Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9907, del 02-08-2024 (2024/8057)

RESOLUCIÓ conjunta de 17 de juliol de 2024, de la Direcció General de les Persones amb Discapacitat i de la Direcció General d’Innovació i Inclusió Educativa, per la qual s’establix el protocol de coordinació de professionals per al desenvolupament de l’atenció primerenca.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9907

Data del DOGV
:   02-08-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/8057

CVE
:   RMCI-I-3676-7580

Data del document
:   17-07-2024

Organisme emissor
:   Vicepresidència i Conselleria de Servicis Socials, Igualtat i Vivenda

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * Vicepresidència i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives
    * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * Conselleria d'Educació, Cultura i Esport
    * salut pública
    * assistència social
    * política sanitària
    * legislació

La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, en l’article 73, establix que el sistema educatiu ha de disposar dels recursos necessaris per a la detecció precoç de l’alumnat amb necessitats educatives especials, temporals o permanents, perquè puga aconseguir els objectius establits amb caràcter general per a tot l’alumnat.

La Llei 3/2019, de 18 de febrer, de la Generalitat, de Serveis Socials Inclusius de la Comunitat Valenciana, en el títol III, disposa que, per a la planificació, coordinació, ordenació i intervenció del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials, les conselleries competents en matèria d’educació i de serveis socials establiran protocols de col·laboració i coordinació per a desenvolupar les actuacions conjuntes i així assegurar una educació inclusiva i millorar l’eficiència de la intervenció social i educativa dirigida a la infància, l’adolescència, les famílies o unitats de convivència, i poder atendre així les situacions de vulnerabilitat.

La Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i l’adolescència establix el principi de corresponsabilitat de tota la societat, les administracions públiques i les famílies per a garantir el reconeixement efectiu dels drets de la infància i l’adolescència. Establix, a més, un marc normatiu que definix les polítiques públiques, la distribució de competències i les mesures de coordinació necessàries per a fer-les efectives.

La Llei 11/2003, de 10 d’abril, de la Generalitat, sobre l’estatut de les persones amb discapacitat, modificada per la Llei 9/2018, de 24 d’abril, de la Generalitat, concep l’assistència dels centres d’atenció primerenca de manera global i encaminada a desenvolupar al màxim les possibilitats físiques, psíquiques i sensorials, mitjançant programes sistemàtics i seqüenciats que comprenguen totes les àrees del desenvolupament infantil, i afig que l’actuació es coordinarà amb les unitats educatives.

El Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d’equitat i d’inclusió en el sistema educatiu valencià, té com a objecte establir i regular els principis i les actuacions per al desenvolupament d’un model inclusiu en el sistema educatiu valencià que faça efectius els principis d’equitat i igualtat d’oportunitats per a tot l’alumnat, especialment per als casos que es troben en una situació més vulnerable i en risc d’exclusió. En l’article 10 s’indica que, a fi d’establir models d’intervenció sistèmics i globals, s’aplicaran acords i protocols de col·laboració i coordinació entre les administracions públiques: els diferents departaments de la conselleria competent en matèria d’educació, i entre conselleries, institucions i organismes públics implicats d’àmbit autonòmic, provincial, comarcal o local.

El Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d’organització de l’orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià, en la disposició final primera establix que les conselleries competents en matèria d’educació, atenció primerenca, diversitat funcional, serveis socials, protecció de la infància i l’adolescència i sanitat han de treballar de manera conjunta i coordinada en l’establiment de protocols que possibiliten la unificació de criteris i de pautes d’actuació, el seguiment i la coordinació per part de les persones professionals implicades, amb l’objectiu d’oferir respostes eficaces a les necessitats que, en estos àmbits, puguen presentar-se en els centres docents i en els moments previs a l’escolarització. L’article 10 disposa que, dins de les agrupacions d’orientació de zona, els equips d’orientació educativa i els gabinets psicopedagògics municipals han de realitzar la detecció i la identificació, prèviament a l’escolarització, de les necessitats específiques de suport educatiu, amb la col·laboració, si és el cas, de les unitats especialitzades d’orientació i dels centres d’educació especial com a centres de recursos.

El Decret 27/2023, de 10 de març, del Consell, pel qual es regulen la tipologia i el funcionament dels centres, serveis i programes de serveis socials, i l’ordenació d’estos dins de l’estructura funcional, territorial i competencial del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials, en l’article 69.1, modifica el nom anterior dels centres d’atenció primerenca (CAP) per la denominació actual: centres de desenvolupament infantil i atenció primerenca (CDIAP).

L’Orde 20/2019, de 30 d’abril, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l’organització de la resposta educativa per a la inclusió de l’alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, en l’article 4, indica que, prèviament a l’escolarització, els serveis psicopedagògics escolars i els gabinets psicopedagògics municipals, atés el seu caràcter de zona, han de rebre la informació de l’alumnat que pot presentar necessitats específiques de suport educatiu, que han aportat les famílies, altres serveis educatius, serveis amb competències en sanitat i benestar social i centres d’atenció primerenca, fer-ne la identificació, emetre l’informe sociopsicopedagògic i, si és el cas, tramitar el dictamen per a l’escolarització.

L’Orde 10/2023, de 22 de maig, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, regula i concreta determinats aspectes de l’organització i el funcionament de l’orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià i, en la disposició addicional primera, modifica l’Orde 20/2019, de 30 d’abril.

Els procediments de detecció i identificació de les necessitats específiques de suport educatiu prèviament a l’inici de l’escolarització en el segon cicle d’educació infantil es desenvolupen en l’article quart de la Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d’Inclusió Educativa. Així mateix, el procediment d’eliminació de la reducció de ràtio i l’organització d’alguns aspectes de l’organització de l’orientació educativa estan regulats per la Instrucció de 6 de març de 2024, de la directora general d’Innovació i Inclusió Educativa, per la qual es concreten determinats aspectes que afecten procediments de l’orientació educativa i professional per al curs escolar 2023-2024, a partir de l’actualització legislativa.

La Resolució de 25 de juliol de 2013, de la Secretaria d’Estat de Serveis Socials i Igualtat, per la qual es publica l’Acord de 4 de juliol del Consell Territorial de Serveis Socials i del Sistema per a l’Autonomia i Atenció a la Dependència sobre criteris comuns, recomanacions i condicions mínimes dels plans d’atenció integral a menors de tres anys en situació de dependència o en risc de desenvolupar-la establix que els àmbits competents en matèria d’atenció primerenca són sanitat, educació i serveis socials.

La Resolució de 2 d’agost de 2021, de la directora general d’Inclusió Educativa, per la qual s’establix l’organització i el procediment d’intervenció de les Unitats Especialitzades d’Orientació (UEO) i es concreta el procediment d’activació dels centres d’educació especial com a centres de recursos, desenvolupa els àmbits d’especialització, els procediments d’intervenció i les tasques del personal adscrit a les unitats especialitzades d’orientació.

La Resolució de 19 de juny de 2023, conjunta de la Direcció General de Diversitat Funcional i Salut Mental i de la Direcció General d’Assistència Sanitària, per la qual s’establix el protocol per a la coordinació en atenció primerenca, en el punt quart, definix les unitats de valoració i seguiment de l’atenció primerenca (UVSAP) com a l’òrgan encarregat de la gestió, seguiment i planificació de l’atenció primerenca.

El Llibre Blanc d’Atenció Primerenca definix l’atenció primerenca com el conjunt d’intervencions dirigides a la població infantil d’entre 0 i 6 anys, els familiars i l’entorn, amb l’objectiu de donar resposta, tan prompte com siga possible i amb caràcter integral, a les necessitats que presenten els xiquets i les xiquetes amb alteracions i trastorns en el desenvolupament o que presenten el risc de patir-los per causes d’origen prenatal, perinatal o postnatal.

En el territori valencià, els centres de desenvolupament infantil i atenció primerenca (CDIAP) s’encarreguen de dur a terme esta tasca mitjançant intervencions globals, planificades per un equip professional interdisciplinari i/o transdisciplinari que té en compte el moment evolutiu i les necessitats en tots els àmbits i que comprén tant els aspectes biològics, psicosocials i educatius, com els interpersonals que estan relacionats amb el context familiar, escolar i social.

En l’àmbit escolar, l’etapa d’educació infantil comprén la franja d’edat de 0 a 6 anys, la qual coincidix amb el període d’atenció en els centres d’atenció primerenca. Esta etapa té com a finalitat contribuir al desenvolupament físic, afectiu, social, cognitiu i artístic de l’alumnat, així com a l’educació en valors cívics per a la convivència, i ha d’atendre, en tot cas, la compensació dels efectes que tenen les desigualtats d’origen cultural, social i econòmic en l’aprenentatge i evolució infantil, així com la detecció i l’atenció primerenca de les necessitats específiques de suport educatiu. La intervenció especialitzada en l’àmbit educatiu es produïx, generalment, a partir de l’escolarització de les xiquetes i els xiquets en el segon cicle d’esta etapa (de 3 a 6 anys).

L’atenció a la població infantil amb problemes de desenvolupament requerix la implicació i responsabilitat de tots els sistemes públics: educatius, sanitaris i socials, que han de prendre com a referent el marc normatiu existent i articular els mecanismes d’actuació i coordinació que permeten aconseguir els objectius proposats.

Les direccions generals de Diversitat Funcional i Salut Mental i d’Inclusió Educativa van publicar, l’11 de novembre de 2020, una resolució conjunta, mitjançant la qual s’establia el protocol de coordinació dels professionals de les conselleries d’Igualtat i Polítiques Inclusives i d’Educació, Cultura i Esport per al desenvolupament de l’atenció primerenca. A conseqüència de l’entrada en vigor del Decret 72/2021, de 21 de maig, este protocol es va revisar i actualitzar mitjançant la Resolució conjunta de 17 de setembre de 2021, de la Direcció General de Diversitat Funcional i Salut Mental i de la Direcció General d’Inclusió Educativa, per la qual s’establia el protocol de coordinació per a l’atenció primerenca. I ara, a conseqüència de l’entrada en vigor del Decret 27/2023, de 10 de març i de la Resolució de 19 de juny de 2023, es fa necessari revisar i actualitzar este últim protocol.

Per tot el que s’ha exposat, de conformitat amb el Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el número i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, d’acord amb el Decret 112/2023, de 25 de juliol, del Consell, pel qual s’establix l’estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, el Decret 192/2023, de 3 de novembre, del Consell, pel qual es nomena la directora general de les Persones amb Discapacitat i el Decret 117/2023, de 28 de juliol, del Consell, pel qual es nomena la directora general d’Innovació i Inclusió Educativa,

RESOLEM

*Primer. Objectiu i àmbit d’aplicació*

Este protocol té per objecte establir els procediments de coordinació i cooperació entre el personal dels centres educatius d’infantil i primària, les UEO, les UVSAP i els centres de desenvolupament infantil i atenció primerenca que se sostenen amb fons públics de les conselleries competents en educació i en serveis socials, respectivament, a fi de determinar les actuacions en l’atenció primerenca dels xiquets i les xiquetes amb trastorns en el desenvolupament o en risc de presentar-ne.

Els mecanismes de col·laboració han de possibilitar una atenció complementària, global, eficaç i de qualitat. Amb esta premissa, les actuacions que guien este protocol han de tindre en compte les consideracions següents:

a) L’atenció centrada en les necessitats del o la menor, la família i l’entorn.

b) La participació de les famílies com a agents de primer orde que cooperen en el procés d’atenció i en l’avaluació de la qualitat del servei.

c) La importància de coordinar i compartir la informació sobre la situació del xiquet o la xiqueta en el moment en què s’incorpora al sistema educatiu i sobre les necessitats que es poden presentar durant l’escolarització.

d) La col·laboració dels i les professionals per a elaborar programes d’intervenció, així com per a delimitar els objectius, materials i procediments més adequats per a personalitzar el procés d’ensenyança-aprenentatge.

e) La garantia de la continuïtat de l’atenció, i la prevenció de la fragmentació, el solapament o la duplicitat de les actuacions.

*Segon. Unitats de Valoració i Seguiment de l’Atenció Primerenca*

Les Unitats de Valoració i Seguiment de l’Atenció Primerenca (UVSAP) es configuren com l’òrgan encarregat de la gestió, el seguiment i la planificació de l’atenció primerenca. Estan integrades per persones professionals amb formació especialitzada en el desenvolupament infantil i l’atenció primerenca, les quals tenen, entre altres, les funcions següents:

a) Valorar la idoneïtat de la necessitat d’intervenció integral d’atenció primerenca mitjançant l’obtenció d’informació (per mitjà de cribratges, informes mèdics, educatius i socials, informació clínica, entrevistes, etc.).

b) Sol·licitar informes externs i proves diagnòstiques complementàries quan es considere necessari.

c) Elaborar l’informe tècnic d’idoneïtat/no idoneïtat, previ a la resolució d’inici de la intervenció.

d) Informar la família, amb claredat i un llenguatge comprensible, sobre el motiu pel qual se’ls ha derivat a la Unitat i sobre les característiques generals del recurs d’atenció primerenca.

e) Establir pautes i consells d’actuació per als casos en què no siga necessària la derivació a un recurs d’atenció primerenca.

f) Derivar i assignar la plaça als recursos públics d’atenció primerenca del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials.

g) Validar el PIAP (Pla individualitzat d’atenció primerenca), el seguiment i l’avaluació de la intervenció que realitzen els equips professionals dels centres i programes.

h) Coordinar-se amb altres professionals que atenen el xiquet/a en els sistemes sanitari i educatiu.

i) Supervisar la continuïtat assistencial i impulsar la coordinació entre els recursos intervinents.

j) Proposar la finalització de la prestació del servei d’atenció primerenca en els CDIAP necessària per a l’emissió de la resolució de finalització de la intervenció.

k) Dur a terme treballs de sensibilització, prevenció i detecció precoç relacionades amb el desenvolupament infantil, en col·laboració amb altres professionals dels sistemes sanitari i educatiu.

l) Mantindre l’arxiu documental i els fitxers automatitzats de la seua competència amb totes les garanties de confidencialitat, d’acord amb la normativa reguladora de la protecció de dades de caràcter personal.

*Tercer. Detecció i derivació davant de possibles alteracions i trastorns del desenvolupament o del risc de la presència d’estos en xiquetes i xiquets menors de 6 anys*

La detecció d’alteracions i trastorns del desenvolupament o del risc que els presenten pot produir-se en qualsevol moment durant l’inici del cicle vital. Per tant, la identificació primerenca de qualsevol signe d’alerta o factor de risc permet que la resposta s’inicie tan prompte com siga possible.

En este període inicial, la detecció i la intervenció es poden produir en diferents àmbits i moments, la qual cosa comporta procediments de coordinació i actuació distints que depenen, entre altres, de l’edat de la persona menor, de si està escolaritzada o no i de les característiques de la situació.

D’acord amb això, es poden definir les situacions següents:

a) En el supòsit que la persona menor no estiga escolaritzada, la detecció del risc de presentar possibles alteracions i trastorns del desenvolupament s’efectua habitualment en l’àmbit sanitari. En este cas, s’aplica la Resolució de 19 de juny de 2023, conjunta de la Direcció General de Diversitat Funcional i Salut Mental i de la Direcció General d’Assistència Sanitària, per la qual s’establix el protocol per a la coordinació en atenció primerenca.

b) Si la persona menor està escolaritzada en el primer cicle d’Educació Infantil (de 0 a 3 anys) i la detecció del risc de presentar una alteració o trastorn del desenvolupament es realitza en l’àmbit educatiu, el tutor o la tutora ha de proposar a la família o els representants legals que es derive el cas a pediatria.

c) Si la xiqueta o el xiquet ja rep atenció primerenca en un CDIAP i està previst que inicie l’escolarització en el segon cicle d’Educació Infantil en el curs escolar següent, s’han de dur a terme les actuacions de coordinació a què s’han fet referència en l’apartat quart d’este protocol.

d) Si la persona menor està escolaritzada en el segon cicle d’Educació Infantil (de 3 a 6 anys)  i no rep atenció en un CDIAP, quan es presenten els primers signes d’alerta l’equip educatiu haurà de planificar i desenvolupar les mesures de resposta més adequades segons la normativa establida. En este sentit, comptaran amb la col·laboració i l’assessorament de l’equip d’orientació educativa i, si és necessari, el tutor o la tutora proposarà a la família o els representants legals la derivació a pediatria, que actuarà d’acord amb el que establix la Resolució de 19 de juny de 2023.

e) Si la persona menor està escolaritzada en el segon cicle d’Educació Infantil (de 3 a 6 anys) i la família o els representants legals sol·liciten l’atenció primerenca en un CDIAP, la Unitat de Valoració i Seguiment de l’Atenció Primerenca que li corresponga per domicili sol·licitarà al centre educatiu en què el o la menor estiga escolaritzat la informació necessària sobre les necessitats educatives que presenta i les mesures educatives que s’han adoptat, amb l’objectiu de prendre decisions i planificar la resposta més adequada i evitar el solapament o la duplicitat de les actuacions. Per a l’intercanvi d’informació és necessària l’autorització per part de la família o els representants legals, la qual està disponible en el formulari de sol·licitud d’atenció primerenca o en el model de l’annex II. El centre educatiu facilitarà la informació sol·licitada a la UVSAP, en el termini màxim d’1 mes des de la sol·licitud, i aplicarà els mitjans i els procediments que garantisquen la protecció de dades de caràcter personal d’acord amb la normativa vigent en la matèria.

*Quart. Coordinació entre els centres de desenvolupament infantil i atenció primerenca (*CDIAP*) i els centres educatius*

4.1. Coordinació prèvia a l’inici de l’escolarització en el segon cicle d’Educació Infantil (de 3 a 6 anys).

En el cas que el xiquet o la xiqueta reba atenció en un CDIAP i estiga previst que inicie l’escolarització el curs següent, caldrà que les persones professionals dels CDIAP, les UVSAP, els equips d’orientació educativa dels centres d’educació infantil i primària cooperen i es coordinen entre ells.

Per a facilitar la coordinació, la sistematització de les actuacions i la unificació de criteris, la persona coordinadora territorial de l’orientació, adscrita a la unitat especialitzada d’orientació corresponent, assumirà les tasques de coordinació amb la UVSAP de la seua zona i de suport durant els processos de detecció i identificació que les agrupacions d’orientació de la zona efectuen abans de l’escolarització de l’alumnat atés pel CDIAP.

A fi d’oferir a la persona menor i a la família o els representants legals el suport necessari i assegurar la continuïtat de l’atenció, s’han d’establir les actuacions de coordinació següents:

a) Abans del 31 de gener de l’any natural en què el xiquet o la xiqueta inicie l’escolarització, la persona responsable de la UVSAP ha de facilitar a la direcció de la UEO corresponent la relació dels xiquets i les xiquetes susceptibles de ser avaluats per les agrupacions de zona, que serà l’alumnat que presente necessitats educatives especials, tal com definix la legislació vigent.

b) Posteriorment, i abans del 15 de febrer, la UVSAP ha de remetre, juntament amb les autoritzacions que s’especifiquen en l’apartat *c*, un informe de seguiment del xiquet o la xiqueta amb necessitats educatives especials segons el model de l’annex I. L’informe ha d’estar actualitzat i la data d’este no pot superar els 3 mesos. Si la persona menor s’ha incorporat al CDIAP després del 31 de gener de l’any natural, l’informe ha d’estar disponible en el termini màxim de 2 mesos des de la incorporació, llevat que les circumstàncies, degudament justificades, ho impedisquen, i en qualsevol cas haurà d’estar disponible abans del 15 de maig. Amb posterioritat a esta data, el CDIAP ha de facilitar l’informe a la família perquè l’aporte al centre educatiu en què corresponga l’escolarització.

c) Les persones professionals del CDIAP informaran la família o representants legals sobre el procés de valoració sociopsicopedagògica abans de l’escolarització, la qual efectuaran els equips d’orientació educativa o els gabinets psicopedagògics municipals. En el supòsit que la família o els representants legals no hagen autoritzat l’intercanvi d’informació disponible en el formulari de sol·licitud d’atenció primerenca, les persones professionals del CDIAP recaptaran l’autorització segons el model de l’annex II, i remetran una còpia a la UVSAP.

d) La persona responsable de la UVSAP ha de facilitar la documentació a la direcció de la UEO, la qual organitza les persones coordinadores territorials de l’orientació, i ha d’aplicar els mitjans i els procediments que garantisquen la protecció de dades de caràcter personal, d’acord amb la normativa vigent en la matèria

e) La persona coordinadora territorial de l’orientació convocarà una reunió amb les persones coordinadores de les agrupacions d’orientació de zona del seu àmbit territorial d’actuació per a distribuir les sol·licituds, traslladar la documentació i la informació arreplegada i unificar els criteris tècnics del procediment de detecció i identificació abans de l’escolarització.

f) En el marc de l’agrupació d’orientació de zona, s’analitzaran les sol·licituds rebudes i es determinarà l’equip d’orientació educativa o el gabinet psicopedagògic municipal que ha d’efectuar la valoració sociopsicopedagògica de l’alumnat, preferentment que siga del centre que li correspon per domicili familiar o, en el cas que estiga escolaritzat, el que corresponga a l’escola o al centre d’Educació Infantil de primer cicle.

g) L’equip d’orientació educativa o el gabinet psicopedagògic municipal ha de planificar i dur a terme la valoració sociopsicopedagògica, i sempre ha de tindre en compte la participació i l’opinió de les famílies o els representants legals, així com l’informe d’avaluació del CDIAP, qualsevol informació rellevant que aporte la família o els representants legals, els serveis sanitaris, socials o educatius i la informació complementària que, durant el procediment, poden facilitar les persones professionals del CDIAP.

El personal fisioterapeuta dels centres d’educació especial de titularitat de la Generalitat, com a centres de recursos, ha de col·laborar amb els equips d’orientació educativa i els gabinets psicopedagògics municipals en la valoració i identificació de les necessitats educatives de l’alumnat que té dificultats motrius i, si és el cas, en la proposta del pla d’actuació personalitzat. En el supòsit que el centre de l’equip d’orientació educativa que du a terme la valoració dispose de personal fisioterapeuta, serà este qui col·labore en la valoració.

La valoració sociopsicopedagògica es pot dur a terme en els espais que es consideren més adequats, tant en el centre de desenvolupament infantil i atenció primerenca com en el centre educatiu de l’equip d’orientació de zona que efectua la valoració o, si és el cas, en l’escola o el centre d’Educació Infantil de primer cicle.

D’acord amb l’article 6 de l’Orde 20/2019, de 30 d’abril, l’informe sociopsicopedagògic s’ha d’emetre en un termini màxim de 30 dies naturals des de la formalització de la sol·licitud, llevat que les circumstàncies, degudament justificades, ho impedisquen. A este efecte, es comptabilitzarà com a inici del termini la data en què s’assigne el cas a l’equip d’orientació educativa o al gabinet psicopedagògic escolar, i ha de quedar constància d’este fet en l’acta de la reunió de l’agrupació d’orientació de zona.

h) Perquè qualsevol agent extern participe en els centres de desenvolupament infantil i atenció primerenca, la UVSAP haurà de recaptar, a través del CDIAP, la documentació següent:

– El compromís de confidencialitat i protecció de dades en l’àmbit dels CDIAP per a agents externs, per al qual es facilitarà un model per la persona directora del CDIAP.

– El certificat negatiu del Registre central de delinqüents sexuals.

– El model de comunicació a les famílies sobre la participació de l’agent extern en el centre, per mitjà del qual la persona directora del CDIAP comunicarà a les famílies la participació de l’agent extern.

i) Una vegada realitzades les valoracions sociopsicopedagògiques, les que siga procedent incorporar d’acord amb la normativa vigent en educació es traslladaran a l’agrupació d’orientació de zona amb l’objectiu de prendre decisions sobre les mesures i els suports més adequats per a poder donar resposta a les necessitats detectades, i, si és el cas, s’inclouran les propostes d’escolarització i els plans d’actuació personalitzats, tenint en compte, en tot moment, la participació i l’opinió de les famílies o els representants legals.

Els equips d’orientació educativa dels centres d’educació especial, com a centres de recursos de titularitat de la Generalitat, participaran en els casos en què s’haja previst l’escolarització en una unitat específica o en un centre d’educació especial, tal com indica la normativa vigent.

En el supòsit en què de les decisions que s’hagen adoptat es deriven mesures que requerisquen l’autorització per mitjà d’una resolució de l’Administració educativa, d’acord amb la normativa, la tramitació l’ha d’efectuar la direcció de la unitat especialitzada d’orientació a partir de l’informe sociopsicopedagògic que han emés els equips especialitzats d’orientació i els gabinets psicopedagògics municipals.

La persona coordinadora de l’agrupació d’orientació de zona ha d’estendre acta de les decisions adoptades, la qual s’ha d’adjuntar a l’informe elaborat en ITACA 3. A més, s’ha de remetre, a la persona coordinadora territorial de l’orientació, la relació dels casos valorats, les mesures proposades, els suports i el centre que la família o els representants legals hagen triat com a preferent per a escolaritzar les seues filles i els seus fills.

La valoració sociopsicopedagògica i la proposta de mesures de resposta educativa s’ha d’efectuar d’acord amb els procediments, models i criteris que s’establixen en la normativa vigent. L’informe sociopsicopedagògic i la tramitació de les mesures educatives s’han de realitzar exclusivament mitjançant el mòdul d’inclusió d’ITACA 3. Els centres docents podran visualitzar esta informació després que l’alumnat haja formalitzat la matrícula.

Quan la complexitat dels casos requerisca un assessorament especialitzat, els equips d’orientació educativa, els gabinets psicopedagògics municipals i les agrupacions d’orientació de zona podran sol·licitar, en qualsevol fase del procediment, la col·laboració de l’equip professional del CDIAP, del centre d’educació especial com a centre de recursos i de les unitats especialitzades d’orientació.

j) En el moment en què s’haja determinat el centre educatiu en què s’ha de matricular la xiqueta o el xiquet, i abans de l’inici del curs escolar, l’equip d’orientació educativa convocarà una reunió de coordinació entre l’equip educatiu del centre i les persones professionals del CDIAP que han prestat l’atenció fins al moment. Tot això amb l’objectiu de planificar les actuacions per a la transició i l’acolliment i les mesures de resposta educativa que s’han d’incloure, si és el cas, en el Pla d’actuació personalitzat (PAP), atenent la proposta de l’informe sociopsicopedagògic.

En el transcurs del primer trimestre del curs escolar, el centre educatiu informarà el CDIAP sobre les mesures proposades i els suports que s’han assignat als xiquets i les xiquetes que s’han escolaritzat. La persona responsable del CDIAP transmetrà esta informació a la UVSAP.

4.2. Acompanyament i coordinació durant el període inicial d’escolarització.

a) Amb caràcter general, en el transcurs del primer trimestre del curs escolar s’establirà un període d’acompanyament i coordinació per part dels i les professionals del CDIAP, amb la finalitat de facilitar la incorporació de la xiqueta o el xiquet al centre educatiu, dur a terme el seguiment de l’evolució durant el procés de transició, donar suport a la família o els representants legals i col·laborar amb els equips educatius a l’hora d’aplicar les actuacions i mesures de resposta que s’implementen.

Quan, d’acord amb les característiques del cas i de la intervenció, l’equip del CDIAP, la UVSAP, l’equip educatiu i l’equip d’orientació educativa ho consideren necessari, l’acompanyament i la coordinació es pot prolongar durant el primer curs.

b*)*  En el moment en què les o els menors inicien l’escolarització en el segon cicle d’educació infantil, les persones professionals del CDIAP, en coordinació amb la UVSAP, i les de l’equip d’orientació educativa han de valorar el tipus d’intervenció que requerixen i les característiques d’esta. En cas que es produïsca un solapament, finalitzarà la intervenció en el CDIAP. Per contra, quan l’especificitat del cas faça que siga necessària una intervenció conjunta, esta es continuarà prestant en el CDIAP, i s’efectuarà un seguiment periòdic coordinat amb el centre educatiu. En estos casos, a fi d’evitar que es produïsquen solapaments i millorar així l’eficàcia, el Pla d’actuació personalitzat (PAP) establirà les actuacions i els treballs que s’han de desenvolupar en el centre educatiu i en el CDIAP, així com la forma i el calendari de les coordinacions, que també es coordinarà amb la família o els representants legals. Les actuacions del CDIAP en el centre educatiu poden incloure l’assessorament als equips educatius i intervencions puntuals de suport a l’alumnat.

Quan hi haja diferents criteris pel que fa a la necessitat d’efectuar el seguiment o la intervenció conjunta entre el CDIAP i el centre educatiu, seran els òrgans responsables de les dos conselleries els competents per a prendre la decisió.

c) Durant el període en què la intervenció es produïx en el CDIAP i el centre educatiu (durant l’acompanyament en la transició o la intervenció conjunta), es facilitarà a la persona professional del CDIAP l’accés a l’aula quan s’acorde, de manera coordinada, entre la persona responsable de l’orientació, el/la tutor/a i la persona professional del CDIAP, d’acord amb el que s’establix en el PAP i el PIAP (Pla individualitzat d’atenció primerenca) del xiquet o la xiqueta i segons preveuen les instruccions vigents sobre la participació del personal extern en els centres docents.

d)Correspon a les administracions de serveis socials i educació garantir, amb caràcter integral, l’atenció primerenca i proporcionar, per a això, les intervencions o les mesures educatives necessàries perquè cada xiquet o xiqueta arribe al nivell de desenvolupament i autonomia personal màxim. Els equips de professionals disposen de la formació i la qualificació adequada per a atendre les necessitats especials que es deriven d’una dificultat o alteració en el desenvolupament, en cada àmbit d’actuació.

4.3 Situacions Especials d’Intervenció conjunta.

L’atenció primerenca en els CDIAP i en els centres educatius es du a terme mitjançant actuacions planificades amb l’objectiu de garantir la intervenció integral. Tant en els centres educatius com en els centres de desenvolupament infantil i atenció primerenca l’objectiu prioritari és optimitzar l’autonomia personal del xiquet i la xiqueta, la seua inclusió social i la participació activa en les activitats de la vida diària, la qual cosa enfortix el desenvolupament de les competències motores, sensorials, comunicatives, d’autoregulació, cognitives i de socialització.

Amb la finalitat d’evitar solapaments i racionalitzar l’ús dels recursos, és convenient definir en quines situacions es considera que es produïx una duplicitat i en quins altres es recomana que la intervenció amb el xiquet o la xiqueta s’efectue de manera conjunta entre els CDIAP i el centre educatiu.

Es considera que es produïx una duplicitat en les intervencions del CDIAP quan en el centre educatiu s’han adoptat les mesures educatives especials que necessita el xiquet o la xiqueta. Per contra, l’atenció es podrà continuar prestant en el CDIAP, mitjançant el seguiment periòdic i coordinat amb el centre educatiu, en els casos en què siga necessària la intervenció amb les famílies, les quals requerixen una capacitació per a fomentar el desenvolupament i l’autonomia del xiquet i la xiqueta.

4.4 Coordinació durant el període d’implantació d’este protocol.

La coordinació que s’ha especificat en els apartats 4.1 i 4.2 també s’ha d’efectuar en el cas d’alumnat que, en el moment en què es faça efectiu este protocol, reba atenció primerenca en els CDIAP.

En estos casos, també serà necessari que els i les professionals dels CDIAP comuniquen a la família o els representants legals quan s’iniciarà la coordinació i que sol·liciten la seua autorització per a intercanviar informació, la qual, en este sentit, en cas de no haver-se autoritzat l’intercanvi en la sol·licitud d’atenció primerenca, s’haurà de dur a terme mitjançant l’annex II d’esta resolució.

*Quatre. Comissió de seguiment i mediació*

Amb l’objectiu de garantir el compliment i l’aplicació homogènia de les actuacions d’este protocol, es crearà una comissió de seguiment de l’aplicació del protocol i de mediació per a resoldre les situacions en què es puguen produir discrepàncies de criteri. Esta comissió tindrà, almenys, la composició següent:

– La persona titular del Servei d’Atenció Primerenca de la conselleria competent en serveis socials, o la persona en què esta delegue.

– La persona titular del Servei d’Inclusió Educativa de la conselleria competent en educació, o la persona en què esta delegue.

– Una persona representant dels centres d’atenció primerenca de cada província.

– Les direccions de secció de les UVSAP de cada província.

– Les direccions de les unitats especialitzades d’orientació. La comissió es reunirà, amb una convocatòria prèvia de les persones titulars de les direccions generals implicades, en els casos següents:

– de manera ordinària, dos vegades a l’any (en desembre i en maig).

– amb caràcter extraordinari, quan es produïsca alguna situació que s’haja de tractar de manera immediata.

L’organització i el funcionament d’esta comissió es regirà pel que es preveu per als òrgans col·legiats en la Llei de règim jurídic del sector públic.

*Quint. Entrada en vigor*

Este protocol entrarà en vigor a partir de la seua publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

  

València, 17 de juliol de 2024

Barbara Congost Miron

Directora general de les Persones amb Discapacitat

María del Rosario Escrig Llinares

Directora general d'Inclusió Educativa

Esta disposició conté annexos. Consulteu-ne la versió en PDF.