Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8167, del 10-11-2017 (2017/9282)

RESOLUCIÓ de 29 de setembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 126/14-AIA Monòver.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8167

Data del DOGV
:   10-11-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/9282


Data del document
:   28-09-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 29 de setembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 126/14-AIA Monòver. [2017/9282]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 126/14-AIA Monòver.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 126/14-AIA.  
Títol: Concessió directa d'explotació de recursos de la secció c) Romanense número 2762.  
Promotor: Romanense de Mármoles, SL.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant.  
Referència òrgan substantiu: MIEXCD/2012/2/03.  
Localització: parcel·la 274 del polígon 43. Terme municipal de Monòver (Alacant).  
  
Descripció del projecte.  
1r. Objecte del projecte:  
L'objecte del projecte és l'obtenció d'una concessió directa, d'acord amb la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines, per a una activitat d'explotació de recursos de la secció c.  
2n. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
Es tracta d'una explotació per a la producció de pedra ornamental (marbre roig d'Alacant). La concessió comprén 2 quadrícules mineres que afecten els municipis de Monòver i la Romana, si bé el projecte d'explotació sol·licitat se cenyeix a la localitat de Monòver, en concret a part de la parcel·la 274 del polígon 43, en el paratge denominat la Cava-rasa. Les coordenades UTM en el sistema de referència ETRS-89, fus 30, del perímetre de l'explotació són:  
  
Punt Coordenada X Coordenada Y  
1 680.444,9022 4.248.576,2462  
2 680.633,7420 4.248.680,4776  
3 680.679,5178 4.248.614,4893  
4 680.724,7251 4.248.287,1076  
5 680.478,0916 4.248.227,2713  
6 680.449,7524 4.248.292,2979  
  
  
L'explotació s'ubica en el vessant nord de la Serra del Reclot, i comprén dos tossals menuts dividits per un tàlveg que desaigua cap al nord-est de l'explotació. La concessió d'explotació té una superfície de 958 ha, encara que l'àrea realment afectada per l'explotació és de 1 ha.  
  
L'explotació es realitzarà a mig vessant, i s'iniciarà en la part més alta a cota 715 m. El mètode d'explotació és el de treball en superfície amb bancs descendents. L'explotació s'ha dividit en tres fases clarament definides.  
  
Fase Superfície (ha) Nre. de bancs Altura (m) Amplària (m) Cotes  
Fase 1 2,57 5 10 >21 715, 705, 695, 685, 675  
Fase 2 3,15 3 10 >21 665, 655, 645  
Fase 3 2,38 3 10 >21 635, 625, 620  
  
  
El material que no reunisca les característiques requerides per a ser comercialitzades com a roca ornamental s'arreplegarà en un depòsit temporal d'estèrils en la zona d'explotació. Quan l'amplària del primer banc siga la suficient per a treballar amb seguretat, s'iniciarà el banc immediatament inferior a cota 705 metres. Amb aquest criteri s'aniran obrint i avançant bancs, i depositant estèrils en l'amuntegament temporal.  
Quan s'hagen esgotat els dos bancs superiors, el material de rebuig s'anirà depositant en aquests mitjançant mineria de transferència, i els desdoblaran en bancs de 5 metres d'altura i 9 metres d'amplària. Es procedirà d'aquesta manera fins a esgotar la primera fase d'explotació, i a continuació s'iniciarà la restauració de l'esmentada fase.  
De forma anàloga es realitzarà la segona i tercera fase. L'estat final d'explotació estarà format per 20 bancs de 5 metres d'altura i 9 metres d'amplària mitjana. En aquest estat final, la plaça de pedrera disposarà de pendent del 2 % perquè les aigües discórreguen del SO al NE.  
  
Les bermes tindran un pendent del 2 % cap al peu del talús, on s'ubicaran les cunetes longitudinals de recollida d'aigües d'escorrentia. Les cunetes longitudinals tindran un pendent del 3 % cap al centre de la pedrera fins a interceptar amb la cuneta transversal, que es protegirà contra l'erosió amb àrids. Les cunetes de recollida d'aigües s'han dissenyat basant-se en un estudi hidrològic: s'ha dividit la conca interna de l'àrea d'explotació en dos subconques, que finalitzen en 2 punts d'abocament al desaigüe original. Les obres d'abocament es realitzaran mitjançant escullera a fi de reduir la velocitat de les aigües. Així mateix, es col·locarà una arenera per a captar la càrrega sedimentària que poguera arrossegar l'aigua.  
El volum de desmunt és de 996.679 m³ dels quals s'estima un 25 % d'aprofitament, és a dir, 249.170 m³ de material útil per a ser venuts en blocs. Part del material no comercialitzable s'utilitzarà per a omplir els bancs esgotats mitjançant mineria de transferència.  
Els volums estimats són els següents:  
  
Fase Superfície (ha) Desmunt (m³) Aprofitable (m³) Rebliment (m³)  
Fase 1 (5 anys) 2,66 229.200,92 47.349,23 95.850,65  
Fase 2 (8 anys) 3,57 888.079,19 83.706,81 653.324,34  
Fase 3 (12 anys) 2,97 926.091,96 301.107,29 85.001,58  
Total (25 anys) 8,02 346.243,19 084.309,86 007.460,57  
  
  
El material que no s'aprofite com a roca ornamental ni en la restauració de l'explotació, 453.433 m³, es depositarà en un amuntegament temporal d'estèrils a fi de destinar-lo a la fabricació d'àrids. En conseqüència, en l'explotació no existiran runams permanents. El depòsit temporal, amb una altura màxima de 10-20 m, s'ubicarà en terrenys de l'explotació.  
El ritme d'explotació/dia serà de 40 m³, es treballaran 250 dies/any; per la qual cosa el ritme anual d'explotació previst serà de 10.000 m³ de blocs llestos per a la venda. Així, la vida de la pedrera serà de 25 anys.  
  
Les coordenades UTM segons el sistema de referència ETRS-89, fus 30, corresponents al perímetre de cada una de les fases són:  
  
 Punt X Y  
FASE 1  
 1 471641.0139 5934785.8407  
 2 829182.8517 7528196.3131  
 3 400730.1261 5811926.4944  
 4 752398.9214 6609202.5929  
 5 793713.9729 2353754.0495  
 6 943174.8011 6281500.3135  
 7 596608.9698 4960730.1421  
 8 484859.1419 7430215.4757  
 9 792341.3540 3409588.2621  
 79 944960.5614 1399852.6148  
 57 587572.1323 0424085.7900  
 00 800122.2095 1052364.3400  
 24 895869.1985 6353530.1700  
 33 932561.1731 9654692.1000  
 65 043421.2055 0462180.1700  
 1 546928.9250 6741317.3657  
FASE 2  
 1 217104.9113 3166581.2673  
 2 372062.8469 6942367.8863  
 3 554111.1953 4472506.5925  
 4 377326.2111 6121882.7247  
 5 019402.6621 5169048.1546  
 6 200018.2261 0477693.7661  
 7 770904.5525 9745838.3111  
 8 982577.6406 4186594.3387  
 9 683928.3583 3439201.1572  
 80 588466.1611 1591986.5600  
 80 946955.9192 6423029.5000  
 06 535622.2732 8576097.4300  
 71 943203.5679 5334924.0400  
 07 110552.4145 1470766.3800  
 04 507314.4897 8297406.8506  
 37 908251.3687 6595084.0416  
 1 093714.9173 7610644.1310  
FASE 3  
 1 958297.6278 1604697.6532  
 2 419195.1621 7668190.4751  
 3 519890.2900 8097306.7426  
 4 235202.1952 1702180.5926  
 5 777118.4455 0943534.2443  
 6 051399.4394 2353448.3157  
 7 036835.2577 5353878.0745  
 8 969743.3154 3115700.6202  
 9 113429.3583 8087203.9180  
 56 304556.7762 3549729.2300  
 75 084559.2480 9195131.6200  
 50 971452.1755 6881118.5800  
 06 955554.5021 0010522.9000  
 54 008413.3061 9852268.7300  
 27 199687.0517 8362492.2300  
 83 892424.3480 7978010.8300  
 47 105866.3866 1674015.7343  
 1 396329.8149 0730421.9392  
  
  
  
  
Maquinària:  
La maquinària prevista per a utilitzar en l'explotació és la següent:  
  
  
Maquinària Quantitat Potència  
Màquina de tall de fils diamantats 4 120,0 KW  
Minadors de cadena 2 110,0 KW  
Bombes submergibles 2 4,0 KW  
Pala carregadora CAT 360-H 0   
Compressor portàtil a gasoil 2   
Torreta multiperforadora de 4 martells 2   
Torreta multiperforadora de 5 martells 1   
Perforadora 1   
Dúmper 1   
Grup electrogen 1   
  
  
S'estima que seran necessaris set operaris d'ocupació directa.  
Aigua: es disposa d'aigua de reg provinent de la xarxa de reg de la Comunitat de Regants de la Romana per a abastir les necessitats de l'explotació.  
Els accessos a l'explotació ja existeixen pel nord de la parcel·la, atés que discorre un camí veïnal per la vall format entre les serres del Reclot i la Quitranera.  
3r. Pla de restauració integral.  
El pla de restauració integral es proposa en 3 fases, cada una de les quals comprendrà la superfície corresponent a les 3 fases d'explotació; es parteix de l'estat final de les dites fases, ja amb bancs desdoblats de 5 m d'altura i 9 m d'amplària mitjana.  
El sòl present en l'àrea podria correspondre's amb un leptosòl lític, conseqüència d'un intens procés erosiu que ha reduït el sòl a la mínima expressió quant a profunditat, amb afloraments de la roca subjacent en algunes zones. Així, encara que durant l'explotació es retirarà la poca quantitat de sòl present per a ser aportat en les superfícies morfològicament restaurades, no es consideren aquestes quantitats per al desenvolupament del PRI.  
Es projecta l'aportació de sòls creats a partir d'estèrils esmenats amb compost procedent de la planta de RSU de Villena, a fi de millorar-ne les característiques. Utilitzant la informació proporcionada per la planta i el full de càlcul dissenyada pel Centre de Recerca Ecològica i Aplicacions Forestals (CREAF) s'han calculat les necessitats de compost, i resulta un total de 28,32 m³/ha.  
La mescla dels estèrils i la matèria orgànica es realitzarà directament en la matxucadora per a aconseguir la mescla més homogènia possible, i es col·locarà i estendrà amb la retroexcavadora.  
Tant en els talussos com en les zones planes s'aportarà una capa de 20 cm d'estèrils triturats, i damunt d'aquesta, una capa de 30 cm d'estèril esmenat.  
Revegetació. La revegetació de zones planes, plaça de pedrera i bermes, inclourà espècies de grandària herbàcia, arbustiva i arbòria. Els talussos es revegetaran exclusivament amb espècies herbàcies i de matoll.  
La revegetació herbàcia es realitzarà mitjançant sembra, en les zones planes, i hidrosembra, en talussos.  
Respecte a les espècies arbustives, en els talussos s'introduirà amb la hidrosembra, i en les zones planes mitjançant plantació, igual que les espècies arbòries.  
Les espècies seleccionades per a la revegetació són les següents:  
- Herbàcies: Brachypodium retusum, Brachypodium phoenicoides, Stipa tenacissima, Dorycnium pentaphyllum, Anthyllis cytisoides, Medicago sativa, Coronilla minima i Psoralea bituminosa.  
- Arbustives: Rosmarinus officinalis, Rhamnus lycioides, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Cistus clusii, Sedum sediforme i Thymus vulganis.  
- Arbòries: Pinus halepensis i Olea europaea.  
La hidrosembra es realitzarà en dos passades; la primera, incorporant les llavors, els fertilitzants i part del jaç protector, i la segona, aplicant la resta del jaç protector. Al cap d'un any es realitzarà una sembra de reforç en les zones on no haja prosperat la sembra inicial.  
La sembra serà mecanitzada a eixams, distribuint les llavors directament sobre la superfície del sòl i soterrant-les lleugerament amb rascle de pues o per mètodes manuals quan es tracte de terrenys de difícil accés.  
La sembra es realitzarà preferentment a mitjan setembre, a pesar que l'hivern podria disminuir el creixement per entrar en parada vegetativa; aquesta ja tindria un desenvolupament suficient per a créixer plenament a la primavera. Si no és possible, s'iniciaria la sembra a principis de primavera.  
La plantació de les espècies arbustives i arbòries es durà a terme un any després de la sembra, en aclotat amb escocell, aprofitant la micromorfologia creada després d'una temporada de pluges. Es proposa una densitat de plantació de 1.500 u. per hectàrea, de les quals seran de grandària arbòria 400 u. (300 pins i 100 oliveres per hectàrea).  
Es realitzarà un reg d'implantació amb una dosi de 15 litres/m², i 3 regs de suport, també amb una dosi de 15 litres/m², en els mesos secs de l'any posterior (juny, juliol i agost).  
Durant el període de manteniment, es netejaran les rases de drenatge i arenera a fi d'evitar-ne el rebliment, i es realitzaran els regs de suport necessaris.  
4t. Programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou el preceptiu programa de vigilància ambiental.  
Abans de l'inici de les labors es delimitaran les diferents zones de la parcel·la d'actuació. Durant la fase d'explotació es controlarà l'aplicació de totes les mesures protectores especificades en el mateix estudi d'impacte ambiental i les que, si és el cas, s'especifiquen en la declaració d'impacte ambiental. Es concreta que s'elevaran informes trimestrals amb els resultats de l'aplicació de les mesures proposades. També s'elaborarà un informe anual que inclourà, a més, l'avaluació del grau d'eficàcia de les mesures correctores adoptades i noves mesures a adoptar d'acord amb els possibles impactes no detectats anteriorment o la correcció de mesures ineficaces.  
Una vegada finalitzada l'execució del projecte, es farà un seguiment ambiental de l'àrea d'actuació mitjançant visita trimestral. Transcorreguts 2 anys, a la vista dels resultats obtinguts, podrà determinar-se la necessitat de continuar la vigilància ambiental.  
  
Tramitació administrativa.  
L'expedient s'inicia el 30 de setembre de 2014 amb la remissió pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant, de la documentació tècnica en format digital, així com el resultat del tràmit d'informació pública i informes sectorials necessaris per al procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte.  
El 17 de setembre de 2015 es requereix al Servei Territorial d'Energia i Mines d'Alacant la remissió novament de la documentació per dificultats en la lectura dels arxius inclosos en el CD.  
El 13 d'octubre de 2015, el Servei Territorial d'Energia i Mines d'Alacant remet la documentació sol·licitada.  
El 28 d'abril de 2016, a través de l'òrgan substantiu, es requereix dels promotors determinats aclariments tècnics i la remissió d'acreditació documental de determinats aspectes de l'activitat.  
El 27 de juliol de 2016 el Servei Territorial de Indústria i energia d'Alacant remet un CD a instància del titular a fi de donar contestació al requeriment del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
D'altra banda, l'1 d'agost de 2016 es comunica al Servei Territorial d'Energia d'Alacant l'existència d'una activitat extractiva i un abocador d'estèrils de titularitat desconeguda en l'àmbit territorial de les quadrícules mineres corresponents a l'explotació. Se sol·licita, per tant, que en cas de derivar algun tipus de responsabilitat subsidiària per part del promotor del projecte per a la restauració d'aqueixes activitats, es comunique per a recollir la dita restauració en la resolució de l'expedient.  
  
Finalment, el 17 d'octubre de 2016 el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant indica que, consultats els antecedents que es troben en el dit servei, no consta relació entre els enclavaments precedents i l'empresa Romanense de Mármoles, SL, titular de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Informació pública.  
El Servei Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 7237, de 20 de març de 2014, amb correcció d'errors en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 7244, de 31 de març de 2014.  
Així mateix, es va inserir un anunci en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant número 58, de 26 de març de 2014 i en els taulers d'anuncis dels Ajuntaments de Monòver i la Romana.  
El cap del Servei Territorial d'Energia d'Alacant, en data 26 de setembre de 2014, certifica que durant el termini concedit no es van presentar al·legacions.  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
En l'expedient s'han considerat tant els informes remesos pel Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant, com els sol·licitats pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en atenció a les possibles afeccions detectades.  
a) Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural (10.04.2014).  
L'informe indica que, basant-se en la documentació patrimonial presentada, no hi ha afecció al patrimoni cultural en les seues manifestacions arqueològiques, arquitectòniques, i paleontològiques.  
S'emet un informe favorable de l'actuació.  
b) Informe de la Direcció Territorial d'Alacant en matèria d'ordenació i gestió forestal (8.08.2014).  
L'informe descriu exhaustivament l'explotació i restauració proposades, incloent-hi un resum del pressupost corresponent al PRI a partir del qual s'estableix la fiança que haurà de constituir el promotor per a garantir l'execució de les labors de restauració. La fiança corresponent, establida per fases serà de:  
  
Fase Superfície (ha) Fiança (?)  
1 257 96.03582  
2 912 023.52625  
3 238 88.79999  
Total 325 575.36717  
  
  
Els enginyers forestals firmants informen favorablement el pla de restauració integral des del punt de vista forestal, i indiquen que la restauració proposada és adequada en el marc de restauracions de pedreres a cel obert i compatible amb els objectius establits en l'article 9 del Decret 82/2005.  
c) Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. (30.05.2013).  
En l'entorn de l'actuació no hi ha llits i, per tant, no afecta el domini públic hidràulic.  
Als efectes de garantir la no incidència en el règim de corrents, es realitzen una sèrie de recomanacions quant a la recollida de les aigües d'escorrentia, la disposició d'elements per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades, afavorir la infiltració i reduir la pèrdua de sòl. Es recorda així mateix que les obres que es realitzen en la zona d'actuació no podran alterar el curs natural de les aigües.  
La demanda de recursos hídrics generada per l'activitat (530 m³/any) no es considera significativa. En tot cas, es recorda que el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquireix per disposició o per concessió administrativa.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe favorable de l'explotació, sense perjuí de determinacions que es puguen establir en les autoritzacions que s'han d'obtindre.  
d) Informe del Servei de Vida Silvestre (19.11.2015).  
L'informe indica que, consultat el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana, en la quadrícula UTM 1x1 corresponent al projecte s'ha identificat l'espècie protegida brúfol (Bubo bubo), encara que no és previsible que s'afecte aquesta espècie, perquè només es coneix una cita en la zona de 2007, i estava fora de l'àmbit de l'actuació.  
Quant a hàbitats protegits, el visor cartogràfic de la Generalitat inclou en l'àmbit de l'actuació l'Hàbitat 9560\* boscos endèmics de Juniperus spp., per la qual cosa els tècnics del Servei de Vida Silvestre realitzen una visita al terreny, i comproven que no existeix en l'àmbit d'actuació cap hàbitat protegit inclòs en l'annex IV del Decret 70/2009.  
D'altra banda, s'assenyala que atés que el projecte es troba dins de la zona de protecció d'avifauna per línies elèctriques denominada Serra del Coto, en cas d'instal·lar alguna línia elèctrica o algun suport de conductors nou, s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a la protecció de l'avifauna davant d'electrocucions i col·lisions, d'acord amb el que estableix el Reial decret 1432/2008.  
El Servei de Vida Silvestre considera que la realització del projecte no causarà afeccions negatives a hàbitats ni a espècies catalogades.  
  
e) Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (8.01.2016).  
  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge indica que l'explotació proposada serà visible, en major o menor mesura, des de la carretera CV-834 i des del paisatge de rellevància regional PRR 30 «Vinyes de l'interior d'Alacant (Novelda, el Pinós)», al qual està molt pròxima. Per això, a fi de mitigar l'impacte paisatgístic generat, resulta essencial l'execució progressiva de la restauració a mesura que vagen esgotant les fases d'explotació, des de dalt cap avall.  
S'assenyala que, atés que l'explotació es planteja en una conca visual relativament tancada, ja que s'ubica en el vessant nord de la fita topogràfica afectada (part del conjunt de la Serra del Reclot), ha d'evitar-se que l'explotació òbriga nous fronts visuals des de punts d'observació ubicats al sud, mantenint la condició de tancament escènic del terme municipal de la Romana de l'esmentada elevació. Per a això, s'hauria de limitar la cota màxima d'explotació prevista, iniciant l'explotació des de la cota 715, aproximadament.  
Sempre que es mantinga intacte el cim de l'elevació topogràfica afectada, limitant la cota màxima d'explotació d'acord amb el que exposa, i es duguen a terme les mesures d'integració paisatgística propostes, cal emetre un informe favorable al projecte.  
f) Informe del Servei de Caça i Pesca (10.02.2016).  
S'indica que la superfície afectada per l'activitat forma part del vedat de caça A-10124. Les mesures preventives i correctores previstes es consideren adequades. No s'assenyalen impediments per a l'exercici de l'activitat.  
S'indica que en cas d'autoritzar-se l'explotació, el terreny passaria a considerar-se zona de seguretat, sense perjuí que el promotor en sol·licite la declaració mitjançant una resolució expressa. Així mateix, s'indica la possibilitat de sol·licitar la segregació de la superfície de l'explotació, sense que això afecte l'espai cinegètic.  
  
Consideracions ambientals.  
1r. Emplaçament del projecte.  
L'explotació minera es durà a terme en part de la parcel·la 274 del polígon 43 de la localitat de Monòver. El sòl sobre el qual es pretén desenvolupar l'activitat extractiva està classificat en el vigent pla general d'ordenació urbana de Monòver, de 12 de novembre de 1985, i la seua modificació puntual número 6 com a sòl no urbanitzable d'ús extractiu (SNUPE/E) per la qual cosa el 16 d'octubre de 2012, el secretari accidental de l'Ajuntament de Monòver, amb el vistiplau de la regidora delegada d'urbanisme, expedeix el certificat de compatibilitat urbanística per a l'activitat pretesa ja que l'ús extractiu és compatible amb el règim d'aquest sòl, sempre que es complisquen les condicions urbanístiques exposades en el certificat.  
Contrastada la ubicació proposada per a l'activitat amb la informació subministrada per la cartografia disponible en la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, s'observa que:  
- L'explotació es troba en l'àrea prioritària Serra del Coto, i dins de l'àmbit de l'hàbitat definit a escala 1:50.817 1319516. A més, està citada la presència del brúfol (Bubo bubo) en la quadrícula UTM 1x1 corresponent a l'emplaçament de l'actuació. Observacions a partir de les quals es va consultar al Servei de Vida Silvestre que considera que l'actuació no causarà afeccions negatives ni a hàbitats ni a espècies.  
  
- La ubicació proposada per a l'explotació està dins de l'àmbit de l'espai cinegètic A-10878, corresponent a vedat esportiu.  
- Dista uns 1.300 m del paratge natural municipal Mont del Coto, si bé el paratge es troba a l'altre costat de la Serra de la Quitranera.  
- L'explotació s'emplaça en terreny forestal. En conseqüència, d'una banda, el procediment d'autorització requereix l'elaboració d'un pla de restauració integral, informat per l'òrgan competent. D'altra banda, haurà de considerar-se el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de Gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
- La ubicació del projecte no afecta vies pecuàries, espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altre tipus d'espai natural protegit amb les excepcions esmentades.  
- L'emplaçament proposat no està sotmés a riscos per inundació, lliscaments o solsides. Tampoc hi ha afeccions territorials derivades de la proximitat d'elements naturals o d'infraestructures humanes.  
  
- En un perímetre de 500 metres al voltant dels límits de l'explotació no hi ha sòl urbà ni nuclis habitats. Cal assenyalar l'existència d'un habitatge aïllat, al qual al·ludeix el mateix projecte, a una distància en línia recta de 480 metres. No obstant això, l'habitatge es troba en el vessant sud de la serra, per la qual cosa el mateix relleu fa de barrera entre aquesta i l'activitat.  
Per tot l'anterior, es conclou que, de la ubicació de l'explotació, no es derivaran afeccions significatives al medi ambient.  
2n. Consideracions relacionades amb l'activitat a desenvolupar.  
a) Alteració de la topografia.  
L'impacte sobre la geomorfologia es produeix amb l'extracció de material que modifica el relleu original del terreny.  
En principi, en atenció a les consultes realitzades, l'àrea d'afecció de la pedrera no presenta majors implicacions, excepte pel que fa a l'aspecte visual. Tal com indica en el seu informe el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, atés que l'explotació es planteja en una conca visual relativament tancada perquè s'ubica en el vessant nord del conjunt de la Serra del Reclot, ha d'evitar-se que la mina òbriga nous fronts visuals des de punts d'observació ubicats al sud, per mantindre la condició de tancament escènic del terme municipal de la Romana de la dita elevació, i per a això es limita la cota màxima d'explotació als 715 msnm aproximadament.  
El projecte planteja un avanç descendent i indica que l'extracció s'inicia en la cota 715 msnm. No obstant això, la dita cota es refereix a la del peu del primer banc d'explotació, per la qual cosa la cota d'inici de l'explotació se situarà en 725 msnm, i que és visible des d'algunes zones al sud de la serra.  
L'eliminació del banc superior de la primera fase d'explotació, d'acord amb les condicions del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, restringeix la conca visual a l'àrea nord i per tant redueix substancialment l'impacte visual de l'activitat extractiva.  
L'adequació al requisit de no superar la cota 715 msnm s'aconsegueix eliminant d'entre el llistat de vèrtexs que constitueixen el perímetre de la primera fase, el punt 14, amb coordenades:  
X: 968677.1087  
I: 9189227.1795  
  
De manera que el perímetre que defineix la primera fase de l'explotació passe a estar definit per:  
  
Punt X Y  
1 366227.1056 1673425.1810  
2 093134.3072 2163199.9495  
3 190015.7164 2301782.9128  
4 381677.5257 4657305.0949  
5 873109.4126 2649624.2707  
6 337584.6949 5231186.0531  
7 435306.1026 1255730.3797  
8 433121.9846 4286465.4874  
9 753563.7289 8185222.7216  
19 170797.8980 8142404.6148  
32 799267.5946 9509282.7900  
22 675849.0268 2228410.3400  
06 145051.8916 4865498.1700  
38 309562.7094 8277470.1700  
1 661179.2594 7005183.0650  
  
  
Per al compliment dels criteris visuals, en cap cas seran admissibles afeccions per damunt de la cota 715 msnm.  
Amb l'excepció indicada, la resta de l'explotació proposada es considera adequada. Quant al pla de restauració integral proposat es considera correcte en línies generals. No obstant això, es va demanar al promotor:  
1. Minimitzar l'ús de formes rectilínies en el disseny de restauració i adoptar un acabat més integrat amb l'entorn. El promotor indica en documentació addicional que les formes rectilínies són conseqüència dels programes informàtics que reflecteixen l'aprofitament màxim, òptim des del punt de vista d'explotació, però més desfavorable des del punt de vista de restauració. S'argumenta que l'explotació de roca ornamental, definida per les fractures, vetes i colors acabarà determinant talls amb orientacions diferents de les projectades, per la qual cosa no s'aconseguirà l'aprofitament màxim i variaran angles, amb morfologia final menys rectilínia i més naturalitzada.  
  
2. D'altra banda, la documentació aportada plantejava el desdoblament dels bancs, utilitzant per a això part dels estèrils generats en la mateixa activitat mitjançant mineria de transferència. De la documentació aportada es deduïa que els estèrils s'aportarien sense cap tipus de processat, amb una pala carregadora.  
Es va comunicar al promotor la conveniència d'aprofitar les plantes de tractament d'àrids disponibles per a aconseguir una granulometria adequada dels materials destinats a la restauració, ja que la utilització d'estèrils no tractats podria suposar, a curt o mitjà termini, la pèrdua del tecnosòl cap al fons del rebliment a través dels buits de grans dimensions d'aquest. En aquest cas es veuria compromesa la revegetació, per la inexistència en superfície de capes amb unes característiques mínimes que en permeten l'arrelament i, per tant, la integració suficient de l'àrea afectada en l'entorn.  
El promotor concreta que l'estèril utilitzat com a rebliment per al desdoblament dels bancs, tindrà granulometries compreses entre 1 m³ i 100 mm, justifica l'estabilitat dels bancs i es compromet a instal·lar pels seus propis mitjans una planta de trituració per a la fabricació dels tecnosòls que conformaran les capes superiors del perfil de restauració.  
  
No obstant això, considerant l'heterogeneïtat dels materials de rebliment s'estima necessari aplicar una mesura correctora addicional al volum de rebliment que situe a una profunditat superior a 25 cm de la superfície final de restauració (exclòs el tecnosòl) de manera que es garantisca el manteniment del tecnosòl en superfície o entre clevills dels 25 cm superiors del perfil final. La mesura correctora que s'incorporarà al programa de vigilància ambiental consistirà en la realització d'una inspecció visual després del depòsit de cada capa de material estèril no tractat, a fi de detectar l'existència de grans buits; es procedirà, si fóra necessari, a l'engravat d'aquests buits amb material de granulometria adequada. S'adjunta un esquema sobre l'aplicació de la mesura correctora addicional  
  
b) Pèrdua de sòl.  
En el procés d'avaluació es va requerir del promotor justificació dels coeficients d'erosivitat del sòl per a la superfície restaurada. El requeriment al·ludia al factor de coberta vegetal utilitzat pel titular corresponent a vegetació ja desenvolupada, perquè des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental s'estimava que, inicialment, fins al desenvolupament de la vegetació herbàcia, la coberta vegetal és nul·la.  
  
En la contestació del titular s'indica que el procediment de sembra separada de la plantació i la reposició d'antany asseguren la vegetació que justifica el factor de cobertura vegetal utilitzat. A més, els 2 anys de garantia respecte a la finalització de les labors, asseguren l'adequada cobertura del sòl.  
En qualsevol cas s'inclourà en el programa de vigilància ambiental l'observació i detecció de símptomes d'erosió després de la sembra, particularment si es produeixen pluges copioses en aqueixos moments.  
c) Vegetació.  
L'explotació minera comporta l'eliminació de la vegetació existent. No obstant això, la retirada i reserva de l'escassa terra vegetal i la incorporació del tecnosòl i posterior revegetació suposen la recuperació de la vegetació en la zona afectada.  
El pla de restauració integral proposa una combinació d'espècies de grandària herbàcia, arbustiva i arbòria que els serveis forestals consideren adequada. A més, des d'una òptica realista, es limita la plantació d'exemplars arboris a la plaça de pedrera i a les bermes entre talussos, amb implantació tant d'herbàcies com arbustives en tota la superfície afectada.  
D'altra banda, la combinació d'hidrosembra per a les superfícies en pendent amb la sembra en els plans també es considera encertada, així com postposar la plantació en el temps per a aprofitar la morfologia formada en el terreny.  
Quant a l'època de sembra, es considera oportuna al setembre per a aprofitar les precipitacions tardorenques i hivernals. En tot cas, si s'ajorna la data fins a la primavera com es menciona, hauria d'incidir-se més en els regs de suport estiuencs de les plàntules.  
  
S'indica que el material forestal utilitzat en la revegetació procedirà d'un viver inscrit en el registre de recol·lectors de materials forestals de reproducció de la Comunitat Valenciana. S'exigirà del viver el compliment de les especificacions indicades en el Decret 15/2006, de 20 de Gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció i disposicions relacionades.  
En tot cas, a fi de garantir l'èxit de la hidrosembra i de la sembra i plantacions, s'incorporarà en el programa de vigilància ambiental el seguiment de les condicions climàtiques després de la sembra, en què es preveu l'aplicació dels regs de salvament necessaris si no produïren les pluges tardorenques o hivernals esperades.  
  
d) Aus:  
L'informe del Servei de Vida Silvestre indica que, atés que el projecte es localitza en la zona de protecció d'avifauna per línies elèctriques denominada Serra del Coto, en cas d'instal·lar alguna línia elèctrica o algun suport de conductors nou, s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a la protecció de l'avifauna davant d'electrocucions i col·lisions, segons el que estableix el Reial decret 1432/2008. L'exercici de l'activitat no requereix la instal·lació de cap línia elèctrica, perquè s'abasteix d'electricitat mitjançant un grup electrogen, per la qual cosa la consideració preventiva del Servei de Vida Silvestre no resulta d'aplicació.  
e) Paisatge.  
L'impacte visual de l'activitat es deu a l'eliminació de la vegetació en les zones a explotar, la creació de fronts d'explotació, la presència de maquinària i equips i l'existència d'arreplegues de material i runa temporal.  
Amb la restauració progressiva del buit de pedrera i sobretot, amb la limitació del perímetre d'afecció quant a la cota màxima d'afecció, si bé no s'elimina totalment l'impacte, es restringeix la conca visual afectada, i s'atenua la magnitud de l'efecte.  
f) Afecció a l'atmosfera:  
f.1) emissió de partícules:  
L'activitat extractiva genera un important increment de partícules sòlides en suspensió, així com gasos de combustió procedents del funcionament de la maquinària i el trànsit de vehicles.  
En aquest sentit, la mineria no energètica està prevista en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener.  
Considerada una densitat mitjana de 271 tn/m³ per al material objecte d'extracció (marbre roig d'Alacant) els 10.000 m³ anuals de blocs a la venda indicats suposen una capacitat productiva d'unes 27.100 t/any. Segons aqueixa capacitat productiva i l'emplaçament de l'explotació, l'activitat es troba classificada en el grup c del catàleg, en concret amb el codi 04 06 16 02: Activitat primària de mineria no energètica que comporta l'extracció o tractament de productes minerals quan la capacitat és <= 200.000 t/any sempre que la instal·lació no es trobe a menys de 500 m d'un nucli de població.  
  
La inclusió de l'activitat en el grup c de l'esmentat catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera obliga al seu titular a la notificació prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
El projecte menciona les següents mesures per a la prevenció de la producció de pols:  
- D'una banda, tant el funcionament de les màquines perforadores, com de les màquines de tall amb fil diamantat i amb minador de braç es realitzen per via humida.  
- D'altra banda, s'indica que diàriament es realitzarà el reg de pistes i fronts.  
Les mesures preventives i correctores proposades per a evitar la emissió de partícules es consideren correctes i suficients. En tot cas, dins del programa de vigilància ambiental haurà d'incloure's la vigilància de la emissió de partícules.  
f.2) Producció de soroll.  
L'activitat és generadora de soroll, tant en la perforació i tall i transport dels blocs, com en el triturat de la fracció d'estèril que roman en la mateixa explotació (per a elaboració de les capes superiors que es disposaran sobre la superfície geomorfològica final).  
La distància a l'habitatge més immediat, unida a la barrera natural que suposa la mateixa serra, fa que el soroll generat per l'activitat s'amortisca de forma important.  
D'altra banda, encara que en la documentació no s'explicita l'horari en què l'activitat s'exercirà, s'indica que la jornada laboral serà de 8 hores, sobreentenent-se que la jornada es farà en horari diürn.  
  
L'activitat no hauria d'ocasionar molèsties per sorolls en l'habitatge indicat. No obstant això, haurà de realitzar-se una auditoria acústica a la posada en marxa de l'activitat, i es plantejarà almenys un punt de control junt amb la habitatge esmentat.  
En l'auditoria, realitzada per un organisme de control autoritzat, no podran superar-se en el punt de control els 55 dB(A), nivell màxim permés per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica, per a l'ús residencial en horari diürn. En cas de superar-se aquest llindar, hauran d'adoptar-se les mesures correctores pertinents.  
Sense perjuí de l'auditoria acústica inicial, haurà d'incloure's dins del programa de vigilància ambiental la realització d'auditories acústiques periòdiques, amb els mateixos condicionants.  
g) Contaminació de sòls i aigües. Manteniment de maquinària i gestió de residus.  
La possible contaminació de sòls i aigües es deu, d'una banda, a l'ocasional arrossegament de sediments per l'aigua d'escorrentia que augmentaria la terbolesa de les aigües, i d'una altra, a abocaments eventuals de fluids procedents de vehicles i maquinària.  
Quant a l'arrossegament de sediments, es considera prou i adequat el disseny hidrològic de l'àrea afectada, amb la construcció de cunetes conductores de l'aigua i dispositius de control de la sedimentació.  
  
Respecte a la contaminació per abocaments eventuals de fluids, la documentació tècnica inicial indicava que les operacions de manteniment de part de la maquinària es realitzarien en la mateixa explotació minera, en un lloc tancat i amb teulada, proveït de sòl impermeable.  
Atés que no s'especificava ni la maquinària el manteniment de la qual es duria a terme en l'explotació, ni les característiques tècniques de l'àrea habilitada per a aquestes operacions, ni la ubicació exacta en l'explotació, es va sol·licitar l'ampliació d'informació. En el mateix escrit se sol·licitava del promotor que indicara la naturalesa, estimació de quantitats i destinació dels residus generats en l'activitat.  
En la seua contestació de 27 de juliol de 2016, el titular reconsidera el seu plantejament inicial i manifesta que totes les operacions de manteniment i reparació de la maquinària de l'activitat es duran a terme en taller autoritzat.  
D'altra banda, en el mateix escrit de contestació, el promotor assenyala que es preveu la generació de:  
- Olis usats: 1.600 kg/any (8 contenidors).  
- Filtres: (1 contenidor).  
- Bateries: (1 contenidor).  
El titular indica que tots els residus s'emmagatzemaran en recipients estancs subministrats per l'empresa gestora encarregada de retirar-los periòdicament, Retramur GR, SL.  
Es constata que el gestor proposat és una empresa radicada en la regió de Múrcia que disposa d'autoritzacions que el faculten per a la retirada i gestió dels residus mencionats. No obstant això, el promotor no aporta el compromís de retirada amb l'empresa indicada, que haurà d'aportar-se.  
Es considera que els residus indicats només poden ser generats en les operacions de manteniment o reparació de la maquinària, i això resulta contradictori amb el manteniment en taller extern, opció triada pel promotor.  
El promotor aclarirà a l'òrgan substantiu si opta pel manteniment en la mateixa explotació o en tallers externs autoritzats. En la part dispositiva d'aquesta resolució s'especifiquen els condicionants ambientals a incorporar en l'autorització per a cada alternativa.  
h) Consum d'aigua.  
El consum d'aigua requerit per a l'exercici de l'activitat correspon principalment a les mesures preventives per a evitar l'alçament de pols, a la refrigeració en el tall dels blocs i, una vegada iniciades les fases de restauració de l'explotació, al reg d'implantació i els successius regs de suport per a garantir l'èxit de la revegetació.  
  
Es va requerir al promotor una estimació dels volums d'aigua necessaris per a aquests usos.  
- Reg per a evitar alçament de pols: el titular inclou les superfícies de sòl sense vegetació. És a dir, camí d'accés, talls d'explotació, àrees pendents de restauració i arreplegues de terra vegetal i material inert. Si bé les diferents superfícies varien en funció de la fase d'explotació, s'estima una mitjana de 15 ha de superfície. Es calcula l'aigua per superfície i el nombre de regs necessaris anualment, i resulta que les necessitats anuals d'aigua per aquest concepte suposen una mitjana de 450 m³.  
  
- Aigua per a neteja de tall i refrigeració: s'estimen unes necessitats de 8 l/m³ de material aprofitable. Per la qual cosa, per a la producció anual de 10.000 m³ es necessitaran 80 m³ d'aigua. S'indica que la major part de l'aigua utilitzada en tall i refrigeració es reutilitza després d'acumular-la en basses de decantació.  
- Quant al reg proposat per a la revegetació, es proposa un reg d'implantació de 15l/m² i 3 regs de suport de la mateixa quantia. Per a la superfície restaurada i considerant la realització progressiva de la restauració, resulta un consum anual per a reg pròxim a 200 m³.  
  
En conseqüència, el consum total d'aigua previst en l'explotació és d'uns 730 m³/any.  
D'altra banda, quant a la procedència de l'aigua consumida en l'explotació, atés que la documentació indicava que l'aigua seria subministrada per la Comunitat de Regants de la Romana, es va requerir acreditació documental d'aquesta circumstància.  
El promotor va aportar compromís de subministrament d'aigua firmat pel secretari de la Comunitat de Regants on s'indica que la comunitat pot subministrar aproximadament 1.000 m³ d'aigua anualment per a les labors d'explotació de l'activitat.  
En definitiva, es considera adequadament justificat, tant el consum d'aigua que es produirà en l'explotació, com la disponibilitat d'aigua i la procedència, encara que haurà d'aportar certificat de l'organisme de conca sobre l'ús del recurs.  
3r Programa de vigilància ambiental.  
El PVA elaborat assenyala que es vigilarà el compliment de les mesures preventives i correctores proposades en el mateix estudi d'impacte ambiental i en la present resolució, però no concreta els mesuraments i controls a realitzar. En concret:  
- Es revisarà periòdicament el jalonament perimetral per a evitar eventuals afeccions fora de la zona d'explotació.  
- Es controlarà periòdicament la impermeabilització de la zona habilitada per al manteniment de la maquinària, en el cas que s'opte pel manteniment in situ.  
- Després de finalitzar cada capa de depòsit de material de conformació de bancs de 5 m d'altura, es realitzarà una inspecció visual per a detectar buits excessivament grans en superfície, i realitzar, si és el cas, l'engravat amb material de granulometria inferior (tal com s'ha detallat anteriorment).  
- Atés que la fase crítica quant a l'erosió del sòl és després de la sembra, abans del desenvolupament de la vegetació herbàcia, haurà de vigilar-se periòdicament l'aparició de símptomes d'erosió en aquests moments, particularment si es produeixen pluges copioses en aqueixos moments.  
- Es realitzaran auditories acústiques a la posada en marxa de l'activitat i en períodes quinquennals durant la fase de funcionament de l'activitat extractiva, per un organisme de control autoritzat, i s'incorporaran els informes resultants al PVA.  
- Es realitzarà una revisió periòdica de la emissió de partícules.  
La documentació derivada del desenvolupament del programa de vigilància ambiental ha de romandre a disposició de l'autoritat ambiental competent. Respecte a la remissió d'informes aquesta direcció general, s'haurà de remetre els informes quinquennals, així com l'informe corresponent a la conclusió del PVA.  
Es considera que l'informe quinquennal ha de completar-se amb un reportatge fotogràfic en què s'aprecie l'aplicació de les mesures preventives i correctores aplicades, així com pla topogràfic de la situació real de l'explotació en aqueix moment.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, grup 3.c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, i pel Decret 73/2017, de 2 de juny, ambdós del Consell), atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de «Concessió directa d'explotació de recursos de la secció c), denominada Romanense, número 2762, promogut per Romanense de Mármoles, SL, que s'ubica en la parcel·la 274 del polígon 43 del terme municipal de Monòver (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, el PRI i la resta de documentació aportada el 27 de juliol de 2016, en tot allò que no contradiga els condicionants del punt segon de la present resolució, que seran de compliment obligatori.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. A fi de no afectar visualment la part sud de la Serra del Reclot, se suprimirà el banc superior de l'explotació. En cap cas seran admissibles afeccions per damunt de la cota 715 msnm.  
El perímetre de la primera fase de l'explotació passarà a estar definit pels vèrtexs en coordenades UM ETRS89 (fus 30):  
  
Punt X Y  
1 427394.5178 4636084.3464  
2 515273.1473 6919682.8785  
3 489380.5034 8923146.3420  
4 100492.9026 0032085.1316  
5 858745.5789 1991094.4121  
6 924216.7227 6601791.3431  
7 040063.7208 9167576.2631  
8 153252.5701 8262818.9345  
9 759729.6165 9357887.3479  
06 439849.9452 9535310.6148  
81 651675.0635 6225164.7900  
10 022243.1054 1961924.3400  
37 425044.3226 8127962.1700  
06 543340.4083 0076698.1700  
1 299654.1584 8404161.0388  
  
  
2. Abans de la concessió administrativa de l'activitat, s'haurà d'aportar a l'òrgan substantiu el certificat de l'organisme de conca sobre l'autorització de l'ús del recurs hídric.  
3. El promotor concretarà a l'òrgan substantiu la solució per la qual opta per a la realització de les operacions de manteniment i reparació de la maquinària utilitzada en l'explotació Romanense número 2762, i a continuació s'especificaran els condicionants ambientals exigibles a cada una de les alternatives. L'autorització incorporarà a l'autorització els condicionants ambientals corresponents a l'alternativa triada:  
  
3.1. En el cas d'optar pel manteniment in situ, la declaració anirà acompanyada d'un annex a l'estudi d'impacte ambiental i al projecte relatiu a l'àrea de manteniment de maquinària i a la gestió dels residus generats en el qual s'especificarà:  
a) Dimensions: comprendrà la superfície adequada per a albergar, a més de les operacions de manteniment de maquinària, l'emmagatzematge temporal dels residus generats, en cubetes de dimensions adequades, fins que siguen retirats pel gestor autoritzat.  
b) Característiques tècniques:  
- Impermeabilització de solera, amb pendent orientada cap a un basseta estanca de lixiviats que es buidarà periòdicament per gestor autoritzat.  
- Coberta, o bé dissenyant un rastell contenidor que garantisca que un episodi de pluja torrencial no supose que l'aigua sobreïsca.  
c) Emplaçament, reflectit en pla a escala 1:2.000.  
La zona de manteniment s'ubicarà, en la mesura que siga possible, en les cotes més baixes del perímetre de l'explotació, sense excedir-ne els límits, però evitant l'àrea de desguàs natural.  
d) Gestió: s'aportarà compromís de retirada dels residus generats en l'explotació per gestor autoritzat, ja siga l'empresa mencionada en la documentació o una altra que dispose de l'autorització pertinent. Durant tot el període de vida útil de l'explotació, s'haurà de disposar de compromís en vigor de retirada de residus per gestor autoritzat.  
  
S'ampliarà el programa de vigilància ambiental, on s'especifique que inclourà el registre de tots els documents d'entrega de residus corresponents.  
- En el moment en què estiga a punt de començar l'explotació de la superfície sobre la qual s'emplaça la zona de manteniment de maquinària, es desmantellaran aquestes instal·lacions, i es gestionaran els residus generats d'acord amb el que establix la legislació vigent. Qualsevol operació de reparació o manteniment que es requerisca a partir d'aquest moment, es realitzarà en tallers externs.  
3.2. En el cas d'optar per manteniment en taller, la declaració anirà acompanyada d'un annex a l'estudi d'impacte ambiental i al projecte en què s'amplie el programa de vigilància ambiental i s'especifique que s'inclourà tota la documentació acreditativa de la realització de les operacions de manteniment en tallers autoritzats: factures amb identificació de la maquinària (model i matrícula) i operacions de manteniment i reparació, així com residus (tipologia i quantitat) retirats pel taller.  
  
En aquest cas no es podran realitzar operacions de reparació o manteniment de la maquinària en l'àmbit de l'explotació.  
4. La classificació de l'activitat en el grup C segons l'annex del Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació, obliga a la notificació prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
5. Durant l'activitat de la pedrera s'observarà el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
6. Es realitzarà una auditoria acústica en el termini de 3 mesos des de l'inici de l'activitat i, posteriorment, les corresponents d'acord amb la periodicitat establida en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Les auditories acústiques es realitzaran per un organisme de control autoritzat.  
  
Les auditories inclouran un punt de control junt amb l'habitatge més pròxim a l'explotació, situat a l'altre costat de la Serra del Reclot. En cas de superar els nivells sonors permesos per la llei, s'establiran les mesures correctores pertinents.  
7. El pla de restauració integral es complementarà amb una mesura correctora addicional aplicable al volum de rebliment que se situe a una profunditat superior a 25 cm de la superfície final de restauració (exclòs el tecnosòl) de manera que es garantisca el manteniment del tecnosòl en superfície o entre clevills dels 25 cm superiors del perfil final.  
  
La mesura correctora consistirà en la realització d'una inspecció visual després del depòsit de cada capa de material estèril no tractat a fi de detectar l'existència de grans buits; si cal, es procedirà a l'engravat dels buits amb material de granulometria adequada (vegeu l'esquema d'aplicació en l'apartat de consideracions ambientals de la part expositiva d'aquesta resolució).  
8. Sense perjuí de les disposicions del programa de vigilància ambiental proposat, s'hi inclouran les següents determinacions, assenyalant la periodicitat amb què es realitzaran, que en cap cas superarà la indicada per les prescripcions normatives en el cas de controls previstos per la legislació vigent:  
- Comprovació de l'estat del jalonament perimetral per a evitar eventuals afeccions fora de la zona d'explotació.  
- Revisió de l'estat de la impermeabilització de la zona habilitada per al manteniment de la maquinària.  
- Inspecció visual del rebliment i si és el cas aplicació de l'engravat d'aquest d'acord amb el punt 7 anterior.  
- Vigilància periòdica per a detecció precoç de símptomes d'erosió del sòl després de la sembra, abans del desenvolupament de la vegetació herbàcia, i en tot cas després de pluges copioses.  
- Seguiment de les condicions climàtiques després de la hidrosembra, sembra i plantacions. Es preveurà l'aplicació de regs de salvament necessaris si no produïren les pluges tardorenques o hivernals esperades.  
  
- Auditories acústiques pertinents d'acord amb la legislació vigent.  
- Control de l'emissió de partícules.  
- La documentació derivada del desenvolupament del programa de vigilància ambiental romandrà a disposició de l'autoritat ambiental competent.  
- S'haurà de remetre a aquesta direcció general els informes quinquennals, així com l'informe corresponent a la conclusió del PVA. Aquests informes es completaran amb un reportatge fotogràfic en què s'aprecie l'aplicació de les mesures preventives i correctores aplicades i un pla topogràfic que reflectisca la situació real de l'explotació en aqueix moment.  
9. Qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica es comunicarà immediatament a l'administració competent, i es paralitzarà l'activitat fins a la determinació de les mesures a adoptar.  
10. El descobriment d'avencs o coves durant l'avanç de les labors mineres, per la seua condició d'espais naturals protegits, es notificarà immediatament a l'autoritat competent, a fi que siguen inspeccionades, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com la detecció d'algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
València, 14 d'agost de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 28 de setembre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.