Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8423, del 14-11-2018 (2018/10254)

RESOLUCIÓ de 24 d'octubre de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 58/17-EAE Alcalà de Xivert i 70/17-EAE Teulada.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8423

Data del DOGV
:   14-11-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/10854


Data del document
:   24-10-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Teulada
    * Alcalà de Xivert
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 24 d'octubre de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 58/17-EAE Alcalà de Xivert i 70/17-EAE Teulada. [2018/10801]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 58/17-EAE Alcalà de Xivert i 70/17-EAE Teulada.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del Pla especial de connexió de la xarxa de sanejament amb l'estació depuradora.  
Promotor: Ajuntament d'Alcalà de Xivert.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
  
Localització: terme municipal d'Alcalà de Xivert (Castelló).  
Expedient: 58-17- EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 27 de setembre de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial de connexió de la xarxa de sanejament amb l'estació depuradora d'Alcalà de Xivert, en els termes següents:  
  
En data 31 d'agost de 2017 té entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental de l'expedient del Pla Especial de connexió de la xarxa de sanejament amb l'estació depuradora d'Alcalà de Xivert (Castelló), en els termes prevists en la LLlei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
1. Documentació aportada. El Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, remet ofici de l'Ajuntament i, còpia digital i en paper, de l'expedient del Pla especial de connexió de la xarxa de sanejament amb l'estació depuradora d'Alcalà de Xivert (Castelló), i sol·licita l'inici del procediment d'avaluació ambiental d'aquesta.  
La documentació presentada, de data de redacció de juliol de 2017, consta de:  
- Document 1: Document inicial estratègic (DIE).  
- Document 2: Pla especial de la connexió de la xarxa de sanejament.  
  
2. Model territorial vigent  
2.1. Informació territorial. El municipi d'Alcalà de Xivert pertany a la comarca del Baix Maestrat, situat a la província de Castelló, dista 50 quilòmetres de la capital provincial. Comprén una superfície de 167,56 km², i la seua població, a 1 de gener de 2017, és de 6.796 habitants (dada INE). Limita pel nord amb Santa Magdalena de Pulpis, a l'est amb el mar Mediterrani i Peníscola, al sud amb Torreblanca i Benlloc, i a l'oest amb Vilanova d'Alcolea, les Coves de Vinromà i la Salzadella. En l'extrem nord-est del terme es localitza el Parc Natural de la Serra d'Irta, que s'estén en els termes veïns de Santa Magdalena i Peníscola. Travessa el terme municipal, per la seua part central l'AP-7, l'N-340 i la línia de ferrocarril València-Barcelona.  
  
2.2. Planejament vigent. El planejament municipal vigent consisteix en un Pla general aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló en data 8 de juliol de 1998. Aquest Pla va ser avaluat ambientalment, i emesa declaració d'impacte ambiental (DIA) en data 13 de gener de 1998 (expedient 80-1995-AIA) i Resolució complementària el 29 de juny de 1998.  
  
3. Descripció de la proposta  
3.1. Objecte i àmbit. El Pla especial té per objecte qualificar de sòl dotacional infraestructura-servei urbà, sense alterar la classificació vigent com a sòl no urbanitzable (comú i protegit afecció viària), dels terrenys pels quals discorre la connexió de l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) existent al costat de l'N-340, a l'altura del nucli urbà, fins a la nova EDAR d'Alcalà de Xivert, localitzada, aproximadament, a 6 km al sud de l'anterior, en contigüitat amb l'AP-7.  
  
L'àmbit d'estudi s'estén des del nucli urbà d'Alcalà de Xivert, des de la partida del Calvari, al llarg d'un recorregut de 6.600 m en direcció sud fins a la partida de Racó de Giner, lloc d'emplaçament de la nova EDAR del municipi. L'àmbit comprén zones, actualment classificades com a sòl no urbanitzable comú i de protecció viària, amb una superfície en el seu conjunt de 33.784 m². Es correspon amb 6 franges de 5,5 metres d'amplària, amb una longitud total de 6.142,5 m, i que connecten la xarxa de sanejament d'Alcalà de Xivert amb l'EDAR, més un eixamplament de 135 m² respecte a aquesta franja, necessari per a la construcció d'una estació de bombament d'aigües residuals.  
  
Segons s'indica «aqueix sòl que es proposa classificar com a dotacional infraestructura-servei urbà de la xarxa primària, no afecta la classificació i qualificació de sòls diferents del sòl no urbanitzable comú.»  
  
(En annex s'adjunta pla de localització de les dues EDAR i del traçat proposat entre ambdues).  
3.2. Antecedents i justificació. Segons s'indica en la documentació aportada, «Actualment les aigües residuals del nucli urbà d'Alcalà són conduïdes fins a l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) existent al costat de l'N-340, en la partida del Calvari, parcel·la 617 del polígon 36.  
El nou sistema de tractament d'aigua residual d'Alcalà de Xivert disposa d'una EDAR amb capacitat per a assumir les aigües residuals produïdes tant en el nucli urbà d'Alcalà de Xivert, com en el nucli urbà de la costa, denominat Alcossebre. Aquesta nova EDAR es troba emplaçada en un punt intermedi entre els dos nuclis de població. Per a conduir les aigües residuals fins a aquesta es va planificar l'execució de dos sistemes de transport que connectarien els nuclis urbans amb la nova EDAR. Un d'ells té origen en la platja d'Alcossebre, i l'altre en l'actual EDAR del nucli urbà d'Alcalà de Xivert, aquest segon sistema de transport és objecte d'un projecte la realització del qual requereix disposar d'una reserva de sòl dotacional, que motiva la redacció del present Pla especial.  
Per tal de definir aquestes obres de sanejament es van redactar els següents projectes constructius:  
- Obres de construcció de la nova EDAR d'Alcalà de Xivert i impulsió des de la xarxa de sanejament d'Alcossebre a la nova EDAR d'Alcalà de Xivert I. Alcossebre-Nova EDAR.  
- Col·lector general i impulsió de connexió de l'antiga EDAR d'Alcalà de Xivert a la nova EDAR d'Alcalà de Xivert (Castelló). I. Alcalà.  
  
El Pla especial de reserva de sòl dotacional per a EDAR (exp.145-2007-AIA) i el Pla especial de col·lectors generals sistema de sanejament cap a nova EDAR (exp. 85-2011-AIA) va ser objecte d'avaluació d'impacte ambiental i va obtindre declaració positiva en data 31.01.2008 i 15.12.2011, respectivament, l'últim d'aquests és l'antecedent del Pla especial ara tramitat.  
«En data 13 de maig de 2009 es van iniciar les obres de la nova EDAR, i el seu sistema de sanejament des d'Alcossebre, i finalment amb data 29 de setembre de 2014 es va procedir a la recepció d'aquestes. Dins d'aquestes obres i sobre la base del Projecte modificat núm.3 d'aquestes, addicionalment al que es preveu, es va executar part de la conducció de l'I. Alcalà [?]. En concret es va executar el tram final que discorre pel camí d'accés a la nova EDAR, i que queda fora de l'afecció de 50 m a l'autopista AP-7.»  
No obstant això, «actualment no es poden executar les obres previstes en el projecte I. ALCALÀ per:  
- La modificació dels criteris del Ministeri de Foment a l'hora d'atorgar els permisos per a l'execució de conduccions en les zones d'afecció de les seues infraestructures: la conducció d'anar fora del domini públic passa a anar fora del límit de l'edificació.  
- Part del traçat projectat de la conducció ja ha sigut executat a l'empara del Projecte modificat número 3 d'I. Alcossebre-Nova EDAR.  
  
- Hi ha condicionants derivats de nova legislació d'obligat compliment en el projecte d'I. Alcalà com és el Reial decret 1920/2012.»  
  
Les circumstàncies exposades obliguen a redactar de nou el projecte I. Alcalà, complint la nova legislació, les exigències del ministeri de Foment, i eliminant d'aquest document els trams i partides ja executades.  
3.3. Alternatives. el Pla especial proposa un conjunt d'alternatives després de la ponderació dels condicionants següents:  
- Condicionants físics i tècnics: reduir el moviment de terres necessari; garantir una distància mínima a les diferents infraestructures de la zona (AP-7, N-340 i FFCC); minimitzar afeccions a camins, parcel·les i serveis (electricitat, telefonia, aigua, etc.); reduir la superfície a expropiar; adequar els diàmetres de les conduccions d'aigües residuals per a evitar la sedimentació i l'erosió, garantint la capacitat d'evacuació dels cabals generats.  
- Condicionants econòmics: minimitzar el cost econòmic de les obres adoptant, majoritàriament, el funcionament per gravetat en la majoria de trams; i ponderant el cost d'inversió i l'energètic, en els trams impulsats.  
- Condicionants legals: adequació a la legislació vigent en matèria d'infraestructures, i a la normativa tècnica aplicable.  
- Condicionants ambientals i socials: minimitzar l'impacte ambiental i els impactes negatius que sobre el municipi s'ocasionaran durant la fase de construcció i explotació.  
3.3.1. Alternativa 0. «Mantindre la situació actual sense qualificar no resulta possible, ja que cal amb una superfície de sòl qualificat de dotacional infraestructura-servei urbà que permeta realitzar la connexió de la xarxa de sanejament d'Alcalà de Xivert amb la depuradora.»  
  
3.3.2. Alternatives 1, 1A, 2, 3 i 2/3. Proposen traçats de connexió entre l'antiga i la nova EDAR alternatius, amb recorreguts de longitud variable, que comporten majors o menors reposicions de paviment, salvant l'encreuament amb les infraestructures de comunicacions en diferents punts del territori.  
3.3.3. Alternativa projecte. És l'alternativa seleccionada. «Anomenada així per seguir el traçat del projecte col·lector general d'impulsió de connexió de l'antiga EDAR d'Alcalà de Xivert a la nova EDAR d'Alcalà de Xivert (Castelló) que va haver de desestimar-se per la modificació de criteri del Ministeri de Foment en l'autorització, que passa d'anar fora del domini públic a fora del límit de l'edificació.  
És la solució més curta, encara que presenta una alta afecció de servitud. Avança eixint de l'EDAR del nucli urbà d'Alcalà de Xivert, i després d'un xicotet tram paral·lel a l'N-340, la major part del traçat discorre en paral·lel a l'autopista AP-7, i no és fins al final quan creua el ferrocarril i l'N-340; el pas sota l'AP-7 no requereix clavament. És la solució amb menor longitud de clavament.»  
No es presenta cartografia de les alternatives proposades, únicament del traçat de l'alternativa seleccionada (imatge en annex).  
  
4. Consultes realitzades  
Per part d'aquesta direcció general, com a òrgan ambiental, i conforme al que es disposa en l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació presentada s'ha sotmés a consulta a les administracions següents perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments a aquest:  
  
Data de Consulta Data d'Informe Administració pública consultada  
- 28.08.2017 Direcció Territorial d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei Territorial d'Urbanisme de València. STU.  
25.09.2017 17.09.2018 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge. PAISATGE.  
 26.09.2018 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge. PATRICOVA  
 21.11.2017 Subdirecció General de Medi Natural. Unitat de Vies Pecuàries  
 21.11.2017 Subdirecció General de Medi Natural. Servei d'Ordenació i Gestió Forestal  
 25.10.2017 Subdirecció General de Medi Natural. Servei de Vida Silvestre  
 31.10.2017 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Direcció Territorial de Castelló. Agricultura  
 - Ministeri de Foment. Direcció General de Carreteres.  
 25.06.2018 Confederació Hidrogràfica del Xúquer. CHJ  
 07.12.2017 Entitat Pública de Sanejament. EPSAR  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en la web www.agroambient.gva.es/eae on es podrà consultar el contingut íntegre.  
  
5. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme al que s'estipula en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, la submissió al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud de la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
5.1. Espais naturals protegits. En l'extrem nord-est del terme municipal es localitza el Parc Natural de Serra d'Irta, declarat per Decret 108/2002, de 16 de juliol, del Consell; s'observa que un reduït tram de la xarxa de sanejament discorre per sòl qualificat pel Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de Serra d'Irta com a Àrea de predomini agrícola. Les determinacions del PORN prevaldran, en tot cas, sobre les establides en el planejament urbanístic.  
5.2. Sòl forestal PATFOR. El traçat de la connexió entre depuradores, travessa puntualment per sòl forestal estratègic (aproximadament 460 m) delimitat pel Pla d'acció territorial forestal, entre l'AP-7 i l'N-340. En l'informe en matèria forestal emés per la Direcció Territorial de Castelló en data 21 de novembre de 2017 s'indica que «si bé en la cartografia es reflecteix en el pla I.16 el terreny forestal segons PATFOR, no es fa referència en el document escrit, per la qual cosa s'hauria d'indicar, i fer referència al Decret 58/2013, de 3 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el PATFOR.»  
5.3. Biodiversitat. El Servei de Vida Silvestre de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, en el seu informe de 25 d'octubre de 2017 indica que en l'àmbit de les seues competències no hi ha res a informar.  
5.4. Vies pecuàries. El traçat de la connexió entre depuradores, creua la canyada reial de la Basssa d'Espiges d'ample legal de 75 m; aquest encreuament es produeix en l'àmbit de sòl forestal estratègic indicat en l'apartat anterior. En l'informe en matèria de vies pecuàries emés per la Direcció Territorial de Castelló en data 21 de novembre de 2017 es realitza una sèrie d'indicacions a recollir en la documentació del Pla especial.  
5.5. Paisatge. De conformitat amb el que s'estableix en l'art. 6 de la Llei 5/2014, LOTUP, el paisatge s'integrarà en totes les polítiques sectorials que incidisquen en aquest i, en concret, en la planificació territorial i urbanística, actuant com a criteri condicionant en la implantació d'usos, activitats i infraestructures, la gestió i conservació d'espais naturals i la conservació i valoració d'espais culturals.  
  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, en data 17 de setembre de 2018, realitza les següents consideracions al pla:  
- El document elaborat preveu l'afecció de l'actuació sobre el paisatge, que és poc significativa, ja que el traçat discorre per un àmbit amb important presència d'infraestructures lineals, FC, N-340 i AP-7. Per això vista la naturalesa i objecte del pla, no es considera necessari elaborar un estudi d'integració paisatgística en la fase de planificació, i es posposa a la fase de projecte, conforme a l'article 43 de la LOTUP.  
  
- Per això, resulta viable des del punt de vista del paisatge la modificació proposada, i no cal elaborar un instrument de paisatge en la fase de planejament. El projecte que es redacte per a l'execució de cadascun dels trams de connexió, haurà d'incorporar mesures d'integració paisatgística, tant per a la fase d'execució com, sobretot, per a la fase de restauració.  
5.6. Agricultura. La Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, informa el 31 d'octubre de 2017, que «en la documentació examinada, no es troba cap afecció a les infraestructures d'interés general protegides per la Llei 8/2002, de 5 de desembre, d'ordenació i modernització de les estructures agràries de la Comunitat Valenciana, i la seua inclusió com a sòl no urbanitzable d'especial protecció per raó dels seus valors agraris i de preservació del medi rural. En concret, i dins d'aquest últim decenni, no s'han realitzat per part d'aquesta conselleria actuacions que queden emparades per l'article 11.2 de la Llei 8/2002.»  
  
5.7. Risc d'Inundació. PATRICOVA. El Servei d'Ordenació del Territori en data 26 de setembre de 2018 informa que el Pla especial proposat no té efectes significatius sobre el medi ambient en matèria d'inundació i, que l'actuació és compatible amb la normativa del Pla d'acció territorial en matèria de prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
5.8. Domini públic hidràulic. La Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en data 25 de juny de 2018 informa que «el traçat de la conducció discorre en el seu inici des del nucli urbà d'Alcalà de Xivert, paral·lelament al barranc del Clot del Gitano i creua el barranc del Coll, per la qual cosa en tots dos casos, l'execució de les obres requerirà l'autorització prèvia d'aquest organisme conforme d'acord amb el que es disposa en l'article 9 del reglament del domini públic hidràulic.  
La zona de l'actuació presenta risc d'inundació per a l'avinguda de 500 anys de període de retorn en el tram inicial, però no està afectada per zona de flux preferent.  
Per tot el que s'ha exposat, en l'àmbit de les competències d'aquest organisme, es conclou que l'actuació que es pretén realitzar no suposa efectes significatius sobre el medi ambient. Tot això sense perjudici de les determinacions que, com a conseqüència d'estudis més detallats o nova documentació, es puguen establir en les autoritzacions que preceptivament, si escau, s'han d'obtindre d'aquest organisme.»  
5.9. Aigües residuals. L'Entitat de Sanejament d'Aigües EPSAR informa el 4 de desembre de 2017 la viabilitat del Pla especial de referència. Respecte a la capacitat de sistema de sanejament i depuració s'informa que el municipi està servit hui per dos sistemes: Alcalà de Xivert (nucli urbà) i Nova EDAR d'Alcalà de Xivert. En la planificació d'obres de l'EPSAR es preveu la construcció de les infraestructures necessàries per a eliminar l'EDAR d'Alcalà de Xivert (nucli urbà) i impulsar les aigües que rep fins a la nova EDAR, i tractar-hi totes les aigües residuals de la població.  
A partir de les dades aportades pel promotor del pla, l'EPSAR informa que el desenvolupament complet de la figura de planejament no generarà cap cabal d'aigua residual; i que el desenvolupament del programa de referència no presenta a priori zones d'afecció a les infraestructures de sanejament i depuració de la Generalitat Valenciana existents i/o futures que puguen planificar-se.  
5.10 Urbanisme. El 28 d'agost de 2017, el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló informa que el Pla especial «en afectar una determinació de l'ordenació estructural, l'aprovació definitiva serà autonòmica. A més, en aquest cas, i per aqueix motiu, l'òrgan ambiental continua sent la Comissió d'Avaluació Ambiental, i no l'Ajuntament.»  
  
Conclou l'informe indicant que «vist el contingut del Pla especial, en aquesta fase de la tramitació, i en relació amb el tràmit ambiental, aquest Servei Territorial d'Urbanisme no té objecció a efectuar.»  
  
5.11 Anàlisi i valoració. El Pla especial planteja un ajust en la qualificació del sòl, a l'efecte de donar cobertura legal al projecte de construcció de la connexió entre l'antiga i la nova EDAR d'Alcalà de Xivert. La proposta té per objecte la requalificació de la franja de terreny per la qual ha de discórrer la infraestructura de sanejament i depuració que connectarà l'EDAR, distants aproximadament 6 km, entre si. Es proposa requalificar els terrenys d'aquesta franja, actualment sòl no urbanitzable comú, com a sòl no urbanitzable dotacional infraestructura-servei urbà; aquesta requalificació comporta un increment del sòl dotacional de 33.784 m².  
El traçat proposat discorre, en la pràctica totalitat, en contigüitat amb camins rurals o vies de comunicació; únicament en l'entorn pròxim a l'encreuament d'infraestructures (AP-7, N-340 i FFCC) travessa la via pecuària la canyada reial de la Bassa d'Espiges, sobre aquest tema, en l'informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal s'indica que «ha de quedar reflectit que prèviament a l'execució de l'obra de connexió de la xarxa de sanejament amb l'estació depuradora d'Alcalà de Xivert, en el tram que afecta la via pecuària esmentada, s'ha de sol·licitar l'autorització corresponent a la Direcció Territorial de Castelló de la conselleria competent en matèria de vies pecuàries, segons la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.»  
  
En l'informe esmentat en el paràgraf anterior, respecte a la incidència del traçat de la conducció amb el sòl qualificat pel PATFOR com a forestal estratègic, no s'esmenta efecte ambiental negatiu, únicament s'indica que aquesta circumstància ha de ser esmentada en la documentació escrita del pla.  
Així mateix, el traçat proposa un tram d'aproximadament 200 metres per sòl delimitat pel Pla d'ordenació de recursos naturals de la Serra d'Irta (PORN) qualificat d'Àrea de predomini agrícola, que a priori no sembla que tinga efectes ambientals negatius, per la magnitud i característiques de les obres.  
  
Diagnòstic de la situació actual del medi. El traçat entre ambdues depuradores, discorre fonamentalment per terrenys agrícoles de secà en explotació; únicament en l'entorn territorial en el qual es produeix l'encreuament entre les infraestructures de comunicacions: AP-7, N-340 i FFCC, trobem sòl forestal, sense que aquest quede afectat per la requalificació proposada.  
Alternativa plantejada en el document inicial estratègic. El present informe ambiental i territorial estratègic (IATE) es realitza sobre la base de la informació continguda en el document inicial estratègic i avanç del Pla especial presentats, redactats al juliol de 2017, i els informes sectorials emesos.  
En el document inicial estratègic s'aporta còpia de l'informe en matèria patrimonial, emés el 13 de setembre de 2016, per la Direcció General de Cultura i Patrimoni respecte al projecte d'obres de connexió del sistema de sanejament del nucli urbà d'Alcalà de Xivert a la nova EDAR d'Alcalà de Xivert (Castelló) «que substitueix, modificant-lo molt lleugerament» el que ja va superar en data 1 de juliol de 2011 l'informe patrimonial favorable d'aqueix centre directiu. L'informe del nou projecte és així mateix favorable a efectes patrimonials, sempre que es complisquen les mesures correctores en relació amb la documentació etnològica que ja es van indicar amb anterioritat:  
«Des de la consideració del patrimoni etnològic [?] havent-se prospectat ja tot l'àmbit del projecte originari i una banda d'afecció perimetral d'uns 50 metres, sobre la qual ara incideix materialment la nova proposta, es van documentar diversos elements etnològics com ara pou, bassa, casetes de reg, corrals, aljub, refugi de pedra seca i alguna caseta de ferramentes, es preveia una afecció mitjana per a un xicotet refugi de pedra seca (N03) i una antiga caseta o corral (Q02), i es va proposar com a mesura correctora la documentació etnològica dels referits elements impactats.»  
  
Valoració de la proposta  
Analitzada l'alternativa proposada tenint en compte la documentació presentada i els informes emesos, s'observa que la proposta del Pla especial no tindrà incidència significativa en el model territorial del municipi, no produirà increment en el consum de recursos; no presenta afecció per risc d'inundació, ni suposa afecció sobre elements del patrimoni natural ni cultural, sempre que s'atenguen les indicacions realitzades per la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en el seu informe de 13.09.2016; i incideix positivament en la gestió de les aigües residuals produïdes a escala global en el terme municipal.  
  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, el Pla especial de connexió de la xarxa de sanejament amb l'estació depuradora d'Alcalà de Xivert (Castelló) no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi, no afecta elements del patrimoni natural ni cultural.  
Per això, tenint en consideració els informes emesos i l'avaluació realitzada, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla especial de connexió de la xarxa de sanejament amb l'estació depuradora d'Alcalà de Xivert (Castelló) no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de connexió de la xarxa de sanejament amb l'estació depuradora d'Alcalà de Xivert (Castelló), d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de conforme a la seua normativa sectorial.  
  
Prèviament a l'aprovació definitiva:  
1. El Pla especial haurà de recollir el condicionant indicat en l'informe de 17.09.2018 del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, respecte a la necessitat d'incorporar mesures d'integració paisatgística en els projectes que desenvolupen aquest pla.  
2. S'incorporaran en la documentació del Pla les determinacions assenyalades en l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient, en matèria forestal i de vies pecuàries; aquesta última matèria haurà de tindre l'informe per aquest Servei.  
3. S'incorporaran en la documentació del Pla les mesures correctores indicades per la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en el seu informe de 13 de setembre 2016, sobre les quals emetrà informe la direcció general esmentada.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del Pla especial de connexió de la xarxa de sanejament amb l'estació depuradora d'Alcalà de Xivert (Castelló) en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
  
ANNEX  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de connexió de la xarxa de sanejament amb l'estació depuradora d'Alcalà de Xivert, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pertoca cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique perquè en prenga coneixement i efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conformement ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 4 d'octubre de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de les modificacions puntuals 22.A, 22.B, 22.C, 22.D i 22.E.  
Promotor: Ajuntament de Teulada.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
  
Localització: terme municipal de Teulada (Alacant).  
Expedient: 70-17- EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 27 de setembre de 2018, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de les modificacions puntuals 22.A, 22.B, 22.C, 22.D i 22.E del Pla general de Teulada, en els termes següents:  
En data 27 de novembre de 2017 té entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental de l'expedient de les modificacions puntuals 22.A, 22.B, 22.C, 22.D i 22.E del Pla general de Teulada (Alacant), en els termes previstos en la LLlei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
1. Documentació aportada  
La Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, remet ofici de l'Ajuntament de Teulada i còpia digital i en paper, de l'expedient de les modificacions puntuals 22.A, 22.B, 22.C, 22.D i 22.E del Pla general de Teulada (Alacant), i sol·licitud d'inici del procediment d'avaluació ambiental.  
La documentació presentada, de data de redacció 30 de juny de 2016, consta de 5 documents:  
- Modificació puntual núm.22.A d'ordenació estructural del Pla general de Teulada.  
- Modificació puntual núm.22.B d'ordenació estructural del Pla general de Teulada.  
- Modificació puntual núm.22.C d'ordenació estructural del Pla general de Teulada.  
- Modificació puntual núm.22.D d'ordenació estructural del Pla general de Teulada.  
- Modificació puntual núm.22.E d'ordenació estructural del Pla general de Teulada.  
  
2. Model territorial vigent  
2.1. Informació territorial. Teulada és un municipi de la zona costanera del nord de la província d'Alacant, situat en els contraforts orientals del sistema Bètic, pertany a la comarca de la Marina Alta. Limita al nord amb els municipis de Dénia i Gata de Gorgos, a l'est amb Xàbia i el Poble Nou de Benitatxell, al sud-est amb el mar Mediterrani i a l'oest amb Benissa. En l'extrem nord, la serra del Castellar estableix el límit municipal amb els termes de Gata de Gorgos i Dénia, la resta del terme municipal es desplega sobre un territori fortament ondulat que arriba, al sud, a la costa mediterrània.  
El terme municipal ocupa una superfície de 32,24 km² i dista 75 km de la capital provincial. Teulada té una població, a data 1 de gener de 2017, de 10.097 habitants (INE).  
2.2. Planejament vigent. El planejament municipal vigent consisteix en un Pla general aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 21 de desembre de 2004 (BOP 21.01.2005 i 11.04.2005). El PGOU es va redactar, va tramitar i va aprovar d'acord amb la Llei 6/1994, de 15 de novembre, reguladora de l'activitat urbanística (LRAU). Aquest Pla va ser avaluat ambientalment i el 24.11.2003 es va emetre la corresponent declaració d'impacte ambiental (DIA) (resolució positiva condicionada) expedient 374-2002-AIA, i resolució favorable el 09.07.2004. Així mateix amb data 4 de febrer de 2003 es va aprovar el Catàleg de Béns i Espais Protegits, com a document independent del PG anteriorment esmentat.  
  
3. Descripció de la proposta  
3.1. Objecte, àmbit i justificació. El present expedient té per objecte la inclusió de 5 immobles amb interés històric i/o etnològic en el Catàleg de Béns i Espais Protegits del municipi de Teulada, per entendre que reuneixen un conjunt de valors arquitectònics i paisatgístics, com a vestigi de l'arquitectura tradicional de la zona, que els fa mereixedors d'especial respecte i protecció. Es crea una fitxa per a cadascun d'ells en la qual, d'acord amb l'informe del cap del Servei de Cultura, Educació i Patrimoni Cultural de l'Ajuntament de Teulada, s'estableixen les condicions per al seu manteniment i rehabilitació.  
  
En la descripció de la modificació 22 C, s'indica com a localització de l'immoble el polígon 4 parcel·la 203, i identifica la construcció amb la referència cadastral 1017192KD4352T1002YN. Consultada la base de dades del Centre de Gestió Cadastral, la parcel·la 203 del polígon 4 no inclou cap edificació; no obstant això el pla de situació aportat localitza l'immoble que si es correspon amb la referència cadastral 9187983JM4667F6001SL, però amb adreça PL Residencial Ciutat Jardí 8.  
Respecte als 4 immobles residencials, en la fitxa es recull com a ús proposat «els usos compatibles o limitats en qualificació de l'ús del sòl»; no s'indica si l'edificació és susceptible d'ampliació.  
Respecte al mur de contenció, la modificació 22.E es fonamenta en el seu valor històric i etnològic com a espai vinculat als esdeveniments el passat i a les tradicions populars de Moraira; proposa que, després de la seua inclusió en el Catàleg de Béns i Espais Protegits, s'inicie procediment davant la conselleria competent en matèria de cultura per a la seua declaració com a bé de rellevància local i, després de la declaració, s'inscriga en la secció segona de l'Inventari del Patrimoni Cultural Valencià.  
3.2. Incidència de la modificació proposada sobre el medi ambient. Segons s'indica en la documentació presentada «des del punt de vista mediambiental, aparentment les presents modificacions puntuals del Pla general núm. 22.A, 22.B, 22.C, 22.D i 22.E no produeixen cap canvi en la realitat física planificada, sinó exclusivament en la qualificació dels immobles. Per tant són unes modificacions reguladores que afecten la qualificació jurídica en relació amb les possibles intervencions en els immobles.  
Pel que s'ha indicat anteriorment, del canvi o complementació que amb aquesta modificació es pretén, pel que sembla, no es preveu cap efecte ambiental. Cal assenyalar igualment, que no es preveuen mesures, ateses les característiques i innocuïtat, des del punt de vista ambiental dels canvis que la modificació suposa.»  
3.3. Alternatives. Vist l'objecte de la modificació proposada, no es presenten alternatives.  
  
4. Consultes realitzades  
Per part d'aquesta direcció general, com a òrgan ambiental, i conforme al que es disposa en l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació presentada s'ha sotmés a consulta a les administracions següents perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments a aquest:  
  
Data de Consulta Data d'Informe Administració pública consultada  
27.12.2017 14.06.2018 Direcció Territorial d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei Territorial d'Urbanisme de València. STU.  
 14.09.2018 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge. PAISATGE.  
 25.09.2018 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge. PATRICOVA  
 - Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport. Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històricoartístic  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en la web www.agroambient.gva.es/eae on es podrà consultar el contingut íntegre  
  
5. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, la submissió al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud de la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
5.1. Espais naturals protegits. Cap immoble dels proposats en la modificació es troba localitzat ni dins ni en proximitat a un espai dels definits en la Llei 11/1994 d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
5.2. Sòl forestal PATFOR. Cap immoble dels proposats en la modificació es troba localitzat ni dins ni en proximitat a un terreny qualificat de forestal o forestal estratègic dels definits en el Decret 58/2013, de 3 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el PATFOR.  
  
5.3. Biodiversitat. Cap immoble dels proposats en la modificació es troba localitzat ni dins ni en proximitat a un espai inclòs en la Xarxa Natura 2000.  
5.4. Vies pecuàries. Dels immobles proposats en la modificació, únicament el localitzat en el polígon 9, parcel·la 517, modificació puntual 22.B, es troba localitzat en contigüitat a la via pecuària denominada assagador de la Torre, d'ample legal 2 - 10 metres, no delimitada, denominada Camí del Pouet del Moro, que enllaça la CV-743 (accés al port de Moraira) amb la CV-741 (accés al nucli urbà de Teulada).  
  
5.5. Paisatge. De conformitat amb el que s'estableix en l'art. 6 de la Llei 5/2014, LOTUP, el paisatge s'integrarà en totes les polítiques sectorials que incidisquen en aquest i, en concret, en la planificació territorial i urbanística, actuant com a criteri condicionant en la implantació d'usos, activitats i infraestructures, la gestió i conservació d'espais naturals i la conservació i valoració d'espais culturals.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, en data 14 de setembre de 2018, informa que la inclusió en el Catàleg de 5 noves fitxes de protecció pot arribar a tindre alguna incidència en el paisatge, en tot cas positiva, ja que constituiran recursos paisatgístics que, si bé es desconeix en aquesta fase l'abast territorial i la seua repercussió en el paisatge del municipi, quedaran en tot cas integrats en la infraestructura verda municipal. Per això, tant en la delimitació dels àmbits de protecció corresponents, com en l'elaboració de la fitxa i en la determinació del règim de protecció, s'incorporaran condicionants per a la seua integració en el paisatge i per a fer-los valer, tant de l'element protegit, com del seu entorn.  
5.6. Risc d'inundació. PATRICOVA. Segons s'observa en la cartografia temàtica de la Generalitat, cap immoble dels proposats en la modificació es troba afectat per perillositat d'inundació d'acord amb les determinacions del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, excepte el mur de contenció anomenat Margenot que es localitza en zona afectada per risc d'inundació molt baix.  
El Servei d'Ordenació del Territori en data 25 de setembre de 2018 informa que, segons les cartografies d'inundabilitat consultades, la proposta de conservació pretesa en la modificació puntual tramitada, no resultada contrària a les determinacions de l'article 18 de la normativa del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de riscos d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA); ni incideix sobre l'increment significatiu de la perillositat, tal com s'especifica en els articles 9 i 17 de la normativa esmentada.  
  
Conclou l'informe indicant que «la modificació puntual número 22 A-H-B-U-T del Pla general del municipi de Teulada, es troba afectada puntualment per inundabilitat, però és compatible d'acord amb les determinacions normatives del PATRICOVA.»  
5.7. Domini públic hidràulic. Segons s'observa en la cartografia temàtica de la Generalitat, cap immoble dels proposats en la modificació es troba localitzat en zona d'afecció de llit públic.  
  
5.8. Aigües residuals. Vist que la modificació proposa la rehabilitació i posada en ús dels immobles d'ús residencial unifamiliar, és de preveure la generació d'aigües residuals.  
5.9. Urbanisme. El 14 de juny de 2018, el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant informa que «des del punt de vista de les competències d'aquest servei territorial, no s'adverteix que la proposta contravinga la normativa urbanística aplicable, si bé ha d'incidir-se que la modificació no és del PG sinó del Catàleg de Béns i Espais Protegits, ja que existeix aqueix document urbanístic aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme amb data 4 de febrer de 2003.  
Així mateix, quant als immobles situats en sòl no urbanitzable que es pretenen catalogar, haurien d'establir-se en la fitxa determinacions quant a la parcel·la vinculada a l'edificació, és recomanable no facilitar disminució de la seua superfície atés que totes elles alberguen un ús residencial i cap compleix la superfície mínima de parcel·la vinculada exigida per la LOTUP.»  
5.10 Anàlisi i valoració. La proposta té per únic objecte incloure 5 béns immobles en el Catàleg de Béns i Espais Protegits del Pla general de Teulada: 4 habitatges agrícoles i un mur de contenció.  
  
L'alternativa 0 de no adopció de les mesures proposades per la modificació, comportaria la progressiva deterioració dels immobles de caràcter residencial i, amb el temps, la pèrdua definitiva d'aquests vestigis del passat agrícola de municipi. Respecte al mur de contenció denominat Margenot, la no inclusió en el Catàleg privaria aquest vestigi del patrimoni, tant material com immaterial, de subjecció al règim de foment, conservació i manteniment establit en l'article 10.2 del Decret 62/2011, de 20 de maig, del Consell, pel qual es regula el procediment de declaració i règim de protecció dels béns de rellevància local.  
  
Alternativa plantejada en la documentació presentada. El present informe ambiental i territorial estratègic (IATE) es realitza sobre la base de la informació continguda en la documentació presentada, redactada al novembre de 2017, i en els informes sectorials emesos.  
No es presenta document inicial estratègic. En la documentació es desenvolupa l'esborrany de les 5 modificacions proposades, que inclouen la localització del bé, informe del cap de Servei de Cultura, Educació i Patrimoni Cultural de l'Ajuntament de Teulada i una proposta de fitxa.  
  
En les fitxes dels 4 immobles d'ús residencial es proposa, per a tots ells, el mateix nivell de protecció III - Protecció ambiental i, el mateix ús i mateixes prescripcions:  
- Ús proposat: «Usos compatibles o limitats en qualificació del sòl (públic o privat)».  
- Prescripcions particulars i obres i actuacions permeses: «Conservació de tipologia aïllada, superfícies, volums, elements simbòlics i tradicionals, caràcter rural, materials, cobertes, buits compositius i façanes.  
· Obres permeses: conservació o manteniment, condicionament, reestructuració, exteriors, demolicions parcials, reconstruccions parcials, rehabilitacions.  
· Actuacions: obres de recuperació i millora de característiques tradicionals.»  
En la fitxa del mur de contenció es proposa, un nivell de protecció I - Protecció integral i:  
- Ús proposat: «Manteniment d'ús».  
· Prescripcions particulars i obres i actuacions permeses: «Conservació de tipologia aïllada, superfícies, volums, elements simbòlics i tradicionals, materials i façanes.  
· Obres permeses i actuacions: les actuacions de conservació i manteniment que estan establides en l'article 10, apartat 2, del Decret 62/2011, de 20 de maig, del Consell, tendents a evitar el deteriorament produït pel transcurs del temps, i que tenen com a fi mantindre l'edifici en correctes condicions de seguretat, salubritat i ornament, sense que en cap cas, es puga alterar l'estructura portant, l'estructura arquitectònica, la distribució interior ni el disseny exterior de l'immoble, incloent-hi els elements artístics i els acabats ornamentals.  
  
Per a la seua posterior declaració com a bé de rellevància local i inscripció en l'Inventari de Patrimoni Cultural Valencià.»  
  
Anàlisi i valoració de la proposta. Vista la documentació presentada i els informes emesos, s'observa que les modificacions proposades, tal com informa el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant, no constitueixen una modificació del Pla general sinó del Catàleg de Béns i Espais Protegits, «ja que existeix aqueix document urbanístic aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme amb data 4 de febrer de 2003.» Continua indicant l'informe que, «quant als immobles situats en sòl no urbanitzable que es pretenen catalogar, haurien d'establir-se en la fitxa determinacions quant a la parcel·la vinculada a l'edificació, i és recomanable no facilitar disminució de la seua superfície atés que totes elles alberguen un ús residencial i cap compleix la superfície mínima de parcel·la vinculada exigida per la LOTUP.»  
Així mateix, l'immoble objecte de la modificació 22.B, és confrontant al tram de la via pecuària assagador de la Torre, denominat Camí del Pouet del Moro, sense que aquesta circumstància haja quedat reflectida en la documentació avaluada; no obstant això l'immoble objecte de la modificació se situa retirat d'aquest límit, aproximadament uns 10-15 metres, per la qual cosa no és previsible que una actuació de rehabilitació, en els termes proposats en la fitxa, puga tindre incidència sobre la via pecuària; no obstant això, en cas de proposar-se intervenció que comporte una major proximitat a la via pecuària, se sotmetrà a consulta de l'administració competent, perquè, si ho estima convenient, establisca determinacions a recollir en la fitxa que finalment siga objecte d'aprovació.  
S'observa error en la localització de l'immoble objecte de la modificació 22.C. Aquest immoble, segons consta en la base de dades de cadastre, s'emplaça en sòl classificat pel Pla general com a urbà.  
  
Analitzada l'alternativa proposada tenint en compte la documentació presentada i els informes emesos, s'observa que la proposta la inclusió de béns en el Catàleg de Béns i Espais Protegits no tindrà incidència significativa en el model territorial del municipi, no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural, i respecte al patrimoni cultural suposa una millora en tant que estableix un règim de protecció d'elements representatius del patrimoni rural del municipi; així mateix, els àmbits en els quals es localitzen les modificacions no presenten afecció per risc d'inundació.  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, les modificacions puntuals 22.A, 22.B, 22.C, 22.D i 22.E del Pla general de Teulada (Alacant) no influeixen en altres plans o programes; no tenen incidència en el model territorial vigent en el municipi, no afecten elements del patrimoni natural, i incideixen positivament en la gestió del patrimoni cultural del terme municipal.  
Per això, tenint en consideració els informes emesos i l'avaluació realitzada, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de les modificacions puntuals 22.A, 22.B, 22.C, 22.D i 22.E del Pla general de Teulada (Alacant) no presenta efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de les modificacions puntuals 22.A, 22.B, 22.C, 22.D i 22.E del Pla general de Teulada (Alacant), d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació conforme a la seua normativa sectorial.  
  
  
Prèviament a l'aprovació definitiva:  
- S'atendrà la consideració realitzada pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge en el seu informe de data 14.09.2018, i se sol·licitarà nou informe a aquest servei.  
- Se sol·licitarà informe a l'administració competent en matèria de patrimoni.  
- En la versió definitiva de la modificació 22.C s'haurà d'indicar l'adreça exacta del bé immoble.  
- En la versió definitiva de les modificacions, s'atendran les observacions realitzades en l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant de data 14.06.2018.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació de les modificacions puntuals 22.A, 22.B, 22.C, 22.D i 22.E del Pla general de Teulada (Alacant) en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de les modificacions puntuals 22.A, 22.B, 22.C, 22.D i 22.E del Pla general de Teulada, per considerar que no tenen efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pertoca cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique perquè en prenga coneixement i efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conformement ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 4 d'octubre de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 24 d'octubre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.