Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8103, del 10-08-2017 (2017/6631)

RESOLUCIÓ de 14 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 41/16-EAE Picassent i 146/15-EAE València.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8103

Data del DOGV
:   10-08-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/6631


Data del document
:   14-06-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 14 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 41/16-EAE Picassent i 146/15-EAE València. [2017/6631]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 41/16-EAE Picassent i 146/15-EAE València.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Pla especial per a l'ordenació detallada d'un nucli d'habitatges consolidat a la partida del Realon en sòl no urbanitzable.  
  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació del pla.  
  
Promotor: Ajuntament de Picassent.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme i Ajuntament.  
Localització: Picassent (València).  
Núm. d'expedient: 41/1294-RZI.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 30 de maig de 2017, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial per a l'ordenació detallada d'un nucli d'habitatges consolidat a la partida del Realon en sòl no urbanitzable a Picassent, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la qual s'estableix (article 46), que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten o aproven per una administració pública i l'elaboració i l'aprovació de la qual siga exigida per una disposició legal o reglamentària o per acord del Consell.  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (article 46), que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten i aproven per una administració pública i l'elaboració i l'aprovació de la qual siga exigida per una disposició legal o reglamentària o acord del Consell, en complir els supòsits de l'apartat 1 d'aquest article.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits allí previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
B. Document inicial estratègic.  
B.1. Documentació aportada.  
Amb data 5 de maig de 2016, l'Ajuntament de Picassent va remetre al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica el pla especial per a l'ordenació detallada d'un nucli d'habitatges consolidat a la partida del Realon en sòl no urbanitzable a Picassent. motivada per la necessitat de resoldre la següent problemàtica, als efectes que es produïsca un pronunciament per part de l'òrgan ambiental:  
- Minimització de l'impacte territorial generat per un nucli d'habitatges consolidat en sòl no urbanitzable, definint l'estat actual dels serveis existents i la proposta d'implantació de les mesures necessàries per a la regularització urbanística de l'àmbit afectat. L'àmbit s'ubica a la partida del Realon (polígon 5) de Picassent, amb una superfície d'11.587,00 m².  
La documentació remesa en suport paper i digital consisteix en:  
- Document inicial estratègic i esborrany del pla especial per a l'ordenació detallada d'un nucli d'habitatges consolidat a la partida del Realon en sòl no urbanitzable.  
· Projecte d'urbanització.  
- Sol·licitud d'inici del pla especial, firmada per l'arquitecte municipal el 25 d'abril de 2016 on es motiva l'aplicació del procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica i s'indica que de l'actuació no es preveu l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient.  
- Informe de l'arquitecte municipal de 25 de febrer de 2016, on es determina l'existència d'una parcel·la subjecta a mesures de restauració de la legalitat urbanística, així com altres condicions a complir d'acord amb la LOTUP.  
  
El 10 de juny 2016 es comunica l'obertura de l'expedient a l'Ajuntament de Picassent (41/7807-MGM), si bé per a continuar amb aquest, es va requerir:  
- Informe municipal sobre l'estat dels següents serveis i instal·lacions:  
· Xarxa d'aigua potable en l'entorn de l'actuació i planificació d'obres previstes.  
· Gestió de residus urbans.  
  
Finalment es rep l'informe municipal el 30 de juny de 2016 en el qual l'enginyer tècnic municipal conclou:  
- En la dita zona de sòl no urbanitzable del polígon 5 no hi ha subministrament d'aigua potable de la xarxa municipal del Servei Municipal d'Aigua Potable i Sanejament de Picassent, i no hi ha previsió del seu proveïment en el Pla director d'Aigua Potable de Picassent.  
  
B.2. Informació territorial.  
El municipi de Picassent, situat a la comarca de l'Horta Sud a la província de València, té una població de 20.427 habitants (segons l'IVE a 01.01.2015). La superfície del terme municipal és de 85,79 km². El municipi té un nucli principal i un total de 17 nuclis. Se situa a 47 msnm i a una distància de 17,3 km de València.  
  
Limita amb els termes municipals d'Alcàsser, Silla i Almussafes a l'est, Torrent al nord; Montserrat a l'oest i Llombai, Alfarp i Benifaió al sud.  
El municipi està en un lloc de transició entre la plana litoral de l'Albufera i les serres interiors de l'oest (la serra de Perenxisa, la serra de Dosaigües, etc.) Les muntanyes tenen un perfil suavitzat, on s'alternen les planes amb els tossals que mai arriben a sobrepassar els 300 metres d'alçària.  
En els tossals pròxims a la vila s'han alçat en les últimes dècades unes quantes urbanitzacions residencials; la Creueta, la Canyada de Siscar, l'Alter, etc.  
El clima és de tipus subtropical, corresponent a la zona mediterrània, i és per tant temperat i humit a causa de la proximitat del mar. Picassent està en una zona de temperatures mitjanes anuals que oscil·len entre els 16 i els 18 graus centígrads.  
La proposta que ens ocupa se situa en la partida del Realon, prop del límit del terme de Picassent en la llinda amb Torrent (al nord). Se situa a uns 5 quilòmetres del centre de Picassent i a 500 metres de l'Estació de Servei Torrent de la A-7, E-15.  
B.3. Planejament vigent.  
El planejament vigent el constitueix un pla general d'ordenació urbana aprovat en la Comissió Territorial d'Urbanisme (a excepció del polígon industrial al costat de l'autovia N-340) el 29 de setembre de 1998 i publicat en el DOGV el 5 de març de 1999.  
Aquest pla general d'ordenació urbana va ser avaluat ambientalment per mitjà de declaració d'impacte ambiental de data 3 de juliol de 1998 (exp. 470/97-AIA).  
L'àmbit del pla especial ocupa sòl no urbanitzable comú definit en les NU del pla general.  
Les llindes de la zona d'actuació són:  
- Nord, terme de Torrent, en concret la urbanització Club de Tenis, de Torrent.  
- Sud, sòl no urbanitzable comú (SNU).  
- Est, sòl no urbanitzable comú (SNU).  
- Oest, sòl no urbanitzable comú (SNU) i Autovia A-7 E-15 (SNUPI).  
B.4. Objecte de la proposta de la modificació.  
Tal com ja s'ha avançat, el pla especial que es presenta té per objecte delimitar la zona urbanística en SNU (d'11.587 m²) en la qual està un nucli d'habitatges consolidat al marge de qualsevol procés formal d'urbanització i edificació, a fi de minimitzar l'impacte territorial produït per aquests habitatges. Tot això amb la definició dels serveis existents i la proposta d'implantació de les mesures necessàries per a la regularització urbanística.  
D'acord amb la documentació presentada, es delimita exactament l'àmbit i les edificacions que correspon i s'adjunta el següent quadre en què s'exposa la seua referència cadastral, el número i la superfície de la parcel·la, la superfície de l'habitatge, el nombre de plantes i l'any de construcció. A més es calcula l'edificabilitat i l'ocupació que suposa aquests edificis amb les seues parcel·les. Per a major comoditat, a cada un dels habitatges se li assignarà un número per a identificar-lo tant en aquesta memòria i els seus annexos, com en els plans que s'acompanyen.  
  
En el quadre s'ha inclòs una parcel·la en fila a part, la denominada parcel·la «A». El fet de diferenciar-la i anomenar-la amb una lletra i no amb un número com la resta, és perquè és l'única parcel·la de tot el carrer que no conté edificació, i que com a tal no serà inclosa en la delimitació.  
  
Serveis existents.  
Tal com s'exposa en la documentació presentada, les construccions tenen tan sols els serveis corresponents al subministrament d'electricitat i a proveïment d'aigua.  
Assenyala així mateix que no hi ha, en la zona ni subministrament de gas ni connexió a les xarxes de telefonia o dades (més enllà de les de sense fil, per descomptat.) Tampoc es produeix arreplega de residus sòlids, ni s'evacuen aigües fecals o pluvials.  
El sanejament es resol en aquests moments per mitjà de pous cegos de diversa tipologia que aboquen de manera incontrolada al subsòl.  
El viari es limita al paviment existent i a una sèrie de voreres irregulars, materialitzades per trams per part dels propietaris de les parcel·les.  
  
- Subministrament elèctric.  
Es tracta d'un servei regular, connectat a la xarxa primària d'energia elèctrica. Les parcel·les es doten a través d'una línia de baixa tensió soterrada, que al seu torn és alimentada per una altra de tensió mitjana, que al seu torn es connecta a la subestació corresponent.  
El subministrament, per tant correspon a la companyia homologada. L'únic transformador existent està en la urbanització Club de Tenis, i transcorre soterrada la línia des d'ací fins a l'agrupació d'habitatges objecte d'aquest pla.  
- Subministrament d'aigua potable.  
Segons descriu la documentació presentada, el subministrament d'aigua procedeix de les xarxes de rec que prenen l'aigua directament de pous. Aquest servei, queda per tant, al marge de qualsevol companyia pública o mixta que gestione la qualitat, tant de l'aigua com de la xarxa.  
  
En el cas que ens ocupa, l'aigua està subministrada pel pou de Sant Vicent, de Torrent. L'aigua es distribueix com a No potable, i es realitzen anàlisis cada 6 mesos. Les conduccions que alimenten els habitatges són de polietilé no alimentari (pensades per a reg), soterrades sota les voreres. S'ha ubicat un comptador en l'interior de xicotets nínxols amb porta metàl·lica en les tanques dels habitatges.  
B.5. Justificació de la proposta de la modificació.  
Si bé la memòria justificativa del pla especial presentat assenyala, que el major benefici que rebrà la localitat amb l'execució d'aquest pla és el cessament d'abocaments incontrolats per part d'aquests habitatges al subsòl, la veritat és que la justificació d'aquest pla especial se centra en l'article 210 i següents de la LOTUP, en el qual s'aborda la minimització d'impactes ambientals en sòl no urbanitzable, primer a través de la delimitació de la zona urbanística en SNU que ha de minimitzar el seu impacte territorial, la implantació del qual s'haja realitzat al marge dels processos formalitzats d'urbanització i edificació i, en segon lloc, considerat l'objecte del pla com un nucli d'habitatges consolidat objecte de l'aplicació normativa, s'establirà l'ordenació detallada de l'àmbit en qüestió a través del pla especial. Aquests detalls podran comprendre fases d'execució de les obres d'urbanització i execució d'instal·lacions que definitivament minimitzen l'impacte territorial, d'acord amb els documents tècnics assenyalats en l'article 211 i que s'acompanyen al pla especial presentat.  
  
En particular es consideren en el pla especial com a indispensables: la depuració dels abocaments, l'arreplega de residus sòlids, el subministrament d'aigua potable i l'adequada connexió viària.  
En aquest pla es proposa consolidar tots els serveis existents, augmentar de qualitat aquells que suposen impacte sobre el territori, a fi d'atendre (com s'indica en l'article 211.d) les necessitats residencials existents i la minimització d'impactes, adaptades al caràcter de l'actuació i al parcel·lari, orografia, camins i altres infraestructures existents.  
  
Especificant, les actuacions que es proposen es poden resumir:  
- Completar el ferm del vial en tots els recorreguts des del Club de Tenis, i substituir l'existent allí on la instal·lació d'altres serveis ho requerisca.  
- Regularització de les voreres existents, s'establiria un ample constant per a totes i es completarien allí on mai es van executar. Atesa la situació aïllada de la zona, es proposa mantindre la materialitat existent, és a dir realitzar-les amb formigó HM-20, sense taulell. Així s'aconsegueix major resistència i es requereix un menor manteniment.  
- Instal·lació d'una estació depuradora de xicoteta entitat, d'oxidació total a baixa càrrega que assumisca les aigües residuals dels 7 habitatges existents. Se situarà soterrada de manera que funcione per gravetat. Es crearà una xarxa de clavegueram que connectarà cada un dels habitatges amb aquesta estació. Així, la instal·lació queda preparada de cara al futur, en què un altre tipus de dispositiu de menor incidència en els aqüífers puga incorporar aquesta xarxa.  
Segons la documentació presentada en el pla especial, la resta dels serveis, bé es prefereix no incidir, o bé no tenen solució proporcionada a la vista, serien:  
- Xarxa d'aigua: aquest és un dels punts conflictius, ja que aquest servei sí que és fonamental i la LOTUP incideix específicament en la seua instal·lació. No obstant això, no hi ha en l'entorn immediat (ni en el terme municipal de Torrent ni en el de Picassent) cap localització dotada d'aigua potable.  
D'acord amb el pla especial, no s'observa una manera racional d'implantar aqueix servei de manera aïllada. Així, es proposa mantindre la xarxa d'aigua tal com existeix en l'actualitat, però vinculant els residents a continuar sol·licitant anàlisi d'aquesta a l'empresa subministradora (de manera que es porte un cert control) i que subscriguen el compromís de realitzar totes les actuacions que siguen necessàries per a dotar-se d'aigua potable en el moment que la pròxima urbanització (o una altra zona pròxima) disposen d'aquesta.  
- Arreplega de residus sòlids: atés que fins al moment els residents de la zona han estat utilitzant els serveis d'arreplega de fems de la veïna urbanització Club de Tenis Torrent, i donada la llunyania d'aquesta zona al centre urbà de Picassent, pareix desproporcionat atendre els serveis urbans per part de l'empresa municipal. Per tot l'anterior, la recomanació d'aquest pla, és que es mantinga la situació.  
  
- Enllumenat exterior: atés que alguns dels habitatges porten anys funcionant solucionant aquest tema amb els seus recursos, no pareix raonable modificar aquest aspecte. Sobretot perquè no és viable ni operativament ni econòmicament que l'Ajuntament dispose de quadres, connexions i lluminàries tan lluny del nucli urbà. Estarien lluny de les rutes pràctiques de manteniment dels operaris de l'Ajuntament i massa exposades a robatoris de material. Per tot l'anterior, es prefereix prescindir d'aquest servei.  
- Xarxa de telefonia: el mateix pla general, considera aquesta xarxa com a optativa, amb la qual cosa per les mateixes raons (a més que en l'actualitat hi ha multitud de sistemes sense fil que cobreixen aquest servei) que en el punt anterior, es prescindeix d'aquest.  
- Mobiliari urbà: per les mateixes raons de llunyania, complicacions en el manteniment i possibilitat de robatori, es declina la instal·lació de qualsevol tipus de mobiliari urbà. S'inclouen en aquest últim punt els senyals viaris, encara que pareix raonable la instal·lació d'un senyal de «sense eixida» en la bifurcació del camí principal.  
Quant a la delimitació de la zona d'actuació, basarem la delimitació de la zona en el vial que, de manera irregular s'ha creat per a servir a les parcel·les que ens ocupen, ja definides en el quadre de l'anterior part informativa.  
Inicialment el pla especial, des d'un punt de vista merament racional, planteja la inclusió de la parcel·la 373 en la delimitació. No obstant això, en la recerca de la minimització de l'impacte causat per aquest tipus d'actuacions irregulars, la LOTUP exclou de qualsevol delimitació possible les parcel·les no edificades (art. 212.3).  
Per tot això, la delimitació que es proposa exclou l'àmbit de la parcel·la 373.  
Atés que en l'actualitat se situen en la zona delimitada 7 habitatges, per a la superfície considerada de l'àmbit resulta una ràtio aproximada de 6 habitatges per ha. Tots els edificis de l'àmbit són, exclusivament, habitatges unifamiliars construïts en parcel·les d'una grandària que supera els 1.000 m² en pràcticament tots els casos. Així doncs, la documentació presentada conclou que la parcel·lació de la zona conserva les característiques pròpies de l'àmbit rural, amb la qual cosa es compleixen les dues condicions que planteja l'article 210.2 de la LOTUP: densitat superior a 3 habitatges per hectàrea i una parcel·lació pròpia de l'àmbit rural. Per tot l'anterior, podem dir que la delimitació plantejada és vàlida als efectes de la vigent Llei urbanística.  
Per a la instal·lació de l'estació depuradora prevista, serà necessari disposar d'una certa quantitat de sòl per a serveis comuns. A pesar que el més còmode seria disposar d'una part de la parcel·la 373 i incloure-la en la delimitació amb aquest fi, hi ha diversos factors que ho impedeixen: en primer lloc, tal com s'ha plantejat el pla especial i el seu posterior desenvolupament en un projecte d'urbanització, l'única instal·lació que demana espai és l'estació depuradora, i atés que aquesta s'alimenta per gravetat, no resulta pràctic col·locar-la en el mencionat lloc, ja que deixa dos habitatges sense servei. A més, no pareix apropiat consumir espai d'un solar que mantindrà per sempre el seu caràcter rústic.  
El punt anterior, ens porta a la necessitat d'albergar serveis comuns en espai ara privat. Per a albergar l'estació depuradora serà necessari alienar una xicoteta part del sòl pertanyent als habitatges 4 o 5 (queda definit en el projecte d'urbanització). Per a compensar aquesta sort d'expropiació, es proposa un coeficient d'intercanvi que permeta als propietaris afectats sufragar una part dels costos d'urbanització que els corresponguen amb sòl.  
En un posterior estudi de viabilitat econòmica s'incorpora el dit coeficient una vegada establits definitivament els costos que suposa la urbanització.  
B.6. Selecció d'alternatives proposades.  
El pla especial no realitza un estudi d'alternatives com a tal, ja que per un costat en tractar-se de la minimització d'un àmbit concret, la delimitació d'aquest s'ajusta a les parcel·les edificades on es pot aplicar el dit règim d'acord amb la LOTUP.  
On implícitament el pla especial desenvolupa un succint plantejament d'alternatives és en el desenvolupament d'instal·lacions necessàries per a la minimització d'impacte. Així, mentre planteja el manteniment de l'estatus actual (alternativa 0) sense anàlisi ambiental i al·ludint exclusivament a raons d'índole merament d'impossibilitat estructural per a la majoria de les instal·lacions plantejades (existents ja o no), únicament planteja una alternativa diferent de l'existent per al sanejament i la depuració (equip d'oxidació total) i millora dels accessos i voreres.  
  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient.  
Atés que el pla especial planteja el desenvolupament de la minimització d'impactes en SNU, la raó de ser del pla hauria de tendir a reduir els dits efectes, produïts per un nucli d'habitatges la implantació dels quals s'ha efectuat al marge dels processos formalitzats d'urbanització i edificació.  
En aquest sentit, els principals impactes sobre el medi ambient que s'han produït fins al moment (per part d'habitatges implantats des dels anys huitanta) se centren en la depuració d'aigua, en la distribució d'aigua i en l'arreplega de residus sòlids. A continuació assenyalem les característiques més significatives d'aquests que s'analitzaran amb detall en l'apartat de determinació d'efectes significatius:  
  
- Sanejament i depuració.  
Tal com assenyala el pla especial les aigües residuals generades per les edificacions existents es deriven, tal com assenyala el pla, a «pous cegos de diversa tipologia que aboquen de manera incontrolada al subsòl». Per tant, l'efecte sobre el medi ambient produït pels esmentats abocaments es tracta d'esmenar en el pla per mitjà de la implantació d'una estació depuradora d'oxidació total per als set habitatges. Amb la dita instal·lació, si bé es minimitzarà l'impacte de l'abocament directe, si que caldrà tindre present la localització i les característiques de l'abocament depurat, que haurà de ser aprovada per l'organisme de conca.  
- Aigua potable.  
Mantindre la xarxa d'aigua potable existent tal com proposa el pla especial genera un doble efecte significatiu sobre el medi ambient i sobre la salut de les persones, ja que per un costat a pesar que s'aporta certificat sobre l'origen del subministrament de l'aigua (en el qual s'entén que és una concessió en vigor controlada per l'organisme de conca), es posa de manifest que la dita aigua se subministra com a aigua de reg i que és no potable, al mateix temps que es posa de manifest que la xarxa de distribució tampoc compleix els estàndards corresponents a l'aigua potable.  
- Arreplega de residus.  
Així mateix, l'arreplega de residus no queda resolta dins del pla especial, ja que l'Ajuntament no té constància que com a promotor estiga realitzant l'arreplega de residus sòlids urbans en l'àmbit, qüestió que el promotor resol explicant que aquests es traslladen als contenidors del municipi contigu, sense que quede de manifest cap conveni o acord entre ajuntaments per a l'adequada gestió.  
  
  
D. Consultes realitzades.  
Per part de la direcció general competent, com a òrgan ambiental, s'ha sotmés a consultes el document inicial estratègic, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les següents administracions perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments a aquest:  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
10/06/16 30/06/16 Ajuntament de Picassent  
09/06/16 30/05/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei d'Urbanisme. Direcció Territorial de València.  
09/06/16 26/01/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SubDG d'Ordenació del Territori i Paisatge. S. Infr. Verd i Paisatge  
10/10/16 05/09/16 Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Comissaria d'Aigües.  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en el web  
 http://www.agroambient.gva.es/eae amb el pronunciament ambiental procedent.  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes d'aquest pla especial per a l'ordenació detallada d'un nucli d'habitatges consolidat a la partida del Realon en sòl no urbanitzable a Picassent, seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, per aquesta es pretén la minimització de l'impacte territorial generat per un nucli d'habitatges consolidat en sòl no urbanitzable, i es defineix l'estat actual dels serveis existents i la proposta d'implantació de les mesures necessàries per a la regularització urbanística de l'àmbit afectat a la partida del Realon (polígon 5) de Picassent, amb una superfície d'11.587,00 m².  
Dit això, dels informes rebuts s'observen les consideracions següents tant de tipus legal com ambiental que passem a descriure:  
  
- Ajuntament de Picassent.  
Requerit sobre l'estat dels serveis de proveïment d'aigua potable i gestió de residus urbans, l'Ajuntament en el seu informe rebut el 30 de juny de 2016 assenyala que en la dita zona de sòl no urbanitzable del polígon 5 no hi ha subministrament d'aigua potable de la xarxa municipal del Servei Municipal d'Aigua Potable i Sanejament de Picassent, i no existeix tampoc previsió del seu proveïment en el Pla director d'Aigua Potable de Picassent.  
Respecte als residus sòlids urbans, no es realitza l'arreplega des del servei municipal corresponent.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
El 5 de setembre de 2016 es rep l'informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual s'informa entre altres qüestions:  
· En relació a les aigües residuals que es produïsquen, l'abocament directe o indirecte haurà de tindre l'autorització prèvia administrativa de l'organisme de conca, en els termes expressats en el dit informe.  
  
· No es preveu segons l'informe el subministrament d'aigua potable als habitatges, que seguiran connectats al sistema de distribució d'aigua de reg del qual formen part les parcel·les implicades.  
Per tant conclou que l'actuació així exposada no suposa efectes significatius sobre el medi ambient, sense perjuí de les determinacions que, com a conseqüència d'estudis més detallats o nova documentació, es puguen establir en les autoritzacions que preceptivament, si és el cas, s'han d'obtindre de l'organisme de conca.  
- Infraestructura Verda i Paisatge.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa el 26 de gener de 2017 que des del punt de vista de les seues competències s'estima que no es produiran efectes significatius per la superfície a la qual afecta (11.587 m² de sòl i 950 m² construïts) i l'abast de les actuacions que es plantegen sempre que no es permeta l'increment de l'edificació ni la disminució de la vegetació existents en l'actualitat.  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme.  
L'informe de 30 de maig de 2017, del Servei d'Urbanisme, de la Direcció Territorial de València, assenyala inicialment que d'acord amb l'informe de l'arquitecte municipal de 25 de febrer de 2016, es descriu l'expedient de la restauració de la legalitat instruït en la parcel·la 386 del polígon 5, i hi ha així mateix una ordre de demolició per la Sentència 741/2014, de 9 de setembre de 2014, amb l'expedient en fase de compliment de resolució judicial, per la qual cosa s'assenyala que la dita parcel·la ha d'excloure's del pla especial.  
D'acord amb l'anàlisi realitzada en l'informe, es considera que del pla especial proposat, podrien derivar-se efectes significatius sobre el medi ambient des de la visió de les competències urbanístiques del servei, per la qual cosa en cas de continuar la tramitació després de l'avaluació corresponent es tindrà en compte el següent:  
- L'aprovació definitiva del pla especial correspondria a la conselleria competent en ordenació del territori i urbanisme.  
- No s'ha aportat document urbanístic que regule les relacions entre propietaris i l'Administració actuant.  
- No s'ha detallat si hi ha activitats que puguen resultar incompatibles amb l'ús residencial a una distància del nucli d'habitatges inferior a la prevista per la normativa.  
- Amb independència de la iniciativa de l'elaboració, de conformitat amb l'article 48 de la LOTUP, l'òrgan promotor serà l'òrgan corresponent de l'administració pública, en aquest cas local, i així haurà de figurar en tota la documentació que es presente. El document haurà de ser aprovat per l'òrgan competent municipal.  
- No consta pronunciament de l'Ajuntament de Torrent sobre la proposta.  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius.  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què es refereix l'article 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) considera:  
Que del pla especial per a l'ordenació detallada d'un nucli d'habitatges consolidat a la partida del Realon en sòl no urbanitzable a Picassent suposa una modificació menor sobre un sòl urbanitzable a causa de la seua reduïda extensió, que implica en tot cas el compliment de les mesures que s'establiran en les determinacions finals per a la minimització de l'impacte territorial dels habitatges ja existents, atés que redueixen l'efecte sobre el medi ambient de les infraestructures existents sense plantejar noves infraestructures que impliquen desenvolupament de l'àmbit com a sòl urbà. Per tant en la mesura que limiten els dits efectes, no afecta el model territorial ni representa efectes significatius negatius sobre el medi natural.  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta Conselleria, es pot determinar, respecte del pla especial per a l'ordenació detallada d'un nucli d'habitatges consolidat a la partida del Realon en sòl no urbanitzable a Picassent que el procediment d'avaluació simplificada i les obligades determinacions que d'aquest es deriven són suficients per a determinar que la modificació no té efectes significatius addicionals sobre el medi ambient.  
  
G. Proposta d'acord.  
Atenent al que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb el que s'hi ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla especial per a l'ordenació detallada d'un nucli d'habitatges consolidat a la partida del Realon en sòl no urbanitzable a Picassent d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la dita modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste a allò que s'ha descrit en la documentació presentada així com al que estableix la legislació vigent i els informes emesos respecte d'això, i es complisquen preceptivament les determinacions següents:  
1. Queda fora de l'abast del present pronunciament i del pla especial la parcel·la 386 del polígon 5 per estar sotmesa a un expedient de restauració de la legalitat urbanística, amb execució forçosa de demolició.  
  
2. Subministrament d'aigua potable:  
- Prèviament a l'aprovació definitiva del pla especial, haurà de disposar del certificat del subministrament d'aigua potable de consum públic d'acord amb la normativa vigent.  
3. Sanejament i depuració:  
- Abans de l'aprovació del pla especial, la instal·lació de depuració d'aigües residuals disposarà d'autorització d'abocament de l'organisme de conca.  
4. Residus sòlids urbans:  
- L'Ajuntament, com a promotor d'aquest pla especial garantirà l'arreplega de residus sòlids urbans per a l'àmbit en qüestió, bé directament per mitjà dels serveis municipals o bé per mitjà de la firma d'acords o convenis amb municipis veïns (Torrent), a fi que la solució proposada en el pla especial siga factible.  
  
5. De la resta d'instal·lacions considerades, tal com es descriu en el pla especial, tant el viari d'accés com les voreres ja existents, es regularitzaran i adequaran, mantenint les característiques rurals existents de l'entorn, sense que d'allò que s'ha descrit es deriven efectes sobre el medi ambient.  
6. S'acompanyarà del certificat municipal que certifique que no hi ha activitats que puguen resultar incompatibles amb l'ús residencial a la distància prevista per la normativa específica.  
7. D'acord amb l'apartat f de l'article 211.1 de la LOTUP s'incorporarà, si és el cas, conveni urbanístic que regule les relacions entre els propietaris i l'Administració actuant.  
8. L'Ajuntament, com a òrgan promotor, haurà de figurar en tota la documentació que es presente, i haurà de ser aprovada la dita documentació per l'òrgan competent municipal.  
9. En definitiva, d'acord amb el que s'hi exposa i tenint en compte el que suposa la minimització d'impactes en sòl no urbanitzable, per a les parcel·les objecte de minimització, una vegada incorporades i aprovades les instal·lacions incloses en les determinacions d'aquest informe, no es permetrà la nova construcció de cap d'edificació ni l'ampliació de les existents.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació del pla especial per a l'ordenació detallada d'un nucli d'habitatges consolidat a la partida del Realon en sòl no urbanitzable a Picassent en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot això, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla especial per a l'ordenació detallada d'un nucli d'habitatges consolidat a la partida del Realon en sòl no urbanitzable a Picassent, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique per al seu coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 30 de maig de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del pla especial zona sud port.  
Promotor: Autoritat Portuària de València.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: terme municipal de València (València).  
Expedient: 146-15-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 30 de maig de 2017, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'Informe ambiental i territorial estratègic del Pla Especial de la Zona Sud del Port de València, en els termes següents:  
  
  
Amb data 13 de juliol de 2015 ha entrat en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla Especial de la Zona Sud del Port de València.  
  
1. Documentació aportada. El Servei Territorial d'Urbanisme, de la Direcció Territorial d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori de València, remet al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la documentació relativa al Pla Especial de la Zona Sud del Port de València, consistent en un esborrany del pla especial i document inicial estratègic segons el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). La documentació, amb data de redacció de juny de 2015, es presenta en format paper i digital.  
Amb data 21 de març de 2017, l'Autoritat Portuària de València, com a promotora del planejament, presenta davant del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la documentació complementària a fi de prosseguir la tramitació de l'expedient i que siga aplicable la tramitació simplificada d'aquest. La documentació ara presentada consisteix en el següent:  
- Annex III - Documentació addicional en relació amb el risc d'inundació.  
- Projecte de drenatge de l'antic llit del riu Túria.  
  
2. Model territorial vigent  
2.1. Informació territorial. El municipi de València, capital de la província del mateix nom, amb una superfície de 134,6 km² i una població de 790.201 habitants (segons dades de l'INE per a 2016) pertany a la comarca de l'Horta i dista 350 km de la capital de l'Estat. Limita amb els termes municipals següents:  
- Al sud: Sedaví, Paiporta i Picanya; limítrof amb l'Albufera: Sueca i Sollana.  
- A l'oest: Xirivella, Mislata, Quart de Poblet, Paterna, Burjassot, Godella i Rocafort; limítrof amb l'Albufera: Silla, Albal, Catarroja, Massanassa i Alfafar.  
- Al nord: Montcada, Alfara del Patriarca, Bonrepòs i Mirambell, Tavernes Blanques i Alboraia. Al nord es localitzen les pedanies de Rafalell, Mauella i les Cases de Bàrcena.  
- A l'est: el mar Mediterrani.  
2.2. Planejament vigent. El planejament municipal vigent consisteix en un pla general aprovat definitivament per la Resolució, de 28 de desembre de 1988, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, ratificat per l'Acord del Consell, de 30 de desembre de 1988 (DOGV 16.01.1989). Actualment està en procés de revisió i la memòria ambiental es va emetre el 6 de novembre de 2009 (expedient 52/9306 IJY).  
  
3. Descripció de la proposta  
3.1. Antecedents. El 19 de maig de 1986 es firma el conveni de col·laboració entre l'Ajuntament de València i el Port Autònom de València, i basant-se en el dit conveni el Ple de l'Ajuntament aprova definitivament l'11 d'octubre de 1990 el projecte del Pla Especial d'Ordenació de la Zona Sud del Port, pla que tenia per objecte: l'ordenació d'una àrea de la zona de servei del Port Autònom de València, on actualment està el Moll Príncep Felip (inaugurat el 1998), els molls adossats al vell llit i de costa i la resta de terrenys de la zona de servei situats a l'oest d'aquests molls.  
  
El conveni de 1986 va possibilitar:  
- L'eliminació del trànsit de vehicles pesats pel centre urbà de València per mitjà de la programació de l'accés sud al Port de València des de la V-30.  
- L'ampliació sud del port.  
- Adopció de mesures complementàries encaminades a afavorir la integració port-ciutat:  
1. En la zona sud es generaven espais verds entre el recinte portuari i el nucli urbà del barri de Natzaret, per a mitigar sobre aquests els efectes del desenvolupament portuari.  
2. En la zona nord es permetia l'accés ciutadà a determinats sectors de la zona de servei del port com és la dàrsena interior i els terrenys adjacents.  
  
  
  
  
  
El 5 de setembre de 2011 s'aprova el text refós de la Llei de ports de l'Estat i Marina Mercant (TRLPEMM) aprovat pel Reial decret legislatiu 2/2011; en l'article 56. Articulació urbanística dels ports, arreplega entre altres aspectes que:  
- Els plans generals i la resta d'instruments d'ordenació urbanística hauran de qualificar la zona de servei dels ports estatals, com a sistema general portuari.  
- El dit sistema general portuari es desenvoluparà a través d'un pla especial o instrument equivalent.  
- La competència per a formular el dit pla especial correspon a l'Autoritat Portuària.  
- Amb caràcter previ a la formulació del pla especial haurà d'estar delimitada la zona de servei del port per mitjà de l'aprovació de la delimitació d'espais i usos portuaris del dit port.  
  
- L'Ordre GNX 7592/2014, de 28 d'octubre, va aprovar la proposta de delimitació d'espais i usos portuaris del Port de València (DEUP), i per allò que s'hi ha exposat l'Autoritat Portuària de València (APV) procedeix ara a la formulació del Pla Especial de la Zona Sud del Port de València, d'acord amb els termes del conveni de cessió gratuïta de determinats béns de l'APV a favor de l'Ajuntament de València, conveni subscrit entre l'Ajuntament i l'APV a l'abril de 2013.  
  
  
  
  
  
  
Segons s'indica en la documentació presentada: «és necessari aclarir que hi ha la possibilitat de desenvolupar el planejament de la zona de servei dels ports d'interés general per mitjà de diversos plans especials; no és preceptiu desenvolupar la dita zona de servei per mitjà d'un sol pla especial; de fet recentment, ha sigut aprovat el Pla especial de la Marina Reial en la part concernent al domini públic portuari» (expedient 61-2013-EAE).  
3.2. Àmbit. Segons s'informa: «d'acord amb el TRLPEMM, es defineixen uns usos per a cada una de les zones de la DEUP. La zona més pròxima al nucli de Natzaret està destinada a un ús mixt complementari comercial/interacció port-ciutat, mentre que la resta de l'àmbit de planejament queda destinat a un ús mixt comercial/complementari comercial majoritàriament i mixt nauticoesportiu/complementari nauticoesportiu en la part més al sud, o dit d'una altra manera: la primera zona ha d'actuar d'interfície d'amortiment entre l'ús portuari pur de la segona zona i el nucli urbà de Natzaret.  
Encara més, és intenció de l'APV que la primera zona quede fora del recinte duaner portuari encara que continue pertanyent a la zona de servei terrestre (domini públic portuari).»  
Per tot això que s'ha exposat en l'àmbit del Pla Especial de la Zona Sud del Port de València se segreguen dos àmbits denominats: Zona Sud 1 i Zona Sud 2, respectivament, a desenvolupar a través de la redacció de dos plans especials.  
  
  
  
  
3.3. Objecte. El pla especial presentat persegueix un doble objectiu:  
1r. Complir la legislació vigent en matèria de ports (TRLPEMM); i una vegada realitzada la DEUP procedir a la redacció d'aquest PE per a desenvolupar el sistema general portuari.  
2n. D'acord amb les determinacions de la DEUP, ordenar el territori inclòs en la delimitació establida. La DEUP delimita tres àmbits, i defineix uns usos per a cada un d'aquests, susceptibles de desenvolupament per mitjà del pla especial:  
- Pla Especial de la Marina Reial en la part concernent al domini públic portuari (expedient 61-2013-EAE). Ja aprovat.  
- Pla Especial Zona Sud 1: el seu àmbit està delimitat en el conveni de cessió d'abril de 2013 entre l'APV i l'Ajuntament. La DEUP del Port de València assigna a la Zona Sud 1 un ús mixt d'interacció port-ciutat/complementari comercial; i la revisió simplificada del PGOU de València (en tramitació) per a aquest àmbit en la memòria justificativa arreplega una sèrie de criteris i objectius per a ser observats, en la mesura que siga possible, en el planejament especial:  
  
«- Analitzar distintes solucions per al tractament de l'últim tram del llit del riu Túria, en coherència amb el planejament i la urbanització del sector Grau, amb previsió de zones verdes en ambdós marges i facilitar la connexió de vianants entre aquestes.  
- Resoldre la connectivitat entre el Delta Verd i la Marina Reial, amb les platges del sud i el Parc Natural de l'Albufera, per mitjà de passejos de vianants i carril bici.  
- Prolongació del carrer Santa Pola cap al nord, mantenint la secció de bulevard i del carrer Manuel Carboneras, i garantir la connexió al nord, amb l'anterior.  
- Previsió de zones verdes que actuen de matalaf i protecció del barri contra els usos portuaris, i s'haurà de destinar a parc públic com a mínim 40.000 m² de superfície.  
- Integració en l'ordenació i el manteniment de l'ús públic en l'edifici Marblau.  
- Protecció de l'antic balneari Benimar.  
- Creació d'àrea per a usos terciaris que possibilite la generació d'una nova zona d'activitat econòmica.  
L'anterior implica que la zona en qüestió quedarà definida com una prolongació del barri de Natzaret fins a la tanca del port, de manera que actua com una transició entre el nucli urbà pur i l'activitat portuària pura, encara que no per això perdrà el seu caràcter de domini públic portuari.»  
  
- Pla Especial Zona Sud 2: comprén una àrea purament portuària, que majoritàriament està en activitat pràcticament ordenada i consolidada. Segons s'informa: «la filosofia del planejament per a aquesta zona és reflectir l'existent i deixar oberta la possibilitat de desenvolupament futur de les zones que en aquest moment encara no estan en explotació (aquest àmbit està ja pràcticament desenvolupat en la seua totalitat 75 %). En relació amb aquest futur desenvolupament de zones no actives en l'actualitat, donada l'experiència de l'APV, la varietat de negoci portuari i les múltiples possibilitats d'ús d'aqueixes zones no actives, s'aconsella deixar el planejament el més obert possible per a evitar pèrdua d'oportunitats derivades d'una innecessària rigidesa d'aquest. Com a aspecte fonamental en aquest pla especial figurarà l'adaptació de la xarxa viària i ferroviària a les noves demandes previsibles d'ambdós trànsits.»  
3.4. Justificació. Delimitades dues zones en l'àmbit global de la Zona Sud del Port de València, i segons s'indica: «donada la diferent vocació de cada una d'aquestes, vocació ciutadana d'una i vocació purament portuària de l'altra, l'Autoritat Portuària considera que el més adequat és dur a terme dos plans especials distints: Pla Especial de la Zona Sud 1 del Port de València, i Pla Especial de la Zona Sud 2 del Port de València.»  
3.5. Descripció d'alternatives. No s'estudien alternatives, segons s'indica perquè: «la zona 1 Natzaret, ha d'ajustar-se al marc acordat entre l'Ajuntament i l'APV, marc que a més està arreplegat en el document de revisió simplificada del Pla General de València (en tramitació); quant a la zona 2, es tracta d'una zona consolidada (en més d'un 75 %) i amb els usos ja establits, per la qual cosa el futur pla ha de limitar-se a arreplegar aqueixos usos i tractar d'establir una normativa prou flexible que permeta el desenvolupament d'una activitat tan viva i canviant com és l'activitat portuària.»  
3.6. Efectes previsibles sobre el medi ambient. En la documentació presentada es realitza un diagnòstic de la situació actual del medi ambient que relaciona i informa respecte dels aspectes ambientals següents:  
  
- Abocaments: des d'octubre de 2011 hi ha xarxa de sanejament en el recinte portuari que consta de dos ramals, un al nord i un altre al sud del recinte portuari, que està dissenyada per a arreplegar els cabals generats per totes les empreses presents en el recinte portuari. Els mencionats ramals permeten connectar tant la Zona 1 com la Zona 2, i asseguren la correcta gestió de les aigües sanitàries residuals procedents d'aquestes zones.  
- Sòls: la Zona 1 actualment està desocupada pel desmantellament l'any 2013 de les instal·lacions de l'Empresa MOYRESA, després del tancament l'empresa va elaborar l'informe corresponent de sòl en què es reflectia l'estat apte del sòl, i per tant, exempt de contaminació.  
  
Així mateix, la Zona 2 es tracta d'una zona guanyada al mar i de recent desenvolupament, en la qual no es realitzen activitats potencialment perilloses del sòl, per la qual cosa l'estat del sòl es considera lliure de contaminació.  
- Atmosfera: l'APV compta amb una xarxa d'instrumentació i monitorització que subministra de forma contínues dades de qualitat d'aire; d'un total de 7 equips, el núm. 6, pròxim a la Zona 1, permet obtindre dades sobre l'estat de l'atmosfera en temps real en el dit àmbit.  
  
- Acústica: l'APV disposa de tres sonòmetres disposats estratègicament en la interfície port-ciutat, amb els quals s'obtenen dades sobre qualitat acústica en temps real. El sonòmetre caseta control ambiental riu Túria ofereix dades relatives a la Zona 1.  
El mapa predictiu de soroll elaborat indica que, pel que fa als nivells de soroll imputables al port, en cap punt de la zona urbana se superen els 60 dB(A) marcats pel Reial decret 1367/2007, per al període diürn, ni els 50 dB(A) establits per al període nocturn.  
- Residus: l'any 2005 es va construir al Port de València un Centre de Transferència de Residus (CTR) que permet l'arreplega i l'emmagatzematge dels residus generats per a posteriorment transportar-los a les plantes de tractament final.  
Segons s'informa: «l'APV ha desenvolupat un Sistema de Gestió Ambiental basat en ISO 14524:2004 i està inscrit en el Registre de Centres de la Comunitat Valenciana amb Sistemes de Gestió Mediambiental d'acord amb el Reglament CE 761/2001 EMAS III. A més, està en possessió dels certificats sectorials més alts a nivell internacional com és el PERS (Port Environmental Review System - atorgat per l'European Seaports Organization).»  
  
4. Consultes realitzades  
Per part d'aquesta Direcció General, com a òrgan ambiental, i d'acord amb el que disposa l'article 51.1. de la LOTUP, la documentació presentada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments a aquest:  
  
Data consulta Data informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
30.07.2015 29.06.2016 Servei Territorial d'Urbanisme  
30.07.2015 11.09.2015 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
30.07.2015 16.11.2015 Ministeri de Foment - Direcció General d'Aviació Civil  
30.07.2015 18.08.2015 Ministeri de Foment - Direcció General d'Infraestructures Ferroviàries  
30.07.2015 03.03.2016 MAGRAMA - Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar  
30.07.2015 24.08.2015 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
Unitat d'Inspecció del Patrimoni   
Historicoartístic  
30.07.2015 15.02.2016 CHOPVT - Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
30.07.2015  
03.04.2017 02.09.2015   
27.04.2017 CHOPVT - Servei d'Ordenació del Territori. PATRICOVA  
30.07.2015 25.09.2015 CHOPVT - SDG de Ports, Aeroports i Costes.  
Servei d'Explotació de Ports  
Servei d'Aeroports i Costes  
30.07.2015 € Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural - Servei de Gestió de Residus  
30.07.2015 € Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural - Contaminació Acústica  
30.07.2015 31.08.2015 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural - Unitat d'Impacte Ambiental  
30.07.2015 23.09.2015 Ajuntament de València - Servei de   
Planejament  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en el web   
www.agroambient.gva.es/eae on es podrà consultar el contingut integre d'aquests.  
  
5. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa de la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1. de la LOTUP.  
5.1. Paisatge. El 15 de febrer de 2016 el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe en què indica que:  
- El document no considera l'afectació sobre la infraestructura verda i el paisatge entre els factors estudiats.  
- El desenvolupament d'aquests plans especials sí que tindrà incidència en el paisatge.  
- El pla o plans que es redacten per al desenvolupament de l'àmbit de la zona sud del port, «haurà d'anar acompanyat d'un estudi d'integració paisatgística que permeta definir una façana urbana de qualitat cap al mar, i fixar criteris i directrius que garantisquen la integració en el paisatge marítim i portuari dels usos i de les instal·lacions que es permeten. Així mateix, s'haurà de garantir una adequada transició entre la ciutat consolidada i el port, i potenciar a més per mitjà de les zones verdes i els espais lliures la continuïtat de la infraestructura verda urbana de València, posant en valor la desembocadura del riu Túria. Així mateix es tindrà en compte la possibilitat de generar perspectives cap al mar com a principal recurs paisatgístic.»  
5.2. Risc d'inundació. PATRICOVA. El 2 de setembre de 2015 el Servei d'Ordenació del Territori i Paisatge informa que:  
«L'àmbit del pla especial, en concret el que pretén desenvolupar zones més comercials està afectat per risc d'inundació.»  
«L'origen d'aquesta inundació, es deu principalment a dues fonts possibles; per un costat el drenatge pluvial de tot el nucli urbà de la ciutat de València, ja amb dimensions considerables i per un altre costat el riu Túria, el qual no arriba a desviar-se en la seua totalitat o admetre el Pla Sud tot el flux d'aigua degut a l'avinguda de 500 anys, i discorre una part del flux pel llit vell.  
[?]S'ha de tindre en compte que el tram de connexió de l'antic llit del Túria amb el mar es produeix soterrat amb possibilitat de no funcionar en cas d'avinguda extrema i discórrer aquest per superfície [?]. Tampoc aclareix el pla especial, si en l'àmbit Sud 1, es preveu realitzar alguna actuació sobre el llit i les mesures que asseguren el seu funcionament en cas d'avinguda.  
Per tot l'anterior, s'ha d'indicar quines són les actuacions a realitzar, en concret damunt del llit i realitzar una anàlisi d'incidència i de mesures per al cas de possibles avingudes.»  
Conclou l'informe i indica que:  
«El Pla ·Especial Zona Sud del Port de València està afectat per risc d'inundació, per la qual cosa es requereix, als efectes de continuar la tramitació administrativa en matèria de risc d'inundacions, s'ha d'especificar les actuacions de forma més concreta, no sols indicar l'àmbit, i realitzar una anàlisi de les possibles avingudes i la seua afectació sobre l'actuació informada, tot això de conformitat amb les determinacions normatives del PATRICOVA.»  
L'Autoritat Portuària de València, com a promotora del pla, presenta el 21 de març de 2017 la documentació complementària requerida en l'informe anteriorment ressenyat. Amb data 27 d'abril de 2017, el Servei d'Ordenació del Territori, informa que de l'estudi i l'anàlisi del contingut de la dita documentació:  
«Queda justificat, amb les dades aportades, que el cabal de l'avinguda de 500 anys de període de retorn, de 227 m³/s, és inferior a la capacitat que té del tram soterrat, de 400 m³/s, la qual cosa suposa que no desborda en l'àmbit de l'actuació.  
Es recomana, al marge de les qüestions sobre la capacitat de desaigüe del tram soterrat, que s'eleve la part de la zona verda situada al sud del traçat soterrat, per a readreçar les aigües per possibles fallades no previstes en els estudis aportats. D'aquesta manera, el flux desbordat aniria pel traçat en planta del mateix caixer, però en superfície.»  
  
Conclou aquest segon informe indicant que:  
«Per tot allò que s'hi ha exposat, l'àmbit del Pla Especial Zona Sud del Port de València no està afectat per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana.»  
5.3. Patrimoni cultural. El 24 d'agost de 2015 la Direcció Territorial d'Educació, Cultura i Esport informa que en el Pla Especial Zona Sud del Port de València s'haurà d'introduir un apartat justificatiu del compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià (LPCV), en el qual s'expresse el tractament que el Catàleg de Béns i Espais Protegits realitza respecte a l'àmbit afectat pel pla especial.  
  
«S'haurà d'advertir si en l'àmbit hi ha algun bé amb valors patrimonials reconeguts (BIC, BRL o altres immobles catalogats) o afecta parcialment o totalment l'entorn de protecció d'aquests. Aspecte que haurà de quedar reflectit en els plans del document de planejament.  
  
[?]Com a mitjà per a donar cobertura administrativa a aquesta iniciativa, s'indica que per a poder obtindre l'informe previ i vinculant exigit en l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià, s'hauran de satisfer prèviament, per a l'àmbit afectat, les exigències de l'article 47 de la dita llei. Concretament s'haurà de complir el que disposa el Decret 208/2010, de 10 de desembre, del Consell, per a l'esmentat àmbit.»  
  
En la memòria d'impacte patrimonial a elaborar, es realitzarà l'estudi i l'avaluació de tots els camps d'interés patrimonial de naturalesa immoble ubicats a una distància de 200 metres entorn a l'àrea afectada.  
  
Després de l'estudi i l'avaluació del patrimoni cultural valencià existent en l'àmbit afectat, s'haurà de justificar que el projecte no afecta negativament aquest.  
5.4. Ajuntament de València. El 23 de setembre de 2015 el Servei de Planejament, de l'Ajuntament de València, emet un informe en l'àmbit de les seues competències i indica que: «la documentació facilitada per l'Autoritat Portuària és insuficient per a emetre una valoració ambiental sobre els seus possibles efectes. Així mateix, haurà de tindre's en compte que, segons allò que s'ha acordat en la clàusula tercera del conveni interadministratiu subscrit entre l'Autoritat Portuària i l'Ajuntament de València el 26 d'abril de 2013, l'ordenació d'aquesta zona està subjecta a un acord previ entre ambdues administracions.»  
5.5. Confederació Hidrogràfica del Xúquer. L'11 de setembre de 2015 informa que l'actuació del pla especial, encara que està al costat del nou llit del riu Túria, no està en zona de policia d'aquest.  
  
«La zona de l'actuació no està afectada per zona de flux preferent fet pel qual no suposa incidència en el règim de corrents als efectes del que disposa l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic ni per zona inundable.  
En principi pel tipus d'activitat a desenvolupar amb els drets d'aigua per a proveïment de l'Ajuntament de València que ascendeixen a 124,5672 Hm³/any procedents d'aigües superficials del riu Xúquer i del riu Túria, hauria de ser possible atendre la demanda generada. En tot cas prèviament a l'aprovació de l'instrument de planejament s'haurà d'obtindre l'informe favorable d'aquest organisme per a la qual cosa serà necessari justificar la demanda de recursos hídrics necessària per a l'actuació i acreditar la disponibilitat de recursos hídrics.»  
5.6. Costes - MAGRAMA. La Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i del Mar, del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient, el 3 de març de 2016, emet un informe que indica la necessitat de considerar en la tramitació del planejament proposat el que estableixen els articles 25, 30, 31 i 32 de la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes.  
En particular l'informe assenyala la necessitat d'atendre allò que s'ha assenyalat en els articles següents:  
«Article 112: correspon també a l'Administració de l'Estat emetre un informe, amb caràcter preceptiu i vinculant, en els supòsits següents:  
  
a) Plans i normes d'ordenació territorial o urbanística i la seua modificació o revisió, quant al compliment de les disposicions d'aquesta llei i de les normes que es dicten per al seu desplegament i aplicació.  
[?].»  
article 117.1. En la tramitació de tot planejament territorial i urbanístic que ordene el litoral, l'òrgan competent, per a la seua aprovació inicial, haurà d'enviar, amb anterioritat a la dita aprovació, el contingut del projecte corresponent a l'Administració de l'Estat perquè aquesta emeta, en el termini d'un mes, l'informe comprensiu dels suggeriments i de les observacions que estime convenients.»  
5.7. Ports, Aeroports i Costes. Generalitat Valenciana. La Subdirecció General de Ports, Aeroports i Costes informa el 25 de setembre de 2015, que: «Vist el contingut del pla de referència s'adverteix que la disposició d'aquest no afecta la zona de servitud de protecció del domini públic maritimoterrestre.  
En vista de les competències de la Generalitat Valenciana en matèria de costes, i atés que en l'àmbit del pla no s'afecta la zona de servitud de protecció, aquesta Direcció General informa que no hi ha inconvenient dins de les competències que tutela a què s'aprove el pla especial de referència.»  
5.8. Aviació Civil. La Direcció General d'Aviació Civil, del Ministeri de Foment, amb data 16 de novembre de 2015 emet un informe i indica que: «la totalitat de l'àmbit objecte del pla especial està afectada tant per les determinacions relatives a les servituds aeronàutiques establides (Reial decret 856/2008, de 16 de maig, pel qual es modifiquen les servituds aeronàutiques de l'Aeroport de València, BOE núm. 129 de 28.05.2008), com per la proposta de servituds aeronàutiques inclosa en el Pla director de l'Aeroport de València aprovat per l'Ordre FOM/3417/2010, del Ministeri de Foment. de 29 de novembre de 2010 (BOE 2, 03.01.2011), el nou planejament urbanístic haurà de tindre en compte les limitacions imposades per les dites servituds.  
  
[\_] d'acord amb el que estableix la disposició addicional segona del Reial decret 2591/1998, de 4 de desembre, d'ordenació dels aeroports d'interés general i la seua zona de servei, modificat pel Reial decret 297/2013, se sol·licita a la Generalitat Valenciana la remissió a aquesta Direcció General de la documentació completa del Pla Especial de la Zona Sud del Port de València, prèviament a l'aprovació inicial o tràmit equivalent, a fi d'elaborar l'informe preceptiu i vinculant.  
  
Així mateix, es recorda la necessitat de disposar d'informe exprés favorable de la Direcció General d'Aviació Civil sobre el Pla Especial de la Zona Sud del Port de València per a l'aprovació definitiva del planejament.»  
5.9. Ferrocarrils. La Secretaria General d'Infraestructures, del Ministeri de Foment, el 18 d'agost de 2015, informa que: «els terrenys que afecten l'àmbit d'aquest pla especial pertanyen a l'Autoritat Portuària de València (APV), i l'administració de les infraestructures ferroviàries existents dins de la Zona Sud 2 correspon a l'APV. Per tant, no s'ha d'objectar res a la tramitació del pla.  
Des del punt de vista de les competències atribuïdes a aquesta Subdirecció General, no hi ha inconvenient a continuar la tramitació del Pla Especial Zona Sud del Port de València.»   
5.10. Espais Naturals. La Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, amb data 31 d'agost de 2015, informa que l'actuació proposada pel Pla Especial Zona Sud del Port de València no afecta directament espais naturals protegits, camins ramaders, forests d'utilitat pública ni cap altre element rellevant del qual són objecte de gestió, competència o especial consideració per part del Servei Territorial de Medi Ambient.  
  
5.11. Urbanisme. El 29 de juny de 2016 el Servei Territorial d'Urbanisme de València informa que: examinat el contingut de la modificació, es considera que aquest no pareix, des del punt de vista de les competències urbanístiques d'aqueix Servei, que haja de tindre efecte significatiu sobre el medi ambient.  
Continua indicant l'informe que: «si el procediment queda subjecte a avaluació ambiental i territorial simplificada, i es conclou amb l'informe ambiental i territorial estratègic, segons el procediment fixat en els articles 50 i 51, el pla s'elaborarà seguint al procediment establit en el capítol III del títol III de la LOTUP.  
El pla o els plans especials (zona 1 i zona 2), afecten determinacions de caràcter estructural, per la qual cosa l'aprovació definitiva del pla correspondrà a la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme, d'acord amb el que disposa l'article 44 de la LOTUP.»  
5.12. Anàlisi i valoració. Es proposa pla especial en sòl urbà qualificat en la Revisió del Pla General de València, en tramitació, com a xarxa primària d'infraestructures de transport-servei portuari. Aquest pla especial es redacta en compliment del TRLPMM i d'acord amb les determinacions establides en la delimitació d'espais i usos portuaris (Ordre QRG 8106/2014) que fixa dos usos diferenciats que porten a l'òrgan promotor a proposar dos àmbits a desenvolupar per mitjà de plans especials independents, i estableix en la documentació presentada la delimitació dels dits àmbits, sense establir més determinacions de les corresponents al desenvolupament d'un pla especial.  
  
  
6. Diagnòstic de la situació actual  
El sòl integrat en l'àmbit del Pla Especial Zona Sud 1 presenta una clara vocació urbana, en l'actualitat es tracta d'un sòl vacant, bé per no haver sigut ocupat mai, bé per desmantellament d'instal·lacions industrials de caràcter portuari, i s'ha executat una zona verda com a zona d'amortiment de l'impacte que l'activitat portuària que es desenvolupa en el seu entorn.  
L'àmbit del Pla Especial Zona Sud 2, en la seua totalitat terreny guanyat al mar, està dedicat estrictament a l'ús portuari i ocupat en un 75 %.  
Descripció de l'alternativa plantejada en el document inicial estratègic. Aquest informe ambiental i territorial estratègic (IATE) es realitza basant-se en la informació continguda en el document inicial estratègic presentat, redactat al juny de 2015, i la documentació complementària rebuda el 21 de març de 2017. Vist l'abast i l'objecte del pla especial no es plantegen alternatives, únicament es presenten les delimitacions proposades dels dos àmbits que es pretenen desenvolupar per mitjà de dos plans especials.  
Descripció de l'única alternativa presentada. Aquesta alternativa proposa la subdivisió de l'àmbit sud del Port de València, en dues àrees subjectes a sengles plans especials:  
El Pla Especial de la Zona 1 que haurà de respondre, com a domini públic portuari que és, a les determinacions de la DEUP; és a dir, haurà de tindre una part dedicada a un ús pràcticament ciutadà (espais lliures i instal·lacions públiques) i una altra part que es puga associar a l'ús complementari comercial: àrees d'oficines o instal·lacions d'organismes privats o públics on es duguen a terme activitats relacionades amb el negoci portuari. Aquest àmbit està delimitat pel Conveni de Cessió d'abril de 2013, si bé ha patit alguna lleugera modificació com a resultat dels acords entre l'Ajuntament i l'APV en el procés de tramitació de la DEUP del Port de València.  
Aquest pla especial comprén una superfície de 183.286 m²; i la zona queda definida com una prolongació del barri de Natzaret fins a la tanca del port, de manera que actua com una transició entre el nucli urbà i la zona d'activitat purament portuària, encara que no per això perdrà el seu caràcter de domini públic portuari.  
El Pla Especial de la Zona Sud 2; aquesta zona està desenvolupada i consolidada en més del 75 % de la seua extensió, però arreplegarà una remodelació de la xarxa viària i ferroviària de la zona que ja està prevista en el Pla d'Inversions de l'APV i la finalització del qual està prevista per a l'any 2020.  
Valoració de la proposta. Analitzada l'alternativa proposada atenent a la documentació presentada i als informes emesos, s'observa que la proposta de delimitació de dos àmbits territorials a ordenar per mitjà del posterior desenvolupament de sengles plans especials com a instrument urbanístic, en la Zona Sud del Port de València (tal com estableix el TRLPEMM), es realitza sobre terrenys urbans amb qualificació com a sistema general portuari, amb els usos establits per l'Ordre KOG 8486/2014, sense que en el dit àmbit es produïsquen incidències sobre elements del patrimoni natural, ni sobre el model territorial establit en la planificació urbanística municipal; i en principi no hi ha risc d'inundació, per això aquesta alternativa es considera compatible a efectes ambientals en els termes proposats.  
  
7. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
8. Proposta d'acord  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat.  
Segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, el Pla Especial Zona Sud Port de València, no té incidència significativa en el model territorial vigent en el municipi, no afecta elements del patrimoni natural; incideix únicament sobre un àmbit de sòl urbà consolidat pels usos a què s'ha destinat, d'acord amb allò que s'hi ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla Especial Zona Sud Port de València (València), d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per considerar que no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que es complisquen les determinacions següents:  
Prèvia a l'aprovació definitiva:  
  
1. S'haurà d'obtindre l'informe preceptiu i vinculant corresponent de la Direcció General d'Aviació Civil, del Ministeri de Foment.  
  
2. S'haurà d'obtindre l'informe preceptiu i vinculant en matèria de costes de la Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i del Mar, del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient.  
3. S'haurà de realitzar una memòria d'impacte patrimonial i obtindre l'informe de l'administració competent en la matèria.  
4. S'haurà de realitzar un estudi de demandes de recursos hídrics i acreditar la disponibilitat sobre els dits recursos i obtindre informe de l'administració competent en la matèria.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació del Pla Especial Zona Sud Port de València en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica d'aquesta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot això, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla Especial Zona Sud Port de València (València), per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique per al seu coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 6 de juny de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 14 de juny de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.