaria a un sòl urbanitzable per proximitat.
  
Afeccions legals
  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el municipi del Castell de Guadalest s'ha designat el lloc d'interés comunitari o LIC denominat Aitana, Serrella i Puigcampana, amb una bona representació d'hàbitats prioritaris com també d'espècies de fauna pròpies de mitjans forestals i rupícoles.
  
La totalitat de la superfície del lloc d'interés comunitari que coincideix amb l'àmbit territorial del municipi s'ha considerat des del planejament com a sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística, si bé les modificacions introduïdes a última hora, en la línia del foment i conservació de determinats espais que permeten la pervivència dels valors detectats establint matalassos d'amortiment i àrees de campió, han classificat encertadament com d'especial protecció altres àrees externes a aquell. No obstant l'anterior, la normativa urbanística que regeix aquesta nova categoria de sòl no urbanitzable requereix lleugeres modificacions atés que els usos permesos o compatibles podrien, en determinats casos, posar en dubte els plantejaments anteriorment esmentats.
  
2. En les àrees muntanyoses, amb la mateixa qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció que l'establerta sobre el lloc d'interés comunitari, es localitza la microreserva de flora Font dels Teixos.
  
3. En el terme municipal està classificat el camí ramader denominat assagador reial de la Vall de Guadalest, amb una amplària legal de 37'61 m en la part del Castell de Guadalest atés que discorre, en a penes 40 m, pel límit amb el terme municipal de Benimantell, sobre el qual recau l'altra meitat.
  
Segons la localització del camí ramader aparegut en la documentació, es pot observar com part del sector 1, mas de la Mona, se superposa amb la traça d'aquest bé de domini públic, per la qual cosa cabria la reducció d'aquell respecte del camí ramader.
  
4. La superfície de forest d'utilitat pública es localitza en la seua totalitat en les àrees muntanyoses del nord del terme municipal, superposant-se amb altres figures que destaquen els valors ambientals de l'entorn justificant en solitari la qualificació proposada pel document de planejament com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.
  
5. La xarxa de llits i barrancs, la principal referència de la qual la constitueix el riu Guadalest i l'embassament amb el mateix nom, es troba degudament recollida en l'ordenació proposada sota la figura d'un sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits i barrancs, amb normativa específica. No obstant això, la xarxa d'afluents del riu Guadalest que discorre de nord a sud, atés que es troba en la seua totalitat baix les restriccions d'un sòl d'especial protecció paisatgística, no s'ha distingit gràficament de la resta del sòl.
  
6. De la informació consultada, es desprén que al municipi del Castell de Guadalest hi ha cinc jaciments arqueològics catalogats, tres d'aquestes en el mateix nucli urbà i els dos restants en un entorn relativament pròxim (Benicicli i Ondarella).
  
El planejament pareix no haver cartografiat degudament els jaciments, entrant en contradicció amb l'article 16 del catàleg de jaciments incorporat a la documentació del pla general d'ordenació urbana ara en tramitació. No obstant l'anterior, la Direcció General de Patrimoni Artístic ha informat favorablement, a l'efecte patrimonial, el document urbanístic.
  
Consideracions ambientals
  
1. El llit del riu Guadalest divideix el terme municipal, de manera prou aproximada, en dues àrees geològicament distintes. La primera, localitzada al nord, està representada per calcàries amb cert grau de carstificació i pendents molt elevats. La segona, al sud, es caracteritza per la presència de margues i margacalcàries.
  
D'aquestes dues subdivisions, la corresponent a materials calcaris presenta majors riscos de cara a la possible contaminació dels aqüífers mentre que les margues posseeixen un caràcter menys permeable. L'extrem sud del terme municipal, a pesar d'estar localitzat en les àrees de predominança de margues, presenten certa variació de materials que fan que els riscos respecte a la vulnerabilitat dels aqüífers siguen un poc més significatius. El pla general proposa, precisament en aquesta zona, el sòl urbanitzable conegut com Ferraget, de baixa densitat, per la qual cosa, junt amb una sèrie de mesures correctores específiques respecte del sanejament i la depuració d'aigües residuals, podria considerar-se com compatible amb aquest tipus de problemàtica.
  
Principalment en les àrees carstificades s'identifiquen, amb caràcter addicional al ja exposat, alguns punts susceptibles de presentar riscos de lliscament. Per la seua banda, en la zona més baixa de la vessant nord de les elevacions del sud del terme municipal apareixen també certs riscos de lliscament, però de menor incidència. Les propostes urbanístiques presentades no es localitzen, amb l'excepció de la part nord del sector 1, en àrees susceptibles d'experimentar aquest tipus de riscos.
  
2. No pot considerar-se al Castell de Guadalest com un municipi amb destacades capacitats de cara al desenvolupament agrari atés que la pràctica totalitat del sòl posseeix unes capacitats molt baixes en aquest sentit. Els fenòmens erosius i el pendent, ondulat al sud del riu Guadalest i molt abrupte al nord, contribueixen significativament a això.
  
Per aquest motiu és molt important afavorir la continuïtat dels mecanismes de contenció del terreny, com les estructures de murs de pedra que caracteritzen els bancals de la vall, com també recalcar la restauració dels talussos produïts per qualsevol actuació.
  
Només l'entorn del Ferraget presenta unes característiques un poc millors per al desenvolupament agrari, si bé destaquen en alguns punts els afloraments rocosos.
  
3. Recolzant-se en la divisió territorial que suposa el riu Guadalest, la descripció de la vegetació pot igualment realitzar-se de forma separada en dos grans grups.
  
El primer d'ells se cenyiria a les àrees muntanyoses que constitueixen la serra Xortà, al nord del terme municipal, on apareix una bona representació de la vegetació potencial de l'entorn constituïda per savines i carrasques acompanyades d'espècies rupícoles en els afloraments rocosos, amb presència de matoll calcícola amb pins en les cotes més baixes. La presència d'aquestes espècies han motivat, en part, la inclusió d'aquestes àrees en un lloc d'interés comunitari.
  
En un segon grup apareixeria un ambient agroforestal caracteritzat per l'alternança de cultius de secà, amb predominança de l'ametller i l'olivera encara que en alguns punts ha començat la plantació de tarongers i nesprers, i de matolls calcícoles amb pi blanc. Només en l'extrem sud-oriental del terme municipal es trenca un poc aquest equilibri dominant aquest últim tipus de vegetació, especialment en les zones més pròximes al riu Guadalest des del nucli de Gines on es poden trobar freixes i carrasques amb elevada qualitat ambiental.
  
En les àrees muntanyoses i de major valor ecològic apareixen hàbitats prioritaris mereixedors de conservació, actuant el planejament en conseqüència i proposant una limitació important quant als usos permesos o compatibles.
  
D'altra banda, l'ambient agroforestal presenta una singular importància respecte de diversos punts de vista entre els que destacarien tres: la reducció de la pressió urbanística sobre l'entorn de les àrees de major valor ambiental (incloses en un lloc d'interés comunitari) afavorint la seua conservació, el manteniment dels valors paisatgístics que presenta la vall de Guadalest, especialment en el que afecta al conjunt històric - artístic, i l'existència d'àrees de campió amb suficient extensió com per a afavorir el desenvolupament de determinades espècies animals.
  
Puntualment, en els barrancs i en l'entorn de l'embassament i del riu Guadalest, la vegetació presenta canvis importants respecte a la descripció anterior, és a dir, es caracteritza per la presència d'espècies lligades a ambients humits com són els oms, salzes, baladres i canyes. Aquestes espècies, i les comunitats la formació de les quals afavoreixen, quedarien degudament protegides pel planejament proposat.
  
El risc d'incendi en les àrees forestals és important, tal com es dedueix dels registres consultats. Aquest problema s'aguditza en l'ambient agroforestal donada l'activitat agrària que es registra al costat de masses de vegetació natural.
  
4. La fauna podria descriure's atenent novament a la divisió territorial ja comentada en paràgrafs anteriors.
  
Evidentment, les àrees naturals que alberguen un major valor respecte de la vegetació presenten també majors singularitats respecte de la fauna, especialment pel que fa referència a espècies d'aus, principalment rapaços.
  
L'ambient agroforestal torna a resultar important atés que en les àrees no transformades nidifiquen o crien nombroses espècies animals que al mateix temps utilitzen les àrees transformades com a rebost de caça o aliment. Aquesta funció també s'exerceix per a les espècies que habiten en les àrees muntanyoses.
  
La conservació de l'ambient agroforestal ha de ser, per tant, una prioritat del planejament pels motius anteriorment comentats.
  
5. Conseqüentment amb l'anterior, el municipi compta amb una sèrie de valors ambientals i culturals que aconsellen i fins i tot obliguen a limitar les actuacions urbanístiques i alguns usos en gran part del terme municipal.
  
Així doncs, les àrees muntanyoses i de menor accessibilitat presenten afeccions com per exemple microreserves, forests d'utilitat pública, inclusió en un lloc d'interés comunitari, presència d'hàbitats prioritaris de vegetació i espècies animals significatives o protegides, posant de manifest els alts valors ambientals existents i reclamant la protecció d'aquests.
  
L'entorn del nucli urbà, considerat com a conjunt històric - artístic, presenta limitacions socioculturals d'afecció al patrimoni, per la qual cosa tant la localització, l'extensió i les tipologies constructives han d'ajustar-se a criteris de protecció dels valors detectats i obtenir el vistiplau dels òrgans competents al respecte.
  
L'ambient agroforestal presenta, com ja s'ha considerat en els apartats anteriors, una importància de cara a la conservació dels valors tradicionals, ambientals i paisatgístics que fan de la vall de Guadalest precisament el que és. És a dir, la desaparició d'aquests valors acabaria, sens dubte, amb l'interés que mostra actualment la societat per aquests llocs i, conseqüentment, amb els valors ambientals presents en les àrees perifèriques més pròximes.
  
No obstant l'anterior, s'entén justificada la necessitat del terme municipal de fomentar el seu desenvolupament econòmic, i adequada la situació de les propostes de creació de nous sòls urbanitzable en entorns agrícoles (ja transformats) que afecten en la menor mesura del possible a l'entorn del nucli urbà i a l'ambient agroforestal, és a dir, localitzats en les àrees sud-orientals del terme municipal, més pròximes a terrenys oberts i antropitzats com els que presenten els termes confrontants de Callosa d'en Sarrià i Polop.
  
Cal destacar, finalment, que la normativa urbanística proposada no sempre coincideix amb els plantejaments ací exposats, per la qual cosa cabria la seua matisació en alguns casos.
  
6. Segons consta en el certificat remés pel secretari de l'Ajuntament del Castell de Guadalest, que abona la informació abocada en l'estudi d'impacte ambiental, la xarxa general d'abastament i distribució d'aigua potable està integrada per les dos principals captacions d'aigua (font d'Ondarella i font de la Mata), dos dipòsits de regulació (Morro del Mas i Ondarella Vell) amb les seues estacions de bombejament i les conduccions de subministrament que discorren pel terme. El cabal que proporcionen les captacions és de 10 i 5 l/s respectivament. Amb caràcter posterior a l'aprovació de les normes subsidiàries s'ha executat un dipòsit nou en la font d'Ondarella i una estació d'elevació per a extraure aigua de l'embassament amb un cabal de 5 l/s, la qual cosa suposa una capacitat total d'abastament per al municipi de 72 m³/h, o 1.728 m³/dia, o 630.720 m³/any.
  
Per als consums estimats diaris de 250 l/hab resulta evident que aquest volum d'aigua potable seria prou per a fer front a una potencial demanda conseqüència del desenvolupament urbanístic proposat, havent de valorar-se llavors la repercussió de la xarxa d'abastament en el medi, especialment la que donaria servei al sector Ferraget. En aquest sentit, els traçats proposats discorren generalment per camins ja existents pel que, sense perjudici de les tramitacions i autoritzacions exigibles per aplicació de la legislació vigent, podrien resultar viables amb l'aplicació de mesures correctores adequades.
  
Actualment, el municipi del Castell de Guadalest condueix les seues aigües residuals fins a l'estació depuradora que dóna servei a tres municipis més, com són Benifato, Beniardá i Benimantell. Amb una població de disseny de 1.500 habitants, dels quals 300 estarien adscrits al Castell de Guadalest, les dades facilitades per l'empresa encarregada de la gestió de l'estació depuradora d'aigües residuals indiquen que hi ha capacitat suficient per a donar servei a les referides poblacions i fins i tot hi ha cert marge de seguretat. No obstant això, l'esmentat marge es voria sobrepassat amb les propostes de desenvolupament que inclou el projecte avaluat, circumstància aquesta que previsiblement ha motivat la necessitat de reservar sòl per a la construcció de sengles infrastructures de depuració per als sectors Mas de la Mona i Ferraget, solució que donaria resposta a aquest tipus de problemàtica ambiental. Els punts d'evacuació de les estacions depuradores d'aigües residuals podrien conduir-se sense grans trastorns ambientals a llits naturals o a altres xarxes ja existents, no existint majors impediments que la consecució de les tramitacions i obtencions de permisos necessaris.
  
Sobre la gestió de residus, el secretari de l'Ajuntament del Castell de Guadalest certifica de nou que la Mancomunitat de la Marina Baixa és l'entitat gestora dels residus sòlids urbans del municipi, trobant-se en la planta de tractament de Benidorm el punt d'abocament d'aquests. De l'anterior no es dedueix la capacitat del municipi de cara a la gestió dels residus sòlids inerts que previsiblement es generaran conforme es desenvolupen els sòls urbanitzables previstos i el volum s'estima important. Tampoc s'ha indicat, per la seua banda, si existeix o no recollida selectiva en el terme municipal.
  
L'accés al sector es pretén realitzar des de la CV-70, arrancant des del terme municipal de Polop i travessant una àrea que, segons la documentació facilitada, es troba qualificada com no urbanitzable d'especial protecció. Al mateix temps, travessaria una àrea natural en el municipi del Castell de Guadalest. Aquesta circumstància no pareix adequada si es parteix de l'existència d'un camí que permet l'accés d'una manera ràpida i senzilla des del terme municipal, un poc més prop del nucli urbà que en el cas de l'accés proposat i també des de la CV-70.
  
Finalment, la connexió al subministrament d'energia elèctrica no està degudament justificada, ja que per a donar servei al sector ha de travessar-se una àrea d'alt valor ecològic. Encara que existeixen altres alternatives de traçat, aquestes no han sigut analitzades convenientment.
  
7. Les mesures correctores proposades finalment s'estructuren segons les distintes parts del terme municipal i zones de planejament. Així doncs, a les de caràcter genèric cal afegir les específiques de la serra Xortà, de la unitat de llits i barrancs, del corredor, del sector Mas de la Mona, del sector Ferraget i del nucli urbà.
  
Els principals aspectes tractats amb caràcter genèrics són els relatius als riscos d'erosió i estabilitat, mentre que per a les àrees específiques es fa insistència en els usos permesos i en la manera d'implantar-los.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte sobre el Pla general d'ordenació urbana del municipi del Castell de Guadalest (Alacant), promogut pel mateix ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. iAtés que l'extrem sud-est del terme municipal posseeix un caràcter predominantment forestal, amb una orografia més abrupta que la resta del sòl no urbanitzable comú proposat en la zona, i que a més alberga en el seu interior àrees que han sigut objecte d'incendis forestals no procedint per tant la seua classificació com urbanitzable, havent comprovat també que no hi ha variació respecte de les condicions que en el seu dia van motivar que la declaració d'impacte ambiental de les normes subsidiàries de planejament del Castell de Guadalest proposara un sòl no urbanitzable d'especial protecció en l'entorn, la protecció paisatgística que caracteritza a les àrees situades al nord del terme municipal i que arriba fins el límit del sector proposat com Ferraget haurà d'ampliar-se en direcció sud-oest segons el plànol que acompanya el present escrit, reduint-se per tant la superfície dels sectors 2 i 3 del sòl urbanitzable proposat com també de la resta del sòl no urbanitzable comú que caracteritza a la zona immediatament confrontant en direcció nord-oest. La superfície del sector Ferraget queda, per tant, pròxima als 219.000 m². Es dóna la circumstància que la zona així qualificada (especial protecció) inclou enclavaments agrícoles, circumstància aquesta que s'assumeix donada la falta de connexió d'aquests amb la resta d'àrees de cultiu per la presència de zones forestals, per la morfologia del terreny i pels límits físics que es conformen amb la xarxa de camins existent. No obstant això, en la normativa urbanística d'aquesta categoria de sòl haurà de permetre's la continuïtat dels usos agrícoles en aquestes àrees com també la construcció de totes les infrastructures resulten necessàries que per al correcte desenvolupament d'aquests.
  
II. Com vulga que la normativa urbanística del sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística és clarament insuficient quant a la definició d'usos permesos, compatibles i incompatibles, amb caràcter previ a l'aprovació definitiva, l'Ajuntament ha de remetre a aquesta Direcció General una proposta que serà objecte d'avaluació i de posterior resolució administrativa. L'esmentada normativa especificarà amb detall els usos a què de manera inapropiada es refereix la normativa actualment presentada.
  
III. El mateix ocorre amb la normativa urbanística del sòl no urbanitzable d'especial protecció davant de desenvolupaments urbanístics, on únicament es distingeix del sòl no urbanitzable comú per la impossibilitat d'admetre actuacions ni programacions amb finalitat urbanística. D'aquesta manera, no s'assegura la continuïtat dels valors actuals ni la seua contribució als dels espais confrontants, per la qual cosa ha de presentar-se proposta d'usos permesos, compatibles i incompatibles que serà valorada i objecte de resolució administrativa, tot això en funció dels valors que en aquest document s'han reflectit respecte de la zona afectada. En qualsevol cas, la normativa urbanística no ha de permetre l'habitatge unifamiliar aïllat ni les activitats industrials.
  
IV. La superfície de protecció que atorga la proposta a la xarxa de barrancs ha d'ampliar-se a totes aquelles vessants, pendent a aquesta, que tinguen arbratge de caràcter natural amb la intenció de salvaguardar la conca de recepció i al mateix temps preservar aquesta dels efectes erosius produïts per l'eliminació de la cobertura vegetal, especialment en època de precipitacions torrencials.
  
V. Els jaciments arqueològics han de cartografiar-se en tota la seua extensió i protegir-se convenientment per mitjà d'una nova categoria de sòl no urbanitzable d'especial protecció que gaudirà d'una normativa urbanística pròpia que assegure la salvaguarda dels béns en ell inclosos.
  
VI. En relació amb el camí ramader assagador Reial de la Vall de Guadalest, ha de considerar-se que l'amplària de 37'61 metres es correspon amb la distància que ha de ser mesura des del límit del terme municipal cap a l'interior d'aquest, atés que és precisament la línia que separa el Castell de Guadalest de Benimantell l'eix d'aquella. Atés que en els plànols d'ordenació s'ha dibuixat l'esmentada amplària com la total, el sector 1 Mas de la Mona ha de reduir-se en 18'805 m en tot el desenvolupament del camí ramader que coincidisca amb el límit del sector. Aquesta coincidència es limita a un desenvolupament de 40 metres com a màxim, segons es desprén de l'acte de classificació.
  
VII. Les xarxes de sanejament dels nous sòls urbanitzables han de ser separatives, connectant-se les canalitzacions de residuals a les també noves estacions depuradores d'aigües residuals, que en qualsevol cas deuran executar-se amb caràcter previ a la posada en marxa dels usos urbanístics als que pretenen donar servei.
  
VIII. Ha de considerar-se l'actual accés al sector Ferraget, el camí existent que enllaça des de la CV-70 i que queda reflectit en l'annex gràfic que acompanya a la present declaració, com l'opció preferent de cara a donar accés rodat a aquest, assumint-se dins d'aquesta declaració d'impacte ambiental el condicionament d'aquest de cara a satisfer les necessitats sorgides en el sòl urbanitzable. Qualsevol altra opció de traçat que no se s'ajuste a l'ací establerta ha de ser objecte d'un nou procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
  
IX. De la mateixa manera, el subministrament d'energia elèctrica ha de realitzar-se des de l'accés de la CV-70, evitant en qualsevol cas el travessar àrees protegides excepte en casos excepcionals degudament justificats que requeriran, igualment, nova avaluació d'impacte ambiental.
  
X. No podran promoure's noves classificacions de sòl urbanitzable en el municipi fins que no s'hagen aprovat els programes dels sectors Mas de la Mona i Ferraget.
  
XI. A més de la consideració de les mesures correctores exposades en l'estudi d'impacte ambiental i en la seua posterior ampliació com d'obligat compliment, es requerirà, per al desenvolupament del sector Ferraget, el desenvolupament de les següents mesures de prevenció d'incendis forestals:
  
- Manteniment d'una franja perimetral de 25 metres d'ample permanentment lliure de vegetació arbustiva i subarbustiva, en la que la vegetació arbòria restant no supere el 10% de la superfície en fracció de cabuda coberta mantenint-se aquesta podada fins a 1/3 de la seua alçada, amb eliminació de tangència de copes.
  
- Mantenir el terreny de les parcel·les no edificades lliure de vegetació arbustiva i subarbustiva d'acord amb les característiques anteriors.
  
- La xarxa viària ha d'estar dissenyada per a assegurar tant la utilització per vehicles d'extinció d'incendis forestals, com per a possible circuit d'evacuació en cas d'emergència.
  
- Estaran senyalitzats tots els vials sense eixida, aquells amb un ample menor de 3 metres i de gàlib inferior a 3'5 metres.
  
- S'ha de disposar de hidrants, que abracen tota la zona urbanitzada amb una distància mínima de 200 metres, model ràcor Barcelona amb una capacitat de 1.000 l/minut i 1kg/cm² sense energia elèctrica.
  
- La urbanització disposarà d'un dipòsit d'aigua amb capacitat mínima de 200 m³, accessible per a helicòpters. Per a això haurà de disposar d'una superfície mínima practicable de 2'2 metres i una àrea de seguretat sense obstacles de més de 3 metres d'alçada en un radi mínim de 30'5 metres.
  
XII. Amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del pla general d'ordenació urbana, l'Ajuntament del Castell de Guadalest ha de remetre a aquesta Direcció General propostes tècniques encaminades a la gestió dels residus sòlids inerts, emetent-se respecte d'això resolució administrativa.
  
XIII. Finalment, en els nous sòls urbanitzables s'exigirà la col·locació de contenidors de recolllida selectiva de residus en la proporció establerta pel Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 4 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 80/01-AIA
  
Títol Ampliació d'explotació porcina d'engreix
  
Promotor José Casto Beltrán Ahís
  
Autoritat substantiva Ajuntament de Tírig (Castelló)
  
Objecte del projecte Legalització de l'ampliació d'explotació porcina d'engreix
  
Localització Partida Bosquets, polígon 20, parcel·les 344 i 345, al terme municipal de Tírig (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a legalitzar l'ampliació de l'explotació porcina d'engreixament, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació que actualment està constituïda per dues naus amb capacitat per a 900 porcs d'engreix, pretén ampliar-se amb la construcció d'una altra nau amb capacitat per a 600 porcs més, per la qual cosa la capacitat total de l'explotació és de 1.500 porcs d'esquer.
  
La nau que s'ha de construir és de planta rectangular, amb estructura mixta i coberta a una vessant.
  
Es realitzaran dos cicles/any. Es generaran 1.015,6 m³ purí/any, que serà utilitzat com a adob orgànic en camps de cultiu, on s'aplicarà soterrant-lo amb arada-vertedera a continuació.
  
Els cadàvers es destinaran al centre de recollida municipal, d'on són retirats diàriament per empresa autoritzada a l'efecte.
  
En les finestres i buits de les naus es disposarà de tela metàl·lica resistent, que impedisca el pas de possibles vectors de malalties. S'instal·larà tanca metàl·lica perimetralment a l'explotació. Els purins quedaran retinguts en fosses sota les cel·les, d'on s'extraurà amb bóta per a destinar-lo a camps de cultiu del terme municipal, disposant de 31,06 ha de superfície agrícola on aplicar-lo com a adob orgànic.
  
Es realitzarà tractament del purí en fosses, amb producte microbiològic, amb el qual es pretén disminuir la càrrega contaminant del purí al mateix temps que es disminueixen els problemes d'olors.
  
Segons el Reial Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, el volum que es generarà anualment serà de 10296 m³, per als quals es necessitarà una superfície agrícola de 64 ha on poder aplicar-lo.
  
L'explotació se situa a més d'1 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient, constituït per projecte d'activitat i l'expedient municipal, va ser remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient el 13 de febrer de 2001.
  
La informació pública del projecte s'ha efectuat en el BOP de Castelló, núm. 155 de 23 de desembre de 2000, sense que s'hagen presentat al·legacions.
  
La informació pública de l'estudi d'impacte ambiental ha sigut realitzada per aquesta Conselleria, amb la publicació en el DOGV núm. 4227, de data 12 d'abril del 2002, sense que s'hagen presentat al·legacions.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària.
  
En data 28 de març de 2001 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un estudi d'impacte ambiental per a completar l'expedient i poder procedir a la seua tramitació. A més se sol·licita la justificació del compliment dels condicionants impostos en l'estimació d'impacte ambiental per a l'activitat inicial, dictada per la directora general de Qualitat Ambiental en data 31 d'octubre de 1996.
  
En data 22 de maig de 2001 se remet còpia de l'estudi d'impacte ambiental. En data 28 de setembre de 2001 el promotor remet còpia de les anàlisis realitzades al purí amb i sense tractament microbiològic, observant que els resultats que confereix el tractament són interessants (considerable descens de la DBO i DQO), per la qual cosa hauria de mantenir-se l'aplicació en l'explotació.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la següent informació:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe desfavorable del cap local de Sanitat.
  
- Informe desfavorable del veterinari d'àrea, on s'indica que com a mesures complementàries s'han d'especificar les distàncies a altres granges porcines veïnes.
  
- Autorització prèvia de la COPUT condicionada entre altres mesures al manteniment de la superfície de la finca rural no ocupada per l'edificació autoritzada, en explotació agrària efectiva o amb plantació profusa d'arbratge; com també al compliment dels condicionants establerts en l'informe de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació. En l'informe favorable emés per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació indica que pot autoritzar-se l'ampliació de l'explotació sense complir els requisits d'ubicació ni la prohibició d'entrada de vehicles d'abastament de pinso, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purins, ja que amb l'ampliació sol·licitada l'explotació resultant seguiria estant classificada, pel que fa a capacitat, en el grup segon. Se sotmetrà l'explotació al compliment dels següents requisits d'infrastructura que estableix el Reial Decret 324/00:
  
- Àrea encerclada (que aïlle de l'exterior) i sistemes protecció contra possibles transmissions de malalties (malla en buits).
  
- Gual sanitari per a desinfecció de rodes de vehicles i sistema a pressió per a desinfecció de la resta del vehicle.
  
- Sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers.
  
- Llatzeret (per a observació i segrest dels animals) i vestidor personal.
  
- Pediluvis a l'entrada de cada local, nau o parc.
  
- Disposició de les construccions i instal·lacions, utillatge i equip possibilitarà la realització, en tot moment, d'una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.
  
- Disposar d'instal·lació per a magatzematge de purins, degudament impermeabilitzada, amb les característiques següents:
  
1. Evitar risc de filtració i contaminació d'aigües superficials i subterrànies.
  
2. Grandària precisa per a emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos
  
3. Permetre la gestió adequada d'aquests.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.
  
L'actuació proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit dels plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: clima, sòl, hidrologia, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà. En tractar-se de l'ampliació d'una explotació existent, l'afecció al medi és reduïda, i no afecta a espais naturals que requerisquen especial protecció.
  
L'actuació no afecta camins ramaders de Tírig. Tampoc afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial de la Comunitat Valenciana. No afecta espais naturals que requerisquen especial protecció.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
S'ha analitzat els impactes que pot causar l'explotació en l'entorn, considerant-los, en general poc rellevants. Els impactes més significatius serien els associats a l'emissió d'olors i a la contaminació de sòl i aigua per la gestió incorrecta dels purins.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental inclouen les següents:
  
- Se sotmetrà el purí a tractament microbiològic per a minimitzar l'emissió d'olors, com també per a disminuir la seua càrrega contaminant a l'hora d'aplicar-lo com a adob orgànic en camps de cultiu.
  
- Ha de complir-se el que estipula el Reial Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, pel que fa a:
  
- Ha de disposar-se d'un sistema eficaç en els seus accessos per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació, com també d'un sistema apropiat per a la desinfecció de la resta del vehicle.
  
- Ha de construir-se bassa de contenció de purins de formigó impermeabilitzada i encerclada, amb grandària suficient per a poder emmagatzemar la producció del menys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i el seu annex I apartat 1.h.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'ampliació d'explotació porcina d'esquer, situada en el terme municipal de Tírig (Castelló), promogut per José Castel Beltran Ahís, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- Se sotmetrà al purí a tractament microbiològic per a minimitzar l'emissió d'olors, com també per a disminuir la seua càrrega contaminant a l'hora d'aplicar-lo com a adob orgànic en camps de cultiu.
  
- Ha de disposar-se d'un sistema eficaç en els seus accessos per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació, com també d'un sistema apropiat per a la desinfecció de la resta del vehicle.
  
- Ha de construir-se bassa de contenció de purins de formigó impermeabilitzada i encerclada, amb grandària suficient per a poder emmagatzemar la producció del menys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.
  
- Ha de disposar-se de tanca perimetral a l'explotació.
  
- Ha de disposar-se de malles en buits i finestres de les naus, de manera que conferisca protecció contra possibles transmissions de malalties per vectors.
  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, s'haurà de justificar la disponibilitat de 69 ha de superfície agrícola on aplicar els purins com a adob orgànic.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 139/03-AIA
  
Títol: Construcció d'un camí forestal d'accés a habitatge a la pedania Castell
  
Promotor: Ricardo Fombella Guillem
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tibi
  
Objecte: Construcció d'un camí forestal
  
Localització: Partida Castell del terme municipal de Tibi (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
El projecte consisteix en la construcció d'un camí sense asfaltar que donarà accés a un habitatge unifamiliar. El camí tindrà una longitud de 111 m i 3 m d'amplària.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 29 d'abril de 2003 la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de construcció d'un camí forestal d'accés a habitatge a la pedania Castell.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de construcció d'un camí forestal d'accés a habitatge a la pedania Castell, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de sengles anuncis publicats en el DOGV núm. 4536, de data 3 de juliol de 2003, i a l'Ajuntament de Tibi del 4 de juliol de 2003 al 8 d'agost del mateix any, sense que s'hi gagen presentat al·legacions.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 29 de maig de 2003 es va efectuar consulta als següents organismes:
  
- Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant.
  
- Ajuntament de Tibi.
  
Informes sectorials
  
Seguidament es fa un breu resum de la informació obtinguda dels informes que s'assenyalaven en el punt anterior.
  
- En l'informe rebut el 17 d'octubre de 2003 per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant, s'assenyala el següent:
  
?... malgrat que l'obertura del camí no representa una modificació greu de l'hàbitat ..., l'habitatge que portarà associat sí que la tindrà ...
  
En conseqüència s'informa favorablement l'obertura del camí rural, però es comunica el futur condicionat que comportarà l'autorització de construcció de l'habitatge a què donarà accés aquest camí.-
  
- En l'informe rebut el 17 de juliol de 2003 per l'Ajuntament de Tibi, s'assenyala el següent:
  
?1. Es desconeix l'existència d'elements singulars de patrimoni, jaciments arqueològics, etc. L'edificació d'un habitatge unifamiliar aïllat en l'àmbit en qüestió s'ajusta a l'ordenament aplicable, sent l'anterior quan ha d'informar el tècnic que subscriu, excepte opinió millor fundada en dret.-
  
Afeccions legals
  
Segons els informes rebuts i l'estudi d'impacte ambiental, hi ha afecció a sòl no urbanitzable comú.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
L'àrea d'estudi és una zona en pendent, sobre abancalaments corresponents a antics cultius de secà, alguns dels quals estan en actiu.
  
Aquestes terrasses es troben ocupades per vegetació típica del pinar mediterrani, a més d'espècies testimoni dels antics cultius com per exemple oliveres i ametllers.
  
Després d'una anàlisi de la vegetació, podem generalitzar que la coberta vegetal de la zona està fortament antropitzada a causa de la rompuda del sòl per a cultivar, de la realització d'abancalaments, camins, i construcció de cases de camp.
  
També la fauna és relativament pobra, com correspon a una zona d'escassa vegetació.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretenen recalcar els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
Les emissions de pols, el soroll i els gasos que es generaran en la zona durant les obres, afectaran a l'atmosfera.
  
La geomorfologia serà afectada pels moviments de terres que es realitzaran per a la construcció del camí. Donada la topografia de la zona, modificada per la mà de l'home en forma de bancals per a l'aprofitament agrícola, aquests moviments van a ser mínims.
  
L'impacte sobre els sòls consisteix en la compactació i destrucció d'aquests, com també la desaparició de la vegetació per desbrossament.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores encaminades a minimitzar els impactes produïts durant la fase de construcció són:
  
Precaució en el maneig de residus, prohibició del seu reutilització com a material de farciment i prohibició d'abocament.
  
Reducció del sòl ocupat per la maquinària i preservació de la vegetació existent.
  
Les àrees afectades per maquinària, personal i emmagatzematge de terres, es deixaran en acabar l'obra en condicions el més semblants possible a les condicions inicials.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 1-i de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de construcció d'un camí forestal d'accés a habitatge a la pedania Castell, promogut per Ricardo Fombella Guillem, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:
  
1. Prèviament a la seua execució ha d'assenyalar-se en camp, per mitjà d'encintatge o estacatge, el traçat real el camí, que serà comprovat en tot moment per moment pels serveis tècnics de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant.
  
2. La terra vegetal decapada i conservada prèviament, s'utilitzarà per a cobrir els talussos del terraplé, de manera que s'afavorisca la revegetació natural.
  
3. Ha d'evitar-se en qualsevol cas l'abocament indiscriminat, vessant avall, de materials de desmunt, excepte els estrictament necessaris per a la formació de la plataforma del camí.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 059/3420-HHV
  
Títol: Modificació de les normes subsidiàries - Pol. 64 parc. 1 -
  
Promotor: Ajuntament de Montesa
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: A la parcel·la 1 del polígon 64, a la serra Grossa, confrontant amb el terme municipal d'Aielo de Malferit, entre la pista forestal que comunica amb l'esmentat terme i el traçat del gasoducte.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
L'obtenció de materials de préstec per a les obres de l'autovia Canals - Agullent i la restauració de la pedrera abandonada existent en la zona prèvia qualificació del sòl com a no urbanitzable comú.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La classificació i qualificació actual del sòl és la de sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal i paisatgística.
  
II. El projecte no deixa clara la superfície que es pretén qualificar, i apareixen, segons la distinta documentació remesa, valors de 2'58 ha, 2'75 ha, 5'16 ha, o bé 1 ha, o 16 ha. En funció del mesurament dels distints plànols remesos. No obstant això, en la publicació en el DOGV es fa referència al tercer valor (5'16 ha.)
  
III. La documentació remesa no incorpora el projecte urbanístic corresponent a la modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament.
  
IV. L'estudi d'impacte ambiental no pot ser considerat com a estudi pel seu contingut.
  
3. Alternatives
  
No s'hi han presentat alternatives.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 5 de febrer de 2001 el servei territorial de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial va remetre documentació relativa a la modificació puntual de les normes subsidiàries art. 39 bis del municipi de Montesa, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El document urbanístic es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias, de data 21 d'agost de 2000 i en el DOGV núm. 3825, de 30 d'agost de 2000. Atés que l'estudi d'impacte ambiental està datat al novembre de 2000 es considera que aquest no s'ha exposat al públic degudament.
  
Durant el període d'informació pública es va presentar una al·legació, segons consta en el certificat emés per la secretària - interventora de l'Ajuntament de Montesa.
  
2. Resum de les al·legacions
  
L'al·legació va ser presentada per l'Ajuntament d'Aielo de Malferit i s'hi manifestava l'oposició a la retirada de la protecció a la zona de Basseta Roja per a ser utilitzada per una pedrera, per motius d'afrontament municipal i per l'impacte ambiental que això suposaria.
  
L'Ajuntament de Montesa va desestimar l'esmentada al·legació.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 26 de març de 2001 es va sol·licitar a l'Ajuntament de Montesa justificació de la proposta presentada, a més d'una informació gràfica més precisa.
  
L'Ajuntament de Montesa va remetre la documentació sol·licitada en data 9 d'abril de 2001, indicant la justificació del projecte en relació amb l'extracció de material per a la seua utilització en la construcció d'una autovia i de cara a la restauració paisatgística.
  
Informes sectorials
  
En data 12 d'abril de 2001 es va sol·licitar consulta al Servei de Gestió Forestal amb motiu de l'afecció del projecte a forest d'utilitat pública.
  
Afeccions legals
  
1. L'accés a la parcel·la objecte del projecte, tant des de Montesa com des d'Aielo de Malferit, s'efectua a través del camí ramader assagador d'Enguera a Aielo de Malferit, amb 37'61 metres d'amplària legal.
  
L'estudi d'impacte ambiental no fa referència a l'esmentat bé de domini públic. No pareix adequada la seua utilització per a l'accés de vehicles pesats conseqüència dels usos que es proposen, tot això en compliment de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
  
2. La totalitat de l'àmbit proposat se situa dins de la forest d'utilitat pública amb referència V3004V78.
  
Si bé en la documentació presentada (no en l'estudi d'impacte ambiental) s'informa de l'esmentada circumstància i es proposa la permuta per una altra parcel·la de 25 ha, encara que la informació cadastral indica que s'estaria parlant de 20'274 ha, l'absència d'alternatives de cara a l'obtenció de préstecs i la reduïda superfície de la pedrera abandonada, pròxima a una hectàrea segons mesurament efectuat d'acord amb la documentació disponible, no justifica en cap cas la proposta presentada per l'Ajuntament de Montesa sobre un bé de domini públic, que a més, en última instància, s'estén fins a les 16 ha de superfície mesurada encara que en la documentació s'indique textualment un valor de 2'75 ha.
  
3. No s'ha complit amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, en relació amb la possible afecció a restes arqueològiques, paleontològiques, etc.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'estudi d'impacte ambiental no reflecteix adequadament la realitat de la zona d'estudi, de característiques eminentment forestals.
  
2. La superfície objecte del projecte es va veure afectada per un incendi forestal el 1994, per la qual cosa sobre aquesta regeixen les limitacions d'ús establertes en l'article 159 del Reglament de la Llei 3/1993, forestal, de la Comunitat Valenciana, com també de l'aplicació de la Llei 4/1992, de 5 de juny, sobre el sòl no urbanitzable. Aquesta circumstància no s'ha tingut en compte en la documentació tramitada.
  
3. L'actuació proposada suposaria, contràriament al que es pretén aconseguir segons els informes municipals, una afecció paisatgística molt major que l'existent actualment. Pareix més adequat intervenir puntualment en la parcel·la adequada buscant distintes alternatives d'integració de les àrees degradades que proposar l'activitat extractiva en una superfície major.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. No estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte sobre la modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament del municipi de Montesa (València), promogut per l'Ajuntament, per les següents raons:
  
- El projecte afecta una forest d'utilitat pública, sense que hi haja constància de la seua descatalogació, per la qual cosa prevaldrà la qualificació de no urbanitzable d'especial protecció d'acord als valors que van motivar la seua consideració com bé d'utilitat pública.
  
- La justificació esgrimida per l'Ajuntament de Montesa manca de tot sentit al no haver presentat estudi d'alternatives per a l'obtenció del material necessari per a la construcció de l'autovia Canals - Agullent (considerant a més que l'esmentada obra va obtenir declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions, segons la tramitació de l'expedient 256/4808-CYI, en la quals s'establia com a condicionant que ?Els materials de farciment que calguen per a l'execució del projecte, i que no provinguen de les excavacions de les pròpies obres, s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades. En cap cas es permetrà l'obtenció de materials de préstec en altres àrees, siga quin siga el volum necessari, si aquestes no tenen la consideració de pedreres legals en explotació.-), i per considerar que la incidència paisatgística d'una activitat extractiva com la proposta és molt major que l'actual, procedint en qualsevol cas l'estudi i valoració de les possibles tècniques de restauració de les àrees actualment degradades enfront de l'increment de la superfície extractiva.
  
- L'actual accés a la superfície afectada pel projecte es realitza necessàriament a través d'un camí ramader sense que s'haja motivat adequadament la necessitat de compatibilitzar un ús a priori no permés a l'empara de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- La zona objecte d'avaluació, havent sigut afectada per un incendi forestal en 1994, presenta limitacions d'ús d'acord amb l'article 159 del Reglament de la Llei 3/1993, forestal, de la Comunitat Valenciana, resultant incompatible llavors l'ús proposat.
  
2. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
3. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.