Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5722, del 12-03-2008 (2008/3097)

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades resolucions complementàries a les declaracions d'impacte ambiental, corresponent a les Zones 6, 8, 10, 11, i 12.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5722

Data del DOGV
:   12-03-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/3097


Data del document
:   20-02-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Viver
    * Toro, El
    * Barracas
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades resolucions complementàries a les declaracions d'impacte ambiental, corresponent a les Zones 6, 8, 10, 11, i 12. [2008/3097]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les resolucions complementaries a les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 028/02-AIA Zona 6, 030/02-AIA Zona 8, 032/02-AIA Zona 10, 033/02-AIA Zona 11 i 034/02-AIA Zona 12, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 20 de febrer de 2008.- La directora general de Gstió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 28/02-AIA  
Promotor: Proyectos Eólicos Valencianos   
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 6   
- Parc eòlic Alto Palancia I  
- Parc eòlic Alto Palancia II   
- Parc eòlic Alto Palancia III   
Localització: Termes d'El Toro, Barracas, Viver (Alto Palancia)  
L'empresa adjudicatària per al desenvolupament de les instal·lacions eòliques de la zona 6 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana va presentar el dia 27 de desembre de 2006 la documentació relativa al projecte per al control i el seguiment de la població reproductora d'esparver cendrós (Circus pygargus) en l'àrea d'influència dels parcs eòlics Alto Palancia I, II i II i caracterització prèvia de l'hàbitat potencial de nidificació de l'espècie de la zona, en compliment dels condicionants establits en la resolució de directora general de Gestió del Medi Natural 13 de setembre de 2006, complementària de la DIA.   
El contingut d'aquesta documentació es resumeix a continuació:  
En relació amb l'àrea d'estudi. S'indica que l'àrea d'estudi serà l'àrea d'influència de les instal·lacions eòliques dels parcs Alto Palancia I, II i III, encara que no s'inclou una delimitació gràfica concreta i bastant detallada de l'àrea d'estudi.  
Si que es descriuen les principals característiques de l'hàbitat (topografia i vegetació) idònies per a la nidificació de l'espècie, encara que s'adjunta ortofoto, a escala 1:15.000, en la qual es proposa com a zona d'exclusió d'obra, únicament i exclusivament, una franja d'uns 200 metres, l'eix de la qual són les corresponents alineacions del parc Alto Palancia III (els 16 aerogeneradors projectats), les cordes 1 - 6 i 11-12 i un cercle de 200 metres de diàmetre al voltant de l'aerogenerador 13 del parc Alto Palancia I.   
Per al desenvolupament de l'estudi es proposen les fases següents:  
Fase 1) Estudi i caracterització prèvia de l'àrea de nidificació.   
Es proposa realitzar aquesta fase durant el mes de març, a raó d'una visita setmanal. Consistiria en la caracterització i cartografia de l'hàbitat potencial de nidificació sobre el qual, posteriorment, es concentraran les tasques de cens i observacions de l'espècie sobre el terreny, encara que s'adverteix que en aquesta fase ja es poden trobar exemplars migratoris prenupcials.  
Fase 2) Cens d'inici del seguiment de la població nidificant   
Aquesta fase comprendrà el mes d'abril i la primera meitat de maig i pot allargar-se o reduir-se en funció dels resultats que s'obtinguen. La freqüència de les observacions es fixa en una mitjana de dues visites setmanals.  
En aquesta fase es tractarà de localitzar les parelles nidificants, els nius i zones de campeig d'aquestes mitjançant prospecció i observació des de llocs dominants de les zones potencialment de cria i de les evolucions dels potencials reproductors.   
Fase 3) Seguiment i control de la població nidificant (I).  
Aquesta fase comprendrà la segona meitat de maig i el mes de juny, i es proposen dues visites setmanals per al mes de maig i una visita setmanal per al mes de juny.  
En aquesta fase una vegada localitzats els nius i comprovada l'activitat d'aquests es realitzarà un seguiment i control a fi de verificar-ne l'evolució.   
Fase 4) Seguiment i control de la població nidificant (II).   
Comprendrà els mesos de juliol i agost a raó d'una visita setmanal i se centrarà en la verificació de l'èxit de la cria (nombre de polls volats) i en el seguiment dels polls volanders i l'abandó de la zona de cria per l'espècie.  
En una reunió mantinguda el 12 gener de 2007 entre tècnics de la conselleria i de l'empresa adjudicatària, es va indicar que l'àrea potencial de nidificació havia de ser inclosa en l'estudi previ de manera que se centrara els esforços de l'estudi des del primer moment (mes de març) en el seguiment de l'arribada i identificació de les parelles, a més de constituir el document base per a fixar l'àrea d'aplicació de la mesura cautelar de la paralització d'obres.   
El 13 de febrer es presenta sol·licitud de retard de l'aplicació de la mesura cautelar de paralització de l'1 de març al 4 de març i s'adjunta nova documentació sobre la caracterització preliminar de l'hàbitat de nidificació. D'acord amb els criteris descrits per Liñamña et al., en els treballs sobre l'esparver cendrós a la província de Castelló, es descriu una àrea potencial els límits de la qual els constitueixen:   
Pel nord : Cerro de la Cruz i Carramanchel  
Per la zona est: costes del Ragudo i voltants  
Pel sud: Montequemado, Cerro de los Pastores, Alto de San Juan i zones baixes del Ragudo   
Per la zona oest: Corral de Larios i voltants   
Dins d'aquesta àrea potencial es distingeixen, al seu torn, tres tipus de zones (s'hi adjunta ortofoto a escala 1:10.000).  
- Zones potencialment aptes  
A la vista de les característiques de la vegetació, cal dir en una primera aproximació que els emplaçaments de l'alineació 13-15 d'Alto Palancia III, les alineacions 1-6 i 19-21 d'Alto Palancia II i les posicions 12 i 13 d'Alto Palancia I se situen en zones potencialment aptes per a l'espècie.   
- Zones potencialment menys aptes  
Comprén els emplaçaments de 7 a 11 d'Alto Palancia II, per tenir major pendent, estar pròxima a la carretera nacional i existir taques forestals més o menys pròximes i fins i tot limítrofes i es considera menys apta per a la nidificació encara que no es descarta totalment, i es valora adequada com a àrea de campeig.   
- Zones en principi no aptes   
Es corresponen amb les cordes amb vessants abruptes cap al sud-est, corresponents a les posicions 1 a 11 d'Alto Palancia I i 12-18 i 22 -24 d'Alto Palancia II com també amb les àrees amb escassa cobertura de l'Alto Palancia III que comprén l'alineació 1-12.  
Tenint en compte els resultats d'aquest estudi es proposen com a conclusions i recomanacions:  
A partir del mes de març, a les zones determinades com a potencialment aptes haurien de paralitzar-se en la seua totalitat les obres, mentre que en la zona determinada com a potencialment menys apta no podran dur-se a terme moviments de terres de cap tipus, encara que sí altres actuacions menys impactants com són el muntatge de màquines. Així mateix de les zones considerades en principi no aptes no s'estableix cap restricció fora de les consideracions establides en la declaració d'impacte ambiental.   
Aquesta situació s'haurà de mantenir fins que a finals d'abril - principis de maig s'hagen determinat els punts concrets de nidificació. Una vegada localitzats, haurà d'establir-se l'espai al voltant dels punts de nidificació que ha de quedar lliure d'obres durant el procés reproductiu. L'amplària de la banda d'exclusió temporal dependrà del tipus d'obres que es realitzen, i haurà de ser major per a aquelles actuacions que major alteració produeixen sobre el medi, com són els moviments de terres i menor per a altres de menor incidència com són el muntatge de les màquines.  
Informes sectorials  
- Informe del Servei de Biodiversitat  
Com a contestació al requeriment del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental en relació amb el control i el seguiment de la població reproductora d'esparver cendrós que podria veure's afectada per la instal·lació dels parcs eòlics de la zona VI del Pla eòlic valencià, l'empresa EMAT envia al desembre de 2006 un projecte de seguiment per a l'espècie, posteriorment complementat a requeriment de la conselleria al febrer de 2007.  
Bàsicament, es tracta d'establir un protocol que determine les mesures cautelars que s'han d'adoptar durant la realització de l'obra. Els paràmetres que s'han de definir són la delimitació de les àrees en principi aptes per a la nidificació de l'espècie i les dates oportunes per a la paralització d'obres. Pel que fa a la metodologia de seguiment de l'espècie es considera adequada, si bé serà dirigida per personal de la conselleria, com també complementada pels treballs habituals de cens i, si és el cas, anellat dels polls.  
Pel que fa a la delimitació de l'hàbitat potencial, bàsicament es considera adequat el grafiat per l'empresa. Es fa notar que si bé aquesta zona és l'adequada per a nidificació, l'hàbitat de campeig i alimentació pot estendre's a una zona molt més àmplia que comprendrà sobretot els camps agrícoles limítrofs.  
Pel que fa a les dates, s'han revisat les dades de fenologia de la reproducció de l'espècie a fi de determinar en la mesura que es puga l'època de restricció.   
Les primeres observacions de l'espècie en la zona de Barracas el passat any es van realitzar el 23 de març, si bé no es va poder comprovar si es tractava d'un exemplar en trànsit. Va ser a partir de primers d'abril quan es va observar la presència continuada i la realització de vols nupcials. Els polls controlats el passat any van nàixer entre el 3 i el 10 de juny i per tant les postes van tenir lloc entre el 4 i l'11 de maig. Aquestes dates són mitjanes en comparació amb altres obtingudes en altres zones de la província i anys, si bé les dates més novelles observades a la província es van avançar a l'1 d'abril l'any 2001, en zones més baixes d'altitud.  
Per tant, sembla factible retardar l'època d'aplicació de restriccions fins al 15 de març, data a partir de la qual haurà de parar-se tota activitat relacionada amb les obres en el perímetre d'hàbitat potencial definit per l'empresa, fins al 15 de maig. L'empresa ha sol·licitat, amb data 26 de febrer, que es permeta el trànsit de camions per la zona d'exclusió d'obres per a recollida de material en els aerogeneradors situats fora de la zona restringida. No obstant això, aquest trànsit no hauria de permetre's, atés que a partir del dia 15 podrien existir exemplars d'aguiló localitzant emplaçaments per a nidificar que podrien veure's desincentivades per aquest. Fora de la zona d'exclusió, en principi durant aquest període no existiran restriccions, si bé podran establir-se en el cas que es considere necessari per a no afectar l'activitat reproductora de l'espècie.  
A partir de la localització de nius, si és el cas, s'establiran uns radis d'exclusió al voltant d'aquests de diferents longituds segons el tipus d'activitat que s'ha de realitzar, presos des dels nius localitzats a la zona per personal d'aquesta conselleria, incloent els que puguen aparéixer fora de la zona ressenyada. Aquests perímetres de protecció s'hauran de mantenir fins a cinc dies després de l'abandó dels polls del niu, circumstància que serà comunicada per la Direcció General de Gestió del Medi Natural a l'empresa promotora a l'objecte que puguen prosseguir els treballs.  
Consideracions ambientals  
En primer terme analitzarem la delimitació de l'àmbit d'estudi proposada en la documentació complementària presentada el dia 13 de febrer de 2007.   
Es considera que les zones aptes proposades són adequades encara que hauran de fer-se extensives a oest de les cotes baixes del parc Alto Palancia I i al turó sobre el qual se situen els aerogeneradors 1 a 5 del parc Alto Palancia III que presenten característiques semblants i fins i tot més favorables que les de la zona nord d'aquest mateix parc (alineació 13 a 15).   
La finalitat de l'aplicació de la mesura cautelar de paralització de les obres és garantir la nidificació de l'esparver cendrós proporcionant a l'espècie un hàbitat tan poc alterat com siga possible. Així la minimització de l'afecció a la vegetació i la topografia aconseguida amb les modificacions introduïdes en el projecte, ha de ser complementada amb les condicions d'assossec en la zona que permeten a l'espècie dur a terme el seu procés reproductiu amb èxit. En la fase d'obres, això passa necessàriament per eliminar les molèsties que originen la totalitat d'aquestes, és a dir, no sols pel moviment de terres i el muntatge de les màquines, sinó també per l'increment de trànsit en els accessos que es genera per l'execució de l'obra civil i el muntatge de les màquines.   
De fet, en la visita de camp del dia 19 de febrer de 2007 es va poder comprovar que el trasbals de maquinària pesant de qualsevol tipus (formigoneres, bulldòzer, grues de gran tonatge, camions, etc.) a més de vehicles tot terreny i furgonetes era constant i molt intens.  
D'altra banda la situació a data 19 de febrer de 2007 és encara més desfavorable ja que l'accés previst al parc Alto Palancia I no ha pogut ser preparat (per no estar complits els condicionants d'afecció al patrimoni) i s'utilitza provisionalment un camí preexistent (sense realitzar condicionament) que discorre per una de les àrees més idònies per a la nidificació de l'esparver cendrós i molt pròxim als punts on el passat any es va constatar la nidificació de 3 parelles d'esparver cendrós.  
Pel que fa a la proposta del moment d'aplicació de la mesura cautelar de paralització de les obres, considerant l'informe elaborat pel Servei de Biodiversitat es pot retardar fins al dia 15 març.   
Es podran dur a terme treballs de muntatge dels aerogeneradors situats en la zona no apta sempre que no siga necessari el trànsit de cap tipus de maquinària pesant a través dels accessos, és a dir, que abans del 15 de març s'hagen abassegat en les corresponents plataformes tot el material i la maquinària necessaris per al muntatge dels aerogeneradors. No obstant això, atés que els esmentats aerogeneradors són pràcticament limítrofs amb la zona apta per a la nidificació es considera necessari establir mesures preventives que permeten limitar les labors de muntatge si cal.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent resolució:  
Primer  
1) La zona apta de nidificació potencial de l'esparver cendrós (Circus pygargus) en l'entorn dels parcs Alto Palancia I, Alto Palancia II i Alto Palancia III s'haurà d'estendre a l'oest del parc Alto Palancia I comprenent el turó sobre el qual s'assenta l'alineació 1-5 del parc Alto Palancia III d'acord amb el plànol annex I d'aquesta resolució.  
2) La metodologia proposada per al seguiment s'haurà d'aplicar sobre la zona apta i sobre la zona denominada menys apta, iniciant l'estudi directament amb la fase 2, des del dia 1 de març de 2007.  
3) La paralització de les obres s'haurà d'aplicar a la totalitat de les instal·lacions (accessos interiors i exteriors, rases, plataformes, muntatge dels aerogeneradors, etc.) dels parcs Alto Palancia I i Alto Palancia II i Alto Palancia III, situats en la zona apta, entre el 15 de març i el 15 de maig de 2007 inicialment, llevat que es constate la nidificació amb anterioritat a aquesta data, passant llavors a la següent fase en què s'haurà d'actuar d'acord amb allò que s'ha exposat en el punt 6.   
4) Es permetrà el muntatge de les màquines de l'alineació 7 a 11 d'Alto Palancia II (zona menys apta) i d'aquells aerogeneradors situats en zona no apta sempre que això no implique trànsit de maquinària pesant (de qualsevol naturalesa) pels accessos que travessen zones aptes a partir del dia 15 de març de 2007, és a dir, que es trobe abassegat en els camins o plataformes de les zones no aptes la totalitat del material i la maquinària necessàries per a la instal·lació dels aerogeneradors.   
5) No obstant això, el seguiment de l'esparver cendrós es realitzarà des de l'1 de març de 2007 d'acord amb la metodologia presentada i les especificacions realitzades pel Servei de Biodiversitat, de manera que si detectaren exemplars amb clars moviments de localització d'emplaçaments abans del 15 de març o si aquests, després del dia 15 de març de 2007, es localitzaren en la zones aptes de vora, molt pròxims a les àrees en què es permet el muntatge (zones no aptes) s'haurà de realitzar una comunicació mitjançant un informe extraordinari de manera que es puguen establir limitacions a les labors permeses que s'estimen necessàries.   
6) Una vegada localitzats els nius s'hauran d'establir radis d'exclusió al voltant d'aquests, presos des dels nius localitzats en la zona per personal de la conselleria de Territori i Habitatge i incloent els que puguen aparéixer fora de les zones ressenyades. L'amplitud dels radis haurà de dependre de les activitats que s'han de realitzar. Els perímetres de protecció s'hauran de mantenir fins a cinc dies després de l'abandó dels polls del niu, circumstància que serà comunicada per la Direcció General de Gestió del Medi Natural a l'empresa promotora a fi que es puguen prosseguir els treballs.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta resolució complementària de la declaració d'impacte formulada mitjançant la Resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 27 de juliol de 2005, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 28/02-AIA  
Promotor: Proyectos Eólicos Valencianos   
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 6.   
Accés nord als parcs Alto Casillas I i Alto Casillas II  
Parc Alto Casillas I (corda nord, aerogeneradors 10-15)  
Parc Alto Casillas II   
Localització: Termes de Pina de Montalgrao i Benafer (Alto Palancia)  
L'empresa adjudicatària per al desenvolupament de les instal·lacions eòliques de la zona 6 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana va presentar, el dia 25 de setembre de 2006, en compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental (formulada mitjançant una resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 27 de juliol de 2005) els projectes constructius dels parcs eòlics Alto Casillas I i Alto Casillas II i les infraestructures associades d'aquests (accés nord comú a ambdós parcs).  
La documentació gràfica del document aporta planta general d'instal·lacions a escala 1:10.000, plànols de planta de l'obra civil a escala 1:5.000 i perfils longitudinals dels vials. No s'aporten dades sobre orígens i distàncies dels diferents vials, cota dels elements de l'obra civil (camins, sabates i plataformes dels aerogeneradors), la qual cosa dificulta en gran manera la valoració dels impactes residuals de l'obra civil.   
Per això, el 21 de novembre de 2006, es va sol·licitar documentació complementària en els termes següents:  
1. Plànols topogràfics a escala 1:2.000 o més detallada tant de la situació preoperacional com de la situació final que resultarà després de la construcció dels parcs.  
En els plànols de situació preoperacional es reflectiran la ubicació dels aerogeneradors i de les plataformes de construcció especificant les cotes del terreny d'ambdós com també el traçat dels vials tant interiors com dels accessos generals als parcs.  
En els plànols de situació final es grafiaran les modificacions topogràfiques originades per l'obra i els impactes residuals, reflectint clarament les cotes tant dels aerogeneradors com de les plataformes de construcció com també les dimensions dels talussos i els terraplens de la totalitat de les infraestructures (camins, plataformes, sabates, etc.) aportant els perfils transversals necessaris per a avaluar la magnitud d'aquests.   
2. Així mateix se sol·liciten les dades concloents sobre la capacitat del parc Alto Palancia III, aportant les dades sobre recurs eòlic que l'han determinat, en compliment de l'apartat 1.2 del punt segon de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental, formulada mitjançant una resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 27 de juliol de 2005.  
El 28 de desembre de 2006 el promotor, en contestació a la sol·licitud efectuada, va remetre documentació gràfica complementària composta per plànols topogràfics de planta a escala 1:2000, perfils longitudinals i perfils transversals exclusivament de l'eix 9-10 del parc Alto Casillas I. Es mantenen les deficiències en relació amb les cotes dels distints elements de l'obra civil (plataformes, aerogeneradors, trams de camí) com també de referències de distàncies dels diferents eixos projectats, per la qual cosa continua existint una clara dificultat per a la interpretació dels perfils longitudinals i transversals.  
També s'aporta projecte constructiu del parc eòlic Alto Palancia III.  
En conseqüència, el 16 de gener de 2007, es realitza un nou requeriment de documentació per a l'esmena de les deficiències següents:  
1) Especificació en els plànols topogràfics a escala 1:2000 dels parcs Alto Casillas I i Alto Casillas II de les cotes dels aerogernadors i de les plataformes.  
2) Assenyalar en els plànols de planta a escala 1:2.000 dels vials d'ambdós parcs els punts quilomètrics de manera que siga fàcilment contrastable amb la informació dels perfils longitudinals.  
3) Aportar els perfils transversals, excepte l'eix 9-10 de l'Alto Casillas que ja ha sigut presentat.  
El 23 de gener de 2007 es remet la documentació sol·licitada, sobre la qual s'emet un informe el dia 7 de febrer de 2007 amb les consideracions següents:  
L'obra civil dels parcs Alto Casillas I, Alto Casillas II i Alto Palancia haurà de ser en general modificada per a aconseguir una major adaptació a la topografia de l'entorn i aconseguir una reducció de la superfície afectada per la construcció de vials, plataformes rases, etc.   
Ens centrem en els parcs Alto Casillas I i Alto Casillas II i comunicarem, quan s'efectue la visita de camp, els aspectes relacionats amb el projecte constructiu del parc Alto Palancia III.  
1r) En primer terme es planteja un únic accés per als dos parcs Alto Casillas I i Alto Casillas II, sense que s'hagen aportat dades ni valoració de l'accés oest a l'alineació sud del parc Alto Casillas I, ni justificació de l'eliminació d'una alternativa viable enfront de l'execució d'una vial interior entre els aerogeneradors 9 i 10 del parc Alto Casillas I.   
2n) En relació amb l'accés als parcs, denominat accés nord s'adjunten els perfils transversals del tram 3 entre el pk 0+000 i el pk 1.240 en els quals s'han assenyalat aquells desmunts que es consideren innecessaris ja que l'alçària dels talussos residuals és de poca importància i per tant es poden realitzar talussos més verticals.   
D'altra banda entre els pk 940 i el pk 1.240 es considera innecessari modificar el pendent actual del camí ja que està molt per sota el límit de pendent tècnicament admissible i el disseny proposat afecta una superfície que sustenta vegetació natural d'interés.   
En aquells trams en què els marges són terrenys cultivats en bancal s'haran de reposar els murs de maçoneria com a mesura protectora per a evitar pèrdues de sòl per erosió hídrica i com a mesura correctora d'integració en l'entorn.   
A més d'aquestes modificacions l'execució de l'obra en els trams en què discorre per terrenys naturals s'evitarà l'eliminació de qualsevol exemplar d'arbustiu o arbori (savina turífera, ginebre, carrasca, savina negral, roure valencià...) que no siga absolutament imprescindible i que puga ser mantingut mitjançant la poda de les branques que recauen al camí   
3r) Respecte als parcs Alto Casillas I i Alto Casillas II s'assenyalaven una sèrie de modificacions gràficament que havien de ser realitzades, llevat que existira alguna raó tècnica que impedira les esmentades modificacions.   
D'altra banda se sol·licitava el compliment d'una sèrie de condicionants establits en la declaració d'impacte ambiental de les instal·lacions eòliques de la zona 6, formulada mitjançant una resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 2005 com ara:   
1. Informe favorable de la conselleria de Cultura sobre les prospeccions prèvies dels parcs   
2. Inscripció del Registre de Xicotets Productors de la Comunitat Valenciana i document d'acceptació del gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
3. Modus operandi per a la realització del control de vibracions sobre la cova Cerdaña, incloent les mesures preventives de senyalitzacions i limitacions accés a la cova.   
En contestació a l'informe-sol·licitud del dia 7 de febrer es rep del promotor, documentació complementària en les següents dates i amb el següent contingut:  
- El 20 de febrer de 2007 s'aporta:  
- Escrit en el qual s'indica que les modificacions relatives al camí d'accés general (accés nord) són tècnicament viables i que es comprometen a executar-les amb les variacions indicades, sol·licitant que siga autoritzat el condicionament de l'esmentat accés.  
- Informe favorable de la conselleria de Cultura sobre les prospeccions prèvies dels parcs Alto Casillas I i Alto Casillas II.  
- Escrit d'inscripció en el Registre de Xicotets Productors de la Comunitat Valenciana i document d'acceptació del gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos, de l'empresa promotora que s'aplicarà en la fase de funcionament. Durant la fase d'obres el contractista gestiona els residus tòxics i perillosos.  
- El 28 de febrer de 2007 s'aporten plànols de planta a 1:2.000 amb les modificacions de l'obra civil del parc Alto Casillas I, especificant que no es representa la ubicació de l'aerogenerador núm. 9 per estar estudiant una disposició especial de la plataforma de muntatge a fi de reduir el moviment de terres.   
- El 7 de març de 2007 es remeten plànols de planta, a escala 1:2000 amb les modificacions de l'obra civil del parc Alto Casillas II.  
Consideracions ambientals  
Les rectificacions sol·licitades als projectes constructius presentats, tenen la finalitat de disminuir l'afecció de la superfície, i en conseqüència, de la vegetació i els impactes residuals de l'obra civil, tenint en compte a més els elements d'interés patrimonial que han sigut detectats en els treballs posteriors a les prospeccions arqueològiques. El redisseny, de la proposta efectuada pel promotor s'orienta cap a la integració del major nombre possible d'aerogeneradors i les seues plataformes de muntatge a la vora de vials comuns, és a dir, en la reducció dels accessos exclusius a un sol aerogenerador ja que això comporta una major afecció superficial no sols pel camí, sinó per l'increment en les dimensions de la plataforma en situació de final de vial.   
Moltes de les modificacions indicades en l'escrit de 7 de febrer de 2007 han sigut assumides pel promotor encara que en alguns casos no s'ajusten exactament a la correcció apuntada o aquesta s'ha realitzat de manera que no representa una minimització dels impactes residuals de l'obra.  
S'analitzen, per tant, aquests casos, excloent les infraestructures eòliques compreses entre l'aerogenerador 1 i l'aerogenerador 9 del parc eòlic Alto Casillas I, les quals seran objecte d'una resolució complementària posterior una vegada avaluat amb detall l'alternativa d'accés a l'esmentada corda entre les dues possibles:  
- Alternativa 1. La realització d'una vial entre l'aerogenerador 10 i 9 amb la qual cosa el parc d'Alto de Casillas tindria un únic accés (accés nord).  
- Alternativa 2. Consistent en accés general separat pel nord a l'alineació que comprén els aerogeneradors 10 a 15 i per l'oest a l'alineació dels aerogeneradors 1 a 9.   
És freqüent en aquests dos parcs que gran part de les plataformes es projecten en desmunt, per la qual cosa, en principi, és previsible un excedent de materials d'excavació. Resulta, per tant, necessari establir criteris per a la gestió d'aquest material amb caràcter general per al conjunt de l'obra civil :  
- Només es permetrà el dipòsit en zona de cavalló del material de desmunt que siga estrictament necessari per a la conformació de la plataforma dels vials, de les fonamentacions o de les plataformes de muntatge dels aerogeneradors.   
- Si existeix, per tant, excedent de material d'excavació aquest s'haurà d'abassegar temporalment en un lloc habilitat a aquest efecte (preferentment àrees agrícoles situades als voltants dels parcs), perquè puga ser utilitzat en la restitució topogràfica d'aquelles plataformes que es determinen en aquesta resolució o en la fase de restauració.   
Es considera acceptable des del punt de vista ambiental la construcció del parc Alto de Casillas I, d'acord amb la documentació presentada el 28 de febrer de 2007, encara que amb les següents modificacions o matisacions:   
- Es manté la situació de l'aerogenerador 15 i la seua infraestructura associada la qual cosa representa un camí propi de més de 400 metres de longitud per un vessant amb vegetació natural d'interés, malgrat que la modificació proposada, en l'informe de 7 de febrer de 2007 (desplaçament a la zona de carener), és viable des del punt de vista de recurs i presenta clars avantatges ambientals:  
- Disminueix la longitud de traçat de camí exclusiu per a aquest aerogenerador ja que es pot arribar a l'aerogenerador per extensió del camí d'accés a la torre de mesurament TM-2.   
- L'afecció a la vegetació es disminueix notablement ja que la densitat és molt menor i els pendents són més suaus que en l'àrea de vessant.  
- El tossal pel qual discorre el camí entre l'aerogenerador 14 i 13 és travessat per un camí ramader classificat en el qual hi ha, a més, una bassa que és utilitzada per la ramaderia extensiva com a abeurador. Els terraplens que es generen en l'execució del vial s'hauran de condicionar de manera que no es veja afectada en cap cas la funcionalitat del camí ramader.   
- La modificació del tram de vial entre els aerogeneradors 12 i 11 s'ha desplaçat en excés, assentant el camí sobre la zona de pendent acusat. Aquest disseny no evita el desmunt interior del revolt i genera un terraplé de dimensions considerables, per la qual cosa s'estima que la solució més adequada haurà de ser intermèdia entre el traçat proposat en la documentació de 23 de gener de 2007 i la de 28 de febrer de 2007.  
- La restitució topogràfica del talús de les plataformes de l'aerogenerador 11 serà incorporada com una mesura obligatòria al pla de restauració per a corregir l'impacte residual i s'executarà una vegada conclosa la fase de muntatge de l'aerogenerador, sense perjudici que s'estime la necessitat d'aplicar aquesta o qualsevol altre tipus de mesura correctora en altres plataformes o en altres elements o punts de l'obra civil.   
Igualment, es considera viable, des del punt de vista ambiental la construcció del parc Alto Casillas II, d'acord amb la documentació presentat el 7 de març de 2007, encara que amb les modificacions o matisacions següents:   
- No s'han aportat la proposta metodològica i les mesures protectores o correctores necessàries per a evitar afeccions a la cova Cerdaña, tant en la fase d'obres com en la de funcionament, d'acord amb el que estableix la declaració d'impacte ambiental de la zona 6.  
- La plataforma dels aerogeneradors 12 i 13 s'haurà d'assentar sobre murs d'escullera de manera que l'ocupació del terraplé es reduïsca a la mínima imprescindible.  
- El condicionament del camí existent entre l'accés general nord i els aerogeneradors 11-1, en el tram comprés entre el pk 0+106 i el pk 0+240 no podrà afectar en cap cas el ressalt rocós de vegetació natural situat al marge dret del camí sobre el qual es desenvolupen exemplars de savines turíferes (Junipherus thurifera).   
- La modificació de l'aerogenerador 9 proposada no ha representat una millora, respecte de la inicial ja que s'ha incrementant la cota de la plataforma i de la fonamentació amb la qual cosa es mantenen la magnitud dels talussos de la plataforma i es desaprofita el camí existent en uns 200 metres, generant un nou camí tot en terraplé. Per tant, ha de reconsiderar-se l'obra civil en aquest tram en els termes següents: l'accés s'haurà d'ajustar al camí existent (tant en traçat com en pendent), s'haurà de realitzar la fonamentació de l'aerogenerador a la cota prevista i es desplaçarà la plataforma a l'est de la fonamentació a cota superior, de manera que es complisquen les limitacions tècniques per al muntatge i que els impactes residuals (talussos i terraplens de la plataforma) es minimitzen al màxim.   
- La restitució topogràfica del talús de les plataformes dels aerogeneradors 12, 13, 10, 11, 5 haurà de ser incorporada com una mesura obligatòria al pla de restauració per a corregir l'impacte residual i s'executarà una vegada conclosa la fase de muntatge dels aerogernadors, sense perjudici que s'estime la necessitat d'aplicar aquesta o qualsevol altre tipus de mesura correctora en altres plataformes o en altres elements o punts de l'obra civil .  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent resolució  
Primer  
1) Es considera acceptable des del punt de vista ambiental el condicionament del camí d'accés general als parcs Alto Casillas I i Alto Casillas II denominat accés nord en els termes següents:  
1.1) S'haurà d'ajustar al projecte presentat i a les modificacions requerides a l'empresa promotora el dia 7 de febrer de 2007 (amb la documentació gràfica adjunta a aquesta), consistents en la minimització del moviment de terres per variació de dos aspectes:  
- Increment del pendent dels talussos entre els pk 0+000 i pk 1+240 del tram 3).  
- I el manteniment del pendent actual del camí entre els pk 0+940 i el pk 1+240 del mateix tram 3.   
Les esmentades variacions comporten una disminució notable de la superfície afectada per l'ampliació el camí i en conseqüència de la vegetació natural d'interés.  
1.2) En els trams en què discorre per terrenys naturals s'haurà d'evitar l'eliminació d'exemplars arbustius o arboris (savina turífiera, ginebre, carrasca, savina negral, roures valencians...) que no es troben estrictament en la superfície afectada per la plataforma del camí, cunetes o pel desmunt (d'acord amb el que estableix el punt 1) i que puga ser mantingut mitjançant la poda de les branques que recauen al camí. Es jalonarà amb aquest fi la superfície afectada per l'ampliació del camí com també aquells exemplars arboris o arbustius que hagen de ser mantinguts.  
En el projecte de restauració de l'obra s'hauran de concretar, si és el cas, aquells talussos o terraplens que requerisquen aplicació de mesures correctores per a l'estabilització o millor integració en l'entorn d'aquests.  
1.3) Els trams de camí en què l'ampliació comporten l'eliminació de murs de maçoneria en sec com a pràctica de conservació de sòls agrícoles, s'hauran de reposar els esmentats murs per a evitar la perduda de sòl per erosió hídrica i com a mesura correctora més adequada per a la integració de l'obra en l'entorn.  
Respecte a la construcció dels parcs Alto Casillas I i Alto Casillas II  
2.1) Amb caràcter general se seguiran els criteris següents per a la gestió dels excedents d'evacuació en el conjunt de l'obra civil:  
- Només es permetrà el dipòsit en zona de cavalló del material de desmunt que siga estrictament necessari per a la conformació de la plataforma dels vials, de les fonamentacions o de les plataformes de muntatge dels aerogeneradors.   
- Si existeix, per tant, d'excedent de material d'excavació aquest s'haurà d'arreplegar temporalment, en un lloc habilitat a aquest efecte (preferentment àrees agrícoles situades en l'entorn dels parcs), perquè puguen ser utilitzat en la restitució topogràfica d'aquelles plataformes que es determine en la fase de restauració.   
- Si l'excedent d'excavació sobrepassa el volum necessari per a la restitució topogràfica dels talussos residuals de la plataformes de muntatge es procedirà d'acord amb el que estableix la declaració d'impacte ambiental (punt 5.4 de la part dispositiva).   
2.2) Es considera acceptable des del punt de vista ambiental la construcció de la corda nord (aerogeneradors 15 a 10) del parc Alto de Casillas I, d'acord amb la documentació presentada el 28 de febrer de 2007 i amb les modificacions o matisacions següents:   
- L'aerogenerador 15 i la infraestructura associada d'aquest (accés, plataforma de muntatge i fonamentació) s'haurà de desplaçar a la zona de carener (a cota superior a 1.165 m) aprofitant parcialment o totalment el camí d'accés a la torre de mesurament TM-2.  
- Els talussos del camí entre l'aerogenerador 14 i 13 es condicionaran en el tram corresponent a l'amplària legal del camí ramader que el creua.   
- El tram de vial en revolt entre els aerogeneradors 12 i 11 s'haurà d'executar amb un traçat intermedi entre les propostes de 23 de gener de 2007 i de 28 de febrer de 2007, de manera que s'eviten els talussos sobre terrenys amb pendents acusats.  
- La restitució topogràfica del talús de les plataformes de l'aerogenerador 11 serà incorporada com una mesura obligatòria al pla de restauració per a corregir l'impacte residual. S'haurà d'executar una vegada conclosa la fase de muntatge dels aerogernadors, sense perjudici que s'estime la necessitat d'aplicar aquesta o qualsevol altre tipus de mesura correctora en altres plataformes o en altres elements o punts de l'obra civil.  
- Les rases que alberguen la línia elèctrica subterrània, hauran de discórrer amb caràcter general a la vora dels vials d'accés, per la qual cosa les modificacions efectuades en aquests impliquen la modificació del traçat de la rasa.   
2.3) Es considera viable, des del punt de vista ambiental la construcció del parc Alto Casillas II, d'acord amb la documentació presentat el 7 de març de 2007, amb les modificacions o matisacions següents:   
- La fase d'obres no podrà iniciar-se fins que no s'haja omplit els dispositius de vigilància i control per a evitar afeccions a la cova Cerdaña i als visitants d'aquesta, d'acord amb el que estableix l'apartat 5.2 de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental.   
- La plataforma dels aerogeneradors 12 i 13 s'haurà d'assentar sobre murs d'escullera de manera que l'ocupació del terraplé es reduïsca a la mínima imprescindible.  
- El condicionament del camí existent entre l'accés general als aerogeneradors 11-1, en el tram comprés entre el pk 0+106 i el pk 0+240 no haurà d'afectar en cap cas el ressalt rocós situat en el marge dret del camí ni la vegetació natural existent sobre aquest.  
- S'haurà de replantejar la construcció de l'aerogenerador núm. 9 de manera que l'accés (des de la intersecció) s'ajuste al camí existent (tant en traçat com en pendent), realitzant la fonamentació de l'aerogenerador a la cota prevista i es desplaçarà la plataforma a l'est a cota superior a la fonamentació, minimitzant al màxim els impactes residuals (talussos i terraplens de la plataforma).   
- El camí per a l'aerogenerador 5 s'haurà de desplaçar lleugerament cap al sud de manera que s'accedisca a la plataforma per un lateral i que es facilite la restitució topogràfica posterior del talús de la plataforma.   
- La restitució topogràfica del talús de les plataformes dels aerogeneradors 12, 13, 10, 11, 5 haurà de ser incorporada com una mesura obligatòria al pla de restauració per a corregir l'impacte residual. S'haurà d'executar una vegada conclosa la fase de muntatge dels aerogernadors, sense perjudici que s'estime la necessitat d'aplicar aquesta o qualsevol altre tipus de mesura correctora en altres plataformes o en altres elements o punts de l'obra civil.  
- Les rases que alberguen la línia elèctrica subterrània, hauran de discórrer amb caràcter general a la vora dels vials d'accés, per la qual cosa les modificacions efectuades en aquests impliquen la modificació del traçat de la rasa.   
Segon   
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta resolució complementària de la declaració d'impacte formulada mitjançant una resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 27 de juliol de 2005, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de març de 2007.-La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 28/02-AIA  
Promotor: Proyectos Eólicos Valencianos   
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 6   
Parc Alto Casillas I (corda sud, aerogeneradors 1 a 9 i vial entre aerogenerador 9 i 10)  
Parc Alto Casillas II (control de vibracions sobre cova Cerdaña)  
Localització: Terme de Pina de Montalgrao (Alto Palancia)  
La viabilitat ambiental del disseny de la corda sud del parc eòlic Alto Casillas I (instal·lacions eòliques associades als aerogernadors 1 a 10) requeria una valoració detallada de les alternatives d'accés, per les raons exposades en les diverses resolucions formulades per a les instal·lacions de la zona 6 i més concretament en la part expositiva de la resolució complementària, formulada el dia 14 de març de 2007, de la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient.  
Les alternatives estudiades consisteixen en:  
- El condicionament del camí existent a l'oest que entra en el parc a l'altura de l'aerogenerador 6.   
- La construcció d'un vial interior entre l'aerogenerador 9 i 10 de manera que l'accés al parc es realitzara pel nord conjuntament amb la resta dels parcs Alto Casillas I i II.   
El 22 de març es va remetre escrit d'ampliació al promotor amb les consideracions següents respecte de l'accés a la corda sud del parc eòlic Alto Casillas I:  
En relació al parc Alto Casillas I i més concretament a la solució definitiva per a l'accés a la corda sud (aerogeneradors de 9 a 1) s'ha estudiat en la visita de camp les modificacions necessàries en la carretera i pista forestal (plànols de planta a escala 1:2.000 aportats mitjançant e-mail) de l'accés oest, que és l'alternativa considerada viable i en principi de menor impacte ambiental (que la proposada pel promotor) en la declaració d'impacte ambiental de la zona 6 de juliol de 2005.  
El condicionament de l'accés oest comportaria alguns impactes directes sobre vegetació d'interés i impactes residuals derivats del moviment de terres encara que es continua considerant com una alternativa viable i amb un impacte ambiental moderat.  
No obstant això, una alternativa que enllaçarà la corda nord i sud mitjançant un vial intern entre l'aerogenerador 10 i 9 presenta avantatges des del punt de vista d'impacte ambiental:  
- Es concentren els impactes en una sola àrea.  
- El condicionament del denominat accés oest, comprén la pràctica totalitat de la longitud de la carretera i de la pista forestal ja que no compleix en cap tram l'amplària de plataforma necessària (5 metres) i travessa una zona amb valors ambientals elevats, que de fet va ser considerada com a no apta en la delimitació realitzada en el pla eòlic.   
S'ha estudiat, per tant, sobre el terreny possibles alternatives de traçat del vial entre l'aerogenerador 10 i 9 amb pendents més moderats, que simultàniament permeta la ubicació de l'aerogenerador 9 i la seua obra civil associada i que per tant minimitze els impactes residuals o aquests siguen corregibles mitjançant a l'aplicació de mesures correctores posteriors.  
Així, s'hi adjunten ortofoto a escala 1:1.000 amb unes possibles alternatives de traçat, perquè se n'estudie detalladament la viabilitat com també la magnitud dels impactes residuals (alçària de talussos, terraplens, pendents, etc.) sense perjudici que l'empresa puga proposar altres variants amb menor impacte ambiental. En qualsevol cas s'aportaran els perfils transversals i longitudinals corresponents de les alternatives estudiades, a fi de poder disposar d'elements de judici suficients per a establir la solució més adequada (incloent la de l'accés oest), des del punt de vista tècnic i ambiental, com també les mesures protectores o correctores necessàries.  
En contestació l'esmentada sol·licitud el promotor va presentar els dies 2 i el 10 d'abril de 2007 documentació gràfica amb dos possibles traçats de vial interior entre els aerogeneradors 9 i 10 del parc Alto Casillas I.   
El 24 d'abril de 2007 es va traslladar un escrit al promotor amb les modificacions necessàries per a la minimització d'impactes residuals, sol·licitant simultàniament la documentació gràfica corresponent a la connexió amb l'aerogenerador 8 i la resta de la corda sud (el disseny de la qual, atenent a les consideracions efectuades des d'aquesta Àrea s'havia presentat el 28 de febrer de 2007).   
El 4 de maig de 2007 es presenta nova documentació relativa al vial intern entre els aerogeneradors 1 a 8 i el 16 de maig de 2007 un document que comprén l'obra de la totalitat de la corda sud, és a dir, des de l'aerogenerador 10 a 1.  
L'11 d'abril es remet proposta metodològica per al control de vibracions sobre la cova Cerdaña que se situa en l'entorn del parc eòlic Alto Casillas II.  
Consideracions ambientals   
Revisada la documentació presentada s'efectuen les consideracions següents:   
Tal com es va expressar en l'informe remés al promotor el 22 de març de 2007 l'alternativa d'accés a la corda sud mitjançant un vial intern ambientalment admissible, entre l'aerogenerador 10 i el 9, presenta clars avantatges ambientals enfront del condicionament del camí existent per l'oest. Després de l'estudi de diverses alternatives, el promotor ha assumit una solució que es considera acceptable des del punt de vista de la magnitud de l'impacte derivat de l'obra civil, L'esmentada solució ve recollida en la documentació presentada el dia 16 de maig de 2007, apuntant, a pesar que en aquesta s'han introduït modificacions en la ubicació i vials d'accés de l'aerogenerador 8 de les quals es derivaria un notable increment de l'impacte, respecte de la proposta presentada el 28 de febrer de 2007.   
Existeixen, a més, alguns aspectes que no han sigut considerats ni valorats com a part del projecte com són la reposició de la canonada de proveïment d'aigua potable a Pina de Montalgrao i dels camins, interceptats per l'obra del parc (vials, plataformes, etc.)   
En relació amb la metodologia per al control de les vibracions sobre la cova Cerdaña és necessari completar la proposta realitzada per l'empresa tant en el que es refereix a l'àmbit del parc Alto Casillas II sobre el qual es realitzarà el control de les vibracions, la duració d'aquest, les mesures cautelars que s'han d'adoptar en cas d'afecció etc., tant en fase I (construcció d'obres) com en fase II (funcionament de les instal·lacions eòliques).   
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
Primer  
1) Respecte del parc eòlic Alto Casillas I.  
1.1) Es considera acceptable, des del punt de vista ambiental la construcció de la corda sud del parc eòlic Alto Casillas I que comprén les infraestructures associades als aerogeneradors 10 a 1 d'acord amb:   
- El disseny grafiat en la documentació presentada el 16 de maig de 2007 per al vial que uneix els aerogeneradors 10 i 8 des del pk 0+000 fins al pk 0+600 i infraestructures associades a l'aerogenerador 9.  
- El disseny de les infraestructures associades als aerogeneradors 8 a 1, d'acord amb la documentació presentada el dia 28 de febrer de 2007.   
1.2) Amb caràcter general s'hauran de seguir els criteris següents per a la gestió dels excedents d'evacuació en el conjunt de l'obra civil:  
- Només es permetrà el dipòsit en zona de cavalló de material de desmunt que siga estrictament necessari per a la conformació de la plataforma dels vials, de les fonamentacions o de les plataformes de muntatge dels aerogeneradors.   
- Si existeix, per tant, excedent de material d'excavació, aquest s'haurà d'abassegar temporalment, en un lloc habilitat a aquest efecte (preferentment àrees agrícoles situades en l'entorn dels parcs), perquè puga ser utilitzat en la restitució topogràfica d'aquelles plataformes que es determinen en la fase de restauració.   
- Si l'excedent d'excavació sobrepassa el volum necessari per a la restitució topogràfica dels talussos residuals de la plataformes de muntatge s'haurà de procedir d'acord amb el que estableix la declaració d'impacte ambiental (punt 5.4 de la part dispositiva).   
- Les rases que alberguen la línia elèctrica subterrània, hauran de discórrer amb caràcter general a la vora dels vials d'accés, per la qual cosa les modificacions efectuades en aquestes impliquen la modificació del traçat de la rasa.   
1.3) Si la reposició de les infraestructures interceptades per l'obra del parc eòlic (canonada de proveïment d'aigua potable a Pina de Montalgrao i camins) comporta l'afecció de noves àrees no ocupades per les obres de construcció del parc es requerirà l'avaluació ambiental d'aquestes.   
2) A l'efecte del control de vibracions sobre la cova Cerdanya.   
2.1) Es considerarà entorn de la cova Cerdaña la totalitat de les àrees afectades per la construcció de les infraestructures associades als aerogeneradors 6.11, 6.10, 6.9, 6.8, 6.7, 6.6, 6.3, 6,4 i 6.5 del parc eòlic Alto Casillas II, en les quals l'obra civil requerisca la utilització de tècniques o maquinària de perforació o excavació productora de vibracions.   
2.2) El mesurament de les vibracions en l'interior de la cova Cerdaña s'haurà de realitzar en continu durant tot el període de duració de les obres de l'entorn de la cova Cedaña en l'àmbit assenyalat en el subapartat anterior.   
Diàriament s'haurà d'inspeccionar la cova de visu abans i després de la jornada d'obres i es revisaran les dades obtingudes pels dispositius de control al final de cada jornada d'obres.   
Si qualsevol dels dos procediments evidenciara alteració física de la cova o risc manifest sobre aquesta, es procedirà a la paralització immediata de les obres i a la consecutiva comunicació a l'Àrea d'Avaluació Ambiental a fi que siguen valorades les possibles incidències i basant-se en aquesta es determine la viabilitat de la continuïtat de les obres.   
2.3) Pel que fa a la limitació de l'accés a la cova es procedirà, d'acord amb el que estableix el punt 5.2 de l'apartat segon de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental; formulada, mitjançant una resolució de 27 de juliol de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural.  
2.4) El control de les vibracions en la fase II (funcionament de les instal·lacions), s'haurà de realitzar també de manera contínua per un període tal que comprenga la totalitat del rang de velocitats en què els aerogeneradors són operatius.  
Segon   
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta resolució complementària de la declaració d'impacte formulada mitjançant una resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural, de 27 de juliol de 2005, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució complementària de la declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 30/02-AIA   
Promotor: Renomar   
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia.   
conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 8 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Parcs eòlics de Cerro Nevera i Peñas de Dios II  
Localització: Termes municipals d'Andilla, Chelva, Higueruelas i Calles.  
L'empresa adjudicatària de la zona 8 va presentar els projectes constructius corresponents als parcs de l'esmentada zona el 22 de març de 2007.  
El dia 29 de maig de 2007 es va sol·licitar a l'empresa promotora esmena de deficiències de la documentació gràfica presentada, com també l'aclariment d'alguns aspectes relatius a la interpretació dels condicionants de la declaració pel que fa a la superfície afectada per les obres.   
En contestació a l'esmentat requeriment es va presentar documentació complementària el dia 6 de juny de 2007 i escrit addicional aclaridor el 21 de juny de 2007 en els termes següents:  
En relació amb la tipologia de les obres i l'abast d'aquestes expressades en els projectes constructius dels parcs eòlics de la zona 8:  
- L'amplària d'ocupació que expressen els plànols de planta a escala 1:2.000 dels projectes respectius parcs eòlics (sèries 3.1 dels plànols de la modificació 07-06-04 dels projectes dels respectius parcs eòlics, entregada en la conselleria de Territori i Habitatge el 6 de juny de 2007) indica la superfície afectada per les obres. En concret la banda d'ocupació en les alineacions dels aerogernadors allotja al camí entre aerogernadors. Les cunetes laterals d'aquests i la rasa o rases segons els casos, de conducció elèctrica subterrània, compleixen les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental de la zona 8. En aquest cas, la restauració dels terrenys deixarà una banda que allotjarà al camí d'unió entre aerogeneradors amb les seues respectives cunetes laterals, d'acord amb les tipologies i dimensions especificades en la declaració d'impacte ambiental de la zona eòlica 8, sent la banda ocupada per les rases i els talussos o terraplens, que si és el cas existeixen restituïts i posteriorment sotmesos a cobriment amb terra vegetal i revegetació amb espècies herbàcies i arbustives autòctones, d'acord amb les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental.  
- En el cas de la banda d'ocupació entre alineacions, els plànols de perfils transversals (sèries de plànols dels projectes dels respectius parcs eòlics, entregada en la conselleria de Territori i Habitatge el 22 de març de 2007) expressen la superfície que ocupen el camí d'unió entre aerogeneradors, les cunetes laterals d'aquests i la zona ocupada per la rasa o rases projectades com també els terraplens o desmunts que en cada cas siguen necessaris. No obstant això, en el cas de la banda d'ocupació dels camins d'accés al parc, els perfils transversals expressen la superfície que ocupen el camí i les cunetes laterals d'aquest, per la qual cosa s'ha d'aclarir que, en aquest cas, a fi de minimitzar les superfícies d'afecció i per tant minimitzar l'impacte ambiental, les rases de conducció subterrània s'han d'executar en traça annexa als laterals del camí coincidint aquesta traça en la majoria dels casos amb les cunetes del camí.  
- S'assenyalen, a més, les característiques dels dipòsits per a la prevenció d'incendis com també el mode de construcció.   
Basant-se en l'informe tècnic sobre tota la documentació presentada i en particular en els aclariments de l'escrit de 21 de juny de 2007, i fent ús de les facultats que tinc atribuïdes formule la següent, resolució:  
Primer   
Estimar acceptable des del punt de vista ambiental la construcció dels parcs eòlics Cerro Nevera i Peñas de Dios II i les seues infraestructures associades, en desplegament de les instal·lacions de la zona 8 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, sempre que s'ajuste a la documentació inicial i complementària presentada, en particular a les especificacions realitzades en la nota aclaridora de 21 de juny sobre la superfície afectada i a les modificacions que sobre aquesta es detallen en el punt segon d'aquesta resolució.   
Segon   
1) Amb caràcter general:  
- Les modificacions proposades a continuació tenen com a objectiu la disminució dels impactes residuals de l'obra civil, sense perjudici de les modificacions que des de la vigilància ambiental de l'obra es poden introduir amb la mateixa finalitat .  
Les referències de les cotes en cada punt s'efectuen sense tenir en compte les modificacions en els acords verticals que siguen necessaris abans i després de cada canvi de pendent.  
- En relació amb les mesures correctores per a la prevenció d'incendis es consideren adequades les posicions dels dipòsits, i queda la ubicació de les àrees per al desembarcament de les brigades helitransportades a l'acord amb la Unitat Forestal de la Direcció Territorial de València. Es comunicarà en el primer informe ordinari de la fase d'obres la situació definitiva d'aquestes.  
2) En relació amb el parc eòlic Cerro Nevera   
Camí núm. 1   
- El perfil longitudinal en el tram comprés entre el PK 0+ 500 i el PK 0+ 620 no coincideix amb els perfils transversals corresponents. Es considera més adequat ajustar les cotes a la dels perfils transversals corresponents, ja que permet que el punt d'entroncament del camí núm. 2 (que es produeix en el PK 0+552) es realitze a una cota de 1.131,86 m (en compte de 1.129,00 m) cosa que modifica el pendent dels 100 primers metres del camí 2, reduint-lo fins a aproximadament un 10,5%. Això implica un lleuger increment del pendent del tram anterior (des del PK 0+400 fins al PK 0+440) fins a aproximadament 13,35%.  
- Els terraplens generats entre els trams del PK 1+1870 i el PK 1+910 i PK 2+140 i PK 2+162 s'han d'estabilitzar mitjançant una de les dues alternatives següents:  
- Es realitzarà mur de contenció d'escullera.   
- O bé es recobrirà la superfície amb geocel·les de confinament de la superfície que seran reomplides de terra i revegetades.   
- Sense perjudici del que finalment s'acorde amb els Serveis Territorials, l'àrea de desembarcament de brigades helitransportades i el dipòsit situat en el tram de camí abandonat entre aquest i la zona de l'àrea abandonada situada a la revolta entre el PK 1+969 i el PK 2+040 (que s'inclourà entre les zones que s'han de restaurar) s'ha de situar en la superfície de camí abandonat entre el PK 1+500 i PK 1+580.  
Camí núm. 2   
- Tal com s'ha exposat en el camí núm. 1, el punt d'entroncament amb el camí núm. 1 es realitza a una cota aproximada de 1.131,86 m, cosa que permet disminuir el pendent dels 100 primers metres d'aquest camí fins a un 10,5%.  
- Des del PK 0+703 al PK 0+888 s'ajustarà la cota de la rasant a la del terreny; des del PK 0+888 (cota 1179,75 m) fins al PK 1+005 es mantindrà el pendent del 14% (aproximadament cota 1.196,130 m), i des d'aquest PK es puja amb un pendent aproximat del 7% fins a l'entroncament amb el camí núm. 3 d'acord amb les modificacions que s'especifiquen en aquest (cota del camí 1.204 m).  
- El terraplé que es genera en el tram entre el PK 0+888 i el PK 1+005 s'ha d'estabilitzar mitjançant una de les dues alternatives següents:  
- Es realitzarà mur de contenció d'escullera.   
- O bé es recobrirà immediatament la superfície amb geocel·les de confinament de la superfície que seran reomplides de terra i revegetades.   
Camí núm. 3 i obra civil de l'alineació A4  
- Entre el PK 0+520 i el PK 0+ 610 s'ha d'ajustar la cota de la rasant a la del terreny. Des d'aquest PK (cota 1.234 m) el traçat seguirà un pendent descendent del 13.11% fins al PK 0+825 (cota 1208 m).   
Des del PK 0+825 fins al PK 0+905 realitzant abans i després en els punts indicats les modificacions necessàries perquè es complisquen els acords verticals tècnicament necessaris s'ha calculat que el punt d'entroncament amb el camí núm. 2 pot efectuar-se a una cota notablement inferior a la projectada (aproximadament 1.204 m en el PK 0+865).   
Camí núm. 4 i obra civil de l'alineació A3  
- El terraplé generat entre els PK 0+540 i 0+600 i per la plataforma de l'aerogenerador A3.5 s'ha d'estabilitzar mitjançant una de les dues alternatives següents:  
- Es realitzarà mur de contenció d'escullera   
- Es recobrirà immediatament la superfície amb geocel·les de confinament de la superfície que seran reomplides de terra i es revegetaran.   
Camí núm. 5 i obra civil de l'alineació A2   
- El camí d'accés a l'aerogenerador A5.3 des del PK 1+155 pot executar-se d'acord amb una de les dues alternatives que a continuació es detallen:  
1) La primera consistirà a traçar el camí i recolzar-lo totalment en el tossal, i escometre la pujada al punt d'ubicació de l'aerogenerador des d'aquest. Amb aquesta finalitat es mantindrà la cota del PK 1+155 durant 60 metres de recorregut començant des d'aquest punt a guanyar cota (aproximadament amb un 10% de pendent) al llarg de 80 metres de longitud i arribar a la plataforma de l'aerogenerador pel vèrtex inferior dret.   
2) Mantenir el disseny proposat i incrementar el pendent fins al màxim permés tècnicament en el tram final (14%), i estabilitzar el terraplé resultant mitjançant la construcció d'escullera, en la zona de cavallers, o bé mitjançant el recobriment immediatament de la superfície del terraplé amb geocel·les de confinament que seran reomplides de terra i revegetades.  
Es considera que l'alternativa 1 presenta menor impacte global (menor superfície d'ocupació, menor densitat de vegetació i permet una millor integració de l'obra). No obstant això, cal consignar en els corresponents informes ordinaris l'alternativa per la qual s'ha optat.  
- El talús generat entre els PK 0+900 i 1+080 s'ha d'estabilitzar mitjançant una de les dues alternatives següents:  
- Es realitzarà mur de contenció d'escullera en la zona de cavallers.  
- Es recobrirà immediatament la superfície amb geocel·les de confinament de la superfície que seran reomplides de terra i es revegetarà.   
- Es restaurarà (incloent, si fóra necessari, la restitució topogràfica dels trams de camí abandonats pels nous traçats generats (entre el PK 0+400 i la plataforma de l'aerogenerador A4.1 i el PK 0+690 i el punt d'entroncament amb el camí núm. 7 (aproximadament PK 0+780) i la senda paral·lela al nou camí d'accés a l'aerogenerador A5.3   
Camí núm. 6   
El camí 6 està incomplet. Tant el plànol del perfil longitudinal com els perfils transversals. Només comprén un tram de 287,888 m (des de l'entroncament amb el camí núm. 5, aproximadament en el PK 0+620, fins a uns 20 metres abans del punt d'ubicació de la plataforma de l'aerogenerador A 4.2).   
No s'ha aportat el tram de camí entre el PK 287.88 metres i l'aerogenerador A 4.3, per tant es desconeix el pendent de disseny d'aquest encara que sí que es pot apreciar en els plànols de planta (escala 1:2000) que els talussos residuals tenen una magnitud notable. Per això, si el pendent de disseny és inferior al tècnicament viable (14%) s'haurà d'incrementar el pendent de disseny a fi de disminuir la magnitud dels talussos residuals i la superfície d'ocupació.  
En els informes ordinaris que s'han de presentar en la fase d'obres s'ha de detallar el disseny final i les modificacions introduïdes, si és el cas.   
Camí núm. 7   
- El tram de camí comprés entre la vora nord de la plataforma de l'aerogenerador A 5.2 (aproximadament PK 0+128) i el punt d'ubicació del dipòsit per a la prevenció d'incendis (PK 0+187,660) es condicionarà amb l'amplària estrictament necessària per a la construcció del dipòsit no sobrepassant en cap cas els 4,5 metres entre arestes interiors de cunetes.   
Camí núm. 8 i obra civil de l'alineació A1  
- Es consideren innecessaris i per tant quedaran eliminats de la superfície afectada per les instal·lacions eòliques per excedir l'alineació A1 que es va considerar acceptable des del punt de vista ambiental els trams de camí compresos entre els PK 0+000 i la vora oest de la plataforma de l'aerogenerador A 6.4 (aproximadament al PK 0+172) com també el tram de camí comprés entre la vora est de la plataforma de l'aerogenerador A 6.1 fins al PK 0+707.24.  
- El tram de camí comprés entre el PK 0+440 i 560 s'acurtarà desplaçant-lo lleugerament cap al sud (zona de menor pendent) de manera que la cota de la rasant del camí s'ajuste a la cota del terreny minimitzant la magnitud dels terraplens.  
La plataforma per al muntatge de l'aerogenerador A 6.2 s'ha d'ajustar entre la superfície del camí 9 i el camí 8 de manera que la superfície afectada siga la menor possible.   
Camí núm. 9   
- Sense perjudici de les obres de drenatge proposades es considera que són necessàries també obres de drenatge transversal, adequades al cabal que es calcule, en els punts següents:  
- Entre els PK 0+800 a PK 1+000 per als diferents encreuaments o trams de barrancs afectats per l'execució del camí.  
- Entre el PK 1+800 i 1+820.  
Es consignarà en els informes ordinaris que s'han de presentar durant la fase d'obres les obres realitzades o, si és el cas, els motius pels quals aquestes es consideren innecessàries.   
- Es considera innecessari un nou traçat entre el PK 2+720 i el PK 2+820, i s'estima l'eixamplament de la revolta existent com una solució amb menor impacte.   
- Entre el perfil 2+935 i el PK 2+965 s'haurà d'ajustar el pendent del terreny existent entre aquests dos punts. A partir del PK 2+965 s'haurà d'incrementar el pendent del camí en sentit descendent fins a un mínim d'un 10%, fins al perfil 3+021, a fi de minimitzar en la mesura del que siga possible la magnitud dels talussos d'aquest tram.  
- Els terraplens que es generen en el pas del barranc (entre els perfils 3+021 i el 3+060.) s'han d'estabilitzar mitjançant una de les dues alternatives següents:  
- Es realitzarà mur de contenció d'escullera.  
- Es recobrirà immediatament la superfície amb geocel·les de confinament de la superfície que seran omplides de terra i es revegetarà.   
- S'inclourà entre les superfícies que s'han de restaurar tots aquells trams de camí que han sigut substituïts per un nou traçat  
3) En relació amb el parc eòlic Peñas de Dios II  
Camí núm. 1  
Es restituirà especialment el tram de camí comprés entre el PK 0+900 i el PK 1+100 com també tots aquells trams de camins cecs que han sigut substituïts per nou traçat.   
- Els trams en què es genera terraplé entre els PK 1+900 i el PK 2+400 s'han d'estabilitzar mitjançant una de les dues alternatives següents:  
- Es realitzarà mur de contenció d'escullera a la zona de cavallers.  
- Es recobrirà immediatament la superfície amb geocel·les de confinament de la superfície que seran reomplides de terra i es revegetarà.   
Camí núm. 2. Es considera eliminable d'acord amb el que s'ha descrit en el camí núm. 3.  
Camí núm. 3  
El camí 3 partirà de l'eixamplament que ofereix la plataforma de l'aerogenerador C2.1 i el corresponent tram de camí (aproximadament des del PK 0+560 del camí núm.1). Des d'aquest punt es traçarà un camí ascendent que vorege la plataforma de l'aerogenerador C1.1 i discórrega per la vessant fins al PK 0+140 aproximadament del camí núm. 3 projectat, eliminant, per tant, el tram des d'aquest punt fins al PK 0+000, com també el camí núm. 2.  
Camí 4 i obra civil de l'alineació A2  
- El terraplé de la plataforma C1.4 i els generats entre els PK 0+060 i PK 0+140 s'han d'estabilitzar mitjançant una de les dues alternatives següents:  
- Es realitzarà mur de contenció d'escullera.  
- Es recobrirà immediatament la superfície amb geocel·les de confinament de la superfície que seran reomplides de terra i es revegetarà.   
Camí núm. 5 i obra civil de l'alineació A1  
La plataforma de muntatge de l'aerogenerador C 2.4 es reorientarà (girant-la a l'esquerra uns 90º) de manera que s'assente sobre la zona de cim que presenta un menor pendent i una menor diferència amb la cota de la plataforma i per tant una considerable disminució de l'impacte residual dels terraplens .   
Camí núm. 7 i obra civil de l'alineació A1  
S'apunten dues alternatives possibles:  
1r) Desplaçar lleugerament el camí i les plataformes de muntatge cap al camí existent entre el PK 0+100 i el PK 0+420 entre aquest PK i el PK 0+562.804 ajustar el traçat a la cota 1.126 m, de manera que tant les plataformes principals com les auxiliars recolzen sobre el cingle existent sense modificar-lo.   
2n) Mantenir l'actual disseny realitzant substituint els terraplens de les plataformes per murs d'escullera de les plataformes amb mur d'escullera.  
De les dues alternatives es considera que primera té un menor impacte residual, per tant l'impacte paisatgístic derivat de l'obra civil es redueix. No obstant això, en els informes ordinaris corresponents que s'han de presentar en la fase d'obres s'especificarà l'alternativa seleccionada i la justificació d'aquesta.   
Línia subterrània des del parc Peñas de Dios II a la ST Peñas de Dios.   
La rasa que discorre exterior al parc fins a la ST Peñas de Dios s'ha de realitzar amb la menor ocupació possible, respectar en tot cas, al màxim, els pendents naturals del terreny i aprofitar els camins i sendes existents.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
València, 5 juliol de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 30/02-AIA   
Promotor: Renomar   
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia.   
conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 8 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Parcs eòlics de Peñas de Dios I   
Localització: Terme municipal d'Andilla.  
L'empresa adjudicatària de la zona 8 va presentar els projectes constructius corresponents als parcs de l'esmentada zona el 22 de març de 2007.  
El dia 29 de maig de 2007 es va sol·licitar a l'empresa promotora esmena de deficiències de la documentació gràfica presentada, com també l'aclariment d'alguns aspectes relatius a la interpretació dels condicionants de la declaració pel que fa a la superfície afectada per les obres.   
En contestació a l'esmentat requeriment es va presentar documentació complementària el dia 6 es juny de 2007 i escrit addicional aclaridor el 21 de juny de 2007 en els termes següents:  
En relació amb la tipologia de les obres i l'abast d'aquestes, expressades en els projectes constructius dels parcs eòlics de la zona 8 :  
- L'amplària d'ocupació que expressen els plànols de planta a escala 1:2.000 dels projectes respectius parcs eòlics (sèries 3.1 dels plànols de la modificació 07-06-04 dels projectes dels respectius parcs eòlics, entregada en la conselleria de Territori i Habitatge el 6 de juny de 2007) indica la superfície afectada per les obres. En concret la banda d'ocupació en les alineacions dels aerogernadors allotja al camí entre aerogernadors. Les cunetes laterals d'aquests i la rasa o rases, segons els casos, de conducció elèctrica subterrània, compleixen les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental de la zona 8. En aquest cas, la restauració dels terrenys deixarà una banda que allotjarà al camí d'unió entre aerogeneradors amb les seues respectives cunetes laterals, d'acord amb les tipologies i dimensions especificades en la declaració d'impacte ambiental de la zona eòlica 8, sent la banda ocupada per les rases i els talussos o terraplens, que si és el cas existeixen restituïts i posteriorment sotmesos a cobriment amb terra vegetal i revegetació amb espècies herbàcies i arbustives autòctones, d'acord amb les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental.  
- En el cas de la banda d'ocupació entre alineacions, els plànols de perfils transversals (sèries de plànols dels projectes dels respectius parcs eòlics, entregats en la conselleria de Territori i Habitatge el 22 de març de 2007) expressen la superfície que ocupen el camí d'unió entre aerogeneradors, les cunetes laterals d'aquests i la zona ocupada per la rasa o rases projectades com també els terraplens o desmunts que en cada cas siguen necessaris. No obstant això, en el cas de la banda d'ocupació dels camins d'accés al parc, els perfils transversals expressen la superfície que ocupen el camí i les seues cunetes laterals, per la qual cosa s'ha d'aclarir que, en aquest cas, a fi de minimitzar les superfícies d'afecció i per tant minimitzar l'impacte ambiental, les rases de conducció subterrània s'executaran en traça annexa als laterals del camí coincidint aquesta traça, en la majoria dels casos, amb les cunetes del camí.  
- S'assenyalen a més les característiques dels dipòsits per a la prevenció d'incendis com també el mode de construcció.   
Posteriorment es va presentar, el dia 9 de juliol de 2007, documentació gràfica modificativa de l'alineació núm. 3 nord, del parc eòlic Peñas de Dios, consistent en el plànol de planta a escala 1:2000 i els corresponents perfils longitudinals, i es va completar el dia 10 de juliol amb els plànols dels perfils transversals.  
Basant-se en l'informe tècnic sobre tota la documentació presentada i en particular en els aclariments de l'escrit de 21 de juny de 2007, i fent ús de les facultats que tinc atribuïdes formule la següent, resolució  
Primer   
Estimar acceptable des del punt de vista ambiental la construcció del parc eòlic Peñas de Dios I i les infraestructures associades d'aquest, en desplegament de les instal·lacions de la zona 8 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, sempre que s'ajuste a la documentació inicial i complementària presentada, en particular a les especificacions realitzades en la nota aclaridora de 21 de juny sobre la superfície afectada i a les modificacions que sobre aquesta es detallen en el punt segon d'aquesta resolució.   
Segon   
1) Amb caràcter general:  
- Les modificacions proposades a continuació tenen com a objectiu la disminució dels impactes residuals de l'obra civil, sense perjudici de les modificacions que des de la vigilància ambiental de l'obra es poden introduir amb la mateixa finalitat.  
Les referències de les cotes en cada punt s'efectuen sense tenir en compte les modificacions en els acords verticals que siguen necessaris abans i després de cada canvi de pendent.  
- En relació amb les mesures correctores per a la prevenció d'incendis es consideren adequades les posicions dels dipòsits, i queda la ubicació de les àrees per al desembarcament de les brigades helitransportades a l'acord amb la Unitat Forestal de la Direcció Territorial de València. Es comunicarà en el primer informe ordinari de la fase d'obres la situació definitiva d'aquestes.   
2) En relació amb el parc eòlic Peñas de Dios I.   
L'escala dels plànols de perfils transversals corresponents als camins 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 i 10 (sèrie de plànols núm. 5, fulls d'1 a 28 bis ambdós inclosos) s'entén ajustada a 1:400 de manera que es complisquen les condicions d'ocupació establides en la declaració d'impacte ambiental i de la nota aclaridora presentada per l'empresa adjudicatària presentada el dia 21 de juny de 2007.  
Camí núm. 1   
- S'han d'incloure entre les superfícies de restauració els trams de camí abandonats cecs.   
- Entre el PK 1+ 312 i el PK 1+ 352 s'ha de mantenir el pendent del terreny (6,15%), entre el PK 1+352 i el PK 1+442 s'ha d'incrementar el pendent fins al 13,2%, i ajustar, a partir d'aquest PK, el pendent del camí al del terreny.  
- En el tram del PK 2+300 i el PK 2+343 s'ha d'estabilitzar mitjançant una de les dues alternatives següents:  
- Es realitzarà mur de contenció d'escullera.   
- Es recobrirà immediatament la superfície amb geocel·les de confinament de la superfície que seran reomplides de terra i es revegetarà.   
- Entre el PK 2+565 i el 2+659 s'ha d'ajustar la cota de la rasant a la del terreny ja que en cap moment el pendent del camí supera el tècnicament permés, i modificar conseqüentment la cota d'entroncament amb el camí d'accés a l'aerogenerador B1.1.   
- El terraplé generat per al condicionament de la revolta en el PK 2+900 s'ha d'estabilitzar immediatament després de l'obra i recobrir la superfície amb geocel·les de confinament que seran reomplides de terra i revegetades.   
- El pendent del camí s'ajustarà al del terreny. Es modificarà el pendent del camí entre els trams següents :  
- Del PK 3+ 967 i 3+647 el pendent serà del 10,92%.  
- Del PK 3+647 al PK 3+743 el pendent serà de l'11,05%.   
- Des del PK 3+700 fins al 4+260 en el plànol de planta s'indica que es correspon amb el camí 12 però es tracta del camí núm. 1 que es desvia del camí existent per a vorejar els aerogeneradors B 4.1 i B 4.2.   
- S'ha d'eliminar el tram entre el PK 3+840 i el PK 4+023, i accedir de manera separada a ambdós aerogeneradors des del camí existent desviant la rasa fins a aquest pels camins d'accés.   
A més es desplaçarà lleugerament el camí d'accés a l'aerogenerador B4.1 cap a l'est en el tram final (aproximadament entre el PK 3+800 i el PK 3+840) i variant l'orientació de la plataforma de muntatge de l'aerogenerador.   
- Entre el PK 4+183 i el PK 4 +457 s'ha d'ajustar la cota de la rasant a la del terreny (està entre el 5 i el 7%), i estabilitzar el terraplé resultant mitjançant una de les dues alternatives següents:  
- Realitzar mur de contenció d'escullera.   
- Recobrir immediatament la superfície amb geocel·les de confinament de la superfície que seran reomplides de terra i es revegetarà.   
- El pendent del tram comprés entre el PK 5+009 i el PK 5+071 s'ha d'incrementar fins a un 8,7% i a partir d'aquest punt fins al PK 5+111 cal ajustar la rasant al pendent entre aquests punts (resulta un pendent aproximat de 2.1%).  
- Des del PK 5+111 fins al PK 5+211 s'ha d'ajustar la rasant del camí a la del terreny (el pendent és d'un 9,994%) fins a aproximadament el PK 5+346, a partir del qual s'ha d'incrementar el pendent descendent al 13,05% fins al PK 5+464.   
- Entre el PK 5+464 i el PK 5+511 el pendent serà del 6,79% i en el tram comprés entre el PK 5+511 al 5+571 el pendent s'haurà d'incrementar de nou fins al 13,3% per a ajustar-se més a la cota del terreny.  
- Des del PK 5+571 al PK 5+631 s'ha d'adoptar un pendent de 6,66%.  
Camí núm. 3 i alineació A1  
- Cal eliminar el camí entre ambdós aerogeneradors, i permetre només l'execució de la rasa sempre que no implique modificació notable del pendent del terreny.  
- Cal modificar lleugerament el traçat del camí que uneix l'aerogenerador B 2.1. i B 2.2, tal com s'assenyala en el plànol annex 1, i ajustar la rasant del camí al màxim a la del terreny. Si es requereix una plataforma secundària de gir s'ubicaran en l'àrea contrafocs situada entre ambdós aerogeneradors.   
- Igualment si des del punt de vista de recurs és possible seria convenient incrementar la cota z de la sabata i la plataforma de l'aerogenerador B 2.3 per a adaptar-se més al terreny.   
Camí núm. 4   
- S'haurà de disminuir el pendent entre el PK 0+495 i el PK 0+655 fins a un 9,03% i des d'aquest punt a 0+735 s'haurà d'incrementar el pendent fins al 13,6%, ajustant a partir d'aquest PK la rasant del camí a la del terreny, sempre realitzant els acords verticals necessaris en els canvis de pendent.   
Camí núm. 5 i alineació A3 sud   
- Es traçarà el camí des del PK 0+180 fins al PK 0+420 per la vora nord de la plataforma de l'aerogenerador B 6.2, ja que la zona té menor pendent i es generen terraplens de menor magnitud.   
- Pel que fa al tram 0+000 al 0+180 i la ubicació de la plataforma de l'aerogenerador B6.1 (la cota de la qual s'entén que serà 1.168 m en comptes de 1.158 m, segons la documentació presentada el 6 de juny de 2007) es proposa la consideració de l'alternativa que podria minimitzar l'impacte, la qual consisteix a ubicar la plataforma de l'aerogenerador longitudinalment al camí 1 i entroncar el camí núm. 5 des de la cota aproximadament 1.166 m (aproximadament en el PK 4+700 del camí 1) fins al PK 0+180 del camí 5 proposat (s'hi adjunta plànol com a annex 2).  
Camí núm. 6 i alineació A3  
- La modificació presentada el dia 9 de juliol de 2007 minimitza notablement els impactes residuals de l'obra civil, respecte de la proposta de la documentació presentada el 20 de març de 2007, encara que es considera que aquest pot ser reduït adoptant com a solució el disseny que es grafia en l'annex núm. 3, consistent a:  
Modificar el traçat del camí des del PK 0+780 i traçar el camí amb el nord de l'aerogenerador B5.1. Simultàniament la cota de l'esmentat aerogenerador s'ajustarà més a la cota del terreny (aproximadament 1.190 m) canviant la plataforma i l'accés a l'oest de l'aerogenerador. Això permet, prenent com a cota de la rasant en el PK 0+880 (del traçat alternatiu) els 1.189 m i connectant amb el PK 1+007 (del traçat proposat, cota del terreny 1166,8 m) tenir un tram de camí d'uns 160 metres de longitud amb una diferència de cota de 22,16 metres, sent el pendent resultant entre ambdós punts d'aproximadament el 13,95%.   
A partir d'aquest punt i prenent com a referència els PK del traçat proposat (PK 1+247) i prenent com a cota del PK 1+330 els 1.123 metres s'aconsegueix un pendent d'un 12,95%, la qual cosa implica eliminar la plataforma secundària per a gir i per tant ampliar la plataforma de muntatge de l'aerogenerador B 5.4 com de fi d'alineació.   
Es considera que aquesta alternativa presenta menor impacte global, no obstant això, cal consignar, en el primer informe ordinari després del replantejament, l'alternativa per la qual s'ha optat.  
Camí núm. 7 i 8   
Es considerarà preferentment una alternativa que permet construir camins amb rasants més ajustats al terreny i sense sobrepassar el pendent tècnicament admissible (tal com es pot veure en el plànol annex núm. 4), consignat en el primer informe ordinari després del replantejament de l'alternativa per la qual s'ha optat.  
En qualsevol cas el terraplé residual del camí 8 s'ha d'estabilitzar immediatament mitjançant una de les dues alternatives següents:  
- Realitzar mur de contenció d'escullera   
- Recobrir immediatament la superfície amb geocel·les de confinament de la superfície que hauran de ser reomplides de terra i es revegetaran, en qualsevol cas, els terraplens del camí 8.   
Camí núm. 9 i núm. 10  
La plataforma de l'aerogenerador B13 s'ha de realitzar amb escullera en les cotes inferiors i s'ha de restituir en les cotes superiors.   
Camí núm. 11   
S'ha d'entroncar amb el camí 4 en la cota 1.444 (aproximadament en el PK 0+340) i seguint la corba de nivell ajustant la cota de la rasant a la del terreny fins al punt d'ubicació de l'aerogenerador portant el camí a l'extrem nord de la plataforma de muntatge per tal de permetre una millor restitució.   
Camí núm. 12   
S'entén que es correspon amb el condicionament del camí existent i que la designació d'aquest en el plànol de planta és errònia. L'esmentat condicionament s'ha de realitzar d'acord amb els plànols longitudinals i transversals.   
En principi, els perfils longitudinals i transversals es corresponen amb el condicionament del camí existent.   
Condicionament de la pista de Tordá  
Si considerem que els plànols de planta es corresponen aproximadament amb l'escala 1:740 (en compte d'1:500) s'han d'incloure com a superfície afectada i, per tant, es procedirà, una vegada conclosa la fase d'obres, a la seua restauració, la qual comprén la restitució topogràfica i els eixamplaments de la pista de Tordá amb especial atenció a l'adequació de les revoltes en el PK 1+510 a 1+610 (actuació 4 del condicionament de la pista de Tordá) en les quals el terraplé que es genera serà, a més, immediatament estabilitzat mitjançant:  
- Mur de contenció d'escullera   
- Recobriment de la superfície amb geocel·les de confinament de la superfície que seran reomplides de terra i es revegetarà.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
València, 4 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.  
Resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 32/02-AIA   
Promotor: Guadalaviar, Consorcio Alabe-Enerfín  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia  
conselleria d'Infraestructures i Transports  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 10 del pla eòlic de la Comunitat Valenciana   
Localització: Termes municipals de Jalance, Jarafuel, Zarra, Teresa de Cofrentes, Ayora (València)  
L'empresa adjudicatària de la zona 10 (Guadalaviar, Consorcio Alabe-Enerfín) ha presentat, en compliment de les condicions establides en la declaració d'impacte ambiental, la documentació següent:  
- El 12 de gener de 2006 es rep l'estudi parcial de prevalença i detectabilitat de cadàvers de l'avifauna dels parcs eòlics de la zona 10.   
- El 24 de maig de 2006 es remet:  
- Pla de protecció contra incendis: tractament dels carrers de la línia elèctrica d'evacuació d 132 kV  
- Plans del traçat de la línia elèctrica a escala 1:10.000  
- Estudi d'acceptació social (Jarafuel)  
- Còpia de les autoritzacions de les prospeccions arqueològiques dels parcs Boira, Villanueva I i Villanueva II, Losilla i línies elèctriques d'evacuació.  
- El 13 de juny de 2006 es remet el primer informe semestral de l'estudi d'avifauna en situació preoperacional.   
- El 23 de març de 2007 s'aporta la documentació següent:  
- Pla de restauració de les superfícies afectades per obres  
- Estudi del cicle anual d'aviafauna en situació preoperacional  
- Estudi de prevalença de cadàvers   
- Marcatge i seguiment via satèl·lit d'aviafauna  
- Estudi de sorolls   
- Estudi d'ombres   
- Memòries de prospeccions arqueològiques  
- Documentació relacionada amb la gestió de residus   
- Mesures de prevenció d'incendis  
- Documentació relativa als projectes constructius dels parcs i línies d'evacuació els dies 12, 13, 17, 19 i 20 d'abril.   
Documentació complementària   
- El 8 de maig de 2007 es va sol·licitar a l'empresa promotora l'esmena de deficiències en la documentació gràfica relativa als projectes constructius tant dels parcs com del sistema d'evacuació, i va presentar documentació complementària els dies 21 i 23 de maig de 2007.   
- Revisada la documentació presentada, el 27 de juliol de 2007 es va sol·licitar l'estudi d'una sèrie d'alternatives al disseny de l'obra civil dels parcs i del sistema d'evacuació, i es va rebre contestació a aquesta els dies 4 i 10 de setembre de 2007.   
El 5 de juny de 2007 es rep comunicació del representant d'Acciona Eólica del Levante, sobre la Resolució de 30 de març de 2007, per la qual es formalitza l'acord adoptat entre la conselleria d'Infraestructures i Transport, Guadalaviar i les seues societats partícips Alabe, SA i Enerfín, sobre la transmissió a aquestes dels drets que té el consorci Guadalaviar, corresponent a Alabe, per a la zona 10, la suma de la potència dels parcs de Boira i Losilla.   
En el mateix escrit es comunica el contingut de la resolució del conseller d'Infraestructures i Transports, de 24 d'abril de 2007, per la qual s'autoritza la transmissió a favor d'Acciona Eólica de Levante, SL dels drets d'Alabe.  
Modificacions sobre el projecte original   
Els projectes constructius introdueixen una sèrie de canvis respecte del projecte sobre el qual es va formular la declaració d'impacte ambiental:  
- Els parcs de Villanueva I i Villanueva II   
- Redueixen el nombre de posicions de 24 a 21 i de 10 a 8 respectivament, i mantenen el model d'aerogenerador (E-70), que (a causa d'evolució tecnològica del fabricant) incrementa la seua potència unitària a 2,3 MW. Varia per tant lleugerament el disseny dels parcs, optant per les posicions més eficients, des del punt de vista del recurs, que al mateix temps compleixen amb les restriccions ambientals establides en la DIA.   
En conseqüència la potència total dels parcs passa a ser de 48,3 MW a Villanueva I i 18,4 MW a Villanueva II.  
- Es manté el diàmetre del rotor però es varia l'alçària de la boixa incrementant-lo fins a 85 metres i les dimensions de les fonamentacions realitzant una sabata cilíndrica de 17 metres de diàmetre i 2,85 metres de profunditat.   
- Parcs de Boira i Losilla   
- Mantenen el nombre de posicions en ambdós parcs però es projecta la instal·lació d'aerogernadors amb potència unitària d'1,5 MW, la qual cosa implica la reducció de la potència total instal·lada de 12,5 MW per al parc de Boira i 8 MW per a Losilla.  
- S'instal·len dos models d'aerogenerador que difereixen en la grandària del rotor. L'AW 70 (que manté el diàmetre del rotor del projectat inicial) i l'AW-77 que incrementa el diàmetre del rotor en 7 metres i per tant l'àrea d'exploració en 809 m².  
El model AW-70 es proposa per a les posicions 16, 1, 2 i 3 del parc de Boira i l'AW-77 en la resta de posicions de Boira i en la totalitat de les posicions de Losilla.  
- S'incrementa l'alçària de la boixa fins a 80 metres.   
- Es disminueixen les dimensions de les plataformes per al muntatge dels aerogeneradors a 35 x24.   
Informes sectorials   
Informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat  
En compliment de la declaració d'impacte ambiental el consorci Alabe-Enerfín presenta tres informes:  
1) L'informe final de seguiment preoperacional de l'avifauna dels parcs Villanueva I Villanueva II i Boira.   
2) Estudi de prevalença de cadàvers.  
3) Resultats del marcatge i seguiment de l'àguila cuabarrada.  
1) Els objectius del seguiment preoperacional de l'avifauna als parcs eòlics mencionats eren l'avaluació de la comunitat ornítica en la zona afectada pels parcs, tant de resident com fluctuant per ella i determinar tant com es puga el possible l'impacte que causaria sobre aquesta la instal·lació dels aerogeneradors, a fi de determinar les mesures correctores i compensatòries que s'han d'aplicar. L'estudi presentat es considera correcte i suficient per a avaluar aquests aspectes si bé no va seguir exactament la metodologia proposada per la conselleria a causa de la seua primerenca data d'iniciació. Dels resultats es dedueix el següent:  
- D'acord amb el que s'ha esperat, el pas migratori per la zona no resulta molt important, si bé s'ha detectat algun flux de voltors en situació de risc i els habituals abellers que solen passar a gran alçària. Els punts més conflictius són els més alts de les alineacions, en particular la corda del parc eòlic Boira i sobretot els punts extrems de l'alineació (Pico Muela i Puntal de la Cruz).  
- Respecte a les nidificants s'ha detectat una zona de nidificació de falcó pelegrí criant a molt escassa distància dels tres aerogeneradors més meridionals de Villanueva I en la zona coneguda com a Puntal del Conejo. També crien en la zona el xoriguer i una parella d'àguila marcenca. Ambdues espècies campegen totes les alienacions en època de cria si bé la ubicació exacta del niu d'àguila marcenca no s'ha localitzat.  
- Cal ressaltar en particular la situació de l'àguila reial; des de fa temps se sospitava l'existència d'una xicoteta zona de dispersió de juvenils d'àguila reial en tota la vall recorreguda per la carretera d'Ayora a Alpera. Les observacions realitzades al llarg d'aquest estudi confirmen la presència pràcticament continuada de juvenils de l'espècie en la zona que de vegades sobrevolen l'alineacions en situació de risc.   
D'aquests resultats es dedueix que el risc d'accidents per xoc amb els aerogeneradors no és molt elevat si bé és necessari la presa d'alguna mesura precautòria (eliminació o reubicació de dos aerogernadors) i mantenir la cautela de la possibilitat de parada d'alguna màquina si es dictaminara necessari del resultat de l'anàlisi posterior a la seua posada en funcionament, atesa la freqüència de circumstàncies meteorològiques adverses -boira i gelades- en la zona. Com a mesures correctores, a més de la reubicació dels aerogeneradors BO-16 i BO-1 haurien de realitzar-se tota l'obra civil i el muntatge dels aerogeneradors situats al Puntal del Conejo fora de l'època de cria del falcó i estendre la mateixa mesura a altres zones on es localitzen nius de rapaces ocupats a menys de 200 metres de les obres.   
Així mateix hauria d'estudiar-se la presa de mesures que eviten tant com siga possible el campeig de rapaces i sobretot àguila reial en les zones altes de la serra. Es considera que la construcció i manteniment d'almenys dos punts d'aigua (abeuradors-banyadors) en les zones de mitja vessant pròximes als cultius sovint campejades per l'àguila reial i altres espècies reduiria notablement aquest risc en evitar que es desplaçaren a beure als dipòsits contra incendis situats en zones forestals a major altitud.   
Finalment i com a mesura compensatòria podria estudiar-se la instal·lació de rampes antiofegament en els dipòsits encara no adequats per la conselleria.  
2) Estudi de prevalença de cadàvers  
L'objectiu de l'estudi era determinar el temps de permanència de les restes a la zona, amb la finalitat d'establir la freqüència de les inspeccions periòdiques com també de determinar el factor de correcció que s'ha d'aplicar en les estimes de mortalitat. L'estudi proposa una freqüència d'una visita setmanal en els mesos de març a octubre i una quinzenal en la resta. No obstant això, dels seus resultats no es conclou la suficiència d'aquesta periodicitat ja que la taxa de desaparició trobada és molt elevada. Per tant, seria convenient que aquesta freqüència fóra com a mínim d'una visita cada tres dies en els sis primers mesos després de l'entrada en funcionament dels parcs, dada que es reavaluaria després d'aquest període en funció de la variació dels resultats. Tant el protocol d'actuació en cas de rapaç accidentada com el model del llibre de registres serà proporcionat a l'empresa abans de l'entrada en funcionament dels parcs.   
3) Resultats de marcatge i seguiment de l'àguila cuabarrada. En compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental corresponent, es va realitzar la captura marcatge i seguiment dels dos mascles d'àguila cuabarrada de les parelles que podrien veure's afectades per la instal·lació dels aerogeneradors. L'objectiu del seguiment era determinar les àrees de campeig i moviment habitual d'aquestes parelles a fi d'evitar l'afecció a aquestes. Els resultats de l'estudi han sigut d'extraordinari interés, a causa de no existir a penes dades de marcatge d'individus de territoris limítrofs. S'ha comprovat que els territoris d'ambdós individus i possiblement de les parelles, no se superposen en cap moment i que s'estenen al llarg del llit del riu Xúquer un d'aquests i del barranc de l'Agua l'altre, i utilitzen poc les crestes de la serra del Boquerón on s'instal·laran els aerogeneradors. Únicament el mascle del Xúquer sembla utilitzar sovint -potser com a hostaler- el puntal del Juey, on es repeteixen localitzacions periòdicament. De l'anàlisi de les localitzacions satèl·lits obtingudes entre maig de 2006 i maig de 2007 per al mascle del Xúquer i entre agost de 2006 i maig de 2007 amb més de mil localitzacions vàlides en el primer cas i 300 en el segon, es dedueix que el mascle del Xúquer sembla utilitzar sovint -potser com a hostaler- el Puntal de Juey, on es repeteixen localitzacions periòdicament. Aquesta zona es troba dins de l'àrea vital gra de blat de 4 km quadrats de la parella per a una fiabilitat entre el 76 i el 99%.  
Aquestes dades es consideren suficients per a introduir mesures correctores reubicant els aerogeneradors BO 1 i BO 16 del parc de Boira.  
Un segon objectiu del seguiment era determinar si la instal·lació dels aerogeneradors produïa alguna modificació de les pautes habituals de campeig i desplaçament de les parelles per la qual cosa el seguiment de les parelles haurà de mantenir-se després de la instal·lació dels parcs. A causa del retard patit respecte de les dates previstes, el seguiment es prolongarà i resultarà més costós del previst, la qual cosa podria pal·liar-se disminuint el nombre de contactes però mantenint una pauta que permetera determinar si es manté l'àrea de campeig habitual, almenys durant un any després de l'entrada en funcionament dels parcs.  
Com a conclusió a l'anterior s'informa que les mesures precautòries prèvies i durant la realització de les obres que es recomana per a pal·liar l'afecció sobre l'avifauna i la flora protegida de la instal·lació d'aquests parcs hauran de ser   
- Eliminació o reubicació dels aerogeneradors BO-1 i BO-16 del parc de Boira.   
- Realització d'un seguiment del procés reproductor de les parelles nidificants en l'entorn dels parcs a fi de paralitzar les obres en les seues proximitats durant aquest període.  
- Projectar la realització de les mesures correctores pertinents, construcció de basses, instal·lació de salvaocells en cables de terra de les línies d'evacuació, senyalització sobre el terreny de la micoreserva del Moragete per a evitar-ne l'afecció, etc.   
- Pel que fa a la fase postoperacional, cal informar l'empresa que haurà de mantenir el seguiment dels mascles d'àguila cuabarrada almenys durant un any després de la instal·lació dels aerogeneradors i pel que fa a la resta de l'estudi d'avifauna, adequar-se a la metodologia proporcionada per la conselleria mantenint una periodicitat cada tres dies almenys durant els sis primers mesos després de l'entrada en funcionament dels parcs. Igualment hauran d'ajustar-se al protocol establit per al cas d'accident d'aus rapaces i portar un llibre de registre aprovat per la conselleria.  
Consideracions ambientals  
La declaració d'impacte ambiental de la zona 10 es va formular considerant la instal·lació d'aerogeneradors de 2MW de potència unitària, supeditant les posicions definitives de les turbines a la realització d'una sèrie d'estudis, entre els quals es consideren determinants els relatius als estudis preoperacionals d'avifauna, i a la presentació dels projectes constructius a fi de determinar i minimitzar les incidències negatives derivades de l'execució de l'obra civil de la totalitat de les instal·lacions.  
Els projectes constructius introdueixen una sèrie de canvis en el model d'aerogenerador, amb plantejaments totalment oposats des del punt de vista energètic, depenent de la societat partícip del consorci de què es tracte, i que tenen també incidències ambientals clarament contraposades.   
Els parcs de la societat Enerfín: Villanueva I i Villanueva II mantenen el model d'aerogenerador, sobre el qual es va formular la DIA, que presenta l'avantatge addicional de la major potència unitària (2,3 MW) sense variació de les dimensions del rotor.  
Els parcs assignats a Acciona Eólica de Levante, SL modifiquen el model d'aerogenerador projectant la instal·lació de turbines d'1,5 MW de potència unitària, projectant quatre posicions amb un model que incrementa la grandària del rotor en 6 metres i per tant l'àrea d'exploració.   
Aquest fet té, tal com hem apuntat anteriorment, repercussions ambientals de diferent signe:   
Als parcs de Villanueva I i Villanueva II, l'increment de la potència unitària dels aerogernadors ha permés reduir el nombre de posicions respecte del projecte original, i triar aquelles que presenten un millor aprofitament del recurs i una millor adaptació als condicionants de la DIA. Això, unit a les modificacions que s'apunten, en aquesta resolució, sobre l'obra civil, implica una minimització de l'impacte global de les instal·lacions d'aquests parcs.   
Al contrari als parcs assignats a Acciona (Boira i Losilla) l'elecció d'un aerogenerador de menor potència unitària, que el projectat inicialment, comporten un clar desavantatge ambiental per dues raons principals:  
1) La potència que s'ha d'instal·lar comprén el 75% (61,5 MW) de la prevista inicialment (82 MW).  
L'impacte derivat de l'obra civil de la totalitat de les instal·lacions (parcs, accessos i sistemes d'evacuació, etc.) és molt semblant al generat pel disseny de la DIA però l'aprofitament del recurs és sensiblement menor. En la relació cost-benefici ambiental, el cost adquireix major pes enfront del benefici ja que es generarà menys energia neta.   
2) S'elimina l'alternativa consistent a aconseguir la potència prevista amb el menor nombre de posicions possible, aspecte important quan la reducció de les posicions resulta necessària per l'existència de valors ambientals que limiten l'aptitud del territori per a albergar instal·lacions eòliques.  
En aquest sentit el seguiment dut a terme per satèl·lit dels mascles de les dues parelles d'àguila cuabarrada (Hieraaetus fasciatus), situats a l'entorn dels parcs eòlics projectats en la zona 10, ha evidenciat que els terrenys sobre els quals s'ubiquen les posicions BO-16 i BO-1 (Pico del Juey) estan clarament inclosos en el territori d'una de les parelles, d'acord a l'anàlisi efectuada pel Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
Per tant els resultats dels estudis d'avifauna detallats comporten la reconsideració de l'aptitud de zona apta amb compliment de prescripcions, d'acord amb la normativa i cartografia del pla eòlic. La instal·lació d'aerogeneradors en aquesta representa un perill potencial per col·lisió o una possible disminució-desplaçament del territori de la parella, l'espècie de la qual està inclosa en la categoria de vulnerable en el Catàleg nacional d'espècies amenaçades.  
En la documentació presentada no s'apunten els motius que justifiquen la instal·lació de turbines amb menor potència unitària per als parcs de Boira i de Losilla, encara que sembla obeir els dilatats terminis d'entrega dels fabricants, a causa de la forta demanda en el sector, no sols a nivell nacional, sinó internacional. Per tant el canvi no respon a aspectes relacionats amb el recurs, ni a restriccions ambientals, per la qual cosa, des del punt de vista ambiental, es considera més adequada la instal·lació del model d'aerogenerador projectat (actualment amb potència unitària de 2,3 MW) ja que permet, considerant fins i tot l'eliminació dels dos aerogeneradors més amunt indicats, no sols generar la potència prevista inicialment sinó superar-la.   
Respecte dels dispositius anticol·lisió dels cables de terra del sistema d'evacuació, en els informes finals dels estudis d'avifauna es proposa la senyalització parcial de la línia en els trams següents:  
- Per a la línia d'evacuació dels parcs de la zona nord (Villanueva I, Villanueva II i Boira) d'acord amb les coordenades indicades un primer tram des de la subestació de Villanueva fins al suport 18 i un segon tram que comprén des del suport 26-27 fins al suport 34.  
- Per a la línia d'evacuació del parc de la zona sud (Losilla) es proposen igualment dos trams que, d'acord amb les coordenades indicades, comprenen del suport 5 al 13 i del suport 23 al 34 .   
Ambdues línies discorren bé per masses forestals o per un mosaic de terrenys agrícoles i forestals amb una topografia molt variada, i és aplicable a tot el traçat el criteri de baixa visibilitat i per tant l'increment del risc de col·lisió. En conseqüència es consideren insuficient les mesures proposades i s'han de mantenir les mesures preventives establides en l'apartat de 5.3 de la DIA.   
En relació als impactes derivats de l'obra civil el promotor ha acceptat la totalitat de les modificacions proposades, per l'Àrea d'Avaluació Ambiental en l'escrit de 27 de juliol de 2007, per als parcs de Villanueva I i Villanueva II.  
Al contrari, en els parcs de Boira i Losilla es realitza una comparació per trams entre el projecte i les alternatives plantejades en l'escrit abans mencionat. En general es conclou que hi ha una notable reducció dels moviments de terres, en la major part dels trams, però s'opta per la solució de projecte argüint les limitacions del pendent superior al 12%.  
No obstant això, aquesta dificultat tècnica és, en la major part dels casos, salvable amb lleugeres modificacions sobre les alternatives proposades, tal com es recull en la de la part dispositiva, tant escrita com gràfica, d'aquesta resolució .   
De l'estudi específic sobre l'afecció al patrimoni, dut a terme mitjançant les corresponents prospeccions arqueològiques, que passen a formar part de l'estudi d'impacte ambiental, no es preveu afecció al patrimoni, excepte puntualment en el sistema d'evacuació, encara que es proposen les corresponents mesures cautelars en cada cas, consistents en les actuacions arqueològiques, balisaments, etc. que disposen de l'informe favorable de la conselleria de Cultura.  
Respecte de l'estudi d'acceptació social es limita al municipi de Jarafuel. L'estudi d'acceptació social ha d'estar encaminat a la determinació de l'acceptació social del projecte de la població que es veu afectada directament i indirectament per la totalitat de les instal·lacions eòliques, com també la repercussió en altres activitats econòmiques preexistents com el turisme rural. Serà per tant necessari ampliar l'estudi i la profunditat d'aquest incloent tant la població resident com la visitant, comprenent la totalitat dels municipis que es troben en la conca visual de les instal·lacions eòliques.   
D'altra banda, es considera necessari ampliar les mesures cautelars en previsió de l'aparició d'impacte no detectat o de desviació de l'avaluació realitzada relacionats amb l'aviafauna.   
Consideracions jurídiques   
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 16.2 m) del Decret 131/200, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent, resolució:  
Primer  
Estimar acceptable l'execució de les infraestructures eòliques de la zona 10, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen i sempre que s'ajuste a la documentació presentada i a les condicions del punt segon d'aquesta resolució.   
Segon  
1) S'hauran d'eliminar, d'acord amb les consideracions ambientals exposades anteriorment, les posicions BO-16 i BO-1 del parc de Boira per a la instal·lació d'aerogeneradors o torres de mesurament.  
La recuperació de la potència no instal·lada per aquest motiu s'ajustarà a allò que s'ha indicat en el punt 1 de l'apartat segon de la part dispositiva de la DIA.  
La potència no instal·lada, com a conseqüència de l'elecció d'aerogeneradors de menor potència unitària no es considera entre els supòsits de reubicació.   
2) En relació amb els projectes constructius,  
2.1) Els parcs de Villanueva I i Villanueva II s'han d'ajustar als projectes presentats el dia 21 de maig de 2007, amb les modificacions que es van comunicar al promotor en l'escrit de 27 de juliol de 2007, i reiterar les condicions establides en la DIA per a evitar qualsevol possible incidència sobre les formacions vegetals d'elevat valor i en especial en l'entorn de la microreserva del Moragete.  
2.2) Accés als parcs de Boira i Villanueva I   
- El tram entre el PK 2+560 i 2+940 s'haurà d'ajustar al traçat proposat pel promotor (solució projecte) encara que es modificaren les rasants, i ajustar-les a les del terreny mitjançant l'increment del pendent, tant ascendent com descendent, almenys fins a un 50% del tècnicament permés (+- 6%) a fi de disminuir l'impacte residual de talussos i terraplens. En el plànol de planta (annex I) s'indiquen les cotes de les rasants dels PK atenent aquests criteris.  
S'haurà d'incloure com a superfície afectada els trams de camí abandonats en favor del nou traçat, i incloure la rehabilitació topogràfica de la plataforma d'aquests.   
- S'haurà d'incrementar el pendent dels desmunts entre el PK 2+500 i el PK 4+900, sense comprometre l'estabilitat d'aquests, de manera que es veja reduïda la superfície afectada per l'ampliació del camí i en conseqüència el moviment de terres.   
2.3) El parc de Boira s'ha d'ajustar al projecte presentat el 23 de maig de 2007 excepte:   
- El tram comprés entre el PK 0+700 a 1+200 de l'eix 5 que s'ajustara al traçat de l'alternativa II SEIA modificant les rasants per a no sobrepassar el 12% tal com es reflecteix en l'annex 2 d'aquesta resolució.   
- El tram comprés entre el PK 2+000 a 2+200 de l'eix 2 i la disposició de l'aerogenerador BO-15 i la seua plataforma de muntatge s'haurà d'executar d'acord amb el plànol 8 de la documentació presentada el 4 de setembre de 2007.   
2.4) Parc de Losilla   
- Els trams des del PK 7+750 al 7+780 i del PK 0+000 al 0+480 dels eixos 1 i 2 s'han d'executar d'acord amb l'alternativa I SEIA, grafiada en els plànols 1 a 3 de la documentació presentada el dia 4 de setembre de 2007.  
- El tram entre el PK 0+500 i 1+000 s'ha d'ajustar a l'alternativa II SEIA (segons la documentació de 4 de setembre de 2007), modificada entre el PK 0+500 i el PK 0+800 d'acord amb el traçat i rasants del plànol inclòs com a annex 3 d'aquesta resolució, a fi de no sobrepassar el pendent del 12%.   
- El tram entre el PK 1+000 i 1+400 s'ha d'ajustar, pel que fa al traçat i la resta d'obra civil, a l'alternativa III SEIA (segons la documentació de 4 de setembre de 2007), i modificar la ubicació de la plataforma de muntatge i les cotes d'aquesta, de l'aerogenerador i de les rasants del camí d'acord amb el grafiat en l'annex 4 d'aquesta resolució, per a ajustar-lo a les limitacions tècniques de pendent màxim .  
- El tram entre el PK 1+400 i el 2+140 s'ha d'executar l'alternativa IV SEIA ja que, en tot el traçat, la rasant del camí se cenyeix més a la del terreny. S'ha de modificar, a més, l'orientació de les plataformes i la cota d'aquestes i dels aerogeneradors LO-5 i LO-6 per a minimitzar el moviment de terres segons s'indica en l'annex 5 d'aquesta resolució.  
- El tram entre el PK 2+100 i 2+800 s'ha d'ajustar al traçat, rasants i reorientació de les plataformes que es grafien en el plànol que figura com a annex 6 d'aquesta resolució   
- El tram entre el PK 2+800 i el PK 3+600 s'ha d'ajustar al projecte presentat el 23 de maig de 2007.  
- El tram entre el PK 3+600 al 4+200 s'ha d'ajustar al traçat proposat en la documentació presentada el 23 de maig de 2007, i ajustar les rasants del camí a les del terreny, d'acord amb el plànol annex 7, d'aquesta resolució.  
- El tram entre el PK 4+200 i el final d'alineació s'ha d'ajustar al traçat, rasants i orientació de les plataformes grafiades en el plànol annex 8  
2.5) L'amplària dels camins per a la instal·lació dels suports del sistema d'evacuació ha de tenir un màxim de 3,5 metres, entre arestes interiors de cunetes.   
3) Durant les obres s'han d'adoptar les mesures cautelars, establides en les memòries arqueològiques corresponents a cada una de les instal·lacions, informades favorablement per la conselleria de Cultura.   
No obstant això, si es produïra una troballa en el curs de les obres, s'ha d'actuar d'acord amb l'establit en la Llei de patrimoni cultural valencià, és a dir, suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la conselleria de Cultura.  
4) En relació amb les mesures de protecció de la fauna (punt 5.3 de l'apartat segon de la part dispositiva de la DIA):  
4.1) Programació de les obres   
- L'obra civil dels 3 aerogeneradors i del centre de control situats en el Puntal del Conejo i el muntatge de les turbines s'haurà de realitzar fora del període de reproducció del falcó pelegrí.  
- En la resta dels terrenys afectats, s'ha d'efectuar un seguiment de les parelles nidificants a fi d'establir restriccions d'execució d'obres o de trànsit intens, durant el període reproductiu de l'espècie, en les àrees que se situen a menys de 200 metres del niu localitzat.   
4.2) S'haurà de mantenir inalterat el condicionant sobre la instal·lació dels dispositius anticol·lisió dels cables de terra i fibra òptica establits en la declaració d'impacte ambiental.   
4.3) En el termini de dos mesos, comptadors a partir de la data de notificació d'aquesta resolució, i en qualsevol cas abans de l'entrada en funcionament dels parcs, s'haurà de presentar davant d'aquesta Direcció General una proposta sobre la localització i adequació d'abeuradors-banyadors a les àrees de campeig de l'àguila reial a les proximitats dels parcs, tant de la zona nord com de la sud.  
5) Abans de la posada en marxa dels parcs s'haurà de completar l'estudi d'acceptació social i repercussió socioeconòmica de les instal·lacions eòliques, tant en l'àmbit d'estudi com en la població sondejada.  
Els municipis inclosos en l'estudi seran els afectats, directament i indirectament, i inclouran tant la població resident com la visitant.   
6) Es reitera la presentació de les mesures compensatòries establides en el punt 7 del punt segon de la part dispositiva de la DIA.   
7) En relació amb el programa de vigilància ambiental :  
7.1) L'entrada en funcionament dels parcs (inclòs el període de proves) comportarà l'inici dels estudis establits pel Servei de Conservació de Biodiversitat d'aquesta conselleria mitjançant protocols per a l'estudi dels parcs eòlics sobre l'avifauna i els quiròpters, posats en coneixement del promotor el 27 de gener de 2006. Els esmentats protocols hauran de ser completats o particularitzats en els punts següents:  
- S'haurà de formalitzar un llibre de registre de les visites de seguiment, d'acord amb el model establit pel Servei de Conservació de la Biodiversitat d'aquesta conselleria.   
- En cas de rapaç accidentada s'haurà de seguir el protocol d'actuació establit pel Servei de Biodiversitat d'aquesta conselleria, la qual cosa modifica els punts 2 i 3 de l'apartat 6.3 de l'apartat segon de la part dispositiva de la DIA .   
- En relació amb la freqüència de mostratge s'hauran de seguir les pautes següents:   
- Durant la fase de proves, el nombre de mostratges haurà de ser igual al nombre de proves realitzades la duració de les quals siga inferior a tres dies. Els períodes que superen els tres dies hauran d'ajustar el nombre de mostratges al que s'ha establit per al primer semestre de funcionament.   
- La freqüència de mostratge de la fase de funcionament, almenys durant els sis primers mesos, haurà de ser d'una visita cada tres dies, i fixar d'acord amb els resultats obtinguts, la freqüència de mostratge per a les fases posteriors.  
L'esmentada condició s'haurà d'establir mitjançant la corresponent resolució complementària en el termini màxim de 30 dies des de la presentació de les dades.  
- Des del seté mes de funcionament i fins a la formulació de la resolució en què es fixe la freqüència de mostratge, aquesta s'haurà d'ajustar a la proposta realitzada com a conclusió dels estudis de prevalença realitzats, és a dir, una visita setmanal entre els mesos de març a octubre i quinzenal en els mesos de novembre a febrer   
- S'haurà de mantenir el marcatge i seguiment per satèl·lit dels dos mascles d'àguila cuabarrada fins a almenys 1 any després de l'entrada en funcionament dels parcs, i permetre la reducció del nombre de contacte fins a una xifra tal que permeta detectar qualsevol incidència negativa sobre aquestes parelles: desplaçament o modificació de les seues àrees de campeig i l'impacte de les instal·lacions eòliques sobre aquesta espècie.   
7.2) Si el programa de vigilància ambiental demostra, en el transcurs del temps, la perillositat de qualsevol dels aerogeneradors instal·lats, en relació amb la població de voltors o exemplars d'espècies d'avifauna catalogades com a espècies de fauna amenaçada, haurà de ser aplicable l'article 34.4 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
A l'efecte de l'esmentat article, el punt crític ha de ser determinat a partir de l'avaluació de les dades demanades en el pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línies elèctriques en les aus i quiròpters, efectuada pel Servei de Conservació de la Biodiversitat.   
Les mesures protectores o correctores o les modificacions que calga aplicar, inclòs el desmantellament dels aerogeneradors en el cas d'impacte crític, s'haurà de realitzar a càrrec de l'empresa adjudicatària sense que, en cap cas, es puga entendre que està subjecte a compensacions per part d'aquesta Administració.  
Tercer   
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta resolució complementària de la declaració d'impacte formulada mitjançant resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 27 de juliol de 200, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 271989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 33/9560-SOI  
Promotor: Proyectos Eólicos Valencianos, SA  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte del projecte: Parc eòlic La Solana, zona 11  
Localització: Ayora (València)  
El dia 13 de març de 2007 va tenir entrada en aquesta conselleria documentació relativa a la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, dirigida per l'Àrea d'Energia de la conselleria d'Infraestructures i Transport, el projecte constructiu del parc eòlic La Solana, promogut per Proyectos Eólicos Valencianos, SA, en compliment del condicionant 7.1. del punt segon de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental de la zona 11, formulada mitjançant Resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 3 d'agost de 2006.  
En data 21 de març de 2007 s'ha rebut en aquesta conselleria el projecte de les mesures protectores i correctores, com també el programa de vigilància ambiental del parc eòlic La Solana.   
1. Descripció de l'actuació  
L'objecte del projecte constructiu presentat és obtenir el nivell de definició necessari per a la construcció, muntatge i posada en servei del parc eòlic La Solana. Amb aquesta finalitat el projecte conté la descripció de les característiques del parc eòlic, la determinació de la posició dels aerogeneradors, la definició de les obres necessàries per al desenvolupament del parc i els càlculs elèctrics.  
L'accés al parc eòlic La Solana s'ha de realitzar a través de la CV-590. Una vegada aconseguit el cim de la serra se seguirà, majoritàriament, per camins i pistes ja existents. Cal destacar l'assagador Real de San Benito que exerceix de vial intern de la corda principal dels aerogeneradors. L'esmentat camí ramader resultarà afectat i substituït pels nous vials d'accés al parc, sense perdre aquest l'actual ús en cap moment.   
El parc es compon de 54 aerogeneradors model Gamesa de 850 kW de potència unitària. Els aerogeneradors que s'instal·laran al parc de La Solana seran el model G-58, en les posicions de l'1 a la 14 ambdues inclusivament, i el model G-52 en la resta. Es tracta, en els dos casos, d'un aerogenerador de rotor tripala a sobrevent, regulat per un sistema de canvi de pas i amb un sistema d'orientació actiu. Utilitzen un sistema de control que permet adaptar l'aerogenerador per a operar en velocitat de rotor variable. El rotor del model G52 té 52 m de diàmetre, mentre que l'altre model té 58 m. L'alçària de la boixa, en ambdós casos, és de 55 m.   
Les obres consisteixen en l'execució de vials d'accés, acabats en llasts, muntatge dels aerogeneradors, excavació de les rases i apuntalament de les línies d'evacuació d'energia del parc fins a la subestació. L'execució dels vials d'accés es realitzarà mitjançant els mitjans mecànics. L'ample dels vials serà de 4 metres a l'est del parc i 5 metres a l'oest, ja que el camí a aquesta part del parc servirà també per a accedir als parcs d'El Mulatón i Rincón de Cabello. El pendent màxim serà del 12%. A la vora de la fonamentació de l'aerogenerador cal realitzar una plataforma de muntatge on es col·locaran les grues, a la qual hauran d'accedir els vehicles de transport i maniobrar amb facilitat. Amb aquest fi les plataformes tindran unes dimensions que variaran entre els 15x25 metres les més xicotetes i els 30x25 metres les més grans. Els cables s'allotjaran en rases de dimensions entre 1,20 i 1,45 m de profunditat i una amplària entre 0,6 i 1,3 m, segons el nombre de circuits que continga la rasa.  
El drenatge longitudinal dels camins es realitzarà mitjançant cunetes de vora de calçada, de capdavall de terraplé i de cap de talús de desmunt, segons siga el cas. En els encreuaments sota calçada o sota plataforma es disposarà una canonada de formigó armat de 600 mm de diàmetre. En els encreuaments es disposaran broquets i aletes a l'eixida i arquetes de captació a les entrades, a la vora de les cunetes. A fi d'integrar les obres de drenatge en el paisatge s'executarà un emmacat de pedres al costat del broquet i col·locació d'escullera al fons d'aquest per a evitar l'erosió del terreny.  
Una vegada finalitzades les obres es procedirà al rasament, anivellació i compactació dels camins d'accés, per a reparar qualsevol dany que s'haja pogut produir durant les obres i deixar-los en perfecte estat.  
S'instal·larà una central mòbil dosificadora de formigó hidràulic Frumecar CP-3002 entre els aerogeneradors 16 i 17 del parc eòlic La Solana, de capacitat de producció màxima de 80m³/h, proveïda d'un compressor pneumàtic de 15 CV amb calderet de 500 l de capacitat, dues sitges d'emmagatzematge de ciment, una bateria de quatre tremuges d'emmagatzematge d'àrids, cinta pesadora, cinta elevadora, bàscula de pesada i la bústia de recepció de material. En la part superior de cada una de les sitges de ciment anirà col·locat un filtre de mànegues per a impedir l'eixida de ciment a l'exterior. Per a evitar l'emissió de sòlids i líquids s'incorporarà a la planta basses de decantació, amb la qual cosa s'aconseguirà abocament zero. La superfície que s'ha d'ocupar per la central s'estima en 5.000 m², d'aquesta superfície, 2.500 m² corresponen a la planta de formigó, que serà compartida entre els quatre parcs de la zona eòlica.   
Com a instal·lació accessòria i temporal durant la construcció del parc serà necessari disposar d'un parc de maquinària i una zona d'emmagatzematge de residus que se situaran en el recinte de la planta de formigó. Com a zona d'apilament s'utilitzaran les plataformes dels aerogeneradors i el recinte de la subestació La Solana.  
Accessos al parc   
L'accés al conjunt dels parcs de la zona 11 es realitza a través de la carretera CV-590 on són necessàries rectificacions en revoltes. El projecte de millora dels accessos de la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana va ser presentat en aquesta conselleria el dia 23 de febrer de 2006, i es completà aquest amb una addenda al març de 2007. La longitud afectada de la CV - 590 és de 2.160 metres. Les obres es limiten a l'augment dels radis de les revoltes amb radi inferior a 25 metres i la regularització de l'ample de la via en aquests trams. Igualment es regularitzarà el traçat en alçada, buscant pendents constants en els trams que s'han de millorar. Els talussos emprats en desmunts són del tipus 2/3, mentre que els emprats en terraplens són del tipus 3/2, i estan supeditats aquests als estudis geotècnics pertinents. El drenatge longitudinal dels nous trams de carretera consistirà en la creació de cunetes, que arreplegaran tant l'aigua de la mateixa calçada com de vegades l'aigua d'escorriment de les finques limítrofes a aquesta. En els encreuaments de les cunetes amb els accessos a finques limítrofes s'han previst passos salvacunetes a base de canonades de formigó de 800 mm. S'han projectat també claveguerons i obres de drenatge transversal per a donar eixida a les aigües pel seu curs natural, mitjançant tubs de formigó armat de diàmetre 800 mm i 1.200 mm segons les dimensions de l'obra de drenatge actual. Es realitzarà una hidrosembra en talussos de desmunt i terraplé, a base d'una mescla de llavors de varietats autòctones.  
Informes sectorials  
conselleria de Cultura, Educació i Esport  
En data 1 de desembre de 2006, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià emet un informe favorable a l'efecte patrimonial del projecte de parc eòlic La Solana - zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, amb subjecció als condicions següents:  
- La realització d'un estudi de detall de cada un dels llocs on s'han detectat restes ceràmiques o lítiques per a valorar de manera clara la importància d'aquestes.   
- La realització de sondejos arqueològics previs, amb un marge de tres mesos abans de l'inici de les obres en la totalitat de les zones on s'han detectat restes ceràmiques o lítiques en superfície. Aquests sondejos s'han d'executar amb mitjans mecànics per a la retirada dels nivells superficials del terreny, i s'han de completar amb el perfilat, la neteja i l'excavació manual.  
- L'excavació en extensió. Aquesta mesura s'ha d'aplicar en cas de detectar-se restes arqueològiques durant la realització dels sondejos.  
- Realització d'una campanya d'intervenció arqueològica en la cova de la Diabla.   
- La valoració arqueològica d'aquells jaciments no detectats i que es vegen afectats per les obres de construcció.  
- Realització d'un seguiment arqueològic intensiu de la totalitat de les obres que comporten remoció del terreny, incloent les obres de desbrossament.  
Servei de Conservació de la Biodiversitat de la conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge  
En compliment del condicionant 2) de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental, l'empresa Proyectos Eólicos Valencianos, SA va presentar els estudis d'avifauna la metodologia i elaboració dels quals va ser coordinada pel Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
En data 20 de juny de 2007 el cap del Servei de Conservació de la Biodiversitat emet un informe relatiu a l'estudi d'avifauna dels parcs eòlics de la zona 11, parc eòlic La Solana.  
L'estudi d'avifauna presentat per la promotora presenta algunes deficiències respecte a la metodologia proporcionada per aquest Servei. D'altra banda, l'anàlisi de la informació no es va realitzar adequadament en una primera fase i per tant, les conclusions aportades han de ser matisades i corregides per les anàlisis comparatives realitzades pels tècnics del Servei.  
A fi d'esmenar algunes d'aquestes deficiències, i atesa l'extensió de la zona eòlica, sembla més convenient deixar l'anàlisi de l'impacte d'alguns parcs per a una fase posterior i anar avançant en aquells que es coneixen millor. En concret, el parc de la Solana, que és el més extens, que té millors accessos i se situa en una zona de cima encreuada per tallafocs i camins i on la probabilitat d'existència d'aus nidificants és escassa.  
Pel que fa als patrons d'ús de l'espai de l'avifauna, les conclusions dels autors de l'estudi són que la zona no sembla situar-se en una ruta migratòria principal atesa la baixa intensitat de fluxos registrats i que no s'han detectat corredors migratoris destacats. Desgraciadament, no s'han realitzat observacions d'ús de l'espai i d'encreuaments sobre els punts d'ubicació dels aerogeneradors entre el 15 de maig i el 20 d'agost, per la qual cosa l'ús de l'espai de l'avifauna resident no s'ha determinat prou. En particular, el de les grans rapaces que utilitzen la zona com a àrea de campeig i alimentació.  
No obstant això, ja en el primer informe realitzat per aquest Servei es va insistir en la necessitat d'establir corredors, ja que es tracta d'una alineació de més de 10 quilòmetres. Si bé les dades semblen estar esbiaixades per la posició dels punts d'observació, que es revelen insuficients, en especial per a l'estudi del parc Las Bodeguillas i de les posicions alternatives, sí que es detecten alguns punts més conflictius, en particular pels encreuaments d'aus rapaces, en gran part residents a l'àrea o nidificants a l'entorn. En concret, es tracta de les ubicacions que se situen al tossal del Peñón de los Machos (3,34 a 3,39). La quantitat d'encreuaments en situació de risc d'àguila reial, àguila marcenca, calçada i esparver en l'escàs temps estudiat recomana reubicar aquests aerogeneradors, i crear en aquesta zona, prou centrada, el necessari corredor.  
Pel que fa a l'afecció a nidificació, el parc de La Solana no sembla que puga afectar moltes rapaces forestals. No obstant això, convindria prospectar les zones dels extrems on existeixen bosquets que podrien albergar alguna àguila marcenca i, si és el cas, establir moratòries per a la instal·lació dels aerogeneradors més pròxims en època de cria. També ha de grafiar-se la ubicació de la colònia d'abellerols que sens dubte se situa en les seues proximitats, atesa la gran quantitat d'observacions existents.  
Pel que fa a l'àguila reial, la zona de nidificació de la qual més pròxima coneguda se situa a uns 4 km del parc eòlic de La Solana, sembla utilitzar tota la zona de cim del Peñón de los Machos com a àrea es campeig i alimentació. Caldria establir mesures correctores (manteniment zones obertes, cultius i punts d'aigua), pròxims a la zona de nidificació d'aquesta, en part per a evitar que s'aproxime als parcs i en part per a substituir l'àrea perduda com a zona de campeig.  
Pel que fa a la resta dels parcs de la zona eòlica, és necessari completar els estudis com més prompte millor, a fi de poder avaluar-ne l'impacte. En reunions mantingudes amb l'empresa, ja se'ls ha informat de la necessitat de prospectar les àrees forestals en l'entorn dels parcs i de la línia d'evacuació, a fi de localitzar àrees de nidificació de rapaces forestals. Es fa notar, una vegada més, que aquest estudi ha d'estendre's a les ubicacions alternatives. Pel que fa a l'ús de l'espai, alguns parcs no presenten a penes observacions, la qual cosa sembla lligada, sobretot, a la distància dels punts d'observació prefixats. En el cas del parc de Bodeguillas resulta especialment interessant, en part perquè conté nombroses posicions alternatives on podrien reubicar-se aerogeneradors de La Solana i en part perquè és el que se situa més pròxim a la zona de nidificació de l'àguila reial i fins i tot a una zona abandonada d'aguila cuabarrada. Per tant, han de concentrar-se els esforços en aquest parc realitzant l'estudi d'ús de l'espai almenys durant aquesta temporada. Ha d'iniciar-se com més prompte millor i estendre's com a mínim fins a finals d'octubre.  
2. Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important durant la fase de construcció.  
Es consideren les següents accions susceptibles de produir impactes en les diferents fases de l'actuació:  
- Increment d'emissions sonores: s'incrementarà el nivell sonor durant les obres. Per a limitar l'impacte de les emissions sonores produïdes per les operacions de construcció del parc eòlic, s'haurà de dur a terme un programa de manteniment de la maquinària que assegure el compliment dels nivells d'emissió estipulats per la legislació.  
- Emissió de pols i partícules: el material particulat es genera durant l'extracció de terres, la manipulació d'arreplegues o en la remoció de terres. La vegetació s'afecta seriosament perquè la deposició de pols sobre la superfície foliar d'aquesta, obstrueix la seua capacitat d'intercanvi gasós i de captació lumínica, la qual cosa incideix directament en una disminució de l'activitat fotosintètica.   
- Aclarida i desbrossament de la zona: tala o trasplantament d'arbres, eliminació d'arrels i bosc baix i eliminació de terra vegetal fins a 50 cm. S'haurà d'executar el rebuig i desbrossament de la superfície que serà ocupada pels futurs camins. Tant en l'obertura de caixa per a la xarxa viària com en les rases que contindran els serveis, les excavacions s'hauran d'executar amb mitjans mecànics i ajuda manual. En els camins pavimentats existents s'haurà de demolir el paviment actual fins a aconseguir la base granular.  
- Moviment de terres: anivellació i explanació de terrenys, tant de la zona on s'assenten les obres com de les zones de préstecs i els accessos a aquestes. S'haurà d'executar el moviment necessari de terres per a aconseguir la cota d'explanació, de manera que es realitzarà l'excavació en desmunt, i l'esplanada s'aclarirà, rasantejarà, anivellarà i compactarà. A les zones de terraplé, aquest s'efectuarà amb material procedent de desmunt o de préstec.  
- En els llocs de pendent alt, on la vegetació i el sòl són remoguts per a la realització de les obres, es poden presentar distints tipus de talussos. En els talussos s'han definit les cunetes i vies de drenatge per a evitar que el vessament òbriga les seues pròpies vies i ocasione saturació del terreny. Vistos els perfils transversals de les plataformes dels aerogeneradors, segons la documentació presentada, en general, els talussos que es generaran seran inferiors a 4 metres.  
- Transport i abocament de materials: inclou tant el transport del material d'obra com el del material sobrant a un abocador autoritzat.  
- Ocupació del sòl: durant les obres inclourà també les zones de préstec, les d'abassegament de materials, parc de maquinària, una zona d'emmagatzematge de residus i els accessos. L'ocupació una vegada finalitzades les obres es reduirà a l'àrea d'actuació. A pesar que durant la fase d'obres els vials tindran una amplària útil de 4 i 5 metres, s'estima que la banda d'afecció serà d'aproximadament 10 metres, comptant les cunetes, els talussos (en zones de desnivell) i les rases per a la xarxa elèctrica de mitjana tensió. En la fase de funcionament, tal com s'indica en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, l'amplària dels camins es reduirà a 3,5 metres.  
- Préstecs i pedreres: durant la fase d'execució es farà ús d'aquests per a la realització de desmunts i terraplens.  
- Afermament i pavimentació: inclou l'estesa i compactació de llasts, els regs d'imprimació i adherència, l'estesa i compactació d'aglomerat.  
- Afecció a la fauna: a causa de les molèsties ocasionades durant la construcció del parc eòlic.  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important durant la fase de funcionament  
Els aspectes ambientals que s'han d'avaluar són:  
- Increment de les emissions sonores: els aerogeneradors produeixen soroll derivat del seu propi funcionament. En l'estudi de detall sobre l'impacte sonor s'ha pres el límit més estricte i en les condicions més desfavorables (vent fort, en direcció a les masies i absència d'obstacles o desnivells importants). Aplicant el model de càlcul de nivell sonor, d'acord amb la metodologia utilitzada, s'estima que per al G - 58 a partir de la distància de 250 m els nivells sonors estan per sota de 45 dB. No obstant això, les condicions reals de funcionament donen lloc a condicions substancialment diferents de les tipus en què es basen els models, ja que es veu reduït l'impacte real del soroll.  
Encara que l'emplaçament del parc eòlic La Solana se situa lluny de la població, s'aplicaran la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb les activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.   
Cal considerar la Casa del Alto, que se situa molt pròxima a diversos aerogeneradors. En l'esmentada masia, primerament es va comunicar que aquesta es trobava habitada de manera permanent. Posteriorment, l'empresa Proyectos Eólicos Valencianos, SA va presentar un escrit de data 4 de maig de 2007 firmat pels representants de la comunitat de béns Carrascal II, CB, propietaris de la Casa del Alto, en el qual s'informa que l'esmentada masia, situada a la parcel·la 3 del polígon 36 del terme municipal d'Ayora, es troba deshabitada i no està sotmesa a cap ús que hi comporte la presència habitual de persones.  
- Afecció a la fauna: cal parlar d'impactes directes, com les morts d'aus com a fruit de col·lisions amb les aspes dels aerogeneradors, o indirectes, com ocorre quan les aus eviten una zona per l'efecte barrera que pot ocasionar una fila d'aerogeneradors en un cim de serra. Aquest efecte barrera produeix moviments extres que ocasionen, per a les aus, un gasto energètic innecessari, que en moments importants del cicle vital, com ara la cria, poden arribar a reduir l'èxit reproductor i la supervivència. En el parc La Solana, la probabilitat d'existència d'aus nidificants és escassa pel fet que se situa en una zona de cim encreuada per tallafocs i camins. No obstant això, les grans rapaces utilitzen la zona com a àrea de campeig i alimentació.  
- Ocupació del sòl: excepte les instal·lacions accessòries com ara les zones d'abassegament, d'emmagatzematge de residus i de maquinària, la resta de les infraestructures creades durant la construcció del parc eòlic es mantindran durant l'explotació d'aquest. No obstant això, tant les plataformes de muntatge com els talussos generats i les rases de mitjana tensió s'han de revegetar després de l'execució afegint una capa superficial d'uns 200 mm de grossària de terra vegetal. A més, els accessos i vials interns veuran reduïda l'amplària útil d'aquests fins als 3,5 metres.  
- Generació de residus: durant el funcionament del parc es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos en les operacions de manteniment o reparació. El promotor haurà de presentar, abans de l'inici de les obres, la inscripció en el Registre de Petits Productors de la Comunitat Valenciana, com també el document d'acceptació del gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos que es faça càrrec de qualsevol residu que es genere, tant en la fase de construcció com de funcionament.   
- Afecció al paisatge: els aerogeneradors creen una intrusió en el paisatge ja que: són estructures verticals que destaquen en un paisatge de components horitzontals; són estructures artificials de caràcter puntual, i els objectes en moviment atrauen l'atenció de l'observador, per això les pales dels molins girant constitueixen punts dominants en el paisatge. El parc eòlic La Solana queda prou allunyat de les àrees poblades i de les valls més freqüentades. La intrusió visual que exerceixen els aerogeneradors disminueix amb la distància. L'afecció al paisatge es produirà principalment sobre la rambla de Las Chofleras, que discorre en paral·lel al sud-est de l'alineació d'aerogeneradors, sobre la qual es produirà una clara dominància. Aquesta vall a penes presenta població i els llocs més freqüentats es localitzen majoritàriament en àrees sense accessibilitat visual del parc.   
Des dels llocs amb accessibilitat visual més freqüentats, el parc es percebrà en un pla llunyà, interceptat per diversos plans intermedis, la qual cosa minimitza en gran part l'efecte d'intrusió o dominància.   
Els accessos aprofiten en gran manera els camins existents, que són abundants en l'entorn i no generen talussos d'importància, per això, no s'aprecia un efecte ressenyable, pel que fa a la intrusió.  
- Els aerogeneradors generen un efecte denominat ombra titil·lant o oscil·lant. Aquest efecte es produeix quan la llum solar passa a través de les aspes rotants, la qual cosa genera un impacte visual. Per a determinar l'impacte que les ombres dels aerogeneradors del parc eòlic La Solana poden afectar cada una de les masies es va calcular mitjançant simulació les projeccions dels aerogeneradors en distintes èpoques i hores de l'any mitjançant càlcul vectorial. Dels resultats es va obtenir un total de tres masies (Nova Casa de la Diabla, Casa de Pi i Casa del Alto) que estaven a una distància menor de 500 metres i sobrepassaven les 30 hores anuals d'ombra. Tenint en compte que l'índex d'ocupació de cada una de les masies és esporàdic, es considera l'impacte per ombres compatible, per la qual cosa no cal reubicar els aerogeneradors 15 i 16 del parc eòlic La Solana.   
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important durant la fase de desmantellament  
No es preveu el desmantellament de la instal·lació, no obstant això, el projecte descriu les actuacions previstes per al desmantellament del parc eòlic i la restauració final de l'entorn mitjançant aportació de terra vegetal de 30 cm de grossària i revegetació dels terrenys mitjançant hidrosembra.  
Consideracions sobre les mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
A més de les mesures generals recollides en la declaració d'impacte ambiental que afecten el parc eòlic La Solana de la zona 11, s'adoptaran mesures correctores i protectores addicionals proposades en el projecte.   
Les mesures protectores addicionals proposades són, entre altres:  
- A l'hora de realitzar explanacions, obrir camins o rases, s'haurà de procedir, en primer lloc, a alçar i apartar la capa de terra vegetal existent. La terra vegetal obtinguda s'emmagatzemarà en monticles o cordons sense sobrepassar una alçària màxima de 2 metres, per a evitar la pèrdua de les propietats orgàniques i biòtiques d'aquesta. Aquesta terra serà posteriorment utilitzada tant en les últimes capes dels farciments de rases com en la restauració d'àrees ocupades temporalment. Una vegada finalitzades les obres es procedirà, en les zones d'ocupació temporal, a la descompactació del terreny mitjançant escarificador, la qual cosa afavorirà la revegetació natural d'aquest. Una vegada instal·lats els aerogeneradors, s'haurà d'afegir una capa de terra vegetal sobre les peanyes de fonamentació.  
- S'ha d'excavar i retirar la capa de sòl vegetal, i arreplegar-la en la mesura que es puga en l'entorn més pròxim dels elements afectats per aquesta actuació, de manera que posteriorment siga immediata la reincorporació d'aquesta en les labors de correcció.  
- La terra vegetal obtinguda s'ha d'emmagatzemar en monticles o cordons sense sobrepassar una alçària màxima de 2 m, per a evitar la pèrdua de les propietats orgàniques i biòtiques. Amb el mateix objectiu, sobre la superfície d'aquests apilaments seran sembrades llavors de gramínies i lleguminoses, la qual cosa contribuirà també a la seua estabilitat. Immediatament després de la sembra, serà aplicat un reg en tota la superfície dels cordons formats.  
- Els sistemes de drenatge, vessaments i altres elements del medi hidràulic afectats per les obres d'infraestructura, remodelació i construcció d'accessos o altres, han de ser restituïts o restaurats adequadament, i es garantirà la conservació del medi hidrològic local.  
- Per a prevenir vessaments dels olis minerals de la maquinària, durant la fase de construcció, s'haurà de procedir al canvi d'aquests en un recinte tancat sobre solera impermeable. En cas de vessament accidental, s'aplicarà sobre aquest material absorbent, que s'emmagatzemarà i gestionarà també com un residu perillós.  
- S'ha de garantir la no-afecció a les formacions rupícoles situades sota els aerogeneradors 53 i 54.  
- En la fase de funcionament, a fi de prevenir un impacte ambiental produït per possibles vessaments accidentals o operacions incorrectes de retirada i emmagatzematge dels olis usats, s'ha d'elaborar un procediment que regule aquestes operacions. Els residus s'han d'emmagatzemar en un recinte tancat i impermeabilitzat especialment indicat per a aquesta funció, i s'han d'entregar a un gestor de residus perillosos autoritzat. Així mateix, s'ha de dur a terme un programa de manteniment dels equips que assegure un rendiment òptim, la prevenció de fuites i l'adequada neteja d'aquests. En cas de vessament durant els canvis d'oli, s'aplicarà sobre aquest material absorbent, que s'emmagatzemarà i es gestionarà també com un residu perillós.  
- S'haurà d'evitar l'ús d'olis hidràulics clorats, olis lubricants clorats de motors i engranatges, i altres líquids clorats d'aïllament i transmissió de calor, en especial els olis amb PCB i PCT, d'acord amb la Directiva 76/769/CEE, del Consell, de 27 de juliol de 1976, relativa a l'aproximació de les disposicions legals, reglamentàries i administratives dels estats membres que limiten la comercialització i l'ús de determinades substàncies i preparats perillosos, i les modificacions posteriors.  
Les mesures correctores addicionals proposades són, entre altres:  
- La superfície total que s'ha de restaurar serà la corresponent a les plataformes de muntatge dels aerogeneradors, fonamentacions dels aerogeneradors, vials i rases per al cablejat, planta de formigó, zona d'arreplega de materials i parc de maquinària i subestació elèctrica. Els accessos utilitzats per a l'execució de les obres i que no siguen necessaris a posteriori han de ser restaurats una vegada finalitzades les obres, i quedarà únicament una via de servei de 3,5 metres d'amplària. La restauració consistirà en la descompactació del terreny, l'extensió de la terra vegetal emmagatzemada durant l'obra i la revegetació mitjançant plantació i hidrosembra.  
- Les restes procedents de les excavacions de les bases dels aerogeneradors s'han d'usar, quasi en la seua totalitat, en el ferm dels camins i en les plataformes dels aerogeneradors. No obstant això, qualsevol sobrant que es puga generar, tant de materials de construcció com de restes d'excavacions, que en cap cas seran de terra vegetal, haurà de traslladar-se a l'abocador de residus sòlids inerts amb autorització administrativa més pròxim.  
- En cap cas s'abandonaran els sobrants als voltants de les obres.  
- En el cas que apareguera un animal mort d'una determinada grandària en el parc eòlic o en els voltants d'aquest, que podria atraure les espècies carronyeres, incrementant per tant el risc de col·lisió, cal retirar-lo immediatament.  
- Instal·lació de barreres o tancaments parcials en els camins d'accés, sempre que siga possible, de tal forma que només puguen ser transitats pels serveis de manteniment del parc eòlic, les autoritats ambientals i alguns usos concrets específicament autoritzats.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental presentat, aquest estableix les comprovacions periòdiques de la qualitat ambiental, els impactes ambientals que es produeixen i l'efecte de les mesures protectores i correctores aplicades.   
Durant l'execució de les obres es requerirà la presència a peu d'obra del tècnic competent, dedicat exclusivament a realitzar la vigilància ambiental d'aquestes durant tot el període d'execució, i registrarà els aspectes i incidències més importants de l'evolució d'aquestes.   
En la fase de funcionament del parc eòlic, en el projecte presentat es considera un període de garantia de tres anys, en els quals s'ha de realitzar un seguiment de l'evolució de les zones restaurades i revegetades, de la correcta gestió dels residus perillosos generats, de la contaminació acústica, de les ombres i d'avifauna.   
3. Consideracions jurídiques  
L'article 16, apartat 2, del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent, resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte constructiu del parc eòlic La Solana, de la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, promogut per Proyectos Eólicos Valencianos, SA, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions del projecte, el projecte de les mesures protectores i correctores, com també el programa de vigilància ambiental i amb les condicions del punt segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Com a condicionants addicionals que s'han de complir s'establiran els següents:   
1. Se suspenen de manera cautelar, les posicions 3,34 a 3,39 ambdues incloses, del parc eòlic La Solana, fins que els estudis d'avifauna i de vegetació de les posicions alternatives del parc eòlic de Las Bodeguillas siguen concloents.  
2. S'ha de realitzar una vigilància de l'avifauna durant l'execució de les obres.  
3. El programa de vigilància ambiental, en relació amb el seguiment de l'avifauna, haurà de seguir el protocol elaborat pel Servei de Conservació de la Biodiversitat d'aquesta conselleria. La metodologia i l'elaboració de l'estudi postparc ha d'estar coordinada per l'esmentat Servei.   
4. Si el programa de vigilància ambiental demostra, en el transcurs del temps, la perillositat de qualsevol dels aerogeneradors instal·lats, en relació amb la població d'exemplars d'espècies de fauna catalogades com a espècies amenaçades, serà aplicable l'article 34.4 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental. A l'efecte de l'esmentat article, el llindar crític serà determinat a partir de l'avaluació de les dades demanades en el pla de seguiment de la incidència del parc eòlic en les aus i quiròpters, efectuada pel Servei de Conservació de la Biodiversitat. Les mesures protectores o correctores o les modificacions que fóra necessari aplicar, inclòs el desmantellament dels aerogeneradors en el cas d'impacte crític, es realitzarà a càrrec de l'empresa adjudicatària sense que en cap cas es puga entendre que està subjecte a compensacions per part d'aquesta Administració.  
5. Una vegada finalitzades les obres s'ha d'efectuar la neteja general de la zona, per tal que no quede cap material inservible pertanyent a aquesta. Tots els residus d'obra s'han de retirar del lloc i es gestionaran degudament.  
6. Dels resultats del programa de vigilància ambiental s'hauran d'emetre informes que quedaran a la disposició de les autoritats competents que ho sol·liciten.  
7. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que resulten d'aplicació.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si cal, l'aplicació de noves mesures correctores.  
9. D'acord amb l'article 4 del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental formulada mitjançant Resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 3 d'agost de 2006, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.  
Resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 34/6216-YFB  
Promotor: Acciona Eólica del Levante, SA  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte del projecte:Projecte d'execució de la subestació transformadora de 132/12 kV Benalaz i LAAT 132 kV d'evacuació de la zona 12  
Localització: Enguera - Ayora (València)  
En data 23 d'agost de 2007 va tenir entrada en aquesta conselleria el projecte d'execució de la instal·lació subestació transformadora 132/12 kV i el projecte d'execució de la línia aèria d'evacuació d'energia elèctrica 132 kV ST Benalaz - LAAT ST La Solana - ST Ayora de la zona 12 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, promogut per Acciona Eólica del Levante, SA, com especifica el punt segon apartat 7.1) de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental, formulada mitjançant Resolució de la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient de data 27 de novembre de 2006.  
En data 5 de juliol de 2007 es va presentar un annex ambiental al projecte constructiu de la línia elèctrica d'evacuació de la zona eòlica 12 que incorpora una valoració de les afeccions ambientals dels suports i dels accessos per a la instal·lació de la línia, en compliment del condicionant 1.3) del punt segon de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental de data 27 de novembre de 2006.  
1. Descripció de l'actuació  
1.1 Descripció de la línia  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una línia aèria a 132 kV d'evacuació de l'energia elèctrica generada pels parcs eòlics de la zona 12 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana. L'origen de la línia elèctrica serà la subestació transformadora ST Benalaz, i discorrerà en simple circuit (SC) amb conductor LA -380 dúplex a través de 24 suports i amb una longitud de 6.372,14 metres, fins al suport núm. 1 de la línia aèria a 132 kV de la Zona 11, des de la qual s'efectuarà de manera conjunta en un únic traçat amb doble circuit (CD) de 8.046 metres, l'energia produïda pels parcs eòlics de les zones 11 i 12 fins a la subestació Ayora.   
El traçat de la línia elèctrica simple circuit (SC) entre la subestació Benalaz amb la subestació La Solana, correspon amb l'alternativa 2A tal com es va aprovar en la declaració d'impacte ambiental de data 27 de novembre de 2006 (apartat 1.3) del punt segon).  
Els suports que s'han d'utilitzar en la construcció de la línia aèria de simple circuit seran del tipus metàl·lics de gelosia i la disposició dels conductors serà al portell. Els suports disposaran d'una cúpula per a instal·lar el cable de guarda amb fibra òptica per damunt dels circuits d'energia, amb la doble missió de protecció contra l'acció del llamp i comunicació.  
Les fonamentacions dels suports seran de formigó en massa, d'una dosificació de 200 kg/m³ i una resistència mecànica de 125 kg/cm², del tipus fraccionada en quatre massissos independents. Cada bloc de fonamentació sobreeixirà del terreny, com a mínim 20 cm, formant sòcols que acabaran en punta de diamant per a facilitar l'evacuació de l'aigua de pluja.  
La documentació presentada està composta per plànols en què es grafia el traçat definitiu de la línia elèctrica amb la ubicació dels suports i el traçat dels camins d'accés necessaris per al muntatge d'aquests.   
1.2 Descripció de la subestació  
L'objecte del projecte presentat és descriure les principals característiques tècniques i el conjunt d'equips i instal·lacions que componen la subestació transformadora de 132/12 kV denominada Benalaz, la qual connectarà la generació eòlica per mitjà d'una nova línia elèctrica de 132 kV de nova construcció, que entroncarà amb la línia entre la ST La Solana i la subestació d'Ayora, per a injectar l'energia en la xarxa de transport. La ubicació de la subestació Benalaz és la que es va aprovar en la declaració d'impacte ambiental de data 27 de novembre de 2006.   
Les instal·lacions que preveu la nova subestació són les que a continuació es descriuen:  
- Un sistema elèctric de 132 kV amb una configuració de simple barra (SB) tipus intempèrie amb aïllament en SF6 i 4 posicions corresponents a una de línia i tres de transformació. Es preveu el muntatge d'una estructura metàl·lica que servisca de suport i suport de l'aparellatge i els embarrats, com també per a l'amarratge de la línia aèria d'evacuació d'energia elèctrica de la zona 12.  
- Una transformació dotada amb tres transformadors de potència, tipus intempèrie, de relació 132/12 kV i 55 MVA de potència cada un, connexió YNd11 i aïllats en oli mineral. Cada transformador disposarà de la seua corresponent reactància trifàsica limitadora de connexió de terra.   
- Un sistema elèctric de 12 kV amb una configuració de simple barra partida (SB) tipus interior amb aïllament en SF6, conformat per cel·les amb un total de 19 posicions de què nou seran eixides de línia, tres de transformació, dos de serveis auxiliars, tres de mesura i dos d'acoblament. S'haurà d'instal·lar un transformador de serveis auxiliars d'aïllament sec de 50 kVA, de relació 12/0,400 - 0,232 kV tipus interior, a la vora de les cel·les de 12 kV.  
- Un edifici, a dues aigües, que constarà d'una sola planta i es distribuirà en diverses sales principals: sala de control, sala de cel·les i magatzem, al qual es podrà accedir a través d'un moll de càrrega des de l'exterior amb un vehicle. També s'inclouen els serveis sanitaris, com també un magatzem diferenciat per al magatzematge d'olis i un altre per a residus. L'edifici de control estarà equipat a més, amb un sistema de detecció de fums, sistema d'extinció d'incendis, sistema antiintrusos, ventilació forçada i calefacció.  
Cada una de les posicions de 132 i 12 kV estarà degudament equipada amb els elements de maniobra, mesura i protecció necessaris per a l'operació segura, centralitzats en quadres situats en l'edifici de control.  
En el sistema de 132 kV, la distància entre fases és de 2,5 m i l'alçària mínima de l'enbarrat sobre el sòl serà de 4,5 m. En el sistema de 12 kV, s'utilitzaran cables subterranis apantallats i cel·les prefabricades d'interior normalitzades pel fabricant. En els únics trams d'embarrat nu que s'ha de muntar, que són les eixides dels transformadors de potència, s'hauran de mantenir distàncies de 50 cm entre fases.  
Per al desplegament i execució de la instal·lació projectada és necessari el muntatge d'una estructura metàl·lica que servisca de suport i suport de l'aparellatge i els embarrats, com també per a l'amarrament de la línia.  
S'explanarà el terreny a una única cota. Els treballs corresponents inclouran la retirada de la capa vegetal, excavació i terraplenament compactat fins a la cota d'explanació. El recinte interior anirà acabat amb una capa de grava de 10 cm de grossària.  
El drenatge de les aigües pluvials es realitzarà mitjançant una xarxa de recollida formada per canonades drenants que les canalitzaran a través d'un col·lector fins a l'exterior de la subestació, i abocarà a les cunetes pròximes.  
L'edifici es projecta amb murs de formigó armat, lluïts i entaulellats de blanc. La coberta és a dues aigües, amb bigues i forjat pretesat sobre el qual es disposaran teules àrabs roges. Les portes seran metàl·liques amb folres de fusta. Les finestres seran de fusta amb reixes de ferro. Amb el disseny i els materials indicats es pretén que la subestació tinga l'aspecte dels edificis de la zona.  
Al parc d'intempèrie es projecta un vial pavimentat de formigó, que limite amb l'edifici per a permetre l'accés a vehicles de manteniment.  
2. Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per la construcció de la línia  
Els elements ambientals principalment afectats seran el sòl (per l'ocupació i servitud creada per la infraestructura i les activitats de desbrossament), el paisatge (per l'alteració que comporta la instal·lació dels suports i els cables, com també l'efecte sinèrgic amb altres infraestructures elèctriques existents) i l'afecció a l'avifauna.  
Durant la fase de construcció, els impactes generats són els corresponents a l'obertura d'accessos necessaris per a la instal·lació de suports i estesa de la línia, disposició de zones d'abassegaments de materials, sabates per als suports, etc.  
D'acord amb l'annex ambiental presentat, en principi no està previst realitzar una labor intensiva de desbrossament al llarg de tot el traçat de la línia d'evacuació, limitant-se aquest a alguna actuació concreta sobre determinats peus, que podrien ser eliminats o rebaixats en cas necessari. Només en els punts on es disposen les sabates per als suports de la línia serà necessari eliminar la vegetació existent. De la mateixa manera es necessitarà una determinada labor d'aclarida del matoll per a facilitar l'accés a les obres en alguns punts del traçat. No obstant això, per a protegir al màxim els escassos peus d'alzina i d'algunes espècies singulars existents a la zona cal anar alerta ievitar-les en la mesura que es puga a l'hora de realitzar el replanteig de l'obra.  
En el disseny de nous accessos s'ha buscat la traça que minimitza la distància entre el vial existent de què es parteix i la ubicació del suport. Així mateix, s'ha aprofitat la xarxa de camins existents, minimitzant el nombre de nous accessos, i s'han evitat els accessos amb pendent excessiu.   
El cable de terra de la línia elèctrica anirà equipat amb dispositius salvaocells a fi de fer l'esmentat cable més visible i reduir el risc de col·lisió de les aus. En tot cas, tal com indica el projecte, si el seguiment de la línia així ho determina s'instal·laran nous salvaocells, fins i tot canviant el model en els trams afectats.  
Les revegetacions que es realitzaran parteixen de l'objectiu bàsic de restituir, en la mesura que siga possible, les condicions del medi alterat per les obres. La revegetació es desenvoluparà de manera paral·lela a les obres, utilitzant tècniques no agressives, a partir dels abassegaments de terra vegetal retirada inicialment. No es deixaran superfícies nues i es realitzarà un seguiment cuidadós de les revegetacions per a garantir el seu arrelament i la correcta funcionalitat d'aquestes. El tapament de la superfície afectada pels accessos permetrà el restabliment d'unes condicions adequades perquè prospere la vegetació.   
2. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per la construcció de la subestació  
La superfície afectada per la subestació elèctrica és d'aproximadament 3.300 m².  
Entre les accions que poden generar impactes ambientals com a conseqüència de l'actuació destaquen:  
- Durant la fase de construcció, el transport i abassegament de materials, el condicionament de l'accés i preparació del terreny, la construcció de fonamentacions i canalitzacions elèctriques, el muntatge de paraments, la construcció de l'edifici, i la instal·lació dels components interns de la ST.  
- Durant la fase de funcionament, l'ocupació de l'espai, els processos de transformació d'electricitat, el soroll produït pels transformadors i la possible generació de residus d'operació.  
Les accions que s'han de dur a terme per a la construcció de la subestació repercutiran en l'alteració de la morfologia del relleu i de les característiques del sòl, com també l'emissió de pols i gasos. Els treballs corresponents comprendran la retirada de la capa vegetal, excavació, farciment i compactació fins a la cota d'explanació.  
S'han de construir els vials interiors necessaris per a permetre l'accés dels equips de transport i manteniment requerits per al muntatge i conservació dels elements de la subestació. Aquests vials seran executats en formigó i d'amplària 5 metres. Es projecta una tanca que envolte el parc de la intempèrie, efectuant el tancament amb l'edifici.  
Es projecta la construcció d'un pou de recollida de possibles fuites d'oli mineral dels transformadors. De l'estructura de la fonamentació del transformador eixirà un tub que connectarà les cubetes de recollida amb el pou. El pou serà de formigó armat, estanc i amb capacitat per a contenir l'equivalent a una vegada i mitja el volum d'oli mineral d'un transformador.  
Respecte a les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la ST caldrà ajustar-se a allò que disposa la Direcció General de Salut Pública, òrgan competent en la vigilància sanitària de la contaminació electromagnètica, d'acord amb la Llei 4/2005, de 17 de juny. La ubicació de la ST es troba allunyada de qualsevol nucli de població, no obstant això, es tindrà en compte la recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), que fixa els límits d'emissions en 5 kV/m per al camp elèctric i 100 µT per al camp magnètic.   
Les aigües brutes dels serveis higiènics han de desguassar a una fossa sèptica.  
La generació de sorolls durant la fase de funcionament repercutirà en un increment del nivell de fons.  
Atés que s'utilitza hexafluorur de sofre (SF6) com a dielèctric en els interruptors, podria produir-se una eventual pèrdua d'aquest en el cas d'un funcionament anòmal. També podria existir un impacte sobre el sòl a causa d'un possible abocament d'oli mineral que s'utilitza en els transformadors per les característiques dielèctriques i refrigerants d'aquest.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores, protectores i el programa de vigilància ambiental  
En data 17 d'octubre de 2007 es va presentar davant d'aquesta conselleria una separata complementària de l'estudi d'impacte ambiental, corresponent a les mesures protectores, correctores i el programa de vigilància ambiental de la línia aèria d'evacuació de 132 kV i de la subestació Benalaz, conforme el que estableix l'apartat 4) del punt segon de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental.  
L'esmentat projecte inclou, de manera diferenciada, el projecte de desmantellament de la línia elèctrica i de la subestació al final de la vida útil, que incorpora la destinació dels diversos residus i la restauració morfològica i vegetal dels terrenys afectats mitjançant hidrosembra.   
El programa de vigilància ambiental presentat agrupa les labors que s'han de fer per a realitzar un seguiment de l'aplicació de les mesures protectores i correctores durant la fase d'execució de les obres. En el període d'explotació, el programa de vigilància ambiental se centrarà a:  
- Determinar les afeccions que la presència de la línia elèctrica i la subestació comporta sobre el medi, i comprovar l'adequació d'aquesta a l'estudi d'Impacte ambiental.  
- Detectar afeccions no previstes i articular les mesures necessàries per a evitar-les o corregir-les.  
- Comprovar l'efectivitat de les mesures protectores i correctores projectades.  
De l'estudi dels impactes previsibles i l'adopció de les mesures preventives i correctores proposades, s'estima l'impacte ambiental del projecte com a compatible.  
3. Consideracions jurídiques  
L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les modificacions o condicions que establisca la conselleria de Cultura per a evitar l'afecció al patrimoni, els projectes constructius de la subestació transformadora de 132/30 kV Benalaz i de la línia aèria d'alta tensió per a evacuació d'energia dels parcs eòlics de la zona 12, promoguts per Acciona Eólica del Levante, SA, sempre que aquests es desenvolupen amb les previsions dels projectes constructius, del projecte de mesures protectores, correctores, el programa de vigilància ambiental i amb els condicionants del punt segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Com a condicionants addicionals que s'han de complir s'estableixen els següents:   
1. S'ha de presentar davant de la Direcció General de Gestió del Medi Natural les al·legacions de caràcter ambiental que es produïsquen durant el període d'informació pública corresponent a la tramitació administrativa de la LAAT de 132 kV i de la subestació.  
2. S'haurà de disposar de l'informe establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En tot cas, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la conselleria de Cultura, Educació i Esport, com també a adoptar les mesures que s'establisquen en l'esmentat informe.  
3. Durant la fase de construcció no es realitzaran a la zona canvis d'oli, reparacions o llavades de maquinària que puguen provocar contaminació del sòl. Si es produeixen abocaments, s'arreplegaran juntament amb la part afectada de terreny per a la correcta gestió d'aquests. S'hauran de restaurar a les condicions inicials totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres. S'hauran de recollir i gestionar convenienment totes les restes d'obra que s'hagen generat (terres, material elèctric, etc.).  
4. S'haurà d'apantallar la subestació (on no interferisca amb les línies elèctriques d'entrada o eixida), amb vegetació arbòria i arbustiva pròpia de la zona.  
5. La Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha de donar l'autorització per a l'abocament d'aigües al pou sèptic per a les aigües sanitàries, d'acord amb la legislació d'aigües vigent.  
6. A la posada en marxa de la subestació transformadora s'haurà de procedir a mesurar els nivells sonors generats a fi de verificar el compliment de les condicions establides en la legislació vigent, i incorporar els resultats al programa de vigilància ambiental.  
7. En el cas que els treballs de manteniment obliguen a realitzar operacions de buidatge i ompliment del gas SF6, s'hauran de realitzar mitjançant equips que impedisquen l'emissió lliure del gas a l'atmosfera.  
8. S'haurà de substituir el pou d'emmagatzematge de possibles fuites d'oli mineral dels transformadors per un dipòsit aeri a fi de facilitar les inspeccions periòdiques de l'estat d'aquest i reparar fissures o clevills que puguen produir-se al llarg del temps. Les cubetes situades a les bancades dels transformadors han d'anar convenientment tapades per a evitar que hi penetre l'aigua de pluja. Els olis s'hauran de gestionar a través d'una empresa gestora autoritzada perquè s'encarregue del tractament posterior d'aquests.  
9. Igual que en la fase d'instal·lació, durant els treballs de manteniment de la subestació han de complir-se estrictament totes les mesures de control necessàries pel que fa a l'ús de materials i substàncies que puguen ocasionar algun problema, i minimitzar d'aquesta manera el risc d'abocaments accidentals.   
10. Per a la il·luminació exterior de la subestació no es permet l'emissió de llum per damunt de l'horitzontal. S'haurà de disposar d'un sistema d'encesa que assegure que l'enllumenat no roman encés en hores de llum natural.   
11. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi resulten d'aplicació.  
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si procedeix, l'aplicació de noves mesures correctores.  
13. Dels resultats del programa de vigilància ambiental s'hauran d'emetre informes que quedaran a disposició de les autoritats competents que ho sol·liciten.  
14. D'acord amb l'article 4 del POE 1464/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb l'antelació suficient, la data de començament de l'execució del projecte.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta resolució complementària de la declaració d'impacte ambiental formulada mitjançant una resolució de la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient de 27 de novembre de 2006, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de novembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.