Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6967, del 18-02-2013 (2013/1432)

RESOLUCIÓ de 10 de gener de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Cirat i Chiva. Expedients número 119/5527 NFJ i 109/3985 MTX.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6967

Data del DOGV
:   18-02-2013

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2013/1432


Data del document
:   10-01-2013

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Cirat
    * Chiva
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 10 de gener de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Cirat i Chiva. Expedients número 119/5672 UCL i 109/8307 QYA. [2013/1432]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 119/9858 ZMT Cirat i 109/8551 HEA Chiva.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 119/2035-TQB.  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana.  
Promotor: Ajuntament de Cirat (Castelló).  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU.  
Localització: terme municipal de Cirat.  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
Este pla general té com a objecte substituir l'actual planejament basat en un pla de delimitació de sòl urbà, aprovat el 29 de novembre de 1979, i definir les directrius de l'estratègia de l'evolució urbana i d'ocupació de territori per als pròxims anys.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
2.1. Per a realitzar esta avaluació ambiental s'ha utilitzat la documentació següent:  
- La documentació, tant tècnica com gràfica i l'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant EsIA), aprovada pel Ple de l'Ajuntament en data 21 de desembre de 2007.   
- Els plans Informació 000, Informació 001, Informació 002, Informació 003, Informació 004, Ordenació 001, Ordenació 002, Ordenació 003, Ordenació 004, amb data d'abril de 2009, que anul·len i substituïxen els plans del mateix nom o semblants presentats amb anterioritat, segons l'escrit dels actuals redactors del planejament, de data 29 d'abril de 2009.  
2.2. Cirat és un municipi situat en la part sud-oest de la província de Castelló, en la comarca de l'Alt Millars, el nucli urbà del qual es troba a una altitud sobre el nivell del mar de 403 metres. A més de Cirat, pertanyen al terme municipal el nucli del Tormo, El Collado, que és un nucli d'habitatges aïllats i alguns caserius i edificis disseminats, hui en ruïnes.  
2.3. El terme de Cirat, amb una superfície de 4.110 ha, limita amb els termes de Ludiente, Torralba del Pinar, Higueras, Torrechiva, Fuentes de Ayódar, Montanejos i Arañuel.  
2.4. El model territorial proposat, bàsicament, té com a objectiu adaptar-se al PORN de la Serra d'Espadà, protegint les zones classificades com a àrees naturals, tractant com a comunes les zones classificades com d'influència antròpica, i proposant creixements urbans entorn dels dos nuclis existents i habitats, Cirat i el Tormo.   
D'altra banda, i fora dels objectius del PORN, es classifica com a sòl urbanitzable un lloc conegut com El Collado, que és un antic poblat associat a la central elèctrica de Cirat, abandonat en l'actualitat, i se'n proposa la recuperació i l'ampliació. Finalment, es proposa classificar este enclavament com a sòl no urbanitzable de protecció per a, posteriorment, rehabilitar l'existent per mitjà d'un pla especial.  
  
  
  
  
2.5. Dins del nucli urbà de Cirat s'han classificat quatre zones, la zona A o nucli antic, la zona B o eixample, la zona C d'edificació aïllada i la zona D d'edificació oberta. No obstant això, al Tormo només s'ha classificat la zona A o nucli antic.  
2.6. Vist que el planejament vigent és un pla de delimitació de sòl urbà (d'ara en avant PDSU) i que este no ha sigut sotmés mai a un tràmit d'avaluació ambiental, s'avaluaran els nous desenrotllaments proposats i aquells sòls que, encara que són urbans, no s'han desenrotllat i per això es mantenen en el seu estat natural.  
2.7. De les dades presentades s'obté el següent quadro comparatiu de superfícies en metres quadrats, en què s'observa que els nous sòls suposaran un increment del 15,5 %:  
  
  
  
\*Superfície que s'ha obtingut a partir de la cartografia del Servici d'Informació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
2.8. El grau de consolidació de l'edificació en sòl urbà, segons el redactor de l'EsIA, és molt elevat, i està entorn al 85 %. S'entén que el sòl urbà amb este grau de rebliment és el referit a l'àmbit que arreplega, estrictament, l'edificació antiga, ja que les zones C1 i D, tal com s'observa en la documentació estan sense edificació, i inclús la zona C1 està sense urbanitzar.  
IX. Segons el pla general proposat, el nombre màxim d'habitatges previst és de 889, que a 3,1 habitants/habitatge, suposa un sostre poblacional de 3.650 habitants, repartits en el territori segons el quadro següent:  
  
  
  
D'altra banda, el quadro següent ens mostra l'increment poblacional en 10 anys:  
  
Per tant, si s'analitzen estes últimes dades, s'observa que el creixement proposat pel PGOU suposarà un increment de població del 1.293 %, quan la tendència de creixement en els últims 10 anys ha sigut decreixent un -13 %.   
Vist l'anterior, es pot dir que la capacitat potencial de població és difícilment abastable pel fet que el comportament demogràfic de la població és regressiu, com també ho reconeix el redactor del projecte.   
  
3. Alternatives  
No se n'han presentat. No obstant això, com a resultat de les diferents consultes realitzades i del procediment d'avaluació ambiental s'han introduït algunes modificacions en el planejament.  
La principal modificació introduïda és la corresponent a l'enclavament del poblat d'El Collado, que en principi es plantejava com a sòl urbanitzable i que passa, finalment, a classificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 24 d'agost de 2004 té entrada en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació tècnica relativa al PGOU de Cirat, amb l'objecte de sol·licitar la corresponent declaració d'impacte ambiental. Esta documentació resulta incompleta, per la qual cosa no és procedent incoar el procés d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 27 de desembre de 2004, este Servici remet a l'Ajuntament de Cirat la sol·licitud i ampliació de documentació, en què se li comunica que ha de remetre còpia de l'estudi d'impacte ambiental, certificat sobre el resultat de la informació pública, i adjuntar-hi, si és el cas, còpia de totes les al·legacions presentades i un certificat sobre l'aprovació provisional del pla general en tramitació.  
En data 2 d'agost de 2005 té entrada en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació complementària composta per un certificat de l'aprovació provisional en què s'arreplega el resultat de la informació pública i una còpia d'al·legacions presentades durant el tràmit d'exposició pública.  
En data 28 de setembre de 2005 té entrada en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental un escrit de l'Ajuntament de Cirat on es fa constar que l'estudi d'impacte ambiental es troba dins del projecte presentat, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
2. Informació pública   
La documentació del Pla General d'Ordenació Urbana es va exposar al públic per un termini d'un mes, segons els anuncis publicats en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 23 de juny de 1998 i en el tauler d'edictes de l'Ajuntament.  
Durant el període d'informació pública es van presentar diverses al·legacions segons consta en el certificat emés pel secretari interventor del Servici d'Assistència Tècnica a Municipis de la Diputació Provincial de Castelló en funcions a l'Ajuntament de Cirat, acompanyat del certificat d'aprovació provisional del Ple de data 17 de febrer de 2004.  
  
3. Resum d'al·legacions  
De les al·legacions presentades, les que tenen caràcter ambiental són les següents:  
- Incloure la font existent davall els locals de l'ambulatori del Tormo i l'edificació coneguda com Caseta del Pairón i el seu entorn en el Catàleg de Béns i Espais Protegits.  
- Identificar en el pla realment i verdaderament les vies pecuàries; caldrà anomenar-les en el pla i descriure les seues característiques en el document per mitjà d'un apartat específic per a la seua correcta identificació.  
- Incloure en el Catàleg de Béns i Espais Protegits la definició d'una àrea d'influència per cada edifici catalogat que garantisca la protecció ambiental i integral del seu entorn.  
En la documentació aportada no s'ha presentat l'escrit de resposta a les al·legacions; no obstant això, en el certificat d'aprovació provisional es diu que sobre estes ha emés informe el tècnic municipal i que el tècnic redactor les ha estimades o desestimades i les ha arreplegades en el pla.  
4. Petició d'informació o documentació complementària   
Amb data 12 de maig de 2006, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita la documentació següent:  
1. Completar l'estudi d'impacte ambiental quant a:  
- Identificació i valoració d'impactes.  
- Establiment de mesures protectores i correctores.  
- Programa de vigilància ambiental.  
- Document síntesi.  
- Cartografia de riscos.  
2. Completar la documentació tècnica de projecte:  
- Directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori.  
- Les normes urbanístiques relatives al sòl no urbanitzable.  
- Fitxes de planejament de desenrotllament i gestió.  
- Catàleg de Béns i d'Espais Protegits.  
3. Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
4. Informe inicial o definitori, en el sentit que resulte, evacuat per l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, de l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos en el Pla General d'Ordenació Urbana, segons les previsions dels plans hidrològics, així com de la no afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
5. Certificats de la gestió de RSU i RSI per part de l'organisme encarregat d'esta.  
6. L'índex de població fixa i estacional del municipi, tant actual com previst pel nou PGOU.  
7. Respecte al sistema de sanejament:  
- Descripció del sistema de depuració existent i proposat.  
- Certificat de l'entitat gestora de l'EDAR.   
8. Informe de la Unitat de Vies Pecuàries.  
9. Estudi d'inundabilitat.  
10. Arreplegar adequadament les figures ambientals següents:  
- El lloc d'interés comunitari (LIC) denominat Curs Alt del Millars.  
- PORN de la Serra d'Espadà.  
- Protecció dels llits i els barrancs tributaris del riu Millars.  
- Jaciments arqueològics.  
- Zones afectades pels incendis forestals.  
11. Es proposen les recomanacions següents:  
- Reubicar o modificar els sectors de sòl urbanitzable afectats per risc d'inundació 2.  
- Ampliar la protecció del riu Millars fins a fer-la coincidir amb els límits del LIC.  
- Incloure en el Catàleg de Béns i Espais Protegits alguns dels paratges singulars i tradicionals del municipi que destaquen pels seus valors naturals i paisatgístics.  
Amb data 6 de novembre de 2006, el Servici Territorial de Planificació remet, en resposta a la sol·licitud de data 12 de maig de 2006, el document denominat annex d'impacte ambiental, que no està subscrit pel tècnic competent i respon parcialment al requeriment emés per este servici.  
Amb data 9 de juliol de 2007, s'advertix a l'Ajuntament de Cirat de la caducitat de l'expedient d'EIA per causa d'inactivitat imputable a l'interessat.  
Amb data 3 d'agost de 2007, té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural un escrit de l'Ajuntament en què sol·licita una pròrroga en el termini de caducitat remés pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori.  
Amb data 18 de desembre de 2007, té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural un escrit de l'Ajuntament en què sol·licita una pròrroga per a l'aportació de la documentació pendent i evitar la caducitat de l'expedient remés pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori.  
Amb data 5 de febrer de 2008, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet al Servici Territorial d'Ordenació una còpia de l'informe emés pel Servici de Parcs Naturals, amb data 7 de desembre de 2007, en què s'establixen criteris que hauran d'incorporar-se al projecte de PGOU, i es reitera la sol·licitud de documentació remesa per este servici en dates 9 de juliol de 2007 i 12 de maig de 2006.  
  
En data 5 de febrer de 2008, té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural, un exemplar complet del text refós del Pla General presentat per l'Ajuntament, remés pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori.  
El 12 de maig de 2009, remés pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori, té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural una notificació de canvi d'equip redactor i la documentació següent:  
  
- Els plans d'Informació 000, Informació 001, Informació 002, Informació 003, Informació 004, Ordenació 001, Ordenació 002, Ordenació 003, Ordenació 004.  
- Fitxa de planejament i gestió del sector únic urbanitzable residencial.  
Informes sectorials  
Durant el procediment d'avaluació ambiental es realitzen les consultes següents:  
1. Servici Territorial de Medi Ambient.  
2. Servici d'Ordenació Sostenible del Medi.  
3. Servici de Conservació d'Espais Naturals.  
D'estos informes s'han rebut els següents:  
1. Servici Territorial de Medi Ambient, de data 14 de juny de 2006, del qual s'extrau, literalment, el següent:  
«El sòl classificat com a no urbanitzable comú en el projecte del PGOU inclou tant terrenys forestals com terrenys amb classificació forestal tant d'arbratge natural com de matoll.  
Els terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú (SNUC) que afecten terrenys continguts en el LIC Curs Alt del Riu Millars, inclòs en la Xarxa Ecològica Europea Natura 2000, han de considerar-se sòl forestal de protecció en aquelles zones que alberguen hàbitats protegits.  
Els terrenys que pretenen classificar-se com a SNUC constituïxen una zona de relleu muntanyós i tossals. En algunes parts, el relleu es definix com a vessants accentuats. La capacitat d'ús del sòl és baixa/molt baixa. El grau d'erosió actual és, en general, alt (40-100 tm/ha/any), excepte en la plana al·luvial del riu Millars. En este sentit cal assenyalar que l'actuació forestal en la Comunitat Valenciana té com a objecte afavorir l'evolució dels espais forestals, oferint una major protecció enfront dels riscos d'erosió i millorant la regulació del cicle hidrològic.  
La classificació com a sòl no urbanitzable protegit de la zona del Collado hauria de realitzar-se en funció de l'estudi i la valoració de les característiques ambientals de la massa forestal i dels hàbitats existents, tenint en compte, a més, que la zona presenta risc mitjà de lliscament.   
  
Respecte a la declaració de les muntanyes situades en la serra d'Espadà com a zona d'actuació urgent (ZAU), es considera que estos terrenys han de classificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, incloent en la normativa del PGOU els usos vinculats al desenrotllament dels treballs silvícoles i de prevenció proposats en la ZAU.»  
  
2. Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, de data 25 de gener de 2007, que se centra principalment en dos aspectes, l'afecció al LIC i al PORN de la Serra d'Espadà, i del qual s'extrau literalment el següent:  
  
«Primer, i en referència al tractament del sòl inclòs en el PGOU i la seua afecció al LIC Curs Alt del Riu Millars, es proposen les consideracions següents:  
- Com a norma general, es classificaran com a sòl no urbanitzable protegit aquells terrenys que incloguen els hàbitats corresponents a cada LIC i, especialment, els designats com a prioritaris.  
- Dins dels àmbits afectats pels LIC, podrien classificar-se com a sòl no urbanitzable comú aquells propis d'usos establits en la normativa pròpia del sòl no urbanitzable, com són els terrenys que presenten valors, riscos o riqueses naturals no inclosos en la categoria de sòl no urbanitzable, segons la llei del sòl no urbanitzable, i que s'hagen de destinar a aquells usos conformes a la seua naturalesa rústica o actuacions d'interés comunitari.  
- En resposta a les localitzacions de reserves de sòl no urbanitzable comuns pròxims al nucli urbà, proposem els sòls que continguen les categories explicades en el punt anterior.  
Segon, cal dir que este PGOU està afectat pel Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà (PORN), respecte a la qual cosa es diu:  
- En la zona d'ordenació denominada El Collado, el projecte de PGOU proposa la seua classificació com a sòl urbanitzable. Es considera que esta classificació i els paràmetres urbanístics proposats no es corresponen amb els objectius establits en l'article 48, urbanisme del PORN de la Serra d'Espadà.  
Atenent la zonificació del PORN, este sector s'emmarca dins de la zonificació d'àrea natural (AN). Per tant, la classificació com a sòl urbanitzable no es pot fer efectiva d'acord amb la redacció de l'article 48, punt 1, del PORN, el qual considera este sòl com a no urbanitzable protegit.  
- Respecte a la resta del PGOU i la seua afecció al PORN de la Serra d'Espadà, no s'observen incompatibilitats amb el projecte mencionat.  
Per tant, es considera necessària la revisió de la proposta del PGOU de Cirat atenent els punts abans esmentats i la necessitat d'adequar la proposta de projecte del pla a la situació natural del medi.»  
  
3. Servici de Parcs Naturals, de data 30 de novembre de 2007, del qual s'extrau literalment el següent:  
  
«El terme municipal de Cirat es troba en l'àmbit territorial de:   
  
- Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (d'ara en avant PORN) de la Serra d'Espadà.  
- Lloc d'interés comunitari (d'ara en avant LIC) de la Serra d'Espadà.  
- Lloc d'interés comunitari Curs Alt del Riu Millars.  
- Zona d'especial protecció per a les aus (d'ara en avant ZEPA) de la Serra d'Espadà.  
S'analitza l'EsIA del PGOU de Cirat segons la classificació de sòl proposada.  
1. Sòl urbà  
1.1. Sòl urbà de Cirat  
El sòl urbà del nucli de Cirat es localitza en àrees d'influència antròpica (d'ara en avant AIA) d'acord amb l'article 62 de les normes particulars del PORN.  
L'àrea urbana proposada en el projecte de PGOU es troba ja classificada com a sòl urbà en el planejament que es pretén modificar i abans de l'entrada en vigor del Decret 218/1997, d'aprovació del PORN de la Serra d'Espadà.  
D'acord amb el punt 7 de l'article 48, urbanisme de les normes generals, i el que s'ha dit anteriorment, el desenrotllament del sòl urbà de Cirat és compatible amb el que s'ha estipulat amb el PORN de la Serra d'Espadà.  
1.2. Sòl urbà del Tormo  
El sòl urbà del Tormo també es localitza en àrees d'influència antròpica.  
La major part del sòl urbà proposat en el projecte de PGOU es troba ja classificat com a sòl urbà en el planejament vigent en l'actualitat. Per tant, i com en el cas del nucli urbà de Cirat se li aplicarà l'article 48 del PORN.  
Una altra qüestió és la superfície proposada com a sòl urbà i que en l'actualitat és sòl no urbanitzable comú, i que d'acord amb la zonificació del PORN s'ubica en AIA.  
No obstant això, encara que este nou sòl urbà es localitza en AIA, de la visita de camp realitzada el dia 27 de novembre de 2007 s'ha pogut comprovar que en realitat este sòl s'ha d'incloure d'acord amb la zonificació del PORN amb àrees naturals (d'ara en avant AN), ja que estos sòls presenten una vegetació arbòria perfectament desenrotllada, per tant s'enquadra en la definició d'AN que dóna l'article 64.1 del PORN que la caracteritza com «[...] totes les masses forestals en què predominen l'arbratge i les formacions de matoll amb presència de dosser d'arbres [...]».  
Per tant, s'observa que hi ha una contradicció entre la zonificació del PORN representada cartogràficament amb la definició d'estes zones en la norma escrita dels articles 68 i 64.1 del Decret 218/1997, d'aprovació del PORN de la Serra d'Espadà.  
D'altra banda l'article 6.2 del Decret 218/1997, esmentat anteriorment, interpreta «En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plans estiga també recolzada per la memòria, de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes».  
Partint, doncs, de l'existència d'esta contradicció, el sòl urbà a ampliar es localitza en AN i d'acord amb l'article 48, Urbanisme de les normes generals, i més concretament el punt 1 disposa que «El sòl no urbanitzable inclòs en les categories d'àrees naturals (AN) i predomini forestal (PF) tindrà la qualificació, a efectes urbanístics, com a sòl no urbanitzable de protecció especial».  
D'altra banda, este mateix article 48, en el punt 8 establix que «Les futures revisions de planejament [...] únicament podrà afectar terrenys inclosos en les categories AIA, RG i AG, excepte en el cas de reclassificació de terrenys limítrofs amb el sòl urbà de la població, sempre que es justifique d'una manera suficient la impossibilitat de fer-ho sobre sòl pertanyent a les tres categories esmentades.'Aspecte este que no ha quedat prou justificat en la proposta del PGOU.  
Per tot això, l'àrea urbana del Tormo es grafia aproximadament en l'annex VIa cartogràfic.  
A més de tot l'anterior, en la documentació facilitada en l'annex de l'EsIA en el punt sistema de sanejament s'indica que el nucli del Tormo no té estació de depuració d'aigües residuals (d'ara en avant EDAR), encara que n'està prevista la construcció d'una.  
Per tant, i com a condició necessària per a l'emissió d'un informe favorable per a esta zona urbana del Tormo serà necessari construir prèviament una EDAR.  
2. Sòl urbanitzable  
2.1. Sòl urbanitzable limítrof amb el nucli urbà de Cirat  
D'acord amb la cartografia del Sistema d'Informació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, la zona de sòl urbanitzable proposada es localitza en l'àmbit de la zona urbana del nucli de Cirat dins de les AIA. Per tant, d'acord amb el PORN de la Serra d'Espadà, este sòl urbanitzable no contravé el que ha estipulat l'esmentat PORN.  
2.2. Sòl urbanitzable d'El Collado  
El sòl urbanitzable d'El Collado es localitza en AN del PORN i en l'àmbit territorial del LIC Curs Alt del Riu Millars.  
El criteri d'intervenció per a les AN s'arreplega en l'article 64 del PORN, i més concretament en el punt 3 «El criteri d'intervenció en les masses de pineda, dominants en gran part del territori i en les quals estan presents dos espècies, pi blanc (Pinus halepensis) i pinastre (Pinus pinaster), és potenciar la producció per a aquelles zones on es puga amb una adequada protecció i que puga significar un element de millora en l'economia rural [...]».  
En este sentit l'article 67, usos prohibits per a les AN, disposa en el punt 3 «Construccions i instal·lacions industrials i residencials de qualsevol tipus, excepte les previstes en l'article anterior».  
En concordança amb això, l'article 48, Urbanisme de les normes generals del PORN, establix «1. El sòl no urbanitzable inclòs en les categories d'AN i predomini forestal (d'ara en avant PF) tindrà la qualificació als efectes urbanístics com a sòl no urbanitzable de protecció especial [...] 8. Les futures revisions de planejament [...] únicament podran afectar terrenys inclosos en les categories AIA, RG i AG, excepte en el cas de reclassificació de terrenys limítrofs amb el sòl urbà de la població, sempre que es justifique de manera suficient la impossibilitat de realitzar-lo sobre sòl pertanyent a les tres categories esmentades». Aspecte este que no es complix per no estar limítrof amb el nucli urbà de Cirat i per no quedar prou justificat en la proposta del PGOU.  
  
Per tot l'anterior, el sòl urbanitzable d'El Collado proposat en el PGOU de Cirat s'ha de classificar com a sòl no urbanitzable amb la qualificació d'especial protecció.  
3. Sòl no urbanitzable  
3.1. Sòl no urbanitzable comú del nucli urbà de Cirat  
El SNUC als voltants del nucli urbà de Cirat es localitza en AIA a l'oest del nucli urbà i en AN a l'est del nucli urbà.  
- Sòl no urbanitzable comú a l'oest del nucli urbà de Cirat.  
D'acord amb la cartografia del Sistema d'Informació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, la zona de sòl no urbanitzable comuna proposada es localitza en AIA. Per tant, d'acord amb el PORN de la Serra d'Espadà este SNUC no contravé allò que ha estipulat l'esmentat PORN.  
No obstant això, encara que este SNUC es localitza en AIA, en la visita de camp realitzada el dia 6 de novembre de 2007, s'ha pogut comprovar que part d'este SNUC en realitat s'ha d'incloure d'acord amb la classificació del PORN com a AN, ja que estos sòls presenten una vegetació arbòria perfectament desenrotllada i per tant s'enquadra en la definició d'AN que dóna l'article 64.1 del PORN.  
Per tant, es comprova novament que hi ha una contradicció entre la zonificació del PORN representada cartogràficament i la norma escrita, prevalent, en cas de conflicte, esta última d'acord amb l'article 6.2 del Decret 218/1997, com ja es va demostrar anteriorment.  
  
Partint, doncs, de l'existència d'esta contradicció, part del SNUC es localitza en realitat en AN i, per tant, d'acord amb l'article 48.1 tindrà, a efectes urbanístics, la qualificació de SNUEP.   
La proposta s'arreplega en l'annex VIIIa cartogràfic.  
- Sòl no urbanitzable comú a l'est del nucli urbà de Cirat.  
D'acord amb la cartografia del Sistema d'Informació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge la zona de sòl no urbanitzable comú a l'est del nucli urbà es localitza en AN.  
  
L'article 48, Urbanisme, disposa que «[?] el SNU inclòs en AN tindrà la qualificació, a efectes urbanístics, de SNUPE». La proposta s'arreplega en l'annex VIIIa cartogràfic.  
3.2. Sòl no urbanitzable comú del Tormo.  
D'acord amb la cartografia del Sistema d'Informació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge la zona de sòl no urbanitzable comú proposada es localitza en AIA. Per tant, d'acord amb el PORN de la Serra d'Espadà, este SNUC no contravé allò que ha estipulat l'esmentat PORN.  
No obstant això, encara que este SNUC es localitza en AIA, de la visita de camp realitzada el dia 6 de novembre de 2007 s'ha pogut comprovar que part d'este SNUC en realitat s'ha d'incloure, d'acord amb la zonificació del PORN, com a AN, ja que estos sòls presenten una vegetació arbòria perfectament desenrotllada i per tant s'enquadra en la definició d'AN que fa l'article 64.1 del PORN.  
Per tant, es comprova novament que hi ha una contradicció entre la zonificació del PORN representada cartogràficament i la norma escrita, prevalent, en cas de conflicte, esta última d'acord amb l'article 6.2 del Decret 218/1997, com ja es va demostrar anteriorment.  
  
Partint, doncs, de l'existència d'esta contradicció, part del SNUC es localitza, en realitat, en AN i, per tant, d'acord amb l'article 48.1 tindrà, a efectes urbanístics, la qualificació de SNUEP.   
La proposta s'arreplega en l'annex VIIIb cartogràfic.  
3.3. Sòl no urbanitzable comú al sud del terme municipal.  
D'acord amb la cartografia del Sistema d'Informació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge la zona de sòl no urbanitzable comú al sud del terme municipal proposada es localitza en AIA. Per tant, d'acord amb el PORN de la Serra d'Espadà este SNUC no contravé allò que ha estipulat l'esmentat PORN.  
  
No obstant això, encara que este SNUC es localitza en AIA, de la visita de camp realitzada el dia 6 de novembre de 2007 s'ha pogut comprovar que part d'este SNUC, encara que presenta les característiques pròpies de les AIA arreplegades en l'article 68, Caracterització del PORN, que diu «Queden incloses en esta categoria les zones dominades per formacions de matoll que presenten un estrat arbori escassament desenrotllat, predominen els coscollars, matolls i zones cultivades abandonades [...]» és un sòl eminentment forestal amb una gran potencialitat, s'observa en els ribassos dels camps de cultiu de carrasques (Quercus ilex ssp rotundifolia) ben desenrotllades, per la qual cosa encara que la seua qualificació com a SNUC és compatible amb allò que s'ha estipulat en el PORN s'ha de considerar l'opció de classificar esta zona com a SNUEP.  
Per tant, es comprova novament que hi ha una contradicció entre la zonificació del PORN representada cartogràficament i la norma escrita, prevalent, en cas de conflicte, esta última, d'acord amb l'article 6.2 del Decret 218/1997, com ja es va demostrar anteriorment.  
  
Partint, doncs, de l'existència d'esta contradicció, part del SNUC es localitza, en realitat, en AN i, per tant, d'acord amb l'article 48.1 tindrà, a efectes urbanístics, la qualificació de SNUEP.   
La proposta s'arreplega en l'annex VIIIc cartogràfic.  
Per tot l'anterior, es pot concloure que la proposta del PGOU de Cirat:  
1. S'ha d'adaptar al que s'ha estipulat en el Decret 218/1997, d'aprovació del PORN de la Serra d'Espadà.  
2. El PGOU és compatible majoritàriament amb el que disposa el PORN excepte en determinades zones que es reflectixen en els annexos cartogràfics següents:  
- Annex VIa de modificació del SU (el Tormo).  
- Annex VIIIa de modificació de SNUC (nucli urbà Cirat).  
- Annex VIIIb de modificació de SNUC (nucli urbà el Tormo).  
  
- Annex VIIIc de modificació de SNUC (sud del terme municipal)».  
Durant el procediment d'avaluació ambiental el promotor ha aportat els informes següents:  
1. Informe de la Diputació de Castelló sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Cirat per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Cirat (Castelló), de data de 18 de gener de 2008, del qual s'extrau literalment el següent:  
«1. L'EDAR de Cirat dóna servici al dit municipi i està dissenyada per a tractar 100 m³/dia durant l'hivern i 200 m³/dia durant l'estiu. Actualment tracta un cabal mitjà de 63 m³/dia.  
2. En el II Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana no estan previstes actuacions per les quals s'amplie la capacitat de la planta.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment es pot afirmar que la capacitat de tractament de l'estació depurada d'aigües residuals de Cirat no es troba esgotada i pot assumir els increments de cabal influent fins als 200 m³/dia de capacitat màxima de tractament.»  
2. Informe de Foment de Benicàssim, SA (Fobesa), sobre la gestió de residus del municipi de Cirat (Castelló), de data de 7 de novembre de 2007, del qual s'extrau literalment el següent:  
«Que l'empresa Fobesa realitza la recollida en el municipi de Cirat dels residus sòlids urbans (RSU), voluminosos, paper i cartó, i envasos lleugers.  
[...] El destí final d'estos residus queda especificat a continuació:  
  
- Els RSU són traslladats a la planta de tractament de Reciplasa, a Onda.  
- Voluminosos. La línia blanca i marró és portada a gestors autoritzats que exercixen de recuperadors, i emeten un certificat que s'envia a la Diputació. Actualment la resta de voluminosos són portats a l'abocador de Cortes de Arenoso.  
- El paper i el cartó, i els envasos lleugers són portats a plantes de reciclatge amb autorització com a gestor d'estos materials. S'emet també el seu corresponent certificat d'entrada, que serà remés a la Diputació.»  
3. Informe del Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló, relatiu al tractament de les vies pecuàries en el PGOU de Cirat, de data de 13 de setembre de 2006, del qual s'extrau literalment el següent:  
  
«En el document memòria informativa, pàgines 104 a 106, es tracta de les VP del terme municipal de Cirat. En la pàgina 105, punt 6.1. Descripció, s'indica que «en este PG s'aporta un pla de classificació del sòl en què es grafien les VP, prenent com a base el croquis de la proposició de classificació, realitzat per la Conselleria d'Agricultura i Pesca», i passa en la pàgina 106 a enumerar-les en una taula on consten la denominació, longitud i amplària inicial. En l'esmentada taula s'observen alguns errors en les VP núm. 21, 22, 23, 24 i 26 on no concorden les longituds ni algunes amplàries amb la classificació. Així mateix, només s'enumera un descansador, quan en la classificació en consten quatre.  
  
En el document normes urbanístiques, articles 80 i 82, s'inclouen les VP com a sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures, indicant-hi que apareixen identificades, grafiades i relacionades individualment amb la seua longitud i amplària en el corresponent Pla de Classificació del Sòl i en la informació urbanística. En la relació només apareix un descansador, quan se'n classifiquen quatre.  
En la pàgina 25 del mateix document, article 82, es diu que estan adscrites per a la seua gestió a la Conselleria d'Agricultura de la Generalitat Valenciana, i cal que diga: a la Generalitat.  
En el document pla del projecte de classificació del sòl núm.1, es grafien les VP assignant una numeració diferent de l'atorgada en la classificació, Orde de 8 d'octubre de 1991. Així mateix, en la llegenda adjunta s'utilitza eixa numeració no coincident. A més, alguns trams presenten errors (per exemple l'assagador del Pas Real d'Aragó a Onda, al sud de la carretera que dóna accés a Cirat, té assignat el número 5, que segons la llegenda que apareix correspondria al Pas del Castell). En este pla, s'han d'identificar les vies pecuàries, així com els descansadors, i ha de coincidir la numeració amb l'existent en la classificació per a evitar errors d'interpretació. En el document pla d'informació de vies pecuàries núm.12, es grafien les vies pecuàries i els descansadors coincidint amb el projecte de classificació de vies pecuàries de Cirat.  
  
En el pla del projecte de classificació del sòl núm.1, també apareix una zona de sòl urbanitzable sense ordenació detallada, que comprén una zona aïllada al costat de la CV-20, a 500 metres de la població de Cirat, sector S1, que s'hauria d'ordenar per mitjà d'un pla parcial. La dita zona de sòl urbanitzable és travessada per la via pecuària l'assagador del Pas Real d'Aragó a Onda, per la qual cosa, si en un futur es du a terme el desenrotllament d'un pla parcial, s'haurà de tindre en compte l'existència de la dita via pecuària i del descansador núm.1 de la classificació, que té una superfície de 40.000 metres quadrats.  
Es fa constar que les vies pecuàries en el terme municipal de Cirat no es troben delimitades.  
4. Informe de la Unitat Tècnica de Patrimoni, de data 15 de setembre de 2004, del qual s'extrau literalment el següent:  
«1. [...] qualsevol pla ha de contindre el seu corresponent catàleg.  
2. En el dit Catàleg de Béns i Espais Protegits s'inclourà el nucli històric tradicional si n'hi ha, i tots els elements susceptibles de protecció, classificats segons el nivell de l'esmentada protecció, inclosos els jaciments. La documentació del catàleg estarà composta per la part sense eficàcia normativa, inclosos els plans d'informació. I la part amb eficàcia normativa, amb la fitxa de cada un dels elements catalogats, situació en plans, fotografies, normativa d'aplicació etc.  
  
3. La torre del Conde està inscrita en el Registre General de Béns d'Interés Cultural del Patrimoni Històric Espanyol amb el núm. B-U-04-6026847 i es considera BIC, [...] la qual cosa s'hi haurà de fer constar. De la mateixa manera són bé d'interés cultural [...] els castells de Cirat i del Tormo, encara que no tinguen número de registre.  
4. En els jaciments arqueològics haurà de constar que serà aplicable el títol III de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià».  
  
5. Informe de la Societat de Foment Agrícola Castellonenc (Facsa), concessionària del servici municipal d'aigües potables en la població de Cirat, de data 27 d'octubre de 2006, del qual s'extrau literalment:  
  
«1. Que les fonts de subministrament d'aigua potable, de les quals s'abastix el municipi de Cirat, en l'actualitat són les següents:  
- Brollador de La Carrasca, del qual es van extraure 58.769 m³, l'any 2004, i 36.718 m³, l'any 2005.  
- Brollador i rellevament de la font de La Salud, del qual es van extraure 2.411 m³, l'any 2004, funcionant el rellevament un total de 134 hores durant eixe any, i 15.085 m³, l'any 2005, funcionant el rellevament durant este any, un total de 838 hores.  
2. Que les fonts de subministrament d'aigua potable, de les quals s'abastix la pedania municipi del Tormo de Cirat, en l'actualitat són les següents:  
- Brollador d'El Basal, del qual es van extraure 8.823 m³, l'any 2004, i 2.991 m³, l'any 2005.  
- Pou del Tormo, del qual es van extraure 13.028 m³, l'any 2004, funcionant un total de 1.305 hores durant eixe any, i 12.676 m³ l'any 2005, funcionant durant este, un total de 1.269 hores.  
Que els cabals indicats en els punts anteriors han resultat suficients per a l'abastiment a la totalitat d'abonats al servici municipal d'aigua potable.»  
Afeccions legals   
El document base sobre el qual s'han avaluat tant les afeccions legals com les ambientals és el Pla d'Ordenació 001, d'abril de 2009.  
  
1. El terme municipal de Cirat es troba en la totalitat dins de l'àmbit territorial del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (d'ara en avant PORN) de la Serra d'Espadà, el qual va entrar en vigor per mitjà del Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà.  
  
El PORN determina en l'apartat 3 de l'article 48 que «El planejament urbanístic i territorial que s'aprove després de l'entrada en vigor d'este Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en este», per tant, el PGOU de Cirat haurà d'ajustar-se a estes determinacions, tant la seua documentació gràfica com la normativa.  
Dins de la normativa del PORN cal destacar la secció 7, dedicada a l'urbanisme i les activitats residencials, i en concret el punt 4 de l'article 48 que establix que «El sòl classificat com a no urbanitzable d'especial protecció pel planejament municipal en el moment d'aprovació d'este PORN, no podrà perdre esta qualificació, ni, per tant, ser classificat en el futur com a sòl urbanitzable».  
  
En el terme municipal de Cirat trobem les següents categories del PORN:  
- Àrees naturals (AN). Queden incloses en esta unitat totes les masses forestals en què predominen l'arbratge i les formacions de matoll amb presència de dosser d'arbres. Estes masses presenten un alt valor natural i donen lloc a l'existència d'hàbitats idonis i recer per a espècies faunístiques de gran interés ecològic. Complixen una important funció protectora i paisatgística, sense oblidar el seu potencial econòmic com a zona de producció forestal.  
- Àrees d'influència antròpica (AIA). Queden incloses en esta categoria les zones dominades per formacions de matoll que presenten un estrat arbori escassament desenrotllat, predominen els coscollars, matolls i zones cultivades abandonades; terrenys agrícoles marginals de cultius llenyosos, com ametler, garrofera i alguns fruiters i les zones d'ús agrícola, tant de secà com de regadiu. El criteri general per a estes zones és la potenciació de cultius tradicionals i el manteniment de l'aprofitament agrícola intensiu, compatibilitzant el rendiment econòmic amb el manteniment d'unitats paisatgístiques d'alt valor.  
  
El planejament arreplega estes zones assimilant-les a tipus de sòl existents en la legislació urbanística, de tal manera que, les AIA les ha classificades com a sòl no urbanitzable comú i les AN com a sòl no urbanitzable de protecció forestal o sòl no urbanitzable de protecció d'interés mediambiental.   
D'altra banda, realitzada una visita de camp, s'observa que hi ha zones que tot i estar classificades pel PORN com a AIA, en la realitat, són zones forestals o amb una clara vocació forestal, per la qual cosa haurien d'incloure's en la categoria d'AN, com ho establix, també, per la seua banda, en el seu informe el Servici de Parcs Naturals.  
Conseqüència d'esta diferència entre la realitat física i la cartografia del PORN, s'observa que hi ha sòls classificats com a urbans, sòl urbanitzable i inclús sòl no urbanitzable comú, que afecten zones d'AN, i contravenen per tant els principis del PORN segons l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals. Per tant, a fi de fer que el PGOU s'adapte a les directrius de protecció del PORN, estos àmbits hauran d'eliminar-se o redelimitar-se, com a mínim, segons el que establix la cartografia annexa a l'informe de data 30 de novembre de 2007 del Servici de Parcs Naturals.  
D'altra banda, s'observa que el planejament no s'ajusta a allò que s'ha estipulat en l'article 11 del PORN relatiu als abocaments directes o indirectes en llit públic de les aigües residuals, ja que la població del Tormo no té un sistema de depuració.  
2. El planejament presentat afecta les figures següents de la Xarxa Natura 2000:  
- Lloc d'interés comunitari (LIC) Curs Alt del Riu Millars, zona bàsicament fluvial que comprén el tram alt i mitjà del curs del riu Millars. En la major part de la zona delimitada, són precisament els hàbitats lligats al riu els que motiven la seua delimitació.   
Com a norma general, tal com es desprén de l'informe emés pel Servici d'Ordenació Sostenible, es classificaran com a sòl no urbanitzable de protecció aquells terrenys inclosos dins del LIC que incloguen hàbitats, sense perjuí d'allò que s'ha disposat en altres lleis sectorials, i es classificaran com a sòl no urbanitzable comú aquells sòls que presenten usos d'acord amb la seua naturalesa rústica. Per tant el planejament avaluat és coherent pel que fa a esta figura.  
A part dels hàbitats lligats al riu Millars, en el terme municipal de Cirat hi ha els hàbitats següents, que es corresponen amb una vegetació fluvial, en el cas d'un tram del barranc de La Losa, i amb zones de muntanya situades, principalment, al sud-est del terme municipal:  
  
1. En el barranc de La Losa: 5110 Rubo ulmifolii-Coriarietum myrtifoliae, 92D0 Rubo ulmifolii-Nerietum oleandri.  
2. En les zones de muntanya: 1520 Gypsophilenion hispanicae, 1520 Ononidetum tridentatae, 9340 Quercetum rotundifoliae, 4030 Cistion laurifolii, 9330 Asplenio onopteridis-Quercetum suberis.  
El planejament hauria de garantir la protecció d'estos hàbitats, a pesar de no ser hàbitats prioritaris, d'acord amb la filosofia de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i la flora silvestres.   
  
La documentació presentada no conté cap pla que arreplegue els dits hàbitats. A pesar d'esta falta d'informació, a priori, es pot establir que, en general, eixa protecció queda garantida al classificar els terrenys com a sòl no urbanitzable de protecció. No obstant això, hi ha unes zones faltades de la dita protecció en l'entorn del barranc de La Losa i al SE en l'entorn del barranc de La Cueva Honda, junt amb El Corral del Mal Paso i de La Masía del Conde. Estes zones s'han classificat com a sòl no urbanitzable comú, i s'hi ha permés uns certs usos, la implantació dels quals podria suposar un impacte negatiu i permanent sobre estos hàbitats.  
- Zona d'especial protecció de les aus o ZEPA de la Serra d'Espadà. L'objecte d'esta figura, d'acord amb la Directiva 79/409/CEE, és assegurar la protecció eficaç de determinades espècies que viuen en estat silvestre, per mitjà de la protecció, conservació, restauració i creació dels hàbitats necessaris perquè les seues poblacions puguen persistir al llarg del temps.  
Al desembre de 2007, es va procedir per part de la Generalitat a l'ampliació de la xarxa de ZEPA existent en la Comunitat Valenciana. Després d'esta ampliació, 2/3 del terme municipal de Cirat han quedat inclosos en esta, concretament la part situada al sud de la CV-20.  
  
S'establix la taula d'ocupació següent per a indicar si la superfície ZEPA patirà una pèrdua tal de superfície no compatible amb els objectius de protecció de la directiva d'aus:  
Superfície (m²) Percentatge (%).  
Total municipi 02.570.190 100 %.  
ZEPA en municipi 79.593.551 70 %.  
Sectors que establixen un canvi de classificació dins de l'àmbit de la ZEPA. 16.500 2,5 %.  
El creixement proposat, ja que es produïx contigu al nucli urbà, és compatible amb el que establix el PORN, i suposa una pèrdua en la superfície de la ZEPA del 2,5 %, pèrdua que és compatible amb els objectius de protecció de la directiva d'aus. Així mateix, si este percentatge es traslladara a la resta dels 41 municipis que conformen la ZEPA no suposaria una minva significativa de la superfície total d'esta.  
  
No obstant això, en la base de dades de la biodiversitat, s'ha observat que pròxim als sòls classificats com a no urbanitzable comú, situats al sud del terme municipal, en la zona de La Masía del Conde, al sud-oest del nucli urbà de Cirat i al nord del terme municipal, hi ha exemplars d'àguila cuabarrada (Hieraaetus fasciatus) espècie catalogada com a vulnerable en el Decret 32/2004. Vista la naturalesa d'este sector en què se superposen els usos agrícoles i forestal, es pot afirmar que coincidixen amb els hàbitats i terrenys de dispersió i espai vital de l'espècie esmentada, per la qual cosa seria de gran importància ambiental conservar esta zona de cultiu, la qual cosa s'aconseguiria assignant a eixe sòl no urbanitzable comú l'ús, agrícola i/o ramader, sent possible l'habitatge rural vinculat a explotació agrícola.  
3. El riu Millars entra en el terme municipal per la part oest i ix per l'est formant, durant el seu recorregut, amplis meandres. En este tram, apareix un dels múltiples embassaments del Millars, el denominat embassament de Cirat.  
Els barrancs que solquen el terme municipal són nombrosos i destaquen: el barranc de Santa Ana, que desemboca en el riu Villahermosa, i els barrancs de La Losa i de Las Salinas, que desemboquen en el riu Millars.  
Les fonts ocupen un lloc important, destacant la font d'El Lobo, d'El Madroñal, la font Mitgeta, d'El Cura, de Cabanilles, d'El Zuro, de La Jarica, de Costur, de Crespo i Umbría. No obstant això, no han sigut identificades en el Pla d'Ordenació 001, ni s'ha establit un perímetre de protecció que evite la seua degradació.  
Els barrancs es grafien en el Pla d'Ordenació 001, amb una sola línia, per tant no arreplega la legislació sectorial vigent, ni la normativa del PORN, que establix en l'article 8 que tant el domini públic hidràulic com la zona de servitud i de policia (100 metres en total) hauran de conservar la vegetació, i no es permetrà la seua transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals.  
  
Respecte a l'embassament, tampoc s'han grafiat les zones de protecció, segons la legislació sectorial, ni la normativa del PORN, que establix en l'article 9 que es deixarà una franja de 100 metres, almenys, quan puga afectar terrenys agrícoles, que es podrà estendre fins a 500 metres quan afecte terrenys forestals.  
4. El terreny forestal, amb diferents tipus de forest com per a fusta, obert i llenyós, ocupa una gran extensió en el terme de Cirat, ja que la superfície total és de 3.085 ha, és a dir, el 75 % del terme municipal, segons s'extrau de l'EsIA.  
El municipi de Cirat és propietari d'una forest d'utilitat pública denominada El Jaramil, amb codi CS071 que se situa al sud del terme municipal i té una superfície total de 85,4553 ha.  
El terreny forestal de Cirat va quedar greument afectat per l'incendi que es va produir en la comarca l'any 1994. Este incendi va arrasar, pel sud, tot el sòl comprés entre el límit amb Montán i el riu Millars, i pel nord, en la zona d'El Cabezo, va resultar afectada una superfície de terreny forestal de 61,6 ha, aproximadament.  
El sòl de protecció, ja siga forestal o d'interés ambiental, s'ajusta al sòl classificat pel PORN com a àrea natural, que deixa sense protecció alguns sòls forestals, encara que estan catalogats com a tal en l'inventari forestal. Per tant, el criteri de protecció utilitzat no considera els valors reals, tant ambientals com paisatgístics i culturals d'estos terrenys, així com la legislació vigent que implica que determinats terrenys forestals s'hauran de protegir, com el cas del MUP o aquells terrenys forestals que hagen patit un incendi.  
D'altra banda, i com es desprén de l'informe del Servici de Parcs Naturals, hi ha gran part del sòl classificat pel PORN com a àrea d'influència antròpica que en la realitat (després de la visita de camp es confirma) és sòl forestal. Per tant, si es comprova que hi ha una contradicció entre la zonificació del PORN representada cartogràficament i la norma escrita, preval en cas de conflicte esta última d'acord amb l'article 6.2 del Decret 218/1997, i per tant, ha de ser considerat com a AN i classificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
  
S'observa que els sòls classificats com a no forestal per l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, més grans, es localitzen, principalment, entorn dels dos nuclis urbans de Cirat i el Tormo, i al sud del terme en la zona de La Masía del Conde. La resta són xicotets enclavaments, que es corresponen amb antics camps de cultiu de secà situats dins de sòls predominantment forestals.  
  
Per tant, des del punt de vista ambiental, la protecció forestal o natural és escassa i insuficient.  
5. Vies pecuàries. Pel terme municipal de Cirat circulen 25 vies pecuàries, que han sigut grafiades amb una línia en el Pla d'Ordenació 001, d'abril de 2009. No obstant això, estes haurien de grafiar-se amb l'amplària legal corresponent, a partir de la cartografia de l'Inventari de la Xarxa de Vies Pecuàries de la Comunitat Valenciana, i amb la classificació de sòl no urbanitzable de protecció.  
L'amplària legal i la longitud de cada una de les vies s'arrepleguen en una taula en el Pla d'Ordenació 001, així com el nom i la superfície dels quatre elements pecuaris existents en el terme municipal. No obstant això, estos últims no apareixen en el Pla d'Ordenació.  
Vista la quantitat i importància dels elements pecuaris i de les vies pecuàries existents en el terme municipal, s'hauria d'adequar el grafisme i amb això, sol·licitar un nou informe a Vies Pecuàries.  
6. Jaciments arqueològics. L'EsIA arreplega a partir de la pàgina 125 el Catàleg de Béns i Espais Protegits, consistent en quatre BIC, set BRL i huit jaciments arqueològics. Posteriorment, es completa esta documentació amb un annex denominat catàleg de béns i espais protegits en què s'inclouen les fitxes de cada element. No obstant això, en cap dels documents aportats s'arrepleguen mesures preventives i/o correctores que garantisquen l'adequada protecció del patrimoni.  
  
En el Pla d'Ordenació 1 es grafien amb punts els jaciments arqueològics; no obstant això, no s'arreplega cap element etnològic.  
Per tant, l'afecció del planejament al patrimoni no es pot valorar adequadament, ja que no es disposa de la documentació suficient, i tampoc es disposa de l'informe de patrimoni d'acord amb el que preveu l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, que garantisca que el projecte està d'acord amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
  
7. PATRICOVA. En el terme municipal de Cirat hi ha dos zones lligades al llit del riu Millars afectades, segons PATRICOVA, per risc d'inundació.  
A l'oest del terme municipal, en l'entorn del nucli de Cirat, el risc existent és elevat, risc 2. A l'est és on es localitza el risc de menor importància, risc 6.  
La zona amb risc 2 afecta el sòl proposat com a sòl urbanitzable, i segons l'article 16 del PATRICOVA per a poder classificar este sòl com a urbanitzable s'hauria de presentar un estudi d'inundabilitat que concrete el risc d'inundació; no obstant això, este no s'ha presentat.  
  
D'altra banda, s'observa que hi ha sòl en el terme municipal sense risc d'inundació que pot albergar els nous creixements, per la qual cosa, des del punt de vista ambiental, no es considera adequat l'emplaçament triat per al sector de sòl urbanitzable, ja que no s'ha justificat i, a més, esta elecció no està d'acord amb els principis de sostenibilitat, sobretot, amb els relacionats amb la utilització racional del sòl.  
  
En la visita de camp realitzada, es va observar que al costat del meandre del riu, en la zona de risc 2, hi ha una àrea recreativa on es permet l'acampada (ús que està prohibit d'acord amb l'article 22 del PATRICOVA). Per tant, la corporació local ha d'estudiar les condicions de manteniment d'eixe ús que ha d'estar d'acord amb la normativa sectorial aplicable o desplaçar les instal·lacions a una zona sense risc d'inundació.   
8. Carreteres. La CV-20, creua el terme municipal de Cirat d'est a oest, és la que dóna accés al nucli urbà de Cirat, d'esta ix la CV-199 per la qual s'accedix al Tormo i no té continuïtat.  
Per tant, s'hauran de respectar les zones d'afecció establides per la legislació vigent corresponent, i s'haurà de sol·licitant respecte d'això un informe a la Conselleria d'Infraestructures i Transport, a fi de garantir la seguretat viària.   
Consideracions ambientals  
1. El terme municipal de Cirat presenta una morfologia molt abrupta, amb blocs realçats i depressions, en un paisatge agrest i de difícil accés en què els pendents solen superar el 30 %, i abunden les zones amb risc de lliscament.  
El nucli del Tormo se situa en un entorn amb una fisiografia catalogada, al nord com tossals i, al sud com muntanyós, amb un risc baix de lliscament; al sud-est hi ha una zona amb risc puntual de lliscament catalogat com a «zona de danys que afecten béns i persones» que s'ha inclòs com a sòl urbà.  
El nucli de Cirat, no obstant això, encara que es troba en una terrassa elevada respecte a la del riu Millars (hi ha 110 metres de diferència), se situa en un sòl de tossal, excepte al sud, a partir de la barranquera, en la zona on es van situar els pallers, que es cataloga com muntanyosa, amb pendents entre el 30 % i 60 % i que presenten un risc de lliscament mitjà i baix.   
D'altra banda, així com el nucli del Tormo se situa per complet en una zona de risc de lliscament baix, el nucli de Cirat no es veu afectat per este risc, excepte en la zona més alta del nucli, la del poliesportiu, en la qual ja apareix un risc de lliscament baix, per la qual cosa, a priori, només s'hauria de limitar el creixement cap a esta zona.  
Analitzada, l'orografia i l'entorn del nucli del Tormo, s'observa que esta afecció als lliscaments és difícil d'evitar, per la qual cosa es troba a faltar un estudi més detallat del sòl, a partir del qual haver triat les zones de creixement, així com determinar mesures preventives i/o correctores destinades a garantir la minimització d'estos riscos, com ara la realització d'assajos i estudis geotècnics, i un adequat pla de vigilància.   
  
Per tant, a falta d'eixe estudi més detallat, s'entén que el límit del sòl urbà del Tormo hauria d'ajustar-se més a les construccions antigues deslliurant el vessant del cementeri i el tàlveg. Permetent, únicament, en esta zona, l'adequació de vores urbanes.  
2. En este terme municipal els sòls, en general, presenten una capacitat agrícola baixa o molt baixa, i predominen els sòls forestals sobre els cultivats. Els primers es localitzen en les zones més abruptes i els segons en les planes i llomes suaus. No obstant això, la zona associada al riu Millars, junt amb el nucli de Cirat, presenta un ús moderat i és on es concentren els cultius d'horta.  
Després de fer una visita de camp, en data 18 de juliol de 2007, s'observa que la zona de regadiu està en producció i és el cultiu de secà el que patix un major abandó, excepte en zones concretes com l'entorn de La Masía del Conde.  
Els sòls urbans, creats a partir del pla de reforma interior, així com el sector de sòl urbanitzable no programat es proposen sobre el sòl de major valor agrícola del terme municipal. Esta situació fa que es reduïsca este sòl, per si mateix escàs, ja que amb les 71,71 ha (valor obtingut a partir del SIT de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge) de sòl que ocupa, suposa l'1,7 % del terme municipal.  
Vista l'escassetat del sòl agrícola de major capacitat, s'haurien d'establir mesures per a la seua protecció, així com evitar futurs desenrotllaments urbans sobre el dit sòl.   
3. La descripció de la vegetació, encara que sensiblement correcta, resulta molt generalista, ja que no s'han identificat correctament les unitats ambientals, ni s'ha presentat una adequada identificació ni valoració d'impactes que determine quines són les zones més adequades per a acollir els nous creixements.  
En este terme municipal destaca el predomini del sòl forestal format, fonamentalment, per elements esclerofil·les perennifolis adaptats al clima mediterrani (carrasques, sureres, coscolls, arços, llentiscles...) enfront de la resta de vegetació. Encara que, així mateix, és de rellevància la vegetació de ribera associada al llit del riu Millars i als seus barrancs tributaris.  
Es pretén protegir el patrimoni natural per mitjà de la classificació de sòl no urbanitzable de protecció d'interés mediambiental, forestal i natural paisatgístic.   
D'acord amb les normes urbanístiques de setembre de 2007:  
a) El sòl no urbanitzable de protecció d'interés mediambiental inclou la major part de forest formada, fonamentalment, per matolls de caràcter forestal, junt amb pinedes de repoblació recent.   
Este espai se subclassifica en tres categories:  
- RG1 matoll en regeneració natural.  
- RG2 matoll per a repoblació.  
- RG3 terrenys agrícoles amb vocació forestal.  
No obstant això, la seua transposició gràfica al pla és confusa, s'observa que alguna d'estes categories apareix sobre sòl no urbanitzable comú.  
b) El sòl no urbanitzable de protecció forestal presenta uns usos més restrictius que la categoria anterior i s'establixen com a objectius bàsics la protecció forestal, la reforestació i la protecció del medi natural.  
  
c) El sòl no urbanitzable de protecció natural paisatgístic correspon a zones de riberes i rambles, en general correspon a zones associades a cursos d'aigua de gran valor i biodiversitat.  
d) Sòl no urbanitzable de protecció d'incendis, sobre el qual la normativa presentada no fa cap menció,  
A pesar que les categories són encertades, s'observa que no es correspon amb la realitat física i que queda sòl forestal sense protegir.   
  
4. Respecte a l'abastiment d'aigua potable, el tècnic redactor establix que Cirat disposa de dos fonts d'abastiment, d'una banda el brollador de la font de La Carrasca, situat en el barranc del mateix nom, i el brollador de la font de La Salud situat al costat del riu.  
  
D'altra banda, la població del Tormo se subministra de dos fonts, una ubicada al costat del riu Millars i una altra de la font d'El Basal, així com del pou del Tormo, segons l'informe de Facsa.  
L'informe de la societat de Foment Agrícola Castellonenc (Facsa) detalla les fonts d'abastiment d'aigua potable i els seus consums per als anys 2004 i 2005, i conclou que: «els cabals indicats en els punts anteriors han resultat suficients per a l'abastiment a la totalitat d'abonats al servici municipal d'aigua potable».  
  
Este informe garantix el consum per a la població actual, però es desconeix si estes fonts seran suficients per a satisfer la demanda de recursos hídrics que resultarà de tots els desenrotllaments proposats, així com de futures possibles actuacions que es pogueren generar, com ara granges, indústria..., ja que no hi ha dades concretes sobre el cabal total de les fonts.  
Per tant, amb la documentació presentada i sense l'informe a la confederació hidrogràfica corresponent no queda acreditada l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos.   
  
El municipi de Cirat disposa d'una estació depuradora que aboca les aigües al barranc de Las Salinas. L'EDAR de Cirat, segons informe de la Diputació de Castelló, dóna servici al dit municipi i està dissenyada per a tractar 100 m³/dia durant l'hivern, i 200 m³/dia durant l'estiu. Actualment tracta un cabal mitjà de 63 m³/dia.  
Segons l'EsIA, el nombre màxim d'habitatges previst en el nucli de Cirat és de 889 (3,1 habitants/habitatge), suposa un sostre de 2.756. Suposant que cada habitant genere 200 l/dia d'aigua residual, implicarà un volum entorn dels 551 m³/dia, per la qual cosa la capacitat de tractament de l'EDAR actual no s'adequa a les noves demandes previstes.  
D'altra banda, vist que l'EDAR pot tractar un total de 200 m³/dia, només podrà atendre un sostre de 1.000 habitants (quasi un terç del que proposa el PGOU). Per tant, si s'admet un creixement major a eixos 1.000 habitants, caldrà ampliar la depuradora, la qual cosa exigirà deixar unes zones de reserva per a futures ampliacions. Estes zones de reserva dependran de les característiques tècniques de la instal·lació i requeriran una àrea de reserva contigua a la instal·lació per a futures ampliacions o millores i una zona de servitud de protecció en què s'excloga la implantació d'usos residencials, sanitaris, culturals i recreatius.   
  
El planejament proposa sòl d'ús residencial al costat de la depuradora; en este punt cal adequar-se quant a mesures correctores, zona de reserva i servitud a la normativa sectorial aplicable.  
En l'actualitat el nucli del Tormo no té cap sistema de depuració d'aigües residuals que, en el cas d'instal·lar-se, hauria de preveure's per a una població de 827 habitants. El mateix ocorre amb el poblat d'El Collado que no té instal·lació depuradora.  
Des del punt de vista ambiental s'ha de resoldre, atés l'elevat valor de la zona, el sistema de depuració d'eixos nuclis de població a fi d'evitar la contaminació d'aqüífers, rius i inclús, de les mateixes fonts de què s'abastix el poble.   
D'altra banda, l'EsIA establix que la xarxa de sanejament existent és unitària. Este sistema des del punt de vista ambiental, no és adequat, i caldrà substituir-lo per una xarxa separativa o, almenys, disposar-la per als nous creixements.  
Respecte a la gestió de residus, Cirat pertany al pla zonal II, IV i V, zona PIR IV.  
El pla zonal per a realitzar les seues reserves preveu l'any 2023 per a Cirat una població de 1.179 habitants, població inferior a la prevista pel PGOU, que establix un sostre poblacional de 3.650 habitants, per la qual cosa a llarg termini es veuran superades les previsions del pla zonal.  
L'informe de FOBESA sobre la gestió de residus del municipi de Cirat (Castelló) indica que se n'està fent una gestió adequada.  
  
El pla zonal establix a Cirat la construcció d'un ecoparc tipus A; no obstant això, l'EsIA no arreplega cap dada respecte d'això, ni el planejament ha establit una zona de reserva per a este.   
Durant la visita de camp es va observar, en la zona del poblat d'El Collado, un abocament incontrolat inert en un buit d'una antiga pedrera. Atés que estan prohibits este tipus d'abocaments, s'haurà de procedir a la seua clausura i restauració.  
5. El tècnic redactor dividix el territori de Cirat en les unitats homogènies següents:   
a) La zona urbana clarament representada pels nuclis urbans.  
   
b) Les zones de cultiu representades pel terreny immediatament pròxim al nucli urbà de Cirat entre el riu i la carretera CV-20, en l'entorn d'El Collado i per altres àrees de menor extensió distribuïdes pel terme municipal, en funció de l'orografia del terreny i el sòl.  
  
c) La zona forestal amb extraordinària riquesa arbòria i arbustiva.  
Cal destacar el caràcter rural d'este municipi interior de la província de Castelló, el qual no resultarà afectat, a priori, per cap dels desenrotllaments proposats, excepte per l'ampliació proposada a l'est del nucli urbà de Cirat, que podria produir impactes negatius sobre la imatge urbana i el paisatge clarament rural que presenta este nucli.  
Cirat és un nucli de població amb un enclavament privilegiat al situar-se en una terrassa molt més elevada que el riu, per la qual cosa disfruta d'unes bones vistes de la vall recorreguda pel Millars.  
Entre el nucli i el riu es localitzen els sòls amb major capacitat agrícola, que ajuden a reforçar el caràcter rural de l'entorn. Per tant, si els nous desenrotllaments que es proposen arriben quasi fins a la vora del riu Millars, per un costat trencaran esta imatge de nucli rural vinculat a un riu i per un altre, el paisatge típicament de ribera dels marges del Millars.  
Respecte a este últim punt, no s'ha aportat cap estudi, ni tan sols s'ha presentat un pla en què es pose en relació el nucli urbà de Cirat, tant amb el barranc de Las Salinas com amb el Millars, a partir del qual definir possibles impactes i les seues corresponents mesures preventives i/o correctores.  
Una cosa pareguda succeïx en el nucli del Tormo al proposar com a sòl urbà la major part del vessant nord del turó del cementeri, ja que és una zona forestal, i en la qual, fins a la data actual, només s'havien disposat les construccions auxiliars.   
6. Durant els últims 30 anys, l'evolució de la població de Cirat presenta una tendència clarament regressiva, habitual de les zones rurals on s'ha produït un progressiu abandó de les activitats agrícoles i ramaderes, sense que es prevegen futurs desenrotllaments industrials significatius.  
  
Vist que el creixement és negatiu (en els últims 10 anys l'increment de població ha sigut d'un -13 %) s'entén que l'increment poblacional proposat del 1.293 % resulta excessiu enfront de la tendència natural de la població, així com de la possible demanda del sector turístic.  
  
S'aposta per promoure el municipi per mitjà de la creació d'un sector residencial d'edificació aïllada. Així mateix, amb els habitatges unifamiliars es pretén donar resposta a una futura demanda de turisme d'interior, sense estudiar altres propostes que no suposen unes tipologies estranyes, i que ajuden a impedir que es desvirtue la imatge de nucli rural per la qual es caracteritza i per la qual resulta atractiva la població de Cirat.  
Donada la tendència demogràfica d'este municipi, s'hauria d'haver realitzat un estudi de l'habitatge existent, a fi de conéixer si la demanda real es podria atendre, en un principi, amb el rebliment del sòl urbà i amb la rehabilitació d'habitatges ja existents.  
Segons establix el tècnic redactor, en l'EsIA, el sòl urbà està consolidat en el 80 %; no obstant això, la dita xifra en la realitat és més baixa, ja que de les zones del nucli urbà A, B, C1 i D (amb una superfície total de 122.584 m²), només es troben reblides, i no del tot, les zones A i B (43.741 m²) que és el 65 % de la superfície del sòl urbà.  
  
7. L'EsIA presentat ajuda, de manera genèrica, a conéixer els valors de la zona, però no s'identifiquen, ni es valoren els possibles impactes que es deriven del planejament proposat. Així mateix, la documentació no té mesures correctores i de pla de vigilància ambiental adequat.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
4. En data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE).  
De conformitat amb el que establix la disposició transitòria primera, apartat 2, de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, el pla es troba inclòs en el supòsit regulat en esta, ja que el seu primer acte preparatori formal va ser anterior al 21 de juliol de 2004 i la seua aprovació definitiva encara no s'ha produït.  
El procediment d'avaluació ambiental relatiu al Pla General d'Ordenació Urbana de Cirat s'inicia amb data 28 de setembre de 2005, de conformitat amb la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.  
El dit procediment, en la data d'entrada en vigor de la LEAE, 30 d'abril de 2006, es troba en una fase avançada, i s'ha realitzat:  
  
- El tràmit d'informació pública, al qual no és, en este cas, d'aplicació la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets a la informació, de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient. Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions de caràcter ambiental.  
- Consulta a les administracions afectades, amb resultat favorable, i que s'ha tingut en compte en el mateix tràmit d'avaluació ambiental.  
  
- Sol·licitud a l'òrgan promotor d'ampliació i/o aclariment de la documentació remesa, que ha sigut contestat amb l'amplitud i el nivell de detall necessaris per a un pronunciament ambiental.  
D'altra banda, vist que el model territorial presentat proposa una ocupació proporcional del sòl per als creixements urbans, una utilització racional dels recursos naturals i proporciona una adequada protecció als espais naturals existents, s'entén que el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental poden aconseguir-se a través del procediment d'avaluació ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
Per tot el que s'ha exposat més amunt, i actuant conforme al principi d'eficàcia procedimental i al criteri d'eficiència establits en l'article 3 de la Llei 30/1992, es resol concloure el procediment ambiental iniciat d'acord amb la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Analitzada la documentació presentada, vistos els informes presentats pels distints servicis, establides les afeccions legals, així com les consideracions ambientals i realitzada visita de camp, s'emet informe acceptable, només als efectes ambientals, del projecte de Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal de Cirat (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants següents :  
  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, haurà d'obtindre's informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.   
  
En el supòsit que el dit informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
2. Informe de l'organisme de conca corresponent sobre l'afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia.  
Els desenrotllaments previstos hauran de disposar de l'informe favorable de l'organisme de conca o entitat subministradora que acredite la suficiència de recursos hídrics, atenent els criteris de la interlocutòria d'ADOR, aspectes que seran verificats per l'òrgan substantiu.  
3. S'ha d'obtindre l'informe favorable de la Unitat de Vies Pecuàries.  
4. S'eliminarà el sector de sòl urbanitzable no detallat per no fer un ús racional del sòl (a l'estar afectat per risc 2 d'inundació), per afectar part de la vegetació de ribera protegida per mitjà de la figura del LIC i per afectar un dels sòls amb major capacitat agrícola del terme municipal. Així mateix no complix la legislació sectorial vigent, ja que afecta sòls de domini públic hidràulic, que per la normativa del PORN han d'estar protegits i mantindre's en el seu estat natural en els 100 metres de zona de policia; el desenrotllament del dit sector suposarà un impacte negatiu i irreversible sobre el paisatge i la imatge del nucli històric. Finalment, este sector residencial està pròxim a la depuradora i no se n'ha justificat adequadament la necessitat real, atés que a Cirat hi ha encara un 35 % de sòl urbà per desenrotllar.  
  
No obstant això, s'establirà en les DEUT, que es permetran, si la necessitat queda justificada, creixements cap al sud-oest, sempre que el sòl urbà s'haja consolidat adequadament.  
5. La presentació de la documentació següent serà motiu d'una resolució complementària que emetrà la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge:  
5.1. A l'efecte de promoure la revitalització dels dos nuclis històrics, es realitzarà un estudi bàsic d'habitatge en els nuclis urbans que arreplegue els solars vacants, els habitatges buits, els habitatges ocupats..., que permeta obtindre els habitatges disponibles i, així, promoure actuacions en sòl urbà consolidat, semiconsolidat i el desenrotllament del sòl urbà pendent.   
Establida la demanda real d'habitatge, s'ajustarà el sostre poblacional previst i es determinarà la necessitat real d'habitatge i la demanda de nou sòl.  
5.2. S'aportaran quadros comparatius entre el planejament proposat i el PDSU, que arrepleguen les superfícies dels distints tipus de sòl, la població actual i el sostre proposat, el nombre d'habitatges existents i les propostes, les necessitats hídriques actuals i les futures, així com el volum d'aigües residuals i residus generats actualment i el que generaran els nous usos previstos.  
5.3. Un nou pla de classificació amb les categories de sòl urbà, sòl urbanitzable, sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable de protecció, i un altre de qualificació, que arrepleguen les modificacions següents:  
a) Redelimitar el sòl urbà en el nucli de Cirat de tal forma que els sòls amb excessius pendents quedaran fora:  
- Pel sud, en la zona dels pallers, el límit serà la cota 405 i el camí fins a unir-se novament amb el límit actual.  
- Pel nord, en la zona del poliesportiu es prendrà com a límit l'existent fins que coincidisca amb la cota 415, que passarà a ser el nou límit, fins que coincidisca amb la CV-20, la qual serà el límit per a tota la part sud. No es permetrà cap creixement al nord d'esta a causa del gran desnivell existent i al pendent, que arriba, en alguns punts, quasi al 90 %.  
  
- Per l'oest es deixarà l'actual límit.  
- Per l'est s'ha de tindre en compte la normativa sectorial respecte a la ubicació de la depuradora i les seues zones de reserva. Es respectarà la zona de servitud i de policia del domini públic hidràulic.  
- Es tindrà en compte, dins de l'ordenació del nucli urbà, que el tàlveg que circula pel sud es deixarà lliure de qualsevol edificació i es disposarà una franja verda a ambdós costats llit, com a mínim de 25 metres.  
b) Redelimitar el sòl urbà en el nucli del Tormo de tal forma que els sòls amb excessius pendents, les zones amb risc de lliscament puntual alt, grau 1, i els terrenys forestals queden fora:  
- Pel sud, en la lloma del cementeri el límit serà la cota 430, arreplegant les construccions existents.   
- Per l'est es deixarà l'actual límit que ve del nord fins que arribe al carrer de Castelló, passarà per darrere de l'edificació seguint el camí existent fins a arribar a l'edificació. Es consideraran dins del sòl urbà les edificacions ja existents junt amb el carrer de la Font, a partir d'ací seguirà la línia del carrer fins que s'unisca amb la cota 415. Continuarà per la cota 415 fins a unir-se amb el límit proposat.  
  
- Per l'oest es mantindrà el límit que va paral·lel a la carretera, fins a arribar a les primeres construccions existents. Mantenint, aproximadament, el nivell de la cota 420-425.  
c) Redelimitar el SNUC en l'entorn del nucli de Cirat, tal com s'establix en l'annex VIIIa de l'informe emés pel Servici de Parcs Naturals en data 30 de novembre de 2007.  
d) Redelimitar el SNUC en l'entorn del nucli del Tormo, tal com s'establix en l'annex VIIIb de l'informe emés pel Servici de Parcs Naturals en data 30 de novembre de 2007.  
e) Redelimitar el SNUC en l'entorn de La Masía del Conde i la zona de Peñarba, tal com s'establix en l'annex VIIIc de l'informe emés pel Servici de Parcs Naturals en data 30 de novembre de 2007, associant-los a este sòl l'ús forestal, agrícola i/o ramader, sent possible l'habitatge rural vinculat a explotació agrícola.  
  
f) A fi de protegir el sòl forestal existent en el terme municipal, es classificaran com a sòl no urbanitzable de protecció, els següents àmbits, classificats com SNUC:  
- Al nord del terme municipal, entre els paratges d'El Cabezo i Gacelda.  
- A l'oest del terme municipal, entre el límit del sòl classificat com SNU d'interés natural i paisatgístic, i els paratges d'El Lentiscar i El Madroñal.  
5.4. S'identificaran les fonts d'aigua existents en el terme municipal i s'establirà un perímetre de protecció en aquelles en les quals l'aigua siga destinada a consum urbà.  
5.5. Es grafiaran adequadament la protecció relativa al domini públic hidràulic i a les vies pecuàries.  
5.6. Pla d'ordenació estructural en què s'incloga:  
a) L'àmbit afectat per la depuradora Cirat delimitant, en funció de les característiques tècniques de la instal·lació, dos zones per al correcte desenrotllament d'esta infraestructura de xarxa primària: una àrea de reserva contigua a la instal·lació per a futures ampliacions o millores i una zona de servitud de protecció en què s'excloga la implantació d'usos residencials, sanitaris, culturals i recreatius.  
b) Les reserves de sòl destinades a les estacions de depuració que es construiran per als nuclis del Tormo i El Collado.  
c) La reserva de sòl destinada a ecoparc i/o instal·lacions de valoració, en un sòl no urbanitzable comú.  
5.7. S'aportaran les normes urbanístiques corresponents al sòl no urbanitzable comú i als sòls no urbanitzables de protecció.  
En les normes urbanístiques del sòl no urbanitzable d'especial protecció d'incendis s'introduiran mesures destinades a pal·liar els efectes dels incendis i a la seua restauració.  
En les normes urbanístiques del sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal, paisatgística i natural, es permetrà l'ús agrícola en aquells sòls que ja estigueren en explotació, sempre que siga cultiu tradicional, principalment, secà, i es mantinga l'estructura tradicional abancalada.  
6. L'abocador incontrolat inert existent en el sector del poblat d'El Collado haurà de ser clausurat, segellat i restaurat.  
7. La zona d'acampada existent es traslladarà a una altra zona, amb un informe previ del servici competent en espais naturals.  
8. Els nous sectors:  
8.1. Han de disposar d'un sistema de depuració amb capacitat suficient per a admetre els dits creixements.  
8.2. Quan s'implante un ús que implique un increment del consum dels recursos hídrics, que no haja sigut previst en el PGOU, haurà de sol·licitar-se l'informe de l'organisme de conca corresponent.  
  
8.3. Han de tramitar la corresponent autorització d'abocaments davant de l'organisme de conca.  
9. Totes les mesures preventives i correctores proposades, així com aquelles derivades dels condicionants exposats, hauran de ser arreplegades per la normativa urbanística.  
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 22 de juny de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 109/7026-JJK.  
Promotor: Ajuntament de Chiva.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Objecte projecte: Pla Especial del Paratge Natural Municipal Serra de Chiva.  
Localització: en el terme municipal de Chiva (València).   
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és millorar i conservar l'estat dels recursos naturals, els ecosistemes i les espècies presents, alhora que es respon a la necessitat de mantindre una de les àrees d'esplai de la població pel que fa al coneixement i gaudi de la naturalesa. El Pla Especial regularà el règim de l'espai natural, els usos i les activitats, i el seu ús públic.  
  
L'àmbit del Pla Especial comprén la major part de la serra del terme municipal de Chiva, fonamentalment les forests d'utilitat pública La Sierra (CUPV3012, V67) i El Sapo (CUPV1046, V146). En l'annex I del pla figuren les parcel·les que formaran part del paratge natural municipal. En l'annex II figura la relació de parcel·les que constituïxen enclavaments en el paratge en què no s'ha obtingut el consentiment dels propietaris tal com indica el Decret 161/2004 i que, en un futur, si s'obté el consentiment dels propietaris o passen a titularitat pública, podran ser incorporades a l'àmbit del paratge, i no es considerarà revisió del pla.  
  
La superfície del pla proposada és de 5.746 hectàrees.  
D'acord amb la normativa urbanística vigent, els terrenys afectats pel paratge estan qualificats fonamentalment com a sòl no urbanitzable de protecció forestal amb dos excepcions en què està classificat com a sòl no urbanitzable de protecció forestal i sense protecció i com a sòl urbanitzable majoritàriament urbanitzable.  
En el nou pla es qualifica la totalitat de l'àmbit del paratge com a sòl no urbanitzable de protecció forestal del paratge natural municipal Serra de Chiva.  
El Pla Especial desenrotlla una sèrie de determinacions relatives als usos i a les activitats, així com a la gestió del paratge. Distingix dos àrees: la majoritària, forestal, i una altra, de molta menor envergadura, la d'ús públic.  
Establix unes normes generals de regulació d'usos i activitats amb normes de protecció dels recursos naturals (recursos hidrològics, sòls, vegetació, fauna, patrimoni cultural, etc.), normes de regulació d'activitats i infraestructures, i prohibix determinats usos (activitats extractives, industrials, d'urbanització, etc.) i establix condicions per a la realització d'altres (cinegètiques, recreatives, educatives, científiques, etc.). Establix també una normativa particular per a les diferents àrees.  
  
Igualment, s'establixen determinacions relatives a la gestió d'este espai, i es destaca la creació d'un consell de participació.  
Tramitació administrativa  
Amb data 11 d'abril de 2008, l'Àrea d'Espais Naturals d'esta conselleria va remetre la documentació següent:  
- Projecte de pla especial junt amb estudi d'impacte ambiental.  
  
- Certificat de 2 d'abril de 2008 de l'acord definitiu del Pla Especial de l'Ajuntament en ple, de data 31 de març de 2008. En este es fa referència al fet que el projecte s'ha sotmés a informació pública (DOCV 5627, 26.10.2007), i s'han presentat al·legacions, resoltes en el Ple de 28 de gener de 2008. La superfície del paratge queda definitivament en 5.746 hectàrees.  
- Certificat de 29 de novembre de 2007 de l'Ajuntament en ple, que acorda amb data 26 de novembre de 2007 inscriure en l'inventari general de béns, drets i accions de l'Ajuntament el refugi municipal d'Oratillos en la parcel·la 35 del polígon 43.  
- Certificat de 4 de febrer de 2008 d'acord de l'Ajuntament en ple, de data de 28 de gener de 2008, d'aprovació de la modificació dels límits del paratge natural municipal que inclou la superfície de les parcel·les 41, 42 i 43 del polígon 40 com a resultat de l'al·legació presentada per la propietat d'estes, així com la superfície del barranc que les travessa i la superfície del refugi d'Oratillos.  
-Criteri de conformitat positiu a la proposta de declaració del paratge natural d'acord amb l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de regulació dels paratges naturals municipals.  
- Certificat de 4 d'octubre de 2007, d'acord de l'Ajuntament en ple, de data 2 d'octubre de 2007, de sol·licitud de l'Ajuntament de declaració del paratge natural esmentat.  
- Certificat de propietat del sòl i la seua qualificació urbanística. Llista de parcel·les.  
- Conformitat dels titulars de les parcel·les privades adherides al paratge.  
Amb data 22 de juliol de 2008, l'Àrea d'Espais Naturals d'esta conselleria remet la documentació següent:  
- Informe de l'Àrea d'Espais Naturals en què s'indica que com a conseqüència de la informació pública del projecte es van produir al·legacions i que es va modificar el pla per a incorporar-les. Els propietaris han donat el consentiment exprés per a la inclusió en el paratge de les parcel·les, que estos continguts complixen els fins bàsics d'ordenació i gestió del paratge natural municipal i que s'ajusten al que exigix el Decret 161/2004 de regulació dels paratges naturals municipals, i es considera que no s'ha produït una modificació substancial del projecte.  
Informen igualment que en l'àmbit del paratge han quedat una sèrie de parcel·les privades enclavades que contenen valors suficients per a la seua inclusió en este espai natural protegit. Les dites parcel·les indicades en l'annex II de la memòria informativa del pla van ser considerades durant l'avaluació d'impacte ambiental.  
- Al·legació presentada durant el període d'informació pública per Presentación i Pilar Serer Sanmartín en relació a sol·licitar la inclusió de determinades parcel·les de la seua propietat en l'àmbit del paratge.  
- Informe de l'arquitecte municipal en què comunica la conveniència d'incloure les parcel·les 41, 42 i 43 del polígon 40 en l'àmbit del paratge, així com del barranc que circula per estes.  
- Informe de l'arquitecte municipal respecte a la qualificació urbanística de la parcel·la 35 del polígon 43 on s'ubica el refugi d'Oratillos.  
- Certificat de la inscripció en l'inventari de béns municipals del refugi municipal d'Oratillos.  
- Informe de l'Ajuntament de Chiva en què s'indica que no s'ha concedit cap llicència d'activitat de pedrera en el paratge natural municipal Serra de Chiva.  
Consideracions ambientals  
1. L'àmbit del paratge està constituït pels relleus muntanyosos de la serra de Los Bosques i la serra de Cabrillas en el terme municipal de Chiva incloent-hi gran part dels barrancs que els drenen; l'alçària màxima s'aconseguix amb el pic de Santa María amb 1.137 metres. Els materials dominants són calcàries i dolomies cretàciques i en menor grau calcàries juràssiques; els pendents són, en general, abruptes.  
La zona ha patit diversos incendis de gran extensió: anys 1993, 1994, 2000 i 2003, i la seua situació està influïda de manera important per esta circumstància. La vegetació està dominada per les fases de matoll i màquia en regeneració, i igualment restes de pinedes salvades de l'incendi i zones amb regeneració natural d'estos. Destaquen una sèrie d'espècies vegetals d'interés biogeogràfic a escala nacional com Kerneria boissieri, Thymus granatensis subsp. micranthus i Teucrium pugionifolium i certs tàxons singulars per a la flora valenciana com Cerinthe major subsp. gymnandra i Leucanthemum maestracense.  
  
En l'àmbit del paratge quedaran incloses dos microreserves vegetals, la del barranc de la Fuente de la Gota i la de La Umbría de las Carrasquillas.  
Des d'un punt de vista faunístic destaca la presència del teixó, el gat salvatge, l'àguila de panxa blanca, el falcó pelegrí, el mussol, etc.  
Es tracta d'un paratge amb interés des d'un punt de vista ambiental: fauna, flora i vegetació.  
2. La delimitació del paratge natural municipal s'ha efectuat fonamentalment atenent criteris de límits del terme municipal i de propietat del terreny.  
Es considera que l'acceptació dels límits proposats es fa sense perjuí que puguen haver-hi en el mateix terme municipal o en els limítrofs altres zones amb valors ambientals que els facen igualment mereixedors de protecció, amb esta o amb qualsevol altra figura prevista en la normativa urbanística.   
En este sentit, el mateix pla inclou relació de parcel·les enclavades en l'annex II que en un futur, segons la normativa del mateix pla, poden incloure's en l'àmbit del paratge si es té el consentiment dels propietaris o passen a titularitat pública, tenint en compte, a més, que la seua inclusió no es considerarà revisió del pla i que l'estudi d'impacte ambiental avalua igualment estes parcel·les enclavades.  
  
Respecte a les parcel·les enclavades i la seua regulació en el Pla Especial, es considera que la futura inclusió d'estes donaria més coherència al paratge, que la seua valoració ambiental és semblant a les parcel·les incloses en l'actual proposta de delimitació o que, en qualsevol cas, la seua inclusió estaria justificada per la continuïtat i coherència ambiental del paratge. En conseqüència, es considera acceptable des d'un punt de vista ambiental la seua futura inclusió sempre que, d'acord amb la legislació, es tinga el consentiment de la propietat o passen a titularitat pública.  
En qualsevol cas es considera que l'àmbit proposat posseïx interés ambiental com per a ser designat paratge natural municipal.  
3. En relació amb les parcel·les enclavades en l'àmbit del paratge natural municipal s'ha pogut comprovar que hi ha errors en la documentació presentada respecte a estes i en conseqüència haurien de corregir-se.  
S'ha pogut comprovar que hi ha parcel·les que figuren en l'annex II d'enclavades, i que podrien incloure's en l'àmbit del paratge en un futur, que en realitat formen part de la proposta actual del paratge tal com pot comprovar-se en els plans de delimitació del paratge, plans cadastrals, etc.  
Igualment, s'ha pogut comprovar que hi ha parcel·les enclavades en l'àmbit del paratge i que no estan en la relació de l'annex II, i haurien d'estar-hi al ser enclavades amb valors semblants o amb continuïtat i coherència per al paratge.  
4. El Pla Especial classifica i qualifica des d'un punt de vista urbanístic tot el sòl de l'àmbit com a sòl no urbanitzable de protecció forestal del paratge natural municipal Serra de Chiva. Canvia la classificació puntualment a una xicoteta porció de sòl classificada actualment com a urbanitzable i propietat de l'Ajuntament, i canvia la qualificació a la resta de l'àmbit del paratge de manera que passa de ser sòl no urbanitzable de protecció forestal a protecció forestal del paratge natural municipal Serra de Chiva.  
La classificació i qualificació urbanística donada es considera adequada amb els valors ambientals de la zona i es considera que permetrà la seua conservació tenint en compte els condicionants de la present declaració. La regulació de normes que s'efectua en el Pla Especial detalla molt els usos i les activitats que podran dur-se a terme i les condicions sota les quals es podran dur a terme.  
Tenint en compte l'anteriorment indicat, es considera que la redacció de l'últim paràgraf de l'apartat 4 de l'article 4 de la normativa del Pla Especial, així com també la de l'apartat 5 del mateix article pot donar lloc a confusió respecte al que establix l'article 51 d'esta normativa i, en conseqüència, haurien de redactar-se de manera coherent i concordant amb l'article 51 esmentat.  
En relació amb la porció del sòl que actualment és urbanitzable, propietat de l'Ajuntament, i que es pretén incloure en l'àmbit del paratge, els terrenys són forestals i forest d'utilitat pública, i igualment dos xicotetes parcel·les enclavades propietat de particulars. Es considera adequada des d'un punt de vista ambiental la inclusió de la parcel·la urbanitzable propietat de l'Ajuntament en l'àmbit del Pla Especial i la seua reclassificació a no urbanitzable de protecció especial, i respecte a les parcel·les enclavades particulars abans esmentades, tenint en compte que el planejament urbanístic vigent no s'ha sotmés a avaluació ambiental, i el seu caràcter forestal i de forest d'utilitat pública, es considera igualment que s'haurien de reclassificar a sòl no urbanitzable de protecció forestal.   
Respecte a estes últimes parcel·les, el pla ja preveu la seua possible futura inclusió en el paratge si hi ha consentiment dels propietaris o passen a titularitat pública. En qualsevol cas, al quedar rodejades de sòl no urbanitzable de protecció forestal dins de l'àmbit del paratge, i amb la regulació d'usos que per a eixe sòl efectua el paratge, el desenrotllament de les parcel·les indicades queda en la pràctica impedit, independentment de la seua reduïda dimensió, i el seu possible desenrotllament, a més, afectaria la coherència del paratge en eixa zona puntual concreta, comprometent-la. En conseqüència, es considera que en una futura revisió del planejament municipal eixes parcel·les, amb caràcter forestal i continuïtat amb el sòl no urbanitzable de protecció forestal que ara es crea, hauran de reclassificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, s'incloguen o no dins de l'àmbit del paratge.  
5. L'àmbit del paratge proposat en una zona puntual concreta inclou una molt xicoteta porció de terrenys sobre els quals es va emetre declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions amb data 8 de novembre de 2005, sobre el projecte d'ampliació i modificació del projecte d'explotació i restauració de les concessions mineres (secció C): Peñas Albas I número 2404 i Peñas Albas II número 2427 i l'explotació (secció A): Lydia número 988 bis del terme municipal de Chiva (r/n: expedients 337/04-AIA, 338/04-AIA i 389/04-AIA).  
En conseqüència, els límits del paratge haurien de rectificar-se en esta zona de manera que n'excloga tota la superfície del projecte miner indicat amb declaració d'impacte ambiental de data 8 de novembre de 2005.  
6. L'àmbit del paratge inclou nombrosos barrancs, domini públic hidràulic i regula les actuacions que els puguen afectar.  
Igualment, afecta la via pecuària que es troba en l'àmbit del paratge, denominada Vereda Real de Gestalgar a Godelleta. En la normativa del pla ha d'especificar-se a més del ja establit, que es tracta de béns de domini públic de la Generalitat Valenciana, i s'haurà d'incloure la informació necessària sobre els camins ramaders en la normativa: amplària legal, longitud, bé de domini públic i, a més, reflectir-se en la documentació gràfica en l'àmbit del paratge, amb identificació pel nom i l'amplària legal.  
7. La normativa de regulació d'usos, recursos i infraestructures es considera acceptable des d'un punt de vista ambiental, atés que permet la conservació i millora dels valors ambientals del paratge i és compatible amb els usos i infraestructures permeses amb les condicions establides, tenint en compte els condicionants que s'establixen en la present declaració.   
8. Les mesures correctores indicades en l'estudi d'impacte ambiental es consideren acceptables, i és necessari efectuar una sèrie de modificacions i afegir-ne alguna per a millorar l'efecte del pla sobre el medi, des d'un punt de vista ambiental.  
9. En relació amb el programa de vigilància ambiental, s'hi s'establix la necessitat que l'Ajuntament elabore un informe o memòria anual que es presentarà davant de la Conselleria de Medi Ambient, que avaluarà el correcte compliment de les mesures protectores proposades en l'estudi i en la declaració d'impacte ambiental.  
L'avaluació d'este informe correspon a l'Àrea d'Espais Naturals d'esta conselleria o departament competent en espais naturals.  
  
10. Respecte a la regulació de les infraestructures en la normativa del Pla Especial i tenint en compte les característiques dels valors ambientals del paratge i per a garantir-ne la és necessari implantar algunes correccions en l'article 53.1 i en l'article 63.2.g.  
En l'article 53.1 s'indicarà expressament que les infraestructures tipus abocador o semblants no estaran permeses en cap cas, i la redacció de l'apartat 1 acabarà de la manera següent: «... així com aquelles destinades a l'interés general amb caràcter excepcional sempre que en este últim cas es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en sòl no urbanitzable comú en el terme municipal i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, cas de requerir-la legalment.»  
  
Igualment, la redacció de l'article 63.2.g, en el seu paràgraf final, es modificarà en els termes següents: «les previstes en les normatives sectorials, així com aquelles destinades a l'interés general amb caràcter excepcional sempre que, en estos dos últims casos es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en sòl no urbanitzable comú en el terme municipal i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, cas de requerir-la legalment».  
11. En relació amb l'afecció al patrimoni cultural, la zona presenta diversos jaciments arqueològics i béns etnològics tal com indica l'estudi d'impacte ambiental.   
En l'estudi d'impacte ambiental s'afirma que s'obvia la inclusió de l'informe de la Conselleria de Cultura sobre afecció al patrimoni al no afectar-se immobles de valor cultural.  
En relació amb este assumpte és necessari precisar que d'acord amb l'actual legislació, l'Orde de continguts mínims de 3 de gener de 2005, els instruments d'ordenació del territori, com és este projecte, requerixen l'informe de la Conselleria de Cultura relatiu a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
A més, la normativa del paratge permet per exemple l'ús recreatiu didàctic dels recursos arqueològics i historicoartístics amb condicions, per la qual cosa sí que pot afectar-se estos béns i, en conseqüència, es considera necessari que la Conselleria de Cultura emeta informe respecte a la regulació que la normativa proposada fa respecte a estos elements.  
12. Pel que fa a la regulació efectuada en l'article 19.2 es considera que les actuacions indicades han de quedar subjectes a l'informe previ favorable del Servici de Biodiversitat, i no és necessari el sotmetiment a estimació d'impacte ambiental com es proposa.  
13. Respecte a la redacció de l'article 63, apartat 1, ha de tindre's en compte que entre els usos permesos també estan els establits en els articles 53 i 54 de la normativa del pla.  
14. En relació amb l'article 11 de la normativa del pla es considera que ha de permetre's la possibilitat de creació d'obres de correcció hidrològica forestal com ara dics o parets seques si se sotmeten prèviament a declaració d'impacte ambiental i es consideren acceptables des d'un punt de vista ambiental. Ha de tindre's en compte que estes instal·lacions ja es troben en l'àmbit del paratge i la implantació de noves obres en casos justificats podria ser necessari si prèviament s'avaluen ambientalment i es consideren acceptables.  
15. La redacció de l'article 46 fa referència al que disposa l'article 27 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl no Urbanitzable, la qual cosa es considera incorrecta pel fet que eixe article fa referència a sòl no urbanitzable comú. Respecte a les instal·lacions a què fa referència l'article 46 del Pla Especial, estes han d'ajustar-se i ser compatibles amb les instal·lacions pròpies d'un sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
16. En relació amb les microreserves vegetals existents en l'àmbit del paratge, les actuacions que s'hi duguen a terme hauran de respectar la regulació d'usos i actuacions indicades en les ordes de creació d'estes.  
17. En relació amb els usos públics del paratge s'haurà de tindre en compte respecte a estos l'existència d'un risc de lliscament alt i mitjà i de despreniment en determinades zones del paratge, així com l'existència de nombrosos llits, domini públic hidràulic, a pesar que no conste risc d'inundació segons la normativa de PATRICOVA, i en especial respecte a les activitats d'esplai concentrat i esportives organitzades. En este cas, es considerarà respecte a estes que s'haurà d'obtindre l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, així com els informes favorables respecte a la seguretat de les persones dels organismes competents en la matèria en el moment del desenrotllament d'estes activitats.   
S'ha de tindre en compte que la zona d'ús públic d'Oratillos se situa pròxima a llit o zona de drenatge i la de l'Alhóndiga és travessada pel llit. A pesar de ser usos que es donen des de fa temps, es considera que s'han d'obtindre prèviament les autoritzacions indicades tenint en compte la situació respecte als llits, per avingudes, i la seua situació en un entorn forestal, per risc d'incendi.  
Respecte a este punt, a més, en el cas que es desenrotlle el pla d'ús públic, este haurà d'obtindre els informes favorables respecte a la seguretat i salut de les persones dels organismes competents en la matèria.  
  
18. En relació amb l'ús del foc en les àrees d'ús públic i les mesures correctores establides respecte d'això en l'estudi d'impacte ambiental, es considera que s'haurà d'obtindre prèviament informe de l'Àrea de Recursos Forestals d'esta conselleria que determine si este ús ha d'estar permés en eixes zones, i, si és el cas, en quines condicions.  
  
S'ha de tindre en compte que encara que d'acord amb la documentació presentada els incendis ocorreguts no han tingut el seu origen en les àrees proposades d'ús públic, la zona ha patit nombrosos incendis forestals i l'entorn és completament forestal.  
19. En relació amb el pla de prevenció i extinció d'incendis que es preveu que puga elaborar-se, es considera que haurà d'obtindre's informe favorable previ per part del departament d'esta conselleria encarregat de la matèria.  
20. El pla establix una normativa per a la protecció del paisatge que es considera ambientalment acceptable.  
21. En la documentació no es fa referència al fet que gran part de l'àmbit del paratge es troba inclòs en l'àmbit del PORN de la conca hidrogràfica de l'Albufera, per la qual cosa haurà de precisar-se en la normativa del pla esta circumstància i, en conseqüència, la regulació d'usos, actuacions, instal·lacions, etc. que realitza el pla es fa sense perjuí del compliment del que establix l'indicat PORN, dins de l'àmbit d'este.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprèn de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
L'article 16 del Decret 131/2007, del Consell, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, faig la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de Pla Especial del Paratge Natural Municipal Serra de Chiva, en el terme municipal de Chiva, promogut per l'Ajuntament, sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen necessàries, així com de l'ompliment del que establix la documentació aportada (documentació del pla, de gener de 2008), en especial les mesures correctores i protectores de l'estudi d'impacte ambiental, i el que disposa l'apartat segon d'esta declaració.  
  
Segon  
Condicionants  
1. Les parcel·les que en el planejament urbanístic vigent actualment tenen la classificació de sòl urbanitzable enclavades en l'àmbit del paratge natural municipal però sense pertànyer-hi, hauran de reclassificar-se a sòl no urbanitzable de protecció forestal en futura revisió del planejament, s'incloguen o no en l'àmbit del paratge.  
2. S'ha de tindre en compte que en data 8 de novembre de 2005 es va emetre declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions al projecte d'ampliació i modificació del projecte d'explotació i restauració de les concessions mineres (secció C): Peñas Albas I núm. 2404 i Peñas Albas II núm. 2427 i l'explotació (secció A): Lydia núm. 988 bis, l'àmbit de les quals coincidix en una xicoteta part amb l'àmbit del paratge.  
Atés que la normativa del mateix paratge no permet este ús, prèviament a l'aprovació definitiva d'este document, haurà de corregir-se el seu àmbit a fi d'excloure la superfície de l'explotació afectada, o al contrari, si així ho estima l'òrgan substantiu, justificar la seua inclusió i valorar les conseqüències que això comporta.   
3. En relació amb les vies pecuàries, a més del que establix la normativa proposada ha de quedar clar, en l'àmbit del paratge, que es tracta de béns de domini públic de la Generalitat Valenciana i s'haurà d'incloure la informació necessària sobre estes en la normativa: amplària legal, longitud, bé de domini públic i a més grafiar-se en la documentació gràfica del paratge, identificant-se pel nom i l'amplària legal.  
4. S'obtindrà informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte al Pla Especial i la seua normativa de protecció del patrimoni cultural i, si és el cas, s'efectuaran les modificacions de la normativa que considere necessàries la Conselleria de Cultura.   
5. Es corregiran els errors existents en la documentació presentada en relació amb les parcel·les enclavades del paratge natural municipal, d'acord amb les consideracions ambientals d'esta declaració: plans, relació de parcel·les enclavades de l'annex II, etc.  
6. La normativa del Pla Especial ha de fer referència al fet que gran part de l'àmbit del paratge es troba inclòs dins de l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera i, en conseqüència, la regulació d'usos, actuacions, instal·lacions, etc., que realitza el Pla Especial en l'àmbit de l'esmentat PORN es fa sense perjuí del compliment del que s'hi establix.  
  
7. S'haurà de corregir el final de la redacció de l'article 53.1 de la normativa del pla, que quedarà de la manera següent: «[?] així com aquelles destinades a l'interés general amb caràcter excepcional sempre que, en este últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en sòl no urbanitzable comú en el terme municipal i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, cas de requerir-la legalment».  
  
En l'article 53.1, a més, s'especificarà que les instal·lacions d'abocadors i semblants no estaran permeses, en cap cas.  
Igualment la redacció de l'article 63.2.g, en el seu paràgraf final, canviarà de la manera següent: «[...] les previstes en les normatives sectorials, així com aquelles destinades a l'interés general amb caràcter excepcional sempre que, en estos dos últims casos, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en sòl no urbanitzable comú en el terme municipal i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, cas de requerir-la legalment.»  
8. S'haurà d'eliminar o corregir la redacció de l'últim paràgraf de l'apartat 4 de l'article 4 de la normativa del Pla Especial, així com l'apartat 5 del mateix article perquè siga coherent o concordant amb l'article 51 de la normativa esmentada, d'acord amb les consideracions ambientals de la present declaració.  
9. S'haurà de corregir l'article 19.2 de la normativa del pla de manera que les actuacions a què fa referència queden subjectes a informe previ del Servici de Biodiversitat d'esta conselleria, i no serà necessari el sotmetiment a estimació d'impacte ambiental, tal com s'ha redactat en la proposta.  
10. Respecte a la redacció que se'n fa de l'article 63.1 de la normativa del pla, s'haurà de tindre en compte que es permetrà el que establixen els articles 53 i 54 del pla.  
11. En la redacció de l'article 11 de la normativa del pla s'ha de permetre la possibilitat de creació d'obres de correcció hidrologicoforestal com ara dics o parets seques, que hauran de sotmetre's prèviament a declaració d'impacte ambiental i sempre que esta siga favorable.  
  
12. La redacció de l'article 46 de la normativa del pla no farà referència a l'article 27 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, del Sòl no Urbanitzable, i haurà de reflectir-se clarament que les instal·lacions a què fa referència hauran d'ajustar-se i ser compatibles amb les instal·lacions pròpies d'un sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
13. Les activitats o actuacions que afecten les microreserves vegetals en l'àmbit del paratge s'hauran d'ajustar al que establix el Decret 218/1994, de 17 d'octubre, del Govern Valencià, pel qual es crea la figura de protecció d'espècies silvestres denominada microreserva vegetal, així com a les ordes de creació de cada una d'elles.  
  
14. En relació amb els usos públics del paratge, s'haurà de tindre en compte l'existència d'un risc de lliscament i despreniment en determinades zones, així com l'existència de domini públic hidràulic (llits) i, en especial, respecte a les activitats d'esplai concentrat i esportives organitzades s'haurà d'obtindre autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, així com els informes favorables respecte a la seguretat i salut de les persones d'aquells organismes competents en la matèria per a realitzar les activitats en les zones triades. Estes autoritzacions s'hauran d'obtindre prèviament al seu desenrotllament.  
  
Respecte a este punt, a més, en el cas que s'elabore el pla d'ús públic del paratge, este haurà d'obtindre els informes favorables respecte a la seguretat i salut de les persones dels organismes competents en la matèria.  
15. En relació amb l'ús del foc en les àrees d'ús públic i les mesures correctores establides respecte d'això en l'estudi d'impacte ambiental, s'haurà d'obtindre prèviament informe de l'Àrea de Recursos Forestals d'esta conselleria, que determine si eixe ús està permés en eixes zones, i en quines condicions.  
16. En el cas que s'elabore el pla de prevenció i extinció d'incendis, s'haurà d'obtindre informe previ favorable del Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal o el departament de la Conselleria de Medi Ambient que tinga assumides les dites competències.  
  
17. L'informe o memòria anual que ha de presentar l'Ajuntament, el presentarà davant de l'Àrea d'Espais Naturals o departament amb competències en espais naturals d'esta conselleria, que efectuarà l'avaluació a què fa referència l'estudi d'impacte ambiental (programa de vigilància ambiental).  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 24 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.»  
  
València, 10 de gener de 2013.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.