Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4926, del 18-01-2005 (2004/13041)

RESOLUCIÓ de 13 de desembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la publicació de les declaracións d'impacte ambiental corresponents als expedients 072/03-AIA, 246/02-AIA, 190/03-AIA, 350/02-AIA, 151/03-AIA i 156/03-AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4926

Data del DOGV
:   18-01-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/13829


Data del document
:   13-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Paterna
    * Elx
    * Agost
    * Torre de les Maçanes, la
    * Alcoi
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 13 de desembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la publicació de les declaracións d'impacte ambiental corresponents als expedients 072/03-AIA, 246/02-AIA, 190/03-AIA, 350/02-AIA, 151/03-AIA i 156/03-AIA. [2004/F13201]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponents als expedients 072/03-AIA, 246/02-AIA, 190/03-AIA, 350/02-AIA, 151/03 i 156/03-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 hi ha l'obligatorietat de publicar.
  
València, 13 de desembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 072/9773-ZNS
  
Títol: Homologació modificativa i pla parcial sector Los Monteros
  
Promotor: Ajuntament de la Torre de les Maçanes
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al nord del nucli urbà, que confronta amb aquest i amb la zona on es produeix un assentament d'habitatges unifamiliars aïllats, limitat per la carretera CV-780, per un antic barranc i pel camí Volarí o de la Pedrera.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Facilitar el desenvolupament socioeconòmic de la població per mitjà de la creació d'una bossa de sòl urbanitzable d'ús residencial de baixa densitat (habitatge unifamiliar aïllat o apariat).
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I- Actualment el sòl afectat per la proposta està classificat com a no urbanitzable agrícola (comú) subzona A.
  
II- La superfície afectada pel projecte ascendeix a 165.217 m², amb una previsió de 247 nous habitatges i 825 habitants, que contrasten amb els 695 empadronats l'any 2002.
  
III- El projecte es localitza confrontant amb l'actual nucli urbà, en un sòl transformat al cultiu, si bé en els últims temps s'ha produït un progressiu abandó d'aquest que ha permés l'aparició d'espècies naturals de manera espontània.
  
IV- La condició de contigüitat permet l'aprofitament de les infraestructures municipals existents per a d'oferir els serveis necessaris per al desenvolupament dels usos previstos, tot això sense necessitat de produir noves afeccions al medi.
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'alternatives no pot ser considerat atés que no valora ni l'àmbit de la proposta ni la seua ubicació en altres parts del terme municipal. No obstant això, es considera acceptable el creixement natural del nucli urbà sobre una àrea transformada per les condicions de contorn d'aquest.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 31 de gener de 2003 el Servei Territorial d'Urbanisme va remetre, a través de la Direcció Territorial de Medi Ambient, el projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a l'homologació modificativa i el pla parcial del sector Los Monteros del municipi de la Torre de les Maçanes (Alacant), i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Información d'Alacant, de data 21 de maig de 2002 i en el DOGV núm. 4247, de 13 de maig de 2002.
  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en els certificats que ha emés el secretari - interventor accidental de l'Ajuntament de la Torre de les Maçanes, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.
  
Afeccions legals
  
1. Els límits nord i oest del sector estan ocupats per sengles llits. El primer d'ells està ocupat per cultius i el segon conforma la seua desviació, per on circulen les aigües actualment.
  
El projecte situa en els marges del vell llit les zones verdes, mentre que separa el nou de les parcel·les on es localitzarà l'edificació per un vial perimetral el traçat del qual coincideix amb el d'un camí existent. En alguns punts pareix que el límit del sector incorpora les àrees de domini públic dels esmentats llits, circumstància aquesta que s'hauria de modificar.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental cita fins a 17 jaciments catalogats al terme municipal, mentre que la informació disponible de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià augmenta l'esmentat nombre a 19. Dels jaciments inventariats en l'estudi d'impacte ambiental cap d'ells no afecta el sector proposat, si bé no s'ha aportat informe favorable de la mencionada Direcció General en compliment de la vigent legislació sectorial.
  
Consideracions ambientals
  
1. Els terrenys afectats pel projecte es corresponen amb dipòsits al·luvials quaternaris, caracteritzats per una gran permeabilitat. Malgrat la diferència de cota, uns 73 m absoluts, la morfologia de la zona es correspon amb terrenys afeixats, de manera que l'estabilitat dels terrenys s'afavorix amb el manteniment de les esmentades estructures.
  
La construcció de xarxes de sanejament i la seua connexió amb les infraestructures de depuració permetrà fer compatible l'ús previst amb les característiques geològiques del terreny.
  
Respecte de l'adequació de la urbanització a la morfologia existent del terreny no s'estableix res en la documentació facilitada, circumstància que seria convenient tractar tant per a afavorir el control de l'estabilitat dels terrenys com per a frenar l'erosió d'aquests.
  
2. En l'actualitat hi ha un predomini del cultiu de secà en la pràctica totalitat de la superfície afectada pel projecte. No obstant això, es fa patent el progressiu abandó de les explotacions agrícoles i la recuperació natural de la zona. Açò és més evident en les proximitats de la carretera a la vora sud del sector i en l'entorn del vell llit, on la vegetació natural és més densa i està millor conservada, i està formada per exemplars de Pinus halepensis acompanyats de matoll de tipus baix.
  
3. En relació amb l'abastiment d'aigua al sector, dels informes tècnics de l'Ajuntament de la Torre de les Maçanes es desprén l'actual falta de disponibilitat dels cabals necessaris; es troba en execució una sèrie de sondejos que, de ser productius, permetrien seguir endavant amb la proposta.
  
Segons la informació facilitada per l'entitat gestora de l'estació depuradora d'aigües residuals on es pretén derivar l'efluent generat pels usos residencials i dotacionals del sector, l'actual infraestructura no pot assumir el creixement poblacional previst i és necessària la seua ampliació o la construcció d'una nova.
  
Respecte de la gestió dels residus no es diu res en la documentació facilitada.
  
4. Les mesures correctores proposades inclouen la regeneració de la zona inclosa en els 25 m d'afecció de carreteres amb espècies autòctones, la creació d'un talús d'1'5 m revegetat per a afavorir la integració paisatgística, la recollida d'aigües pluvials, l'habilitació de sendes per al passeig, la conservació de l'arbratge existent en la mesura que es puga, la utilització de tipologies edificatòries pròpies de l'entorn i el certificat de l'existència d'aigua potable, la capacitat de depuració i l'adequada gestió dels residus, principalment.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte sobre l'homologació modificativa i el pla parcial del sector Los Monteros del municipi de la Torre de les Maçanes (Alacant), promogut per l'ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I- La superfície del sector ha de reduir-se de manera que el domini públic hidràulic no quede dins d'aquesta.
  
II- Ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
III- La urbanització del sector ha de realitzar-se respectant els bancals actuals del terreny, mai amb únic pendent, excepte en casos puntuals i ben justificats.
  
IV- La zona verda situada al nord del sector ha de respectar totalment la vegetació natural que s'ha desenvolupat al costat de l'antic llit. El vial perimetral que es preveu executar tampoc afecta l'esmentada vegetació.
  
V- És preceptiva per a l'execució del projecte l'obtenció d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient. Atés que el mecanisme d'obtenció proposat és el sondeig, i sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions que resulten pertinents, aquell ha de situar-se, almenys, a 25 m de radi de qualsevol edificació o ús que poguera desembocar en una contaminació del punt de sondeig per abocament o manipulació accidental.
  
VI- Per a la correcta depuració de les aigües residuals s'ha d'optar per l'ampliació de l'actual infraestructura o bé per la reserva, per a posterior execució d'una nova estació depuradora d'aigües residuals, d'una parcel·la d'ús dotacional dins de la superfície del sector proposat. Qualsevol de les dues opcions ha de suposar l'execució i la posada en marxa de les infraestructures necessàries amb caràcter previ a la concessió de les cèdules d'habitabilitat.
  
VII- Els residus sòlids urbans han de recollir-se de manera selectiva, i han de ser traslladats a punts de tractament autoritzats o si és procedent a l'abocador de Xixona. De la mateixa manera, els residus sòlids inerts han de traslladar-se al mencionat abocador o justificar adequadament el seu tractament. En aquest sentit, l'ajuntament ha de sol·licitar amb caràcter previ a l'execució del sector els certificats corresponents a l'agent urbanitzador.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Expedient: 246/02-AIA
  
Declaració d'impacte ambiental
  
En data 20 de juny de 2002 es va rebre, procedent del Servei Territorial d'Urbanisme i Ordenació Territorial, la documentació corresponent a la modificació puntual del Pla general del municipi de Paterna, denotada com a correcció d'error núm. 21 del Pla general en l'esmentada documentació.
  
L'objecte de la correcció que es planteja és la modificació en la classificació del sòl corresponent a una àrea que confronta amb el carrer Ontinyent del polígon industrial Fuente del Jarro, actualment classificada, en el Pla general, com a sòl no urbanitzable-III-24, zona d'usos limitats per risc d'inundació o per constituir vies d'aigua (art. 198 del Pla general), la qual quedaria redefinida com a sòl no urbanitzable comú, segons la clau NU-III-21, zones sense altres limitacions que les derivades del contingut dels articles 85 i 86 de la Llei del sòl (art. 196 del Pla general).
  
La zona estudiada no presenta valors ambientals ressenyables, atés que aquesta es troba circumdada per sòl urbà d'ús industrial i infraestructures viàries de comunicació, la qual cosa denota l'alt grau d'antropització de l'entorn on s'ubica. En tot cas, ha de ser destacada la proximitat dels barrancs de la Font i Travessat, els quals discorren en llit obert, abans de ser entubat el de la Font en el punt en què aquests dos conflueixen, la qual cosa ocorre poc després de superar la zona en qüestió.
  
L'estudi d'impacte ambiental aportat també ha adjuntat, un estudi que justifica la no-inundabilitat dels terrenys objecte de la modificació puntual, localitzant únicament la possibilitat a les riberes pròximes al llit obert, just abans del seu entubament. Ha d'indicar-se, no obstant això, que aquestes conclusions són vàlides per a un període de retorn de 100 anys.
  
D'altra banda, cal assenyalar que l'ús de l'àrea objecte de modificació no s'ha determinat, no hi ha un ús exclusiu d'aquesta. És per això pel que cal remetre's als disposats com a usos compatibles en la correcció núm. 21, d'entre els quals es recorden alguns d'aquests com són indústria en categoria 6a, magatzems qualificats i escorxador.
  
Amb tot, s'entén que, per l'extrema proximitat de l'àrea requalificada al punt en què convergeixen els barrancs abans mencionats, com també que el període de retorn per al qual s'han calculat els cabals ha sigut de 100 anys, haguera sigut desitjable l'obtenció dels calats esperables per a avingudes de menor probabilitat d'idea. És per això pel que queda la incertesa entorn a la definició de la superfície inundada en el cas que es presentara, per exemple, una avinguda amb període de retorn de 500 anys. De manera que es considera que haguera sigut important eliminar-la ja que alguns dels usos que s'han de disposar a la zona requalificada, enumerats anteriorment, són molt sensibles a una possible inundació, per les conseqüències ambientals que poden derivar-se de l'arrossegament dels materials emprats en els seus processos de producció, residus generats o matèries emmagatzemades.
  
Malgrat tot, se suposa que la superfície inundable per a l'avinguda corresponent a un període de retorn de 500 anys no aconseguirà dimensions d'entitat de forma que, d'afectar-se, només es faça a una xicoteta porció de l'àrea ara requalificada, la qual cosa redueix els riscos abans descrits.
  
S'entén, per tot l'anterior, que la ubicació del sòl com també els nous usos donats a aquest exigeixen de la corresponent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, perquè afecta els marges del barranc de la Font, com així procedeix d'acord amb la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües i posteriors modificacions.
  
La modificació puntual s'ha sotmés al corresponent tràmit d'avaluació d'impacte ambiental, el qual culmina amb la present Resolució, per quedar recollida en l'apartat 8.g de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, la correcció d'error núm. 21 del Pla general, promogut per l'Ajuntament de Paterna.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Resolució, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 190/03-AIA.
  
Títol: Ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals d'Algorós a Elx (Alacant)
  
Promotor: Sanejament d'aigües
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Obres Públiques Urbanisme i Transports
  
Localització: En el marge dret del riu Vinalopó, a la parcel·la que confronta amb les instal·lacions de l'EDAR actual a Algorós, al terme municipal d'Elx (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte
  
Actualment hi ha una estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) d'Algorós per a la depuració de les aigües residuals del municipi d'Elx, amb disseny inicial de l'any 1980, remodelada l'any 1993 amb un procés de doble etapa biològica amb tractament anaerobi de fangs, i capacitat per a tractar 24.000 m³/d. Les instal·lacions han quedat xicotetes quant a capacitat, ja que es preveu una demanda futura de 36.000 m³/d, amb possibilitats d'arribar als 48.000 m³/d. La capacitat de tractament que resulta després de l'execució del projecte és per a una població de 420.000 habitants equivalents.
  
La solució que s'adopta per al present projecte es caracteritza per:
  
- Disseny d'un nou pretractament, en una zona franca capaç de tractar tot el cabal (36.000 m³/d), quedant les instal·lacions actuals de reserva. La capacitat de tot el pretractament és de 48.000 m³/d, amb la qual cosa, en el futur només serà necessari condicionar les actuals instal·lacions.
  
- Les instal·lacions de tractament primari i secundari actuals es deixen per a processar 18.000 m³/d, que és la seua major capacitat possible.
  
- Es dissenyen, en una zona franca, dues noves línies, i es deixa espai per a una tercera futura de tractament primari (biològic d'alta càrrega) i secundari (biològic de baixa càrrega) per a tractar, cadascuna d'elles 10.000 m³/d, amb una capacitat total de 20.000 m³/d. La capacitat total de l'EDAR serà de 38.000 m³/d i la futura amb la tercera línia, de 48.000 m³/d.
  
- El tractament terciari està dissenyat per a cabal mitjà que consisteix en un tractament fisicoquímic, decantació, filtració i desinfecció.
  
- La línia de fangs és semblant a la de la solució base (amb tamisat, espessament, estabilització i assecat mecànic per mitjà de centrífuga), però s'ubica en una zona més pròxima a les instal·lacions actuals.
  
Es projecta també una ampliació en la línia de gas que està formada per les instal·lacions d'emmagatzematge i cogeneració, de forma que el biogàs generat en l'estabilització anaeròbia s'utilitza en el procés per a l'escalfament dels fangs, i en cas d'excedents es pot aprofitar energèticament per mitjà de la seua conversió en energia per mitjà d'una instal·lació de cogeneració que produeix energia en forma de calor i electricitat, per al seu consum en les pròpies instal·lacions que componen l'EDAR.
  
No s'indica la destinació de l'aigua residual depurada, encara que en els objectius que s'han d'aconseguir cita la possibilitat de reutilització d'aquesta.
  
2. Alternatives
  
No es plantegen altres alternatives d'ubicació, ja que es tracta d'una ampliació de les instal·lacions existents.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
Sanejament d'aigües remet en data 9 de juny de 2003 la documentació corresponent al projecte, i l'estudi d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental s'ha sotmés a informació pública per mitjà d'anunci de la Conselleria de Medi Ambient publicat en el DOGV núm. 4586, de 12 de setembre de 2003, i no s'han presentat al·legacions segons consta en els certificats remesos.
  
Afeccions legals
  
En el cas d'afecció al domini públic hidràulic ja siga per abocament de les aigües residuals depurades o per execució d'obres en zona de policia o zona de protecció, haurà de disposar de les autoritzacions preceptives de l'organisme de conca.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte
  
La ubicació de la planta es realitza a terrenys ja transformats per les instal·lacions existents, i en la parcel·la que confronta ocupada per matoll, per la qual cosa no s'esperen afeccions rellevants sobre la vegetació o la fauna.
  
En la fase de funcionament, el principal element que pot vore's afectat és el medi hídric per la qualitat de l'efluent depurat, la destinació del qual no s'indica però pot ser la reutilització per a reg o l'abocament al riu Vinalopó. També l'emissió d'olors i l'impacte paisatgístic per la presència d'edificacions en una zona de conca visual àmplia, són elements que poden produir impactes derivats del funcionament del sistema.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
Entre els impactes que s'assenyalen en l'estudi es troben els produïts sobre l'atmosfera (sorolls i olors); sobre la geologia i geomorfologia; hidrologia i hidrogeologia; vegetació; fauna i paisatge.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
S'estableixen mesures correctores tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament, les corresponents als impactes més significatius són:
  
- Sobre emissió d'olors: Ubicació en edificis amb sistema de desodorització, els processos de pretractament, bombaments, tractament de fangs i els processos que produïsquen olors desagradables.
  
- Sobre les emissions acústiques: Reducció de les emissions per mitjà de la inclusió dels bufadors en cabines d'insonorització i per a la resta tancant la maquinària que cause els sorolls en edificis amb aïllament acústic.
  
- Sobre l'afecció a la vegetació: Revegetació de talussos, terraplens i superfícies nues amb espècies autòctones per a evitar l'erosió i facilitar la integració en el paisatge circumdant, efectuarà la retirada i recollida del perfil edàfic, per a la posterior reutilització.
  
- Sobre l'alteració del paisatge: La instal·lació indica que s'adoptarà un disseny i acabat exterior que afavorisca la integració paisatgística.
  
- Sobre la contaminació: Establiment d'un sistema de control de cabals, a fi de registrar qualsevol anomalia apreciable que indique ruptura o pèrdua de residus líquids al medi.
  
En el programa de vigilància ambiental s'estableix un seguiment tant per a la fase de construcció com per a la fase d'explotació, amb un control de la qualitat d'aigua (pH, velocitat de sedimentació, sòlids en suspensió, terbolesa, DBO5,DQO, nitrogen total en efluent i fòsfor total en efluent) i dels fangs tractats (pH, matèria seca i matèria volàtil), aquests dos controls amb periodicitat setmanal, i en el cas que els fangs siguen aprofitats com a fertilitzants agrícoles, s'inclouran en els controls la quantitat anual de fangs produïts, tractament i destinació d'aquests. S'inclouen també visites quinzenals i informes mensuals de control que mostren el grau de funcionament i rendiment de depuració obtingut.
  
No obstant això, s'han d'incloure els paràmetres de control d'aigües destinades per al reg d'acord amb els criteris establerts per organismes internacionals fins a l'aprovació de normativa nacional específica.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I-6.B.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, a l'efecte ambiental, sense perjudici de l'aplicació de la legislació sectorial específica, el projecte d'ampliació de la depuradora d'aigües residuals d'Algorós d'Elx, que s'ha d'ubicar als terrenys de l'EDAR existent i parcel·la confrontant al terme municipal d'Elx (Alacant), projecte promogut per sanejament d'aigües, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1) La qualitat exigible a l'efluent depurat ha d'ajustar-se al que estableix la Directiva 91/271 sobre tractament d'aigües residuals urbanes, com també en el Reial decret 509/1996 que la trasllada. Així mateix quant a la qualitat de l'aigua depurada per a reg, si és procedent, s'hauran d'atendre les recomanacions de diversos organismes (FAO, OMS, etc.). En el cas d'afectar zones declarades com a zones sensibles, d'acord amb els criteris establits en el Reial decret 509/1996, s'hauran de controlar especialment les concentracions de nitrogen i fòsfor presents en l'efluent, aplicant els nivells exigibles a poblacions superiors als 100.000 habitants equivalents.
  
2) La instal·lació de cogeneració es troba inclosa en l'annex I-2f entre els projectes sotmesos a declaració d'impacte ambiental del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989 de 3 de març de la Generalitat Valenciana, per la qual cosa s'ha de tramitar la corresponent avaluació d'impacte ambiental d'aquest.
  
3) S'ha de garantir una xarxa de pluvials separativa en les zones urbanes a les que dóna servei l'estació depuradora, de forma que s'evite el desbordament de la planta en moments de pluges forts. Es considerarà també en l'estudi d'inundabilitat la proximitat a una zona amb risc d'inundació de grau 1.
  
4) Com a mesura d'integració paisatgística de les instal·lacions es recomana l'adequació del disseny dels edificis a l'entorn agrícola, la utilització de materials que no produïsquen reflectància, com també la incorporació d'una pantalla arbòria en el perímetre de la parcel·la i en forma de cordons que permeten l'ocultació dels elements de l'EDAR, amb espècies acords amb l'entorn. Assegurant el manteniment d'aquesta per mitjà de regs periòdics. A les zones no ocupades per instal·lacions s'estendrà a la conservació de la vegetació natural existent, i s'evitarà introduir espècies d'enjardinament al·lòctones.
  
5) S'ha de garantir una destinació i gestió adequades per als fangs generats en el procés de depuració. En el cas que la destinació siga l'ús agrícola, s'han de complir les prescripcions de la Directiva 86/278/CEE, transposada a la nostra normativa a través del Reial decret 1310/1990, i l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, sobre utilització de fangs de depuració en el sector agrari.
  
6) S'ha de remetre anualment a aquesta direcció general un informe amb els resultats del programa de vigilància ambiental incloent:
  
- Resultats analítics obtinguts tant de l'influent com de l'efluent amb una periodicitat mensual almenys dels paràmetres fisicoquímics de pH, DBO5, DQO, sòlids en suspensió, N total i P total, com també dels paràmetres microbiològics en l'efluent de coliformes totals, fecals, estreptococ fecal, nematodes i els que s'establisquen per a les aigües depurades reutilitzades per al reg. També s'indicaran els cabals d'arribada i cabals tractats.
  
- La gestió i la destinació dels fangs generats i resultats analítics obtinguts (en el fang dessecat:% en pes sòlids volàtils sobre el total de sòlids (estabilitat),% en pes de sòlids (sequedat)). També s'especificaran els distints tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades.
  
- Control d'olors: Es controlarà el funcionament de les mesures de desodorització de l'EDAR periòdicament i almenys amb caràcter semestral. S'ha de ser més exhaustius quan es tinga constància que es produeixen molèsties en la població. El control serà sistemàticament sensorial o analític, de forma qualitativa.
  
- Control de sorolls: Efectuant controls periòdics, almenys semestralment, del nivell de sorolls de les instal·lacions en tot el perímetre de la planta, procurant minimitzar en la mesura que es puga el nivell sonor de les operacions de manteniment, detectant les causes de la seua producció i avaluant alternatives d'operació.
  
- L'estat de la tanca perimetral i la resta d'incidències que s'hagueren produït incloent reportatge fotogràfic sobre les mesures de minimització de l'impacte paisatgístic.
  
7) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
8) Es pressupostaran en el projecte tant les mesures correctores establertes en l'estudi d'impacte ambiental com les que s'estableixen en el present condicionat.
  
9) S'ha de disposar de les autoritzacions preceptives de l'organisme de Conca, tant per a l'abocament al llit com per a la reutilització de les aigües residuals depurades per al reg, segons el cas.
  
10) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 350/02-AIA
  
Títol: Obertura de la pedrera EMMA-DOS, secció A
  
Promotor: Nueva Cerámica ARB, SA
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant
  
Localització: Paratge la Murta. Terme municipal d'Agost (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte tramitat és l'obertura d'una pedrera d'argiles denominada EMMA-DOS tramitada com a recurs de la secció A per la Llei de mines. L'objecte del projecte és l'extracció d'argiles per a abastar de matèria primera la fàbrica de productes ceràmics ubicada en el paratge Pla de la Cova del terme municipal d'Alacant, propietat de l'empresa promotora.
  
Els treballs d'explotació consistiran en l'obertura de pistes i camins d'accés, desmunt, arrancada, càrrega i transport del material a fàbrica.
  
Per a l'extracció dels materials s'utilitzaran mitjans mecànics sense ocupació de voladures deixant bancs d'alçada variable entre 3 i 10 m i bermes intermèdies de 6 m segons s'avance sobre la topografia del terreny .
  
La parcel·la propietat de l'empresa té una superfície total de 10,9 ha i es troba dividida en dos per un barranc, l'eix del qual s'orienta en direcció NO. La zona situada al sud del barranc es destina a l'aprofitament del recurs i la zona al nord del barranc es destina al dipòsit dels estèrils d'explotació, aparcament i conservació d'equips mecànics, traçat de pistes i camins d'accés.
  
Geològicament, segons estudi, els terrenys que ocupen la parcel·la a explotar es corresponen amb margues i margocalcària de l'albià superior. Això no obstant, l'objecte del projecte és l'explotació d'argiles destinades a la indústria ceràmica, recurs que d'acord amb la descripció geològica realitzada no apareix en la parcel·la objecte d'explotació.
  
La superfície destinada a explotació és de 44.000 m² amb una potència mitjana, segons projecte de 18 m i un nivell de producció anual previst en unes 40.000 t/any, que donen a l'explotació una vida útil d'uns 25 anys.
  
El càlcul de reserves de material realitzat no s'ha efectuat correctament ja que s'ha calculat la superfície total d'explotació per una potència de material beneficiable de 18 m i un 80% de material aprofitable, mentre que en el projecte s'indica que dels 18 m hi ha 4 m de material de recobriment i l'aprofitament útil de les argiles és del 90%.
  
Segons s'indica en el projecte, els estèrils generats en l'explotació seran desallotjats de la zona central de l'explotació espentant i dipositant les terres en principi en aquests dos laterals del front d'avanç de l'explotació. Això es contradiu amb altres punts del projecte en què es diu que la zona situada al nord del barranc s'utilitzarà per al dipòsit d'estèrils.
  
Una vegada retirats els estèrils que recobreixen el jaciment d'argiles, aquestes seran explotades per mitjà de dos bancs de 7 m d'alçada i 45 d'inclinació.
  
També s'indica en el projecte que l'explotació minera i els escombreres es trobaran allunyades de possibles cursos d'aigua i en conseqüència es pot prescindir del corresponent estudi hidrològic de la conca de drenatge. No obstant, l'explotació es troba a mitja vessant, afecta un barranc i modifica el curs de les aigües superficials.
  
No es fa menció en el projecte d'explotació - restauració ni en l'estudi d'impacte ambiental que l'explotació proposada pretén rebaixar el flanc dret d'un barranc, i deixar els bancs de restauració a cotes inferiors a les del llit del barranc.
  
La restauració proposada consisteix en el modelatge final dels talussos, reubicació d'estèrils i recobriments emmagatzemats per a la reutilització, construcció d'infrastructures com canals de desguàs, cunetes d'intercepció d'aigües en els caps dels talussos i tanques de seguretat, plantació o sembra d'espècies vegetals i cures de les plantacions com també treballs de neteja de l'entorn.
  
D'altra banda, s'indica en el projecte que la restauració començarà per les cotes més baixes de la pedrera, al mateix temps que pels perímetres exteriors d'aquesta, deixant les zones més altes i perímetres inferiors per al final de la restauració.
  
Es desconeix el mètode i les fases d'explotació, no obstant això se suposa que en ser una restauració integrada, segons projecte, l'explotació començarà per les cotes més baixes i anirà ascendint fins a les cotes més altes d'explotació.
  
La documentació no desenvolupa en el projecte cap dels aspectes referits en els tres punts anteriors i tampoc queda reflectit en els plànols que s'adjunten en el projecte.
  
Tot les actuacions descrites en el projecte són contradictòries, ambigües, i molt generals. No queda definit el disseny d'explotació ni el de restauració de la pedrera. Els límits laterals de l'explotació, talussos i bermes del perfil de restauració no s'adapten de forma progressiva a la topografia circumdant i no s'aplica cap mesura correctora per a garantir el correcte drenatge de les aigües de vessament.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remesa de l'expedient
  
A l'octubre de 2002, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet a aquesta Conselleria projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental del projecte d'obertura de la pedrera d'argiles denominada EMMA'DOS, tramitada com a secció A per la Llei de mines.
  
S'adjunta certificat del resultat de la informació pública de l'expedient que indica que publicat l'expedient en el DOGV núm. 4314 de 14 d'agost de 2002, no s'han presentat al·legacions.
  
Consideracions ambientals
  
Revisat l'estudi d'impacte ambiental aportat, s'ha pogut comprovar que és una còpia exacta d'un altre estudi presentat pel mateix tècnic redactor per a un projecte d'obertura de pedrera d'argiles en el mateix terme municipal.
  
Els dos estudis d'impacte elaborats pel mateix tècnic es corresponen amb projectes de pedreres d'argiles de característiques tècniques diferents i ubicades en zones ambientalment distintes; això no obstant, sengles estudis descriuen el medi, identifiquen i avaluen els impactes amb la mateixa ambigüitat i d'una forma genèrica i bibliogràfica, aplicant les mateixes mesures protectores i correctores per a aquests dos projectes.
  
Atés que la documentació aportada no pot ser considerada com un estudi d'impacte ambiental per a un projecte concret, que l'estudi d'impacte ambiental no ha avaluat adequadament el medi i els impactes derivats de l'actuació i conseqüència d'això ha sigut la proposta d'un projecte que no garanteix la correcta restauració de l'espai afectat es considera desfavorable al l'efecte ambiental l'expedient d'obertura d'una pedrera d'argiles al paratge la Murta.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. Per l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar desfavorable al sol efecte ambiental, el projecte d'explotació - restauració de la pedrera d'argiles denominada EMMA-DOS, tramitada com a secció A per la Llei de mines, en el terme municipal d'Agost (Alacant), el promotor del qual és Nueva Cerámica Arb, SA.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 31 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 151/03-AIA
  
Títol: Centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús
  
Promotor: Grúas y Contratas del Mare Nostrum, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Elx
  
Localització: Partida les Vall-llongues, del terme municipal d'Elx (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
El projecte tracta de la instal·lació d'un centre autoritzat de recepció i descontaminació (CARD en endavant) de vehicles fora d'ús (VFU en endavant), en el qual a més s'habilitarà el dipòsit municipal de vehicles de l'Ajuntament d'Elx.
  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat
  
Es tracta d'un CARD de VFU, considerats actualment com a residus perillosos. En aquesta instal·lació es projecta portar a terme la recepció, descontaminació, i posterior emmagatzematge dels residus d'una banda i dels elements reciclables, reutilitzables o recuperables i vehicles descontaminats per una altra. Segons diversos condicionants econòmics i logístics, els vehicles descontaminats s'han d'emmagatzemar en qualitat de ferralla valoritzable o s'han de disposar per al seu gradual desballestament per peces.
  
D'altra banda, també es projecta habilitar una zona per al dipòsit municipal de vehicles de l'Ajuntament d'Elx. A aquest aniran dirigits els vehicles retirats de la via pública seguint les instruccions de la Policia municipal d'Elx, o d'altres administracions, de manera que es convertirà en lloc de guarda i recaptació de vehicles intervinguts a ciutadans per diverses qüestions.
  
La indústria projecta el desenvolupament de les seues activitats en una parcel·la de la partida les Vall-llongues, d'una superfície total de 27.415 m². D'acord amb el PGOU vigent del municipi d'Elx, la parcel·la està classificada com a sòl no urbanitzable i qualificada com a sòl comú de reserva. No obstant això, la parcel·la comprén part del llit d'un barranc, és a dir, part del domini públic hidràulic i la seua zona de protecció, motiu pel qual en una proposta de modificació puntual del PGOU d'Elx, pendent d'aprovació definitiva, aquesta part del sòl està classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció i qualificat amb la clau corresponent a zones humides, llits i barrancs i afectat per la seua zona de protecció. Encara que s'assenyala que la superfície objecte de declaració d'interés comunitari és de 18.560 m², no es detalla gràficament amb precisió aquesta superfície, encara que s'entén que evidentment es tracta de la superfície de la parcel·la classificada com a sòl no urbanitzable sense protecció.
  
El barranc assenyalat delimita al nord la parcel·la, que a l'oest, est i sud es veu flanquejada per cultius. Al sud es veu afectada per l'assagador de Montfort a Santa Pola, que secciona en dues parts la parcel·la i que, connectat amb la CV-850, es projecta emprar com a vial d'accés al CARD.
  
La proximitat del barranc determina l'orografia d'una parcel·la que ja s'havia vist transformada amb anterioritat, a causa de l'ús agrícola a què s'havia vist sotmesa (d'acord amb la cartografia estudiada, una xicoteta conca tributària del barranc que delimita la parcel·la pel seu costat nord, va ser reblerta en el seu moment per a facilitar el conreu agrícola). En aquest estat de coses, amb poques paraules, s'ha projectat el CARD en dos nivells i s'han aprofitat els pendents de la parcel·la: un superior on van l'accés, les oficines i la bàscula, i adjacent a aquest, encara que separat per un talús vertical d'uns 5 metres, està projectat el nivell inferior on es portaran a terme les activitats pròpies d'un CARD. D'aquesta manera, des de l'assagador de Montfort a Santa Pola, camí d'accés al CARD i a altres habitatges i activitats agrícoles de la zona, no s'apreciaran les activitats de desballestament i descontaminació de vehicles.
  
Com ja s'ha assenyalat, en el nivell superior es trobarà l'accés, la bàscula i les oficines, que s'executaran a l'estil d'una casa de camp, i que mantindran la morfologia de les construccions típiques de la zona, de manera que es minimitza l'impacte perceptual.
  
Al nivell inferior de la parcel·la, al qual els vehicles accedeixen per una rampa, es projecta elevar una nau industrial de dos cossos d'una sola planta, i totalitzar una superfície de 2.000 m², quatre accessos per a vehicles i cobertes a dos aigües. En l'interior de la nau es portarà a terme la recepció, descontaminació, i posterior emmagatzematge dels residus perillosos d'una banda i dels elements reciclables, reutilitzables o recuperables d'una altra. La nau industrial en el nivell inferior i les oficines en el nivell superior es trobaran comunicades per una escala.
  
Seguint en el nivell inferior, però ja a la intempèrie, es projecta una zona d'aparcament per a clients situada entre la nau industrial i la rampa d'accés al nivell inferior. Enfront de la nau industrial queda una superfície pràcticament expedita ?excepte unes files d'arbreda- on, a més de dur-se a terme les funcions de dipòsit municipal de vehicles de l'Ajuntament d'Elx, s'emmagatzemaran els vehicles descontaminats, bé a l'espera de ser premsats quan vinga la premsa, bé per a l'aprofitament de peces (aquesta situació pot canviar si s'instal·la una premsa de VFU descontaminats, de manera que siguen premsats segons es descontaminen, d'aquesta manera ocupen un menor espai mentre estan emmagatzemats temporalment). Igualment, es portarà a terme l'emmagatzematge dels pneumàtics fora d'ús en un contenidor disposat a la intempèrie.
  
Finalment, assenyalar que es projecta la tanca perimetral de les instal·lacions, si bé no es delimita amb precisió quina zona s'ha de tancar, si la parcel·la completa o només la part d'aquesta dedicada a les activitats de CARD.
  
Quant als serveis necessaris per al desenvolupament d'activitats industrials en un sòl no urbanitzable, com ara accessos, electricitat, subministrament d'aigua, tractament d'aigües residuals, recollida de residus, etc., s'han resolt de la següent manera:
  
- No es disposa d'aigua de xarxa. L'aigua potable serà embotellada. Es disposa d'una bassa agrícola a la zona sud de la parcel·la, zona seccionada per l'assagador de Montfort a Santa Pola.
  
- No es disposa de connexió al clavegueram municipal. S'han projectat dues opcions per a la gestió de les aigües sanitàries: una depuradora l'efluent de la qual serà emprat com a reg agrícola o bé emmagatzemat en un recipient estanc i posteriorment es gestiona d'aquesta aigua a través de camió cisterna i EDAR.
  
- No es disposa d'una xarxa separativa de pluvials. Es projecta implementar una xarxa per al drenatge de pluvials de cobertes i vessament superficial.
  
- Els serveis municipals retiraran els residus sòlids urbans.
  
- Tal com ja s'ha assenyalat, com a vial d'accés es projecta emprar l'assagador de Montfort a Santa Pola, connectat amb la CV-850.
  
- Quant al subministrament elèctric, en aparença en les proximitats de la parcel·la es disposa de línies elèctriques aèries capaces de donar servei a l'activitat, no obstant això, també es proposa l'ús de plaques solars i acumuladors.
  
Pel que fa a l'examen d'alternatives tècnicament viables a l'emplaçament del CARD, i la justificació de la solució adoptada, l'estudi d'impacte ambiental se centra en una justificació econòmica basada en un estudi econòmic en el qual, en aparença, no s'han tingut en compte les actuacions necessàries per a adequar una parcel·la de sòl no urbanitzable per al desenvolupament d'activitats industrials, ni la restitució d'aquesta a les seues condicions originals.
  
En aparença, amb les superfícies previstes per a les diverses etapes de la gestió de VFU, i d'acord amb el que expressa la Resolució de 25 de setembre de 2001 de la Secretaria General de Medi Ambient, per la qual es disposa la publicació de l'acord del Consell de Ministres de 3 d'agost de 2001, pel qual s'aprova el Pla Nacional de Vehicles al final de la seua vida útil, es tractaria d'un CARD de tipus A.
  
Tramitació administrativa
  
En data 26 de febrer de 2003, el promotor remet la documentació relativa al projecte de referència, entre la qual s'inclou una memòria de l'activitat, annexos, estudi d'impacte ambiental i informes de l'Ajuntament d'Elx i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
Quant a l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, cal destacar que s'autoritza ?a títol precari- a l'execució del CARD a la zona de policia del barranc, sempre que es complisquen una sèrie de condicions entre les quals es troba que es respecte la zona de servitud de 5 metres d'amplària d'ús públic (que ha de quedar apta i practicable) i que en cap concepte es dipositen materials o runes a la zona de domini públic. Es prohibeix l'escapçada de branques, arbustos o arrels del llit, que queda totalment prohibit l'abocament d'aigües i productes residuals al llit públic o al subsòl, i tot això sempre que les obres s'executen d'acord amb la documentació presentada a la CHJ. D'altra banda, assenyalen que serà necessari sol·licitar nova autorització per a qualsevol tipus de captació d'aigües públiques, abocament, o realitzar activitats semblants.
  
Quant a l'informe de l'Ajuntament d'Elx, cal destacar que s'assenyalen les carències quant a subministrament d'aigua potable, absència de clavegueram (considerant que ha de projectar-se dipòsit de PRFV i incloure's contracte amb gestor autoritzat per a les aigües residuals sanitàries), necessitat d'instal·lar un sistema de recollida de greixos i productes hidrocarburats previ a l'abocament al barranc de les aigües pluvials de vessament superficial, que poden arrossegar residus, que els residus sòlids urbans generats per l'activitat poden ser arreplegats pel Servei Municipal de Recollida Rural, etc. Conclou favorablement sempre que s'adopten les mesures correctores adequades.
  
En data 13 de maig de 2003, el Servei de Gestió de Residus remet la documentació relativa al projecte de referència.
  
En data 14 de maig de 2003, es fa consulta a l'Ajuntament d'Elx perquè comunique les al·legacions, propostes o indicacions que considere oportunes respecte de l'impacte ambiental que suposa el desenvolupament de l'esmentada activitat, especialment la qualificació i la classificació urbanística de la parcel·la i les condicions que establisquen les ordenances per a l'esmentat lloc, incloent si és procedent la disposició de l'ajuntament per a portar a terme l'actuació urbanística que permeta el desenvolupament de l'activitat industrial de referència.
  
En data 14 de maig de 2003, s'efectua consulta a la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant perquè comunique els possibles impactes ambientals que poden derivar-se de la realització del projecte de referència o presente totes les propostes i consideracions que en matèria de la seua competència estime oportunes.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va sotmetre a informació publica durant el període de trenta dies hàbils. L'anunci es va publicar en el DOGV núm. 4540 de 9 de juliol de 2003.
  
En data 9 de juliol de 2003, es rep en aquesta Conselleria, remés pel Servei Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge, la documentació relativa a l'expedient de declaració d'interés comunitari per a la recepció i descontaminació de vehicles, promoguda per Grúas y Contratas del Mare Nostrum SL. Juntament a aquesta documentació, s'adjunta informe de la Secció de Qualitat Ambiental en el qual s'assenyala:
  
- La proposta d'abastiment d'aigua a través d'aigua embotellada es considera acceptable. Respecte de l'aigua en els serveis serà degudament desinfectada i s'adequarà al que estableix el Reial decret 909/2001, de 27 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi, s'haurà d'indicar que és aigua no apta per a consum humà.
  
- L'activitat que es vol desenvolupar està considerada segons l'Ordre MAM/3042002, de 8 de febrer, per la qual es publiquen les operacions de valoració i eliminació de residus, com a operació de valoració de residus, per la qual cosa ha de sol·licitar autorització administrativa per a la gestió de residus perillosos, en la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, de la Conselleria de Medi Ambient.
  
- Ha de complir amb les obligacions derivades de l'esmentada gestió, segons el que estableix la Llei 10/00, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial Decret 833/88, de 20 de juliol, residus tòxics i perillosos, el Reial Decret 952/97, de 20 de juny, que modifica al Reial Decret 833/88 i el Reial Decret 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de vehicles al final de la seua vida útil.
  
- De conformitat amb el que estableix l'article 13.3, de la Llei 10/98, de residus i l'article 50.4, de la Llei 10/00, de residus de la Comunitat Valenciana, tindrà un registre documental en el qual es faran constar la quantitat, naturalesa, origen, destinació, freqüència de recollida, mètode de valoració o eliminació dels residus gestionats. Així mateix, ha de presentar una memòria anual de les seues activitats, en la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, abans de l'1 de març de l'any següent.
  
- S'han d'extraure i retirar de forma els següents residus perillosos: combustible, líquid de transmissió i altres olis hidràulics, olis del motor, del diferencial i de la caixa de canvi (llevat que es reutilitze el bloc complet, en aquest cas es pot mantenir lubricat), líquids de refrigeració, de frens i anticongelant; bateries d'arrancada; filtres d'oli i combustible; sabates de fre amb amiant i components de mercuri; fluids del sistema de l'aire condicionat, dipòsit de gas liquat i qualsevol altre fluid perillós necessari per a la reutilització de l'element de què forma part.
  
- Amb relació a la producció de residus generats en el procés de valoració ha de tindre's en compte el següent:
  
- Els residus considerats assimilables a urbans, seran retirats pel servei municipal de recollida de residus sòlids urbans, en les condicions que establisca l'ordenança municipal.
  
- Els residus no perillosos distints dels anteriors, es gestionaran a través de gestor de residus autoritzats, es dóna prioritat a la seua valoració enfront de l'abocament en instal·lació d'eliminació autoritzada.
  
La gestió de pneumàtics fora d'ús s'ajustarà al que estableix el Decret 2/2003, de 7 de gener, el reglament de la producció, possessió i gestió dels pneumàtics fora d'ús a la Comunitat Valenciana.
  
- Els residus perillosos es gestionaran a través de gestor de residus autoritzat.
  
- L'abocament d'aigua residual tractada, procedent del sistema de depuració, ha de comptar amb l'autorització de l'organisme de conca. Els fangs seran retirats per gestor autoritzat.
  
- Respecte de la prevenció i correcció de la generació de sorolls i vibracions es tindrà en compte el que estableix la Llei 7/2002, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, ordenança municipal i la normativa urbanística municipal.
  
En data 24 de juliol de 2003, es rep en aquesta Conselleria, l'informe de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge, on s'assenyala que el projecte no afecta els béns mediambientals que gestiona l'esmentada Direcció Territorial.
  
En data 17 de setembre de 2003, es rep el certificat del cap de Negociat d'Informació i Registre de la Conselleria de Territori i Habitatge on s'assenyala que, transcorregut el període d'exposició pública, no consta en el Registre General la presentació de cap al·legació.
  
En data 10 de setembre de 2003, es rep còpia confrontada amb l'original del certificat del vicesecretari en funcions de secretari de l'Ajuntament d'Elx, en el qual s'assenyala que transcorregut el període d'exposició pública del projecte de referència, no consten al·legacions a aquest en l'Ajuntament d'Elx.
  
En data 29 d'octubre de 2003, es rep un annex a l'estudi d'impacte ambiental en el qual es detallen la gestió dels pneumàtics, l'estabilitat del talús, la gestió de pluvials, l'ús de la premsa, els usos del pati exterior i la tanca de la parcel·la.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita la llicència municipal d'activitat per a la instal·lació d'un CARD que atorga l'Ajuntament d'Elx.
  
Durant el normal funcionament, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa ha de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
La indústria ha d'obtenir la declaració d'interés comunitari per al desenvolupament d'activitats industrials en sòl no urbanitzable.
  
Igualment, l'empresa ha de portar a terme una actuació sobre la ribera del barranc per a mantenir la seua estabilitat. Ha d'utilitzar l'aigua provinent d'un embassament per a ús agrícola pròxim. També ha d'executar un aljub per a la captació d'aigües pluvials de regulació de les aigües residuals, i realitzar un abocament d'aigües pluvials tractades i residuals tractades. Per a tot això ha d'obtenir la corresponent autorització de l'organisme de conca.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que resulte d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Els CARD es projecten d'una banda, per a reduir al mínim les repercussions sobre el medi ambient degudes als residus continguts en els vehicles al final de la seua vida útil i, d'altra banda, per a reduir el consum d'energia i recursos en reutilitzar, reciclar i valorar aquelles parts dels VFU que siguen susceptibles d'això. Així es contribueix a la protecció, conservació i millora de la qualitat ambiental. No obstant això, la inadequada gestió dels residus arruïna els lloables objectius mediambientals perseguits en la gestió d'aquests, ja que podria contribuir a concentrar els riscos que es volien evitar, i podria danyar seriosament el medi ambient que es volia protegir, com també atemptar contra la salut dels ciutadans.
  
Com ja s'ha assenyalat, es projecta instal·lar el CARD sobre una parcel·la de sòl no urbanitzable on amb anterioritat hi havia una explotació agrícola. La parcel·la es troba delimitada al nord per un barranc, i està flanquejada a l'oest, est i sud per cultius. D'altra banda, l'assagador de Montfort a Santa Pola secciona en dues parts la parcel·la pel seu costat sud. Aquest assagador, connectat amb la CV-850, es projecta utilitzar com a vial d'accés al CARD.
  
El fet que a la parcel·la objecte de projecte es desenvoluparen ?i en les frontereres es desenvolupen- activitats agrícoles, implica que la flora és del tipus nitròfila pròpia de camps de cultiu de secà, on abunden gramínies, crucíferes i restes d'algunes plantes del bosc mediterrani. Concretament, a través d'un estudi de camp, s'han catalogat tres zones de 25 m², corresponents al mont situat cap al sud de la parcel·la, els camps de cultiu que envolten la parcel·la pels costats est, oest i sud, i el barranc situat al nord. Com a resultat de l'estudi, cal ressaltar l'absència de flora i fauna d'interés.
  
Quant al marge del barranc, s'afecta la zona de servitud de 5 metres d'amplària per a ús públic, de conformitat amb el reglament del domini públic hidràulic, i la zona de policia, de 100 metres d'amplària. Quant a l'assagador de Montfort a Santa Pola, té una amplària legal de 5 metres.
  
Respecte del sòl i les aigües, cal assenyalar que la parcel·la objecte de projecte es troba ubicada en una zona de vulnerabilitat mitjana a la contaminació de les aigües subterrànies, de mitjana accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental elaborat per Grúas y Contratas del Mare Nostrum, SL, per a conéixer l'impacte generat per l'activitat que projecta desenvolupar en la seua parcel·la del terme municipal d'Elx, s'han descrit primer les accions del projecte que poden generar impactes durant les fases de construcció, funcionament i desmantellament, que bàsicament es redueixen a:
  
- Fase de construcció: eliminació de la vegetació existent, desplaçament de la fauna, generació d'emissions atmosfèriques, soroll, vibracions i residus de construcció. Disminució de la qualitat paisatgística.
  
- Fase de funcionament: gestió de residus (manipulació i emmagatzematge temporal), generació d'aigües residuals, sorolls i vibracions.
  
- Fase de desmantellament: gestió de tots els residus romanents propis del CARD, demolició d'estructures (idèntics impactes que produïts durant la fase de construcció), i les accions derivades de la correcta restauració de la parcel·la (desenrunat, neteja, aportació de terra vegetal i plantació de fruiters).
  
Els impactes d'aquestes accions s'han estudiat sobre el medi biòtic, abiòtic, cultural i socioeconòmic. Els majors impactes es donaran durant la fase de construcció sobre la flora i la fauna directament per desplaçament, i indirectament per l'impacte directe sobre l'atmosfera derivat de la generació d'emissions atmosfèriques, sorolls i vibracions. Durant la fase de funcionament els impactes també es donaran sobre la flora i la fauna local, per la generació de sorolls i vibracions i l'abocament d'aigües pluvials i residuals tractades (que també podrà afectar la geomorfologia, per erosió del terreny). No es valoren els impactes durant la fase de desmantellament de les instal·lacions i la restauració de la parcel·la, si bé podrien assemblar-se als de la fase de construcció.
  
No es valora la possible afecció a la ribera del barranc que pot suposar la inestabilitat del talús, ni l'afecció que la major intensitat en el trànsit de vehicles lleugers i pesats pot suposar sobre l'assagador de Montfort a Santa Pola, tant des del punt de vista del suport físic i com dels actuals usuaris.
  
No es valora l'afecció de la vegetació del barranc aigües avall, per la reducció de l'aportació natural d'aigua derivada de la impermeabilització de la parcel·la i retenció de les aigües pluvials de cobertes i soleres en una bassa. En base a això, tampoc es valora la possible afecció derivada de l'arrossegament de contaminants per les aigües pluvials de vessament.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
1) Flora i fauna
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'assenyala en aquest apartat la creació d'un apantallament vegetal en el costat sud de la parcel·la, encara que més bé pareix una mesura correctora de l'impacte sobre el medi perceptual. D'altra banda, s'assenyala que en el 50% de la parcel·la que ha de quedar lliure i es replantaran els arbres arrancats per a l'execució de les instal·lacions, a més de palmeres (Phoenix dactilifera); es construiran abeuradors per a aus, la qual cosa s'indica que contribuirà positivament en la recuperació tant de la fauna com de la flora de la zona (de manera que més que mesures correctores, pareixen lloables mesures compensatòries, ja que s'ha ocupat un SNU).
  
D'altra banda, es projecta plantar alguns pins de deu anys en el límit del barranc. I en el talús, es projecta la plantació d'una planta ornamental com és la Mesambriantamus, planta de fàcil arrelament en aquest tipus de sòls. Tot això amb l'objectiu de donar-li estabilitat al talús.
  
2): Medi perceptual
  
Com ja s'ha assenyalat es projecta l'apantallament vegetal, encara que únicament del costat sud de la parcel·la. D'altra banda, s'ha projectat el CARD en dos nivells aprofitant els pendents de la parcel·la, d'aquesta manera, des de l'assagador de Montfort a Santa Pola, camí d'accés al CARD i a altres habitatges i activitats agrícoles de la zona, no s'apreciaran les activitats de desballestament i descontaminació de vehicles. En la mateixa línia, les oficines s'executaran a l'estil d'una casa de camp, amb la morfologia de les construccions típiques de la zona, de manera que es minimitza l'impacte perceptual.
  
3) Contaminació acústica i vibratòria.
  
Per al servei d'aire comprimit necessari per al pont elevador, pistola pneumàtica, etc., es compta amb un compressor. Encara que no s'indica a quin lloc de la parcel·la es disposa aquesta unitat, s'entén que s'instal·larà a l'interior de la nau industrial.
  
Un altre focus el constitueix la premsa de VFU descontaminats. Segons s'indica en la documentació presentada, inicialment no es disposarà d'un equip fix per a complir amb aquesta comesa, sinó que es portarà a terme amb una premsa mòbil que acudirà a les instal·lacions quan es tinga prou nombre de VFU descontaminats per a premsar. En tot cas el premsat es portarà a terme en l'interior de la nau industrial.
  
A més, totes les activitats de descontaminació i desballestament es portaran a terme en l'interior de la nau industrial, les mesures correctores s'han pres directament en l'execució de la nau. D'aquesta manera, i centrant-nos en la nau industrial, s'indica que partint d'un nivell sonor mitjà de les habituals activitats de descontaminació i desballestament de 70 dB(A), i les puntuals de premsat de 86 dB(A), tot això en l'interior de la nau, amb l'atenuació dels materials emprats en els paraments horitzontals i verticals, es transmetran a l'exterior un màxim de 33 dB(A).
  
4) Contaminació atmosfèrica
  
Per les característiques de l'activitat no s'han de produir fums, gasos, olors, en la quantitat que durant el seu normal desenvolupament puguen afectar el medi circumdant.
  
5) Usos de l'aigua i contaminació hídrica
  
L'aigua potable serà embotellada. Encara que no es necessita aigua per al procés industrial, per al reg de les zones verdes es disposa de l'aigua procedent d'una bassa agrícola a la zona sud de la parcel·la, zona seccionada per l'assagador de Montfort a Santa Pola.
  
Durant la fase de funcionament es generaran aigües sanitàries, aigües pluvials netes de cobertes i aigües pluvials potencialment contaminades de vessament, ja que encara que totes les activitats de descontaminació i emmagatzematge temporal dels residus extrets es porten a terme a cobert en l'interior de la nau industrial, en el pati exterior està previst que es porte a terme l'activitat de dipòsit municipal de vehicles, entre els quals hi haurà vehicles que s'hagen vist involucrats en accidents i es troben en males condicions. Es pot presentar la possibilitat que es generen abocaments de residus perillosos.
  
Per a la gestió de les aigües sanitàries s'han projectat dues opcions: una depuradora l'efluent de la qual serà emprat com a reg agrícola o bé l'emmagatzematge en un recipient estanc i la posterior gestió d'aquesta aigua a través de camió cisterna i EDAR.
  
Quant a les pluvials de vessament potencialment contaminades, seran les procedents del pati descobert. S'assenyala que la zona es projecta asfaltada, amb buits per a la plantació d'arbreda i vials del recinte, i amb una xarxa de drenatge - dotada de trampes per a greixos, olis i sòlids en suspensió- executada a partir de soleres en pendent que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions per a l'evacuació de pluvials.
  
Com a primera opció, en la memòria s'assenyala que les aigües pluvials així recollides s'evacuaran a través del desguàs natural de vessament de la zona. Com a segona opció, en l'estudi d'impacte ambiental i annex a aquest, s'indica que tota l'aigua que s'arreplegue, tant del nivell superior com de l'inferior, es trasbalsarà fins a un aljub de 150 m³ de capacitat ?sense especificar la ubicació- connectat amb un sistema de bombament amb la bassa principal de reg (propietat de la comunitat de regants de la zona).
  
Aquesta segona opció de gestió d'aigües pluvials d'escorrentia potencialment contaminades no pareix la més adequada, tant per la destinació d'aquestes (agrícola), com per la reducció de l'aportació natural d'aigua al barranc, i l'efecte que això pot tenir sobre la vegetació aigües avall (efecte que no s'ha valorat). S'entén que si anteriorment la parcel·la tenia un ús agrícola, la bassa situada entre el límit sud de la parcel·la i l'assagador de Montfort a Santa Pola ha de ser suficient per al reg de les espècies vegetals que es projecten plantar (ja que si es necessiten més, o bé no s'haurien elegit les espècies correctament, o bé la seua densitat faria que desentonaren amb el paisatge de la zona). No obstant això, s'entén també que es podria instal·lar un aljub que, alimentat per les pluvials de les cobertes de la nau i oficines, i si és procedent, de l'efluent de la depuradora, servira com a dipòsit pulmó per al reg de les instal·lacions.
  
6) Contaminació del sòl
  
Aquest impacte està íntimament relacionat amb l'anterior ja que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.
  
A la nau industrial, que és on es porta a terme la descontaminació dels VFU, per a prevenir les infiltracions en el subsòl procedents de les zones clau, s'adopta com a mesura preventiva la impermeabilització amb pintura epoxi dels sòls sobre els quals es poden produir fugues o vessaments accidentals. A més es col·locaran estratègicament canaletes enreixades amb cubeta receptora cega, tot això impermeabilitzat, de manera que on siga necessari s'evite l'entrada de pluvials per vessament o l'eixida de vessaments accidentals.
  
La zona corresponent al dipòsit municipal de vehicles es projecta asfaltada, encara que no es detallen les característiques del ferm que s'emprarà.
  
7) Residus
  
Durant el seu normal funcionament, el CARD generarà els residus derivats de la descontaminació de VFU i el manteniment de les instal·lacions. Tots els residus s'emmagatzemaran en l'interior de la nau industrial, excepte en el cas dels pneumàtics, que es dipositaran en un contenidor situat a l'exterior de les instal·lacions.
  
Concretament, pel que fa als residus perillosos generats durant el procés de descontaminació, es proposa emmagatzemar-los temporalment, sense rebre cap tractament, en una zona específicament destinada per a això en l'interior de la nau industrial, fins a la seua recollida per gestor autoritzat.
  
7) Programa de vigilància ambiental
  
Es presenta un programa de vigilància ambiental en el qual es proposen una sèrie de controls durant la fase d'explotació, com pot ser sobre les emissions atmosfèriques, sorolls, vibracions, aigües residuals i pluvials, la vegetació, fauna, sòl i paisatge (amb el manteniment de les barreres vegetals). No es presenta la part del programa de vigilància ambiental corresponent al seguiment després de la fase de desmantellament i restitució d'unes instal·lacions executades sobre sòl no urbanitzable a través de declaració d'interés comunitari.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, ja que tal com estableix el punt 6.c de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el desballestament o emmagatzematge de ferralla, es troba sotmés al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés l'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'un centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús, promogut per l'empresa Grúas y Contratas del Mare Nostrum, SL, que s'ha de situar a la partida les Vall-llongues, del terme municipal d'Elx (Alacant), en els termes que estableix la memòria d'activitat, annexos diversos, l'estudi d'impacte ambiental i annex a aquest, sempre que es complisquen les següents condicions:
  
1) Els residus gestionats, com també els generats per la indústria durant el seu normal funcionament, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus i el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament de la producció, possessió i gestió dels pneumàtics fora d'ús. No s'emmagatzemaran residus perillosos a la intempèrie.
  
2) S'executarà el tancament perimetral de la part de la parcel·la objecte de DIC dedicada a les activitats de CARD i dipòsit municipal de vehicles de l'Ajuntament d'Elx (9.000 m²). El tancament perimetral va acompanyat en tot moment d'un apantallament vegetal dens. L'altura de l'emmagatzematge de residus no perillosos no sobrepassarà en cap moment l'altura de l'apantallament vegetal. La resta de la parcel·la fins a totalitzar els 27.415 m², ha de quedar lliure de tancaments per a facilitar el pas de fauna.
  
3) Quant a la generació i gestió d'aigües residuals:
  
3.1. Es mantindrà l'aportació d'aigües pluvials al barranc, es prendran les mesures necessàries per a evitar l'erosió amb l'abocament de pluvials de vessament tractades (per exemple amb la implementació de més d'un desaigüe, o amb la protecció del punt del barranc on es faça efectiu l'abocament).
  
3.2. Ha d'instal·lar-se una arqueta separadora de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de la connexió final de la conducció d'aigües pluvials de vessament.
  
3.3. En el cas que se seleccione l'opció de la depuradora, dins del programa de vigilància ambiental, es constatarà, per mitjà d'anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells expressats en la preceptiva autorització d'abocament al medi de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Per a això, ha d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió a l'aljub que servisca com a dipòsit pulmó per al reg de les instal·lacions.
  
4) Per a l'emmagatzematge de residus líquids o de residus que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments es comptarà amb cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs de major grandària o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose l'augment de la seua perillositat o dificulte la seua gestió.
  
5) Les arquetes i sistemes de recollida de vessaments han de ser cecs i trobar-se impermeabilitzats. El residu retingut en les arquetes, serà arreplegat i emmagatzemat fins a la recollida periòdica per gestor autoritzat. El llavat de la solera de la nau es portarà a terme per mitjà d'agranat humit, mai per neteja.
  
6) L'asfaltat de la zona corresponent al dipòsit municipal de vehicles s'executarà assegurant que la capa de rodadura presente unes condicions d'impermeabilitat suficients, pròpies de les mescles bituminoses denses o semidenses.
  
7) Es comptarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals produïts durant el trasbals de residus líquids, etc. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.
  
8) Respecte del nivell de sorolls transmesos a l'exterior controlats a través del programa de vigilància ambiental, ha de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll «Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis» i en el títol ll, capítol ll «Nivells de pertorbació», de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
9) Quant a la possible inestabilitat del talús del barranc provocada per l'absència de vegetació:
  
9.1. Pel pendent del terraplé del barranc, s'hauria d'executar una berma d'almenys un metre d'amplària en la meitat del talús. La berma s'hauria de realitzar en contrapendent per a facilitar la retenció d'aigües pluvials, al mateix temps que es reduiria la seua velocitat, i disminuiria el risc de formació de regueres o escorrancs.
  
9.2. S'hauria de portar a terme una hidrosembra del talús, amb espècies herbàcies de ràpid creixement i adaptades a les condicions ecològiques de la zona.
  
9.3. S'hauria de procedir a la plantació d'espècies arbustives i arbòries, en una densitat de plantació semblant a la de la resta del barranc, es recomana segons les apreciacions de l'estudi d'impacte ambiental: espart (Stipa tenacissima), albada (Anthyllis cystisoides), arçot (Rhammus lycioides), i pi blanc (Pinus halepensis). A la zona del talús més pròxima al barranc s'hauria d'emprar el baladre (Nerium oleander), i si hi haguera, tamariu (Tamarix canariensis).
  
9.4. No obstant això, el condicionant número nou ha de servir com a recomanació ambiental a l'hora d'executar el projecte d'actuació i revegetació sobre la ribera del barranc, que ha de ser aprovat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, quedant al criteri de l'òrgan competent la seua proposta de resolució.
  
10) Una vegada finalitzada l'activitat, i dins dels sis primers mesos següents, es presentarà davant de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, com a part del programa de vigilància ambiental, informe acompanyat de reportatge fotogràfic sobre l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació de la parcel·la, per a adequar-la al seu estat original.
  
11) En el cas que l'execució de les obres puga arribar a afectar l'assagador de Montfort a Santa Pola, o que després d'executar-se siga necessària algun tipus d'actuació sobre aquesta a fi de facilitar l'accés a les instal·lacions, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació davant de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València. L'autorització corresponent s'ha d'obtenir d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
12) Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, el fet es posarà en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià. Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement sobre aquest per part de la mencionada Direcció General, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
13) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que resulten d'aplicació.
  
14) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser immediatament comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.
  
15) S'atendrà a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisquen en el seu moment a través de les preceptives autoritzacions la Direcció General de Qualitat Ambiental, la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant i la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 31 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 156/03-AIA
  
Títol: Magatzem de ferralla i altres productes de rebuig
  
Promotor: Juan Fco. Rodríguez González
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alcoi
  
Localització: C/ Sant Vicent, 26 € baix. CP 03938. Alcoi (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'activitat la llicència de la qual se sol·licita és el comerç a l'engròs i magatzem de ferralla i altres productes de rebuig com màquines velles, bigues metàl·liques, borumballes, elements diversos de tancaments metàl·lics, etc.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 12 de maig de 2003 l'Ajuntament d'Alcoi va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de referència.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de referència, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el DOGV núm. 4540, de data 9 de juliol de 2003 sense que s'hagen presentat al·legacions i informes corresponents.
  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 16 de maig de 2003 es va efectuar consulta a l'Ajuntament d'Alcoi, el qual va informar en escrit remés a aquest Servei, en data 11 de juny, dient que:
  
«Que, vistos la zona, ús, situació i grau de l'esmentada activitat, no hi ha inconvenient en què es concedisca la corresponent llicència d'obertura a l'emplaçament proposat, i això sense perjudici del compliment de les altres condicions particulars ambientals i de seguretat exigibles.»
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important per l'actuació
  
No hi ha elements ambientals susceptibles de rebre impactes per part del desenvolupament de l'activitat, en ubicar-se en sòl urbà ja consolidat, totalment transformat per l'home.
  
Per tant l'únic impacte possible a tenir en compte és el soroll, produït pel trasllat de la ferralla i elements metàl·lics. L'esmentat impacte acústic pot generar molèsties en els habitatges confrontants i en els voltants del magatzem.
  
2. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
De l'estudi d'impacte ambiental, es deduix que les mesures correctores han d'estar encaminades a minimitzar l'impacte acústic, com:
  
- Compliment del que disposa l'article 221 del vigent PGOU d'Alcoi.
  
- Respecte del nivell de sorolls transmesos a l'exterior, ha de complir-se el que estableix el títol IV, capítol II «Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis» i en el títol II, capítol II «Nivells de pertorbació», de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6 c) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el magatzem de ferralla i altres productes de rebuig, promogut per Juan Fco. Rodríguez González, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 31 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.