Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5902, del 27-11-2008 (2008/13741)

ORDRE de 19 de novembre de 2008, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual regula la recol·lecció de bolets i altres fongs en l'àmbit territorial del Lloc d'Interés Comunitari Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5902

Data del DOGV
:   27-11-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/13671


Data del document
:   19-11-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * Vallibona
    * Rossell
    * Castell de Cabres
    * Herbers
    * Morella
    * Canet lo Roig
    * Pobla de Benifassà, la
    * Xert
    * Catí
    * cultiu de bolets
    * muntanya
    * protecció de la flora

ORDRE de 19 de novembre de 2008, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual regula la recol·lecció de bolets i altres fongs en l'àmbit territorial del Lloc d'Interés Comunitari Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana. [2008/13581]
La Directiva 92/43/CEE estableix una sèrie d'obligacions relacionades amb la conservació d'hàbitats i espècies, en especial d'aquells que formen part de la xarxa Natura 2000 per haver sigut designats per a això. Aquesta designació exigeix, al seu torn, l'adopció de mesures de gestió que garantisquen un adequat estat de conservació dels hàbitats esmentats, per a la qual cosa resulta imprescindible garantir el manteniment dels processos ecològics bàsics que afecten aquesta conservació, i en els quals sovint es troben implicades altres espècies. Els fongs, en aquest sentit, són un exemple de la importància que poden assolir aquests elements, fins al punt que resulta inviable garantir un adequat estat de conservació de nombrosos hàbitats (per exemple, forestals) sense impedir, regular o ordenar actuacions que afecten aquest grup.
La recollida de bolets i altres fongs a les forests de la Comunitat Valenciana ha sigut tradicionalment una activitat amb profund arrelament social en moltes de les nostres comarques. En els últims anys, a més, l'activitat de reconeixement i recollida de bolets ha conegut un increment molt important, sovint de la mà d'aficionats, associacions i entitats micològiques que contribueixen a millorar el coneixement científic d'aquest grup d'éssers vius i a popularitzar-ne la recollida i el consum.
No obstant això, el desenvolupament d'aquesta activitat ha de ser compatible tant amb la preservació dels valors ambientals com amb el respecte dels drets dels titulars dels terrenys forestals, tant públics com privats, en què es du a terme. Aquesta ordre té com a objectiu principal regular aquesta compatibilització imprescindible per al manteniment dels hàbitats naturals i, per tant, de totes les espècies associades a aquests, establint una normativa que servisca de germen a futures normes encaminades a gestionar espais de la xarxa Natura 2000, com també establir una temporalització de la recollida del rovelló, a fi de fer compatible aquesta activitat amb altres usos consuetudinaris dels espais forestals.
D'aquesta manera i, de forma complementària a l'Ordre de 16 de setembre de 1996, i en desenvolupament de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, aquesta ordre estableix una regulació específica de la recollida consuetudinària, denominada recreativa a l'efecte d'aquesta ordre, i, al temps, realitza un avanç en la regulació dels aprofitaments per als quals estableix uns continguts mínims per a la redacció dels plans tècnics d'ordenació micològica, document que ha de ser aprovat prèviament al moment d'atorgar qualsevol aprofitament tal com ve regulat en l'article 30 de l'esmentada Llei forestal.
Per això, fent ús de les facultats que tinc atribuïdes,
ORDENE
Article 1
L'objecte d'aquesta ordre és garantir la conservació i el manteniment dels hàbitats d'interés natural per als bolets i altres fongs presents en l'àmbit territorial d'aquesta ordre mitjançant la regulació de la seua recol·lecció, sense perjudici de l'aplicació, en allò no previst per aquesta, de la normativa existent en la matèria, regulada per l'Ordre de 16 de setembre de 1996 i la resta de legislació aplicable.
Article 2
En particular, les directrius establides en aquesta ordre s'aplicaran als següents hàbitats de la Directiva 92/43/CEE, en tant que hàbitats d'especial rellevància per a les espècies de fongs:
- Boscos de Quercus ilex, codi 9340
- Rouredes de Quercus faginea, codi 9240
- Formacions de ginebres, codi 5210
- Pinedes mediterrànies de pins negres endèmics, codi 9530
- Boscos mediterranis endèmics de Juniperus spp, codi 9560
- Matolls termomediterranis i predesèrtics, codi 5330
- Herbassars seminaturals sobre substrats calcaris (Festuco-brometalia), llocs importants per a les orquídies, codi 6210
- Zones subestèpiques de gramínies anuals de Thero-brachypodietea, codi 6220
- Així mateix, es considera hàbitat d'interés natural i micològic en l'àmbit d'aquesta ordre les formacions espontànies de pi blanc (Pinus sylvestris) incloses en distints hàbitat de muntanya.
Article 3
L'àmbit territorial d'aquesta ordre ve reflectit en l'annex I, i comprén la totalitat dels termes municipals de la Pobla de Benifassà, Castell de Cabres i Herbés, i una part dels de Morella, Vallibona, Catí, Xert, Canet lo Roig, i Rossell.
Article 4
La recol·lecció de trufes, del gènere Tuber, se sotmetrà a la regulació específica existent, per la qual cosa no li resulten d'aplicació les disposicions d'aquesta norma.
Article 5
A l'efecte d'aquesta ordre es realitza una distinció entre modalitat recreativa i modalitat d'aprofitament, les quals es defineixen de la manera següent:
a) S'entén per modalitat recreativa la recollida consuetudinària episòdica amb limitació de fins a un màxim de 6 kg de bolets per persona i dia entre totes les espècies.
b) S'entén per modalitat d'aprofitament la recollida que excedisca la quantitat de 6 kg de bolets per persona i dia entre totes les espècies.
Article 6
a) El període hàbil per a la recollida del rovelló (Lactarius deliciosus i Lactarius sanguifluus) en la modalitat denominada recreativa comprén des de l'1 de setembre fins al 31 de desembre. No s'estableix cap limitació respecte al període hàbil per a la modalitat de recollida recreativa de bolets distints del rovelló.
b) El període hàbil per a la recollida de bolets en la modalitat d'aprofitament s'haurà d'especificar en el plec de condicions adjunt a la preceptiva resolució administrativa que l'autoritze.
c) Només es permet la recollida de bolets durant les hores diürnes.
Article 7
a) La grandària mínima de recollida de carpòfors de pinetell o rovelló (Lactarius deliciosus i Lactarius sanguifluus), de gírgola de card o gírgola de panical (Pleurotus eryngii), de moixernó (Calocybe gambosa), de múrgoles (Morchela ssp) o de ceps (Boletus spp) haurà de ser de 4 centímetres de diàmetre del barret en qualsevol de les orientacions possibles.
b) L'apagallums (Macrolepiota spp) i espècies amb barret en forma de para-sol, únicament es podran recol·lectar amb el barret estés, amb un diàmetre superior als 8 centímetres.
Article 8
La recollida de bolets i la resta de fongs amb peu s'haurà d'efectuar respectant en tot moment les determinacions següents:
a) Tant en la fase de localització com en l'acte de recol·lectar bolets, es prohibeix remoure el sòl, com també alçar qualsevol tipus d'humus, siga manualment o amb l'ajuda d'eines.
b) S'hauran de deixar intactes els exemplars que no es vulguen recollir per qualsevol motiu, tant per la mala conformació, falta d'interés per a la persona recol·lectora, per dubtes en la seua identificació, etc.
c) La recollida s'haurà de fer sempre deixant el miceli al seu lloc, siga mitjançant el tall dels exemplars per la base, traient-los sencers, utilitzant exclusivament navalla, o eina semblant, la fulla de la qual no excedisca d'11 centímetres de longitud, o utilitzant qualsevol altre mètode científicament contrastat que no perjudique la reproducció de l'espècie fúngica i la seua persistència en el medi natural.
d) El transport a peu dels bolets pel medi forestal on s'han recol·lectat s'haurà d'efectuar, de forma genèrica, dins d'un recipient obert en la cara superior, tipus cistella, de material permeable a les espores, com ara el vímet, la palla, la canya o semblants, sense recobriment interior o exterior que impedisca o disminuïsca l'esmentada permeabilitat. En el cas de portar tapes, aquestes hauran de ser concordes al que disposa aquest apartat sobre material i recobriment.
e) No s'hauran de recollir exemplars extramadurs de qualsevol espècie, és a dir, aquells amb la majoria de porus o làmines de l'himeni de color verd.
Article 9
La recollida per a fins científics i taxonòmics podrà realitzar-se sense subjecció al que disposen els articles 5, 6, 7 i 8 en els apartats d) i e) d'aquesta ordre, sempre que quede acreditada la finalitat d'aquesta. En l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Tinença de Benifassà s'haurà de complir la normativa específica que regula les activitats científiques en el seu àmbit.
Article 10
a) La recollida de bolets en la modalitat definida com recreativa en aquesta ordre, podrà efectuar-se a terrenys forestals que no es troben sotmesos a restriccions d'accés per qualsevol motiu.
b) El propietari forestal, individualment o de forma conjunta, podrà manifestar expressament la decisió de no permetre l'entrada indiscriminada de persones per a la recollida de bolets i altres fongs a finques de la seua propietat, mitjançant comunicació d'aquesta decisió a la conselleria competent en matèria de medi ambient, concretant la denominació de la finca o finques, com també la referència cadastral (polígon i parcel·la) de l'àmbit territorial d'aquesta restricció.
c) L'efecte d'aquesta comunicació podrà tenir validesa per un termini de temps determinat o bé indefinidament mentre no es manifeste en contra el propietari de la finca o bé concórreguen circumstàncies sobre la finca que requerisquen modificar aquest efecte.
d) En el cas dels terrenys privats o públics amb alguna restricció respecte d'aquesta activitat, es requerirà el permís explícit dels propietaris. Les persones que disposen de l'esmentat permís hauran de portar-lo damunt en el moment de recollir bolets dins de l'àmbit restringit. En aquest permís haurà de constar com a mínim la vigència, el nom de la finca, les dades identificatives de la persona a qui es concedeix el permís i de la persona que l'atorga.
Així mateix, en el cas de recol·leccions amb fins científics i taxonòmics, congressos nacionals i internacionals, trobades i semblants en què l'accés als terrenys és en grups de persones, el permís explícit anteriorment esmentat podrà concedir-se per al grup i pel període de temps que dure l'activitat. Els components del grup hauran d'estar degudament acreditats, i identificar la seua pertinença a l'esmentada activitat permesa.
e) A fi de que els possibles usuaris reconeguen aproximadament els àmbits geogràfics restringits, els propietaris d'aquestes finques hauran de senyalitzar el perímetre restringit. Amb aquest fi s'hauran d'utilitzar senyals amb una dimensió mínima de 42,00 \* 29,50 centímetres, amb el fons de color blanc i que continguen la següent llegenda retolada amb lletres de color negre «Prohibit recol·lectar bolets i altres fongs sense permís «, a més del nom de la finca; en l'annex III s'adjunta un model de senyal. El costat inferior del cartell s'haurà de situar a una altura mínima d'1,50 metres del sòl i la ubicació en el perímetre de la finca haurà de ser, com a mínim, en els punts d'intersecció d'aquest amb els accessos per a vehicles, camins ramaders i amb altres camins d'accés a la finca tant públics com privats, i en tot els punts intermedis del perímetre que siguen necessaris perquè la distància entre dues d'aquestes no siga superior a 600 metres. S'haurà de disposar dels permisos necessaris, del titular del vial, per a la col·locació d'aquests senyals.
f) La conselleria competent en matèria de medi ambient crearà un registre de finques els propietaris de les quals hagen manifestat expressament la decisió de no permetre l'entrada indiscriminada de persones per a la recollida de bolets i altres fongs en finques de la seua propietat, com també d'aquelles en què s'haja autoritzat l'aprofitament micològic d'aquestes.
Article 11
Tal com es regula en l'article 11 de l'Ordre de 16 de setembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es regula la recol·lecció de bolets i altres fongs al territori de la Comunitat Valenciana, en cas que es realitze un aprofitament forestal es requerirà l'aprovació de l'administració. Per a la concessió d'aquesta autorització resultara preceptiva l'aprovació prèvia mitjançant una resolució administrativa d'un pla d'ordenació micològica dels terrenys en què es pretén realitzar l'aprofitament sol·licitat. El contingut mínim d'aquest document s'exposa en l'annex II d'aquesta ordre.
Article 12
La recollida de bolets en l'àmbit del Parc Natural de la Tinença de Benifassà es regula mitjançant aquesta ordre i la normativa existent relativa a la recollida de bolets i la resta de fongs, com també pel seu Pla d'ordenació dels recursos naturals i per altres normatives específiques que puguen aprovar-se.
Article 13
Els ajuntaments podran regular, mitjançant ordenances municipals, la recol·lecció consuetudinària episòdica dels bolets i altres fongs tenint en compte les característiques peculiars del seu terme municipal i sempre d'acord amb els criteris establits en aquesta ordre, i amb compliment del que preveu l'article en l'article 49 de la Llei 7/1985, de bases reguladores del règim local.
Aquestes ordenances hauran de ser comunicades a la direcció general competent en matèria de gestió del medi natural de la conselleria amb competència en matèria de medi ambient, i hauran de ser convenientment difoses pels ajuntaments.
Article 14
Dins del seu àmbit d'actuació, la conselleria competent en matèria de medi ambient haurà d'adoptar les mesures necessàries per a garantir el compliment de les disposicions d'aquesta norma. Igualment, aquesta conselleria haurà de col·laborar amb la resta d'organismes, entitats i persones implicades en l'aplicació i el desenvolupament d'aquesta normativa, des de la perspectiva de facilitar l'adopció de les mesures que corresponga a cadascuna d'aquestes pel que fa a les seues característiques, responsabilitats i competències.
Article 15
Les infraccions al que disposa aquesta ordre se sancionaran d'acord amb el que estableix la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES
Primera
Es faculta el conseller competent en matèria de medi ambient perquè, en desenvolupament d'aquesta norma, i després de la consulta prèvia amb les entitats d'investigació més adequades, establisca una llista d'espècies de fongs d'interés natural en el LIC Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana. Aquesta llista establirà les mesures de protecció que han d'aplicar-se a les espècies que comprenga, incloent, si és el cas, la prohibició de la recollida.
Segona
Igualment, i en desenvolupament d'aquesta norma, la conselleria competent en matèria de medi ambient delimitarà les àrees d'importància per a la conservació d'hàbitats i espècies de fongs en el LIC Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana, i establirà, si és el cas, les mesures de protecció explícites que s'hauran d'aplicar a aquestes àrees, incloent l'eventual declaració d'aquestes com a microreserves.
DISPOSICIÓ FINAL
Aquesta orde entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
València, 19 de novembre de 2008.
El conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda,
JOSÉ RAMÓN GARCÍA ANTÓN
ANNEX I
CartografiaANNEX II
CONTINGUT MÍNIM DEL PLA TÈCNIC D'ORDENACIÓ MICOLÒGICA I DIRECTRIUS BÀSIQUES PER A LA SEUA ELABORACIÓ
1. DADES GENERALS
- Títol.
- Índex.
- Antecedents i objecte del pla tècnic.
2. ESTAT LEGAL
2.1. POSICIÓ ADMINISITRATIVA:
- Terme municipal, comarca, província.
- Situació respecte a espais naturals protegits o qualsevol altra figura de protecció de la natura prevista en la normativa vigent que siga d'aplicació en cada cas.
- Superfície del predi.
- Superfície respecte de la qual se sol·licita l'aprofitament.
- Denominació del predi on es realitzarà l'aprofitament.
2.2. TITULAR DE L'APROFITAMENT I PROPIETAT DELS TERRENYS. Dades que identifiquen el propietari del predi i, si és el cas, el cessionari de l'aprofitament micològic, amb menció expressa del tipus de relació formal entre ambdues parts (contracte, cessió, etc.).
2.3. ÀMBIT I LÍMITS
Definits respecte a referències cadastrals vigents, com també a possibles elements singulars (vies de qualsevol índole, llits, fites, edificis, etc.) amb la denominació coneguda al lloc o identificable en la cartografia oficial.
2.4. SERVITUDS I AFECCIONS LEGALS
- Servituds i càrregues legals que puguen incidir en l'aprofitament previst.
- Afectacions derivades del desenvolupament de plans vigents de conservació de qualsevol element del medi natural.
3. MARC NORMATIU
- Llista de la normativa general i sectorial vigent que haurà de considerar-se en la planificació i el desenvolupament de l'aprofitament micològic previst.
4. ESTAT NATURAL, CARACTERITZACIÓ DEL MEDI
4.1. POSICIÓ GEOGRÀFICA
- Referència dels fulls de la cartografia de l'Institut Cartogràfic Valencià a escala 1:10111 en què s'ubica el predi.
- Coordenades UTM dels punts extrems del predi situats al nord, sud, est i oest que emmarquen el seu àmbit geogràfic. Aquesta informació no serà necessària si s'aporta cartografia georeferenciada del predi en suport adequat per a la seua reproducció mitjançant programes informàtics d'informació geogràfica.
4.2. GEOLOGIA I MEDI EDÀFIC
- Breu ressenya dels materials geològics i tipus de sòl presents en el predi.
4.3. CARACTERITZACIÓ GEOMORFOLÒGICA
- Trets característics de l'aspecte geomorfològic general del predi.
- Expressió de l'orientació general i macroexposició de la finca, com també les mesoexposicions dominants a nivell de vessant en cada hàbitat micològic.
- Breu ressenya dels pendents extrems i dominants al predi.
- Altituds extremes i dominants referides al conjunt del predi.
4.4. RESSENYA CLIMATOLÒGICA
Respecte a l'estació meteorològica més pròxima que resulte representativa de les condicions climàtiques del predi s'hauran d'aportar les dades següents:
- Règim hídric: precipitació mitjana anual; precipitació mitjana dels períodes compresos entre març-maig, juny-agost, setembre-

\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*
novembre i desembre-febrer; evapotranspiració potencial i real anual; precipitació mitjana anual en any sec i any humit.
- Règim de temperatures: mitjana anual, mitjana del mes més fred, mitjana de les mínimes del mes més fred i mitjana de les màximes del mes més fred.
- Règim de vents: ressenya dels vents dominants a la zona estudiada.
- Ressenya bioclimàtica: horitzó bioclimàtic del predi, caracterització.
4.5. VEGETACIÓ NATURAL
- Ressenya descriptiva de l'entorn vegetal local, amb menció expressa de la presència i importància relativa en extensió respecte a aquest àmbit de les associacions vegetals d'interés micològic.
- Respecte a les associacions vegetals presents en el predi s'hauran d'aportar les dades següents:
1) Ressenya descriptiva de la composició específica que les caracteritza.
2) Superfície coberta per cada associació dins del predi.
3) En el cas dels boscos s'indicarà si l'edat dominant de les masses existents es troba compresa entre els rangs següents:
4.6. FAUNA
S'hauran d'allisar les principals espècies animals que habiten en el predi i el seu entorn local, amb menció expressa d'aquelles micòfagues reconegudes i la fauna protegida per alguna de les normatives de protecció vigents.
4.7. RECURSOS MICOLÒGICS
Llista de fongs comestibles o susceptibles de ser aprofitats que es troben al predi, associant cada espècie fúngica a un ecosistema productor, definit per l'associació vegetal més representativa d'aquest.
4.8. URBANITZACIÓ DEL MEDI NATURAL
- Accessos, tant per a vehicles com de vianants, de caràcter públic o privat. S'hauran de definir les principals vies de penetració al predi de coneguda volença per part de les persones que accedeixen a aquest per a recollir bolets.
- Tancats ramaders, cinegètics, agrícoles, etc.
- Edificacions, infraestructures, obra civil, nuclis urbans.
4.9. APROFITAMENTS I USOS DEL SÒL
- Usos del sòl al predi.
- Aprofitaments autoritzats, amb menció expressa i descripció d'aquells que poden presentar alguna incompatibilitat amb la recollida de bolets, com la ramaderia extensiva i la caça.
- Actuacions sobre el medi natural realitzades els últims cinc anys.
4.10. ÀREES INCENDIADES EN ELS ÚLTIMS CINC ANYS
- Superfície afectada per incendi forestal en els últims cinc anys.
5. ACCIONS IMPACTANTS SOBRE EL RECURS MICOLÒGIC
- Llista descriptiva de les possibles interaccions ecològiques entre els recursos micològics i els factors ambientals (naturals i antròpics) de l'entorn.
6. PLA GENERAL DE GESTIÓ MICOLÒGICA SOSTENIBLE
6.1. DEFINICIÓ D'OBJECTIUS
- Objectius generals de gestió micològica. Poden referir-se a l'aprofitament previst, possible ús recreatiu, didàctic o d'una altra índole; regulació de l'accés per a la recollida de bolets, etc.
- Objectius específics. Poden referir-se a les espècies objecte d'aprofitament, als diferents ecosistemes productors, etc.
6.2. ZONIFICACIÓ
- Possible divisió del predi en àrees diferenciades respecte de qualsevol aspecte de la gestió, com ara modalitats de recollida per espècies, intensitat de l'aprofitament, model de gestió micològica, zones de reserva, etc.
6.3. SENYALITZACIÓ
- Segons condicions fixades en aquesta ordre.
6.4. PLA D'ACTUACIONS DE MILLORA
Es programaran per a la vigència del pla tècnic, una sèrie d'actuacions encaminades a mantenir o millorar la productivitat micològica. Per exemple:
- Tractaments per a manteniment dels hàbitats fúngics.
- Repoblacions forestals.
- Control de danys causats per la fauna cinegètica.
- Vigilància.
- Establiment d'àrees de reserva per a la recollida de bolets.
- Etc.
Les actuacions sobre els recursos forestals hauran d'estar previstes en un pla d'ordenació o pla tècnic de gestió de la finca o previstes en un projecte tècnic específic.
6.5. COMPATIBILITAT D'USOS
- Usos existents i grau de compatibilitat amb l'aprofitament micològic.
- Directrius de prioritat entre usos, establides pel propietari del predi considerant el seu criteri personal i les possibles condicions derivades de les respectives concessions d'aprofitament convergents en l'espai-temps.
- Mesures per a compatibilitzar la recollida de bolets amb els aprofitaments i altres usos.
6.6. MANEIG DEL RECURS MICOLÒGICS
6.6.1. ESPÈCIES OBJECTE D'APROFITAMENT
- Llista d'espècies que seran objecte de l'aprofitament previst.
- Llista d'espècies que no es permet recol·lectar, basant-se en la llista que puga sorgir del desenvolupament d'aquesta ordre.
- En el cas de preveure àrees en què no es realitzarà aprofitament sinó que es practicarà la modalitat de recollida recreativa, s'hauran d'indicar les principals espècies de bolets que es recolliran.
6.6.2. PRODUCTIVITAT MICOLÒGICA
Per a cadascuna de les espècies fúngiques objecte d'aprofitament es concretarà una productivitat anual mitjana expressada en unitats de pes respecte de la superfície de l'ecosistema productor (kg/ha ecosistema productor) i a la superfície del predi (kg/ha de predi).
6.6.3. POSSIBILITAT MICOLÒGICA
Respecte a la productivitat micològica determinada per a cada espècie objecte d'aprofitament, es fixarà una previsió de possibilitat d'extracció, expressada en pes de producte recollit en cada període hàbil de vigència del pla tècnic, considerant una taxa o índex d'extracció que garantisca la sostenibilitat de l'aprofitament.
6.6.4. CONDICIONS I CRITERIS DE RECOLLIDA
- Període hàbil de recollida per a cada espècie objecte d'aprofitament.
- En el cas de recollida recreativa en alguna àrea definida en l'apartat de zonificació on no es realitza l'aprofitament de bolets, s'establirà únicament un període hàbil per a la recollida de rovelló (Lactarius deliciosus i Lactarius sanguifluus) que va des de l'1 de setembre al 30 de novembre.
- Definició de la grandària mínima de recollida (segons s'especifica en aquesta ordre).
- Pràctiques de compliment obligatori (segons s'especifica en aquesta ordre).
- Permisos de recollida. A més, es fixarà un quota màxima de persones que podran romandre simultàniament recollint bolets al predi, sense excedir la quantitat d'1 persona cada 20 hectàrees, fins a un màxim de 20 persones en el conjunt del predi.
7. SEGUIMENT DEL PLA
- Vigència del pla tècnic.
- Llibre de registre de l'aprofitament micològic.
- Informe anual de gestió, amb descripció de les desviacions observades respecte de les previsions realitzades en el pla general, tant pel que fa a recollida de bolets com a implementació de les actuacions de millora.
8. ESTAT ECONÒMIC
8.1. VALORACIÓ D'INVERSIONS
Desglossament de les despeses previstes per a cadascun dels anys de vigència del pla tècnic, tant les considerades com inversió inicial com les de manteniment, execució del pla de millores, administratives, etc.
8.2. INGRESSOS PREVISTOS O POTENCIALS
- Desglossament d'ingressos previstos per a cada any de vigència del pla tècnic, considerant el valor en el mercat comarcal de les possibilitats fixades per a cada espècie micològica objecte d'aquest aprofitament, a més d'altres conceptes que puguen generar ingressos econòmics (venda de permisos, guia i acompanyament, etc.).
8.3. BALANÇ ECONÒMIC
Atés el compliment del total de possibilitat de recollida fixada, a més dels costos previstos, s'haurà de tenir per a cada any de vigència del pla tècnic un balanç econòmic bàsic potencial de l'explotació micològica del predi.
9. ANÀLISI DE L'AFECCIÓ DE L'ACTIVITAT D'APROFITAMENT SOBRE ELS HÀBITATS I ESPÈCIES PRESENTS EN LA DIRECTIVA 92/43/CEE.
9.1. Informe d'afecció sobre espècies de flora.
9.2. Informe d'afecció sobre espècies de fauna.
INFORMACIÓ CARTOGRÀFICA
- Plànol de situació a escala 1:25.000 o més detallada.
- Plànol parcel·lari cadastral del predi.
- En el cas que hi haja zonificació del predi descrita en la memòria, s'hi haurà d'adjuntar un plànol de zonificació en el qual es reflectisca aquesta divisió.
ANNEX III / ANEXO III