Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9780, del 02-02-2024 (2024/688)

RESOLUCIÓ de 20 de novembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte d'obertura de pista forestal a la partida de Pedralba, dels termes municipals de Suera i Villamalur. Expedient: (3155861) 105/2023/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9780

Data del DOGV
:   02-02-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/688


Data del document
:   20-11-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 de novembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte d'obertura de pista forestal a la partida de Pedralba, dels termes municipals de Suera i Villamalur. Expedient: (3155861) 105/2023/AIA. [2024/688]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (3155861) 105/2023/AIA.  
Títol: Projecte d'obertura de pista forestal a la partida de Pedralba (TM Suera - Villamalur).  
Promotor: Servei de Prevenció d'Incendis Forestals.  
Òrgan substantiu: Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals.  
Referència de l'òrgan substantiu: 53-104 ESC.  
Localització: Partida de Pedralba. Terme municipal de Suera i Villamalur (Castelló).  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és ampliar la xarxa viària de prevenció i extinció d'incendis forestals entre els termes municipals de Suera i Villamalur, a la província de Castelló, mitjançant l'execució d'una pista forestal de nova construcció que comunique la pista que unix Matet i Villamalur, a l'oest, amb la pista que partix des de Suera cap al Mas de la Campana, a l'est.  
Per a dissenyar el traçat de la via s'han previst dues possibles solucions (amb dues alternatives de traçat cadascuna): o bé connectar la pista de Pedralba, al costat de la Basseta de Castillo, amb el final del camí que partix de la pista PSY-OK-1.441.07, els dos al terme municipal de Suera, o bé connectar la pista de Pedralba amb la pista d'El Quinquillero, al terme municipal de Villamalur.  
L'alternativa triada (alternativa 4), objecte d'esta valoració, discorre per la plataforma d'una senda existent que té el seu origen en la Basseta de Castillo, en les coordenades UTM 723314,62/4424036,36 (datum ETRS89, fus 31), al terme municipal de Suera, i finalitza en el barranc d'El Quinquillero, en les coordenades UTM 723429,83/4424689,12 (datum ETRS89, fus 31), al terme municipal de Villamalur.  
  
De l'anàlisi realitzada es conclou que, fins i tot sent l'alternativa més llarga, presenta menors pendents en el seu traçat i implica un menor moviment de terres, per la qual cosa resulta tècnicament i ambientalment la més adequada.  
Les característiques tècniques principals de la nova pista forestal són:  
- Longitud total aproximada: 1.790 m.  
- Pendent mitjà: 7,8 %.  
- Pendent màxim: 15 %.  
- Tipus de ferm: 20 cm de llast artificial ZA-25 o 10 cm de ZA-25 + 12 cm de formigó armat, quan el pendent siga superior al 12 %.  
  
- Amplària de redolament: 5 m.  
- Amplària total d'esplanació: 6 m si la base és de llast o 5,75 m si és de formigó.  
- Tipo de cuneta triangular en terra, de talús 1/1 i profunditat 0,50 m.  
- Drenatge transversal amb tub de formigó en massa de diàmetre 400 mm.  
- Talussos: 1/1 en desmunt i 1/1 en terraplé.  
Les actuacions que comprén el projecte són, de manera resumida, les següents: replantejament del traçat, desbrossament del terreny amb fitació d'arbres i eliminació de l'estrat arbustiu, moviment de terres, execució de les obres de drenatge, construcció de la plataforma i formació de la capa de redolament. Una vegada finalitzades les obres, els talussos, els camins d'obra i els accessos temporals han de ser restaurats.  
L'accés a la zona de l'actuació es realitzarà a través de les pistes forestals existents que partixen de Villamalur, Matet o Suera.  
Tramitació administrativa  
Amb data 25 d'abril de 2023 va tindre entrada en este òrgan ambiental un ofici remés per la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals on se sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte d'obertura de pista forestal a la partida de Pedralba (TM Suera i Villamalur). La documentació rebuda inclou:  
- Document tècnic del projecte i annexos.  
- Estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant, EsIA), incloent-hi un apartat específic sobre l'avaluació de les repercussions del projecte sobre espais de la Xarxa Natura 2000.  
- Estudi d'integració paisatgística.  
- Estudi d'afecció patrimonial.  
- Consultes a les administracions públiques afectades i resultat d'estes consultes i de la informació pública realitzada.  
La Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals va sotmetre la documentació del projecte al tràmit d'informació pública mitjançant anunci en la pàgina web de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica i publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 9478, de 25 de novembre de 2022.  
Amb data 15 de novembre de 2022, es va formular consulta a les administracions públiques següents:  
- Ajuntament de Suera.  
- Ajuntament de Villamalur.  
- Secció Forestal de la Direcció Territorial de Castelló.  
- Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000.  
- Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
- Servei Territorial de Cultura i Esport.  
De les consultes efectuades, s'han remés còpia dels informes següents:  
- Informe del director conservador del Parc Natural de la Serra d'Espadà, de data 7 de febrer de 2023.  
- Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 14 de febrer de 2023.  
- Certificat d'exposició pública de l'Ajuntament de Suera, de data 28 de febrer de 2023, en el qual consta que no s'han presentat al·legacions.  
Amb data 23 de juny de 2022, este òrgan ambiental requerix l'òrgan substantiu perquè complete l'expedient amb la remissió dels informes sol·licitats.  
Fins a la data de resolució de l'expedient han sigut emesos els informes següents:  
- Informe del director conservador del Parc Natural de la Serra d'Espadà, de data 4 de juliol de 2023.  
- Informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, de data 18 de juliol de 2023.  
- Informe de la Subdirecció General d'Espais Naturals i Biodiversitat, de data 24 de juliol de 2023.  
- Informe d'exposició pública de l'Ajuntament de Villamalur, de data 4 de juliol de 2023, en el qual consta que no s'han presentat al·legacions.  
Els informes emesos per la Direcció General de Cultura i Patrimoni, la Secció Forestal i la Subdirecció General d'Espais Naturals i Biodiversitat són de caràcter favorable, i suggerixen l'establiment de condicions i mesures preventives i correctores que s'han incorporat al condicionat ambiental d'este informe.  
Sense entrar a analitzar detalladament el contingut del projecte, el director conservador del Parc Natural de la Serra d'Espadà emet informe favorable a la tramitació del projecte. La pista projectada es troba prevista en el Pla local de prevenció d'incendis forestals del municipi de Suera, que va ser aprovat per la Resolució de 6 de maig de 2022, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, amb informe previ favorable de l'oficina tècnica del Parc Natural de la Serra d'Espadà i de la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals. L'informe de l'oficina tècnica del Parc assenyala que, d'acord amb el que s'establix en l'article 61.3 del Decret 59/2005, d'11 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà (d'ara en avant, PRUG), prèviament a la construcció de la pista forestal, esta haurà d'estar prevista en el Pla de prevenció d'incendis forestals de la serra d'Espadà i disposar d'informe favorable de l'òrgan competent en espais naturals.  
Segons el que s'indica en l'informe del director conservador del Parc Natural de la Serra d'Espadà, la pista projectada està prevista en el Pla local de prevenció d'incendis forestals del municipi de Suera, que va ser aprovat per Resolució de 6 de maig de 2022, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, amb informe previ favorable de l'oficina tècnica del Parc Natural de la Serra d'Espadà i de la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals. De conformitat amb el que s'establix en l'article 61.3 del Decret 59/2005, d'11 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà (d'ara en avant, PRUG), prèviament a la construcció de la pista forestal, esta haurà d'estar prevista en el Pla de prevenció d'incendis forestals de la serra d'Espadà i disposar d'informe favorable de l'òrgan competent en espais naturals.  
  
D'acord amb el criteri de l'Advocacia General de la Generalitat (referència C/I/10569/2023 23017, de 27.10.2023), esta resolució determina, només als efectes ambientals, la conveniència de realitzar l'actuació i les condicions en què ha de realitzar-se, sense que siga necessari conéixer qüestions urbanístiques (inclusivament les relatives a l'atribució d'ús i aprofitament en sòl no urbanitzable) dirigides a l'òrgan substantiu.  
Vist l'àmbit en el qual es desenvolupa el projecte i les característiques d'este, el present òrgan disposa d'elements de judici suficients per a continuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions ambientals  
En el projecte s'han plantejat dues possibles solucions i quatre alternatives de traçat (alternatives 1, 2, 3 i 4) per a connectar la pista que unix Matet i Villamalur amb la pista que partix de Suera, en direcció sud-est, cap al Mas de la Campana:  
- Les alternatives 1 i 4 unirien la pista de Pedralba, al costat de la Basseta de Castillo (punt 3), al terme municipal de Suera, amb la pista d'El Quinquillero (punt 2), al terme municipal de Villamalur.  
  
- Les alternatives 2 i 3 unirien la pista de Pedralba (punt 3) amb el final del camí que partix de la pista forestal MUB-PK-4.982.27 (punt 1), al terme municipal de Suera.  
Per al disseny de les diferents alternatives de traçat i l'elecció de la solució adoptada s'han considerat criteris econòmics, ambientals i funcionals, i s'ha tingut en compte la norma tècnica de vials forestals editada per la Generalitat Valenciana en 2015. L'alternativa zero, o de no actuació, suposaria que no hi ha continuïtat entre les pistes forestals existents i, per tant, es descarta per no representar cap benefici quant a l'objecte principal del projecte. Les alternatives 2 i 3 també es descarten pel seu major cost econòmic, principalment pel fet que impliquen un major moviment de terres. Les alternatives 1 i 4 són similars tant des del punt de vista ambiental com econòmic, si bé finalment s'ha optat per l'alternativa 4 per necessitar menors moviments de terres i presentar menors pendents en el seu traçat.  
  
El terreny on s'ha projectat la pista es localitza en una zona muntanyenca, de caràcter forestal, amb pendents escarpats i topografia abrupta del Parc Natural de la Serra d'Espadà. Es tracta d'una zona de gran valor ambiental que destaca per la seua singularitat geològica, en constituir un enclavament silici en el conjunt majoritàriament calcari de les serres valencianes. Per esta raó, alberga la sureda més extensa de la Comunitat Valenciana, així com tot un seguici de formacions associades a este, en les quals es presenten diverses espècies endèmiques de gran interés.  
El projecte es desenvolupa dins dels espais protegits de la Xarxa Natura 2000, LIC (ES5222001) i ZEPA (ES0000468) Serra d'Espadà, i afecta els hàbitats d'interés comunitari (HIC), de caràcter no prioritari, 9540 Pinars mediterranis de pins mesogeans endèmics i 9330 Suredes (Quercus suber) valencianes, segons la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat. La superfície de l'SNA 6235 en el LIC Serra d'Espadà és de 4.963,76 ha, la qual cosa representa el 16 % de la superfície total de l'espai protegit.  
  
Des del punt de vista faunístic, la zona alberga importants poblacions d'aus rapaces: àguila serpera, àguila real, àguila cuabarrada (constituïx la major densitat de tot el territori valencià), àguila calçada, falcó pelegrí, duc i altres. També destaca la presència de cavallet, còlit negre i gralla de bec roig. Nien 19 espècies de l'annex I de la Directiva 79/40/CEE, del Consell, de 2 d'abril de 1979, relativa a la conservació de les aus silvestres, incloent-hi el 5 % de les parelles nidificants i el 9 % de les colònies de voltor comú de la Comunitat Valenciana. L'ampliació de la ZEPA va incloure noves poblacions de la miloca, voltor comú, àguila cuabarrada i àguila reial.  
  
El Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana destaca la presència en la quadrícula d'1 km de costat afectada per l'actuació de l'espècie prioritària Austropotamobius pallipes (cranc de riu), inclosa en la categoria d'espècie vulnerable en els catàlegs valencià (Decret 32/2004, de 27 de febrer) i espanyol d'espècies amenaçades (Reial decret 139/2011, de 4 de febrer).  
No hi ha a l'entorn de l'actuació microreserves de flora, flora protegida, reserves de fauna, coves, plans de recuperació o espais naturals protegits que es puguen veure afectats. Tampoc hi ha forests d'utilitat pública.  
Segons el vigent Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre el risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), el traçat se situa fora de zones amb el risc d'inundació.  
L'actuació té lloc en sòls l'erosió actual dels quals està classificada entre mitjana i alta i l'erosió potencial dels quals és molt alta.  
En l'entorn de l'actuació s'identifiquen les vies pecuàries assagador de Pedralba i vereda del Lloc de l'Esquer (Buitrera), que no estaran afectades pel projecte.  
El projecte es localitza en àrea de protecció ecològica (PE) del Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà. D'acord amb el que s'establix en l'article 78.18 del PRUG, la construcció i condicionament en àrees de protecció ecològica de pistes i camins forestals destinats, exclusivament, a la lluita contra incendis forestals es considera un ús permés.  
La Subdirecció General d'Espais Naturals i Biodiversitat informa que el projecte està directament relacionat amb la gestió activa de l'espai forestal i és conforme en matèria de gestió de l'espai natural protegit i de l'espai protegit de la Xarxa Natura 2000 coincident.  
  
La Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient informa que el projecte no afecta forests gestionades per la Generalitat ni vies pecuàries, si bé la pista projectada s'interseca amb la senda GR-36 en diversos punts, per tant, s'indica l'obligació de complir els següents condicionants: s'ha de mantindre el traçat actual de la GR 36 sense que puga desviar-se per la pista; garantir en tot moment la transitabilitat per la GR 36, i assegurar que la connexió entre les dos vies siga sostenible i tinga el menor pendent possible, i senyalitzar les interseccions d'acord amb el que es preveu en l'annex V, del Decret 91/2023, de 22 de juny, pel qual s'aprova el Reglamento de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. L'informe conclou que el projecte és viable i necessari des del punt de vista forestal.  
  
Consultada la carta arqueològica i la capa de jaciments paleontològics, no s'han identificat elements del patrimoni cultural inventariats a menys de 200 m del traçat de la pista. No obstant això, d'acord amb la memòria de prospecció arqueològica aportada pel promotor a la Direcció General de Cultura i Patrimoni, la prospecció ha posat de manifest troballes de caràcter etnològic, com són les restes dels murs d'aterrament dels cultius en els abruptes vessants del lloc i diverses casetes en ruïnes concentrades en l'entorn pròxim de l'alternativa 4 seleccionada. Els autors de l'informe valoren estos béns etnològics com d'escassa importància, si bé recomanen, per la seua proximitat amb el traçat projectat, no afectar directament les casetes 2 i 4 en l'execució dels treballs, i ampliar, en la mesura que siga possible, la distància entre la pista i estos elements etnològics i arquitectònics.  
  
L'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de 14 de febrer de 2023, conclou, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, que el projecte de construcció de la pista no afectarà cap bé d'interés cultural o bé de rellevància local, sempre que es complisquen les mesures correctores proposades pels informes dels serveis tècnics respecte al patrimoni arqueològic, etnològic i paleontològic que es puguen veure afectats.  
L'estudi d'impacte ambiental descriu les accions del projecte potencialment generadores d'impactes en el medi ambient i identifica i definix els efectes del projecte sobre l'atmosfera, sòl i geomorfologia, règim d'escolaments, qualitat de les aigües superficials, biodiversitat, espais protegits, canvi climàtic, població, salut humana, patrimoni cultural i paisatge.  
Els impactes negatius més significatius del projecte es produiran en la fase d'obres i, concretament, durant les accions d'ocupació, desbrossament i tall de vegetació, moviment de terres, apilament de materials, circulació i manteniment de vehicles i maquinària d'obra, i implantació de les instal·lacions auxiliars d'obra.  
Estes actuacions es traduiran en un increment dels nivells d'emissió de pols i de gasos contaminants a l'atmosfera, que afectaran la vegetació, la fauna i la població, i podran incidir negativament en el canvi climàtic; en un augment dels nivells de soroll, amb possible afecció a la població i al cicle biològic d'espècies de fauna d'interés; en pèrdues de vegetació, amb el consegüent augment de l'escolament superficial i de pèrdua de sòl per erosió, a més de la pèrdua de zones d'hàbitat de la fauna; en pèrdua de qualitat de les aigües a causa dels materials erosionats, i en contaminació, destrucció i compactació del sòl. Com a efecte positiu cal assenyalar que les obres de construcció de la pista contribuiran a la creació d'ocupació i a la millora de l'economia de la comarca.  
  
Els impactes negatius derivats de l'explotació o funcionament de la pista estaran determinats per la presència de la infraestructura lineal (efecte barrera per a la fauna, pèrdua d'hàbitats, fragmentació de l'hàbitat, alteració de la xarxa de drenatge, impacte paisatgístic) i pel trànsit rodat que passarà pel camí (atropellaments i molèsties per a la fauna, soroll i contaminació de l'aire, risc d'incendis). Com a efecte positiu que generarà la nova pista forestal destaca la millora en l'accessibilitat dels equips de prevenció i vigilància, i d'emergència i extinció d'incendis forestals.  
Els efectes derivats de la realització de les obres seran, la majoria, temporals i susceptibles de l'aplicació de mesures preventives, mentre que els impactes derivats de l'explotació o funcionament seran permanents.  
Per a evitar o minimitzar l'emissió de pols a causa de les obres, el promotor ha previst les següents mesures: s'han d'aplicar regs periòdics sobre camins, pistes, esplanades desproveïdes de vegetació i zones d'apilament; les càrregues dels camions s'han de cobrir amb lones protectores; s'ha d'evitar el transport de terres durant els dies ventosos o de ponent, i s'han de minimitzar els moviments de terres amb la reutilització dels materials sobrants dels desmunts en les zones de terraplens.  
Per a minimitzar l'emissió de gasos contaminants i reduir els nivells sonors produïts per la maquinària d'obra utilitzada, es realitzarà un control exhaustiu del reglatge i manteniment de la maquinària i equips emprats en les obres.  
Les mesures de protecció del sòl estaran encaminades a evitar sempre que es puga la seua destrucció, compactació, erosió i contaminació. Per a reduir la magnitud d'estos impactes, el promotor proposa, entre altres, les següents mesures: abans del començament de les obres, es jalonaran i senyalitzaran tots els accessos temporals d'obra de manera que es produïsca la mínima afecció a la vegetació; es limitarà el moviment de la maquinària d'obra als camins existents o estrictament necessaris; es realitzaran els menors moviments de terres possibles, i els materials s'extrauran de zones de la mateixa obra (desmunt) o de pedreres existents. El promotor realitzarà la retirada, apilament i conservació de la terra vegetal procedent dels treballs d'excavació per a la seua posterior utilització en labors de restauració de zones alterades.  
Una vegada concloses les obres es descompactaran totes les superfícies que hagen sigut alterades a conseqüència del pas de la maquinària (parc de maquinària i instal·lacions auxiliars, zones de préstec, abocadors, etc.), mitjançant un conreu superficial del terreny o un subsolat, i regeneració de la coberta vegetal mitjançant estesa de terra vegetal, hidrosembres i/o plantació d'espècies autòctones de la zona. Esta revegetació permetrà mantindre l'estabilitat dels sòls i aconseguirà una major integració de la carretera en l'entorn.  
  
Per tal de mitigar els processos erosius, els talussos originats a conseqüència del projecte seran dissenyats amb el menor pendent possible, de manera que quede assegurada la seua estabilitat geotècnica i en siga possible la revegetació. Se dissenyaran amb bermes intermèdies, almenys cada 5 metres d'alçària de desmunt i cada 3 metres d'alçària en terraplé, per a canalitzar el drenatge de l'escolament i evitar processos erosius. En els talussos que presenten un gran desnivell (més de 3 metres) es col·locaran cunetes en el coronament dels desmunts i vorades en el cas dels terraplens, que canalitzen l'escolament superficial i evite la possible erosió.  
Este òrgan ambiental considera que les actuacions de restauració vegetal i restabliment de l'estat original dels terrenys afectats, i particularment dels talussos generats, han de desenvolupar-se a través d'un pla específic que desenvolupe les mesures preventives i correctores descrites en l'EsIA. L'objectiu final ha de ser restituir el terreny i la vegetació afectada a un estat de conservació favorable mitjançant l'establiment de vegetació, hàbitats i poblacions viables en condicions naturals. El promotor serà responsable d'analitzar la forma més eficaç d'aconseguir la restauració en cada zona concreta i assegurar la supervivència i el desenvolupament dels exemplars plantats i adoptar les mesures necessàries, incloent-hi la reposició de falles, per a garantir l'èxit de la restauració.  
Per a evitar que la utilització de maquinària i de les instal·lacions d'obres incrementen el risc de contaminació del sòl i de les aigües superficials i subterrànies per abocaments de substàncies potencialment contaminants (olis, lubrificants, combustibles, etc.), es realitzarà un adequat reglatge i manteniment dels vehicles i maquinària d'obres, que es realitzarà, en tot cas, en tallers autoritzats. Així mateix, el parc de maquinària i les instal·lacions auxiliars se situaran, sempre que siga possible, en zones desproveïdes de vegetació, sobre soleres impermeables i amb bassa de decantació on es recolliran els vessaments de productes perillosos líquids que pogueren produir-se. Totes les superfícies ocupades pel parc de maquinària i les instal·lacions auxiliars seran restaurades en finalitzar les obres, i serà restituït el sòl al seu estat original.  
  
Els residus que es generaran en les obres seran bàsicament de tres tipus: residus vegetals procedents de la tala de l'arbratge i del desbrossament de la zona d'actuació, residus inerts i residus assimilables a urbans (paper, cartó, plàstic, vidre, etc.). Els residus perillosos que, si és el cas, es generen seran recollits en contenidors estancs i protegits de la pluja, situats en zones d'emmagatzematge temporal o punts nets, que estaran convenientment senyalitzats i l'accés dels quals estarà restringit per a les persones alienes a l'obra. Estes zones s'habilitaran en zones desproveïdes de vegetació i la superfície de les quals s'impermeabilitzarà per a evitar la contaminació del sòl.  
Quant als residus assimilables a urbans (paper, cartó, plàstic, vidre, etc.), es disposaran contenidors específics en obra per a la seua recollida segregada i seran gestionats segons les disposicions establides en la normativa vigent.  
Els materials procedents dels desmunts s'utilitzaran per a terraplenar les zones o com a material de rebliment. La pedra obtinguda dels desmunts serà triturada per a obtindre llast que s'emprarà com a capa de base de la pista forestal.  
Per tal de mitigar possibles afeccions sobre la vegetació, el promotor proposa diverses mesures que ja han sigut esmentades anteriorment en este document. Així mateix, per a evitar que els exemplars arboris que es localitzen fora de la franja d'esplanació puguen ser afectats per l'impacte de les màquines, els seus troncs seran protegits amb taulons de fusta.  
Per a limitar la incidència de les obres sobre la fauna, el promotor preveu adoptar les següents mesures: s'evitaran les actuacions de major nivell sonor durant el període de reproducció o nidificació de les espècies singulars de la zona; s'adequarà el calendari de les obres, especialment de les fases de moviment de terres i desbrossament, a les èpoques més crítiques de les espècies (reproducció i cria); s'evitaran els treballs en horari nocturn, i, previ a l'inici dels treballs de moviment de terres o desbrossament, es realitzarà un reconeixement del terreny per a localitzar possibles nius d'aus, ventrades de mamífers o postes d'amfibis o rèptils, a fi d'evitar la seua destrucció.  
El promotor afirma que no es preveuen repercussions sobre la integritat dels espais de la Xarxa Natura 2000 afectats pel projecte. Esta valoració coincidix amb l'informe de la Subdirecció General d'Espais Naturals i Biodiversitat. Entre les mesures previstes pel promotor per a minimitzar els efectes negatius sobre els valors ambientals d'estos espais, es recull la reposició d'almenys un quàdruple dels exemplars de les espècies arbòries que hagen sigut afectats pel projecte, sense que puga realitzar-se sobre terrenys agrícoles.  
Durant la fase de construcció, els principals impactes paisatgístics estaran generats per la presència de maquinària d'obra i per l'alteració morfològica del terreny. Durant la fase d'explotació, la presència de la nova infraestructura implicarà una pèrdua de la qualitat visual de l'entorn i suposarà un impacte permanent sobre el paisatge. L'estudi d'integració paisatgística establix mesures per a evitar o mitigar els possibles efectes negatius de les obres, com ara situar el parc de maquinària i instal·lacions auxiliars en zones de mínim impacte visual, limitar l'àrea dels treballs per a afectar la mínima superfície a l'entorn de la zona de construcció i evitar la formació de runars incontrolats. Una vegada finalitzada la construcció de la via, es durà a terme la retirada dels apilaments de materials de l'àmbit de l'actuació, la restauració ambiental de les superfícies auxiliars d'obra i la restitució de la forma i aspectes originals del terreny.  
El programa de vigilància ambiental (d'ara en avant, PVA) preveu el seguiment de les fases de construcció i funcionament, amb l'objectiu de vetlar pel compliment i eficàcia de les mesures preventives, correctores i compensatòries proposades i la detecció dels impactes produïts, tot això per a minimitzar l'afecció conjunta del projecte.  
  
El promotor indica que, en la fase de realització del projecte, durà a terme un control de l'erosió consistent en una inspecció visual de sòls i talussos per a detectar l'existència de fenòmens erosius i la seua intensitat. La freqüència d'este control serà trimestral i sempre després de produir-se precipitacions intenses. Ateses les elevades taxes d'erosió i transport de sediments o compactació del sòl que comporten este tipus d'infraestructures, este òrgan ambiental considera que el control sobre l'erosió ha d'estendre's també a la fase d'explotació.  
  
No es preveu en el PVA el seguiment dels processos erosius ni de les labors de restauració vegetal en la fase posterior a l'obra. Per tant, este òrgan ambiental establix les prescripcions dels apartats 13 i 14 d'esta resolució.  
Vistes les característiques del projecte i la seua ubicació, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es realitze segons el que s'establix en el document ambiental remés, d'acord amb les condicions que es recullen en l'epígraf de consideracions ambientals i es destaquen en la resolució de declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb el grup 1, i, de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglamento per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II, del títol II, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
Per tot el que s'ha dit anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de construcció de camí de nou traçat, promogut per la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals a la partida de Pedralba, sempre que este es desenvolupe d'acord amb el que s'establix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i l'altra documentació que consta en l'expedient, i de conformitat amb les condicions següents:  
  
1. Durant l'execució de les obres s'haurà d'aplicar la normativa vigent en matèria de prevenció d'incendis forestals, en particular l'annex IX (plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants) del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
2. Les interseccions entre la pista projectada i la senda GR 36 hauran de senyalitzar-se d'acord amb el que es preveu en l'annex V del Decret 91/2023, de 22 de juny, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. A més, haurà de garantir-se en tot moment la transitabilitat per la senda, mantindre el seu traçat actual i assegurar que la connexió entre les dos vies tinga el menor pendent possible.  
3. Abans de l'execució de les obres s'hauran de senyalitzar i abalisar els elements etnològics i arqueològics esmentats en este informe, per a evitar qualsevol tipus d'afecció en la fase d'obres. En el cas que en el transcurs de les obres apareguen béns integrants del patrimoni cultural, s'hauran de paralitzar els treballs i actuar d'acord amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
4. Com a mesures complementàries a les exposades en l'estudi d'integració paisatgística presentat pel promotor, s'hauran de tindre en compte les següents: durant la construcció de la via s'emprarà formigó acolorit en les zones pavimentades de manera que es minimitze el seu contrast amb els terrenys circumdants; es reconstruiran els bancals de pedra seca que s'estiguen afectats per les obres, i es reutilitzarà la terra vegetal procedent de les àrees afectades pel moviment de terres per a restaurar els talussos generats i totes aquelles superfícies que hagen quedat sense recobriment edafològic.  
5. Per a limitar l'erosió i l'arrossegament del sòl, en els dies en què es produïsquen abundants precipitacions no es faran treballs de moviment de terres o de desbrossament. Així mateix, s'haurà de vigilar si les obres provoquen un canvi en l'escolament de les aigües pluvials, i, en este cas, hauran de realitzar-se les actuacions necessàries per a evitar esta situació. S'hauran de mantindre en bon estat les cunetes i passos d'aigua i, en cas necessari, es realitzaran correccions sobre el projecte constructiu.  
6. Per a la protecció de la vegetació es tindran en compte les mesures complementàries següents: una vegada replantejada la zona d'esplanació i abans del desbrossament d'esta, s'haurà de realitzar un inventari de flora i, en cas de trobar-se en el terreny afectat espècies catalogades, es faran xicotets ajustos del traçat, si és possible, o es trasplantaran a un hàbitat similar. S'haurà de senyalitzar correctament l'amplària de la zona d'esplanació i de les zones d'ocupació temporal, perquè no es danye la vegetació adjacent. Per a evitar que la pols es deposite sobre la vegetació, els vehicles i la maquinària d'obra hauran de limitar la seua velocitat a 20 km/h.  
7. Per tal de minimitzar les molèsties sobre la fauna, derivades principalment de l'eliminació de la vegetació, el soroll i el tràfec de vehicles i maquinària, s'hauran d'evitar les actuacions d'eliminació de la coberta vegetal, moviment de terres o de major nivell sonor durant les èpoques més sensibles per a la fauna, que correspon a l'interval entre primers de març i finals de juliol.  
8. Si com a resultat de la prospecció de camp abans dels treballs de moviment de terres i desbrossament es detecta la presència de nius o refugis d'espècies de fauna protegida, s'hauran d'evitar eixos treballs fins a la conclusió del període de posta. El calendari de les obres haurà d'adequar-se a les èpoques més crítiques, reproducció i cria d'estes espècies amb la finalitat de no perjudicar-les.  
9. Els residus procedents de la tala i desbrossament s'apilaran i retiraran de la zona com més prompte millor per a evitar l'increment del risc d'incendis forestals. Estos podran ser triturats i incorporats al sòl o entregats a un gestor autoritzat, prioritzant la seua valorització a la seua eliminació. En el cas de generar excedents d'excavació, en cap circumstància podran ser abandonats en l'entorn. Les terres excavades seran ser tractades com a materials naturals excavats regulats en l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar, o entregades a gestor autoritzat de residus per a la seua gestió prioritzant la seua valorització a la seua eliminació, de conformitat amb la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats i el Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió de residus de construcció i demolició.  
10. Per a fer efectiva la mesura prevista pel promotor consistent en la reposició d'almenys un quàdruple dels exemplars de les espècies arbòries que hagen sigut afectats per l'actuació, s'haurà de redactar en coordinació amb l'òrgan gestor de l'espai protegit el corresponent projecte, que formarà part del projecte de construcció de la pista i que, independentment del projecte de restauració ambiental propi del projecte de construcció de la pista, implementarà sobre eixa superfície accions de millora i restauració dels hàbitats naturals i de les espècies arbòries afectades.  
11. Per a evitar que les obres afecten negativament la conservació del cranc de riu (Austropotamobius pallipes), de manera prèvia a l'execució de les obres serà realitzat un reconeixement dels punts d'aigua més pròxims a la zona d'actuació. Si es confirmara la seua presència, s'assegurarà el cabal circulant, s'evitarà la contaminació de les seues aigües i es rescataran les poblacions de cranc que ho requerisquen.  
  
12. S'haurà de redactar un pla de restauració fisiogràfica i vegetal que desenvolupe les mesures preventives i correctores descrites en l'EsIA. El pla haurà de ser acordat amb l'òrgan gestor de l'espai protegit i haurà de preveure la restauració de les zones afectades per les obres i restituir el terreny i la vegetació a un estat de conservació favorable dels hàbitats afectats, i prestarà especial atenció a la restauració i revegetació dels talussos generats.  
13. Les accions incloses en el PVA hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. Especialment rellevant serà el control dels processos erosius, tant durant la fase de construcció com d'explotació de la pista, per la qual cosa el PVA durà a terme un control de l'erosió, tant sobre la plataforma com sobre desmunts, terraplens i totes les superfícies afectades per l'actuació, que incloga un seguiment de l'efectivitat de les mesures de defensa contra l'erosió, així com indicadors de referència, valors llindars, freqüència de presa de dades i mesures a adoptar en cas de superació dels llindars. Este control haurà de prolongar-se durant, almenys, tres anys des de la finalització de les obres i, en qualsevol cas, fins a la consecució d'un estat de conservació favorable dels terrenys afectats per l'obra o la constatació que l'evolució natural dels terrenys restaurats permetrà que esta circumstància s'aconseguisca a curt termini. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
  
14. El PVA haurà d'incorporar un control de la restauració i revegetació dels talussos generats durant les obres, incloent-hi les solucions adoptades i les taxes de cobertura vegetal obtingudes tant per colonització natural com per restauració (a través de sembres o plantacions). El dit control haurà de prolongar-se durant, almenys, tres anys des de la finalització de les obres. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació d'esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Esta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 20 de novembre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»