Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5967, del 04-03-2009 (2009/2469)

RESOLUCIÓ de 28 de gener de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions i resolució d'impacte ambiental corresponents als municipis de Daya Nueva, Barracas, Utiel, Albaida, Xilxes i Segorbe.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5967

Data del DOGV
:   04-03-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2009/2469


Data del document
:   29-01-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Albaida
    * Xilxes
    * Segorbe
    * Daya Nueva
    * Barracas
    * Utiel
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 28 de gener de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions i resolució d'impacte ambiental corresponents als municipis de Daya Nueva, Barracas, Utiel, Albaida, Xilxes i Segorbe.  
 [2009/2469]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 209/06-AIA Daya Nueva, 168/04-AIA Barracas, 183/06-AIA Utiel, 202/06-AIA Albaida, 004/07-AIA Xilxes i 038/07-AIA Segorbe.  
València, 28 gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 209/3839-NGI  
Títol: centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU)  
Promotor: Miguel Joaquín Coll Hernández  
Autoritat substantiva: Comissió Provincial d'Activitats Qualificades d'Alacant  
Localització: C/ Algorfa s/n del polígon industrial La Fábrica al terme municipal de Daya Nueva (Alacant).  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
El projecte té com a objecte la instal·lació d'una activitat destinada al desballestament de vehicles com a centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús al final de la seua vida útil (CAT-VFU). Es tracta d'una activitat qualificada dins del procediment d'autorització del qual es requereix el tràmit de declaració d'impacte ambiental d'acord al Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març,  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
El nou centre de descontaminació de vehicles se situarà en una nau industrial ja existent, localitzada al c/ Algorfa s/n, a la parcel·la B.5, nau 3, del polígon industrial La Fábrica al terme municipal de Daya Nueva (Alacant).  
D'acord al projecte i a l'estudi d'impacte ambiental presentats pel titular, l'activitat és una edificació de tipus industrial d'aproximadament 400 m² de superfície construïda. La superfície útil total és de 325,18 m² distribuïts de la manera següent:   
- Zona de recepció de vehicles amb 91,00 m²  
- Zona de descontaminació amb 26,29 m²  
- Zona de pas amb 168,13 m²  
- Zona d'oficines 27,66 m²  
- Vestidor i lavabos amb 12,10 m²  
Els processos que comprenen l'activitat són els de descontaminació i retirada controlada dels residus perillosos, retirada dels components i materials que han d'anar marcats i identificats, i les operacions de tractament per a fomentar la reutilització i el reciclatge de les peces i components del vehicle al final de la seua vida útil.  
La ventilació del local s'assegura de manera natural mitjançant finestres i portes, amb que crea un eficient corrent renovador d'aire.  
La zona de recepció de vehicles i d'emmagatzemament temporal està dotada de paviment impermeable i preparada per a permetre la recollida de tots els líquids de les aigües pluvials i de neteja, i es disposa d'un equip separador d'hidrocarburs abans de desfer-se d'aquestes a través de la xarxa municipal de clavegueram. Les aigües residuals de lavabos i vestidors s'aboquen directament a la xarxa general del clavegueram municipal.  
Existeix a la nau una zona per a l'emmagatzemament de residus perillosos, coberta i amb paviment impermeable, preparada per a la recollida dels vessaments accidentals que puguen produir-se. Disposa de dipòsits independents per a emmagatzemament per separat del combustible, oli de motor, líquids de refrigeració, etc. retirats dels vehicles fora d'ús objecte de l'activitat.  
L'activitat utilitzarà l'energia elèctrica procedent de la companyia subministradora, no necessitant-se una altra font d'energia ni tipus de combustible per a l'exercici de l'activitat.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.   
Afeccions legals  
D'acord a l'informe de 7 de novembre de 2005 del tècnic municipal de l'Ajuntament de Daya Nueva, l'emplaçament de l'activitat està d'acord amb les ordenances municipals i plans d'ordenació urbana. La parcel·la on es projecta situar l'activitat presenta un risc d'inundació de nivell 2, d'acord al Pla d'acció territorial de risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), aprovat per l'Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat.   
L'activitat projectada és, conforme la Llei 10/1998, de residus, i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus perillosos, quedant sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent al medi ambient.  
L'emmagatzemament de pneumàtics fora d'ús requereix la seua inscripció en el Registre de productors de residus de la Comunitat Valenciana, d'acord al Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió de pneumàtics fora d'ús.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigeix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació de l'annex I d'aquest segons CNAE, remetre informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de l'esmentada reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigeix en l'article 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes.  
La relació d'impactes identificats com a conseqüència de l'execució del projecte d'instal·lació del centre de descontaminació de vehicles fora d'ús, són:  
- Impacte sobre les aigües i el sòl dels possibles vessaments de substàncies perilloses derivades de les matèries i dels residus generats i manipulats per l'activitat.  
- Afecció pel risc d'inundació respecte a l'emmagatzemament de residus perillosos, d'acord al PATRICOVA.  
- Afecció a la flora i fauna de l'entorn que es considera molt baixa, pel fet que es tracta d'una zona antropitzada, localitzada dins d'un polígon industrial.  
- L'impacte visual de la zona d'estudi serà, així mateix, mínim en tractar-se d'un polígon industrial en procés de consolidació.  
- Els impactes acústics derivats de l'activitat es consideren compatibles, en tractar-se d'operacions moltes d'elles de treball manual i, únicament, necessitar l'ús de maquinària durant temps relativament curts. En qualsevol cas es vigilarà el compliment amb la normativa vigent en matèria de sorolls.  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores i sobre el programa de vigilància ambiental  
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en l'estudi d'impacte i al programa de vigilància ambiental:  
- La zona de recepció de vehicles, de descontaminació i la d'emmagatzemament de residus perillosos es dotaran de sòl impermeable i de sistemes de recollida de vessaments.  
- La xarxa d'evacuació d'aigües residuals disposarà d'un separador d'hidrocarburs previ a l'abocament de les aigües al clavegueram públic  
- Els dipòsits d'emmagatzemament de residus estaran recolzats sobre cubetes de retenció que recullen els possibles vessaments i s'ancoraran al sòl perquè en cas d'inundació se n'evite la flotació, possibles vessaments o abocaments.  
- Es prenen mesures protectores contra el soroll transmés a l'entorn, consistents en el manteniment de maquinària i la disposició d'aquesta en l'interior de la nau de manera que, els paraments verticals i horitzontals de l'edificació amortisquen la pressió sonora emesa a l'exterior.  
- En compliment dels articles 24 al 28 del PATRICOVA, en el disseny i distribució de la nau s'hauran de tenir en compte les condicions següents:  
- L'edificació haurà de disposar d'escala d'accés, des de l'interior a la primera planta sobre la zona d'oficines.  
- La disposició de la nau haurà de ser de manera que es trobe orientada en el sentit del flux desbordat, evitant la disposició transversal per a no causar efecte de barrera que produïsca sobreelevació del calat aconseguit per les aigües en l'entorn.  
- Les connexions a la xarxa de clavegueram no hauran de permetre el flux de l'aigua en el sentit contrari, mitjançant la col·locació d'una vàlvula antiretorn.  
- La cota del forjat de la planta baixa de la nau s'haurà de situar 80 cm per damunt de la rasant del carrer.  
- La portes, finestres i tancaments de façana hauran de ser estancs fins una alçària d'1,5 metres per damunt de la rasant del carrer.  
- Els elements més sensibles de la nau, com ara la caixa general de protecció elèctrica, se situaran a 70 cm per damunt de la rasant del carrer.  
- Les tanques i murs de tancament de la parcel·la seran permeables al flux d'aigua a partir dels 40 cm d'alçària, en tot el perímetre d'aquests.  
Tramitació administrativa  
El 31 de maig de 2006, es rep des de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, sol·licitud de declaració d'impacte ambiental per al projecte descrit amb número d'expedient 253/2006, i es remet la documentació següent:  
- Projecte de legalització de l'activitat   
- Estudi d'impacte ambiental  
- Informes municipals i certificat del resultat d'informació pública, i no s'hi han presentat al·legacions.  
El 29 d'agost de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant remet documentació annexa al projecte d'activitat.  
El 26 de juliol de 2006 es requereix al titular del projecte, ampliació d'informació i esmena de determinats aspectes del projecte sobre els sistemes de recollida d'aigües i vessaments, sobre la valoració d'impacte ambiental per risc d'inundació i respecte d'això dels accessos a la instal·lació des de la calçada. El 14 de desembre de 2006, el titular presenta documentació complementària com a resposta a aquest requeriment.  
El 31 d'octubre de 2006, es realitza consulta al Servei d'Ordenació del Territori sobre el risc per inundació de l'actuació projectada respecte al PATRICOVA. Aquest servei informa que el PATRICOVA estableix en l'article 24 de la seua normativa que en sòl urbà afectat per risc d'inundació els ajuntaments hauran de verificar la incidència d'aquest i imposar, quan procedisca, condicions d'adequació de les futures edificacions.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 6.C.1) Centres de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, d'acord amb la definició del Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de centre de descontaminació de vehicles turisme fora d'ús, promogut pel Sr. Miguel Joaquín Coll Hernández, que s'ha de situar al carrer d'Algorfa s/n, del polígon industrial La Fábrica, al terme municipal de Daya Nueva (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix estudi d'impacte ambiental i en la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Els contenidors i dipòsits d'emmagatzemament de residus perillosos hauran de ser sòlids i resistents al tipus de residu contingut, amb tapa que assegure el tancament d'aquests i s'ancoraran al sòl o a les parets, a fi d'evitar-ne la flotació o bolcada en cas d'inundació. A més, aquells destinats a residus perillosos de naturalesa líquida hauran de ser homologats de doble paret de seguretat i amb tancament hermètic.   
2. S'haurà de disposarà de quantitat suficient d'un producte absorbent per a la recollida de possibles vessaments durant les operacions de descontaminació dels vehicles o el trasbals de residus. En el pati exterior de la nau no s'emmagatzemaran residus caracteritzats com a perillosos.  
3. La canalització de recollida de vessaments de l'interior de la nau s'haurà de connectar a un dipòsit d'emmagatzemament cec i estanc que s'haurà de buidar, periòdicament, per un gestor de residus autoritzat i, en cap cas, abocarà a la xarxa de clavegueram públic.  
4. Disposar de l'informe municipal sobre les condicions que s'han de complir, si és el cas, per a l'adequació de l'edificació al risc per inundació, d'acord a l'art. 24 de la normativa del PATRICOVA.  
5. S'haurà de complir amb totes les mesures protectores i correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, com també, al programa de vigilància ambiental proposat en aquest.   
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient, la qual establirà, si procedeix, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 11 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 168/6294-KQC  
Títol: Pla general d'ordenació urbana de Barracas  
Promotor: Ajuntament de Barracas  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Barracas i CTU  
Localització: Al SO de la província de Castelló, al límit provincial amb Terol i València  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
El model territorial proposat per a Barracas sembla voler conjugar el desenvolupament d'un municipi xicotet amb una tendència demogràfica decreixent, amb la necessitat d'elaborar un planejament general que puga donar resposta a la demanda de nou sòl amb destinació a habitatge de segona residència i a instal·lacions vinculades a activitats primàries o terciàries principalment. Barracas disposa de només un nucli de població, al costat del qual, a escassos metres a l'est, se situa el barri de San Roque.  
En aquest sentit, el PG pretén completar la trama existent, l'origen i desenvolupament de la qual és el típic de les ciutats camí, amb sòl residencial i dotacional entre la via del ferrocarril i la carretera N-234, incloent edificació de baixa densitat que puga perfectament respondre a la demanda de residència tant permanent com de tipus estacional. A més, a l'altre costat de la carretera es preveu una gran zona de sòl amb ús industrial i terciari, també en continuïtat amb la trama i respectant l'estructura territorial existent però a l'est de la CN-234 (sectors SI-1, SI-2 i SI-4, amb ordenació detallada, i el sector SI-3).  
El pla general estableix en les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori (DEUT), les finalitats perseguides amb la classificació del sòl en les distintes categories, que resumidament s'exposen a continuació:  
- Es classifica com a sòl urbà l'actual nucli de població, completant la trama amb sòl residencial i dotacional entre la via del ferrocarril i la N-234.  
- A partir de la classificació del sòl urbanitzable proposat s'estableixen els criteris per a noves reclassificacions de SNU durant la vigència del planejament general, sent els més destacables, pel que fa als canvis d'ús i l'ocupació del sòl es refereix, els següents:  
- Els sectors es delimitaran de manera que les futures ampliacions permeten la prolongació de la trama urbana ja consolidada, sense crear buits.  
- No es classificaran nous sectors si no s'han desenvolupat els existents i edificat en més del 50% del terreny amb aprofitament per a cada ús global.  
- L'ús global serà industrial o terciari al nord de la carretera CV-207 de Pina de Montalgrao; i residencial al sud i est de l'actual sòl urbà.  
- Pel que fa al SNU, el pla general admetrà les modificacions següents:  
- Per a ampliar les delimitacions del SNU de protecció en les distintes categories i per a crear-ne unes altres de noves.  
- Per a ajustar les delimitacions establides del SNU de protecció a les necessitats concretes de l'objecte a protegir a partir d'estudis detallats.  
- Es podran redactar plans especials en els supòsits de l'article 12.E de la LRAU.  
- Atés que està previst el traspàs a l'Ajuntament de la titularitat dels trams de la N-234, es podran modificar aquelles determinacions imposades al PG a causa de les afeccions legals de la carretera.  
Amb aquestes premisses, el model territorial pel que fat a l'ús residencial es configura sobre la base de la consolidació de la delimitació del sòl urbà actual i l'establiment d'àrees de sòl urbanitzable residencial limítrofes apostant clarament per completar el nucli existent i mantenint un model de creixement compacte enfront del dispers, amb voluntat de respectar la morfologia del teixit urbà originari, de la qual cosa resulta el següent:  
- Manteniment sense a penes variacions de l'actual nucli històric de Barracas.  
- Establiment d'àrees sense consolidar de sòl urbà residencial, com a ampliació del nucli urbà (ACA) o d'habitatges adossats (ADO), i sòl terciari en illa compacta (TMD) dins de les bosses de sòl delimitades al voltant del nucli urbà per les infraestructures lineals viàries i ferroviària.  
- Delimitació de diversos sectors SR 1, SR 2 i SR 3, sense ordenació detallada, situats a l'est de la CN-234 des del nucli de població cap al de San Roque, entre la CV-207 i el camí de l'ermita de San Roque.  
Tot això, juntament amb la necessitat que qualsevol modificació posterior que classifique nou sòl urbanitzable haja de respectar aquests plantejaments s'ha d'entendre com una determinació clara quant als objectius de desenvolupament i creixement urbanístic, com també d'ocupació del territori i conservació dels valors naturals d'aquest, durant la vigència del planejament general.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. El terme municipal de Barracas, amb una superfície de 42,10 km² es troba situat a la comarca de l'Alt Palància al SO de la província de Castelló.  
II. L'instrument de planejament vigent a Barracas el constitueix un projecte delimitació de sòl Urbà, que classifica com a urbà un total de 93.469 m².   
III. El planejament general inicialment presentat no classificava el sòl municipal en totes classes i categories de sòl que prescriu la legislació urbanística, ometent la classificació de sòl no urbanitzable comú com aquell que ha de quedar exclòs del procés urbanitzador i no haja de ser objecte de protecció, permetent en aquest els usos regulats en la LSNU. El document avaluat classifica les superfícies següents al terme municipal:  
Sòl urbà: 15'20 ha  
Sòl urbanitzable: 20'73 ha  
Residencial 7'14 ha  
Industrial-terciari: 13'59 ha   
Sòl no urbanitzable: 4.194'04 ha  
Comú o indiferenciat 105'12 ha  
Pedreres de protecció  
És a dir, durant el procediment d'estudi d'impacte ambiental s'ha modificat l'ordenació estructural i s'ha classificat el SNU diferenciant una part al voltant del nucli de població com a SNU comú i quedant la resta del terme municipal com a SNU de protecció en les distintes categories d'aquest. Es localitzen també unes quantes zones de pedreres (àrids de trituració) en sòl forestal definides, segons sembla, per l'àrea inclosa en àmbits gènerics de 120 m de diàmetre.  
IV. El sòl no urbanitzable queda dividit, en el quadre aportat en l'últim informe per l'equip redactor, en les categories i superfícies següents:  
De protecció paisatgística i forestal 3.615'38 ha   
De protecció agrícola 340'35 ha  
De protecció d'hidràulica a rius i rambles 21'16 ha  
De protecció a llocs d'interés historicoartístic: 20'22 ha  
Entorn d'edificis protegits   
Protecció a jaciments arqueològics  
De protecció a les infraestructures territorials: 497'12 ha  
Protecció a carreteres  
Protecció a ferrocarril  
Protecció de camins ramaders  
Protecció a la via verda  
V. S'estima un potencial de 516 habitatges, exclòs el nucli urbà actual. L'anterior estableix, a raó de 2'1 habitants per habitatge, un nou horitzó poblacional de més de 1.000 habitants potencials, residents o estacionaris, per a un municipi amb 192 habitants segons l'últim cens de 2006. En resum, el PG genera un nou marc socioeconòmic que, segons l'equip redactor, multiplica per dos l'estimació de la població resident, encara que per més de cinc la població total possible de Barracas.  
VI. El catàleg de béns i espais protegits del pla general incorpora com a elements catalogats el nucli històric tradicional; els jaciments arqueològics de Monte Limbo, el poblat de Hoya Huguet, l'ermita de la Vallada, el Cerro de la Moneda o El Judía, El Campo i El Castillejo; l'església parroquial de Sant Pere, l'ermita de Sant Roc; la Font de Sant Pere; dues cases al carrer Terol, número 15 i números 23-25-27; i el molí vell hidràulic.  
VII. Els municipis limítrofs a Barracas disposen, en general, d'un planejament general sense actualitzar a la legislació urbanística i sectorial vigent, i molts no han sigut sotmesos al procediment d'estudi d'impacte ambiental. Els municipis d'El Toro, limítrof al nord i a l'oest, i Pina de Montalgrao limítrof al nord i est, disposen de projectes de DSU, per la qual cosa qualifiquen els terrenys adjacents a Barracas com a SNU de protecció; les normes subsidiàries de Viver limítrof a l'est i al sud, com a sòl no urbanitzable de protecció; i les normes subsidiàries de Torás al SO, com a SNU comú. És per això que la classificació i qualificació proposada es pot considerar compatible amb la dels municipis limítrofs.  
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, no s'ha presentat un estudi d'alternatives enteses com a tals, encara que sí que s'han recollit diverses modificacions en el document de planejament pel que fa a la classificació i qualificació del sòl i les normes urbanístiques que regulen els usos possibles i compatibles dels distints sòls ordenats pel pla general.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 25 de juny de 2004 l'Ajuntament de Barracas a través de la Diputació de Castelló va remetre una còpia del certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents del PGOU de Barracas. Es completa així la documentació remesa amb anterioritat (l'estudi d'impacte ambiental, la documentació tècnica del PG i una còpia de l'expedient administratiu municipal) i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, amb data 17 d'octubre de 2002, en el BOP de Castelló de 15 d'octubre de 2002 i en el Diari Oficial de la Generalitat, número 4364, de 24 d'octubre de 2002, per un període de dos mesos.  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar dues al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretària-interventora d'Ajuntament de Barracas, acompanyat pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 20 de març de 2003.   
3. Resum de les al·legacions  
Una de les dues al·legacions presentades fa referència a les possibles afeccions ambientals del planejament general proposat. L'al·legació presentada en representació de RENFE centra el seu interés en determinats aspectes relatius a les instal·lacions ferroviàries, a les afeccions legals que es deriven d'aquestes i al tractament del recinte ferroviari i de la zona de l'estació. La segona de les al·legacions, presentada per l'agrupació local de Barracas del PSPV analitza els sòls industrials proposats i l'existència en l'actualitat d'edificacions fora d'ordenació en aquests, i proposa la seua ampliació i la creació de més sòl d'ús industrial o terciari a la vora de l'autovia; es proposa ampliar també un sector d'ús residencial; es proposa la qualificació d'alguna zona verda més i d'equipaments; es realitza alguna consideració pel que fa a l'ús poc eficient de l'aigua al municipi; es proposa la inclusió de determinats elements en el Catàleg de què destaca la Balsa Grande i el llavador, el molí hidràulic, els paratges d'El Mazorral i Carramanchel, les zones de possible interés geològic d'Ofitas i Brechas i Tobas Volcánicas i el jaciment arqueològic d'El Judía; a més d'altres consideracions de caràcter local.  
En aquest sentit s'han estimat parcialment ambdues al·legacions en els termes plantejats en la part expositiva de l'acord d'aprovació provisional, i destaca la consideració d'excessives de les ampliacions de sòl proposades i la consideració, per part dels redactors, com fora de l'objecte del PG les diferents propostes de protecció d'elements singulars, patrimonials i espais naturals d'interés.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 10 de novembre de 2004, es requereix a l'Ajuntament de Barracas perquè complete la documentació presentada segons els punts que manera resumida s'exposen a continuació:  
- Còpia de la documentació gràfica que s'adjunta a l'al·legació presentada per l'agrupació local de Barracas del PSPV.  
- Estant Barracas inclòs en la seua totalitat en la delimitació del LIC Alto Palancia, s'haurà de realitzar una anàlisi exhaustiva sobre la realitat física del terme municipal que conclourà amb la definició d'unitats ambientals homogènies. S'haurà de valorar la qualitat ambiental de cadascuna, com també les possibles relacions ambientals entre aquestes. També es determinarà la seua capacitat d'acollida i es proposaran els usos compatibles i incompatibles amb els valors propis de cadascuna. Aquesta anàlisi del territori obligarà a revisar les qualificacions i determinacions proposades per a les distintes categories del SNU, revisió que es farà extensiva a la normativa urbanística, en relació amb els usos permesos i prohibits en cada categoria de sòl.  
- Els camins ramaders han de qualificar-se com a SNU de protecció de camins ramaders.  
- Els sectors SI-1 i SR-1 i SR-2 es troben afectats pel DPH i la zona de servitud del barranc del Regajo, i hi ha possible risc d'inundació als marges del barranc. Es proposa revisar la delimitació i ordenació d'aquests sectors de sòl urbanitzable, i cal tenir en compte la classificació d'aquests sòls com SNU de protecció hidràulica.  
- De la visita de camp a la zona es constata el mal estat en què es troba la depuradora municipal. El desenvolupament del PG ha d'implicar necessàriament la construcció d'una nova EDAR municipal que garantisca la completa depuració de les aigües residuals que es generen.  
Amb data 1 de març de 2005, s'adverteix l'Ajuntament de Barracas de la caducitat de l'expedient d'estudi d'impacte ambiental si en el termini de tres mesos no realitza els actes requerits per a impulsar la consecució d'aquest. No obstant això, atés que el requeriment d'ampliació inclou l'elaboració una nova anàlisi de la realitat física del terme municipal, l'Ajuntament de Barracas comunica la necessitat d'un major termini de temps per a respondre satisfactòriament a la sol·licitud d'ampliació de la documentació.  
Amb data 2 de gener de 2006, l'Ajuntament de Barracas remet documentació complementària al pla general que inclou, entre altres aspectes, un pla que distingeix quatre zones homogènies discontinues i una proposta de classificació i qualificació del sòl en què els terrenys amb un ús agrícola passen a ser considerats com a SNU comú.  
Amb data 3 de juliol de 2006, se sol·licita a l'Ajuntament de Barracas que complete novament la documentació presentada a fi d'esmenar els punts següents:  
- Continua faltant la còpia de la documentació gràfica que acompanya l'al·legació presentada per l'agrupació local de Barracas, sol·licitada en el requeriment anterior; falta adjuntar una còpia de l'informe favorable de la DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, l'informe de la Divisió de Recursos Hidràulics i els certificats que justifiquen la previsió i capacitat de gestió dels RSU i RI, i la destinació final d'aquests.  
- Encara falta per completar en l'estudi d'impacte ambiental l'anàlisi de l'aigua com a recurs, és a dir, s'estimaran els consums d'aigua potable i aigua de procés industrial segons els usos previstos, la seua disponibilitat en quantitat i qualitat suficient, i la procedència d'aquesta al terme municipal.  
- S'haurà de revisar la delimitació del SNU comú que comprenga aquells sòls en les proximitats del nucli de població i de les infraestructures lineals del terme municipal que resulten adequats per a albergar els usos permesos o compatibles d'acord amb el que disposa la llei del SNU. En la resta del territori s'haurà de valorar la qualificació com a SNU de protecció en les distintes categories d'aquest, d'acord amb els seus valors ambientals. S'especificaren les superfícies classificades i qualificades al terme municipal.  
- S'hauran de justificar detalladament les infraestructures existents de tractament de les aigües residuals que es generen en l'actualitat i les previstes per al tractament de les aigües residuals que es generen en els nous sòls urbanitzables recollits en el PG, la ubicació d'aquests en parcel·la dotacional i el sistema de depuració previst.  
Amb data 16 d'agost de 2006, l'Ajuntament de Barracas completa l'expedient d'estudi d'impacte ambiental amb la còpia compulsada d'una de les al·legacions presentades i els informes relatius a patrimoni, gestió de residus i recursos hídrics.  
Amb data 1 de desembre de 2006, té entrada en el Registre General d'aquesta Conselleria un escrit de l'equip redactor del pla general en contestació al requeriment de juliol de 2006, que exposa:  
- Que l'Ajuntament ha completat l'expedient d'estudi d'impacte ambiental   
- S'adjunta el plànol EIA-1 de zones característiques homogènies.  
- S'adjunta un nou plànol de classificació del sòl  
- S'adjunta un quadre amb les superfícies classificades com a SNU  
- S'assenyala que, quant al sistema de tractament d'aigües residuals, s'adjunta escrit del Ministeri de Foment que té previst dins de les obres d'execució de l'autovia Mudèjar A-23, la instal·lació de forma immediata d'un decantador-digestor prefabricat a Barracas.  
Amb data 2 de febrer de 2007, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial remet a instàncies de l'Ajuntament de Barracas, còpia de l'annex: títol XI, sòl no urbanitzable, de les normes urbanístiques.  
Informes sectorials  
En l'expedient administratiu municipal consta una còpia dels informes següents:  
- Informe favorable de la DG de Carreteres del Ministeri de Foment relatiu al PGOU de Barracas.  
- Informe de la Unitat de carreteres de Castelló relatiu a la cessió a l'Ajuntament de Barracas de l'actual carretera N-234 dins del seu terme municipal, en els trams compresos entre el pk 57,18 - pk 60,80 i el pk 60,88 - pk 62,91.  
Amb data 16 d'agost de 2006, l'Ajuntament de Barracas remet una còpia dels informes següents:  
- Informe favorable a l'efecte patrimonial del PG de Barracas, de la DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe de la mercantil Reciclados Palancia Belcaire, com a adjudicatària de la gestió dels RSU municipals del Pla zonal III i VIII, àrea de gestió 2, que certifica l'actual gestió dels residus del municipi de Barracas que són transferits des de la planta de transferència de Segorbe fins a l'abocador controlat de Tales, fins que entren en funcionament les noves instal·lacions adjudicades.  
- Informe de la Divisió de Recursos Hidràulics, amb data 1 d'octubre de 2003, en el qual s'afirma que en la documentació del PG "no s'arriba a definir xarxa primària ni cap infraestructura per al proveïment d'aigua potable, ni per a l'evacuació d'aigües residuals ni pluvials. Es grafia la depuradora existent. Les infraestructures indicades haurien d'estar previstes almenys a nivell de xarxa primària, i en el cas de proveïment, hauria d'haver-hi almenys una consideració de l'Ajuntament sobre la suficiència de recursos hídrics."  
Amb data 1 de desembre de 2006, l'equip redactor remet una còpia dels informes següents:  
- Informe de la Demarcació de Carreteres del Ministeri de Foment, de data 10 d'octubre de 2006, en el qual consta, en concepte de reposició de serveis, la instal·lació d'un decantador-disgestor prefabricat amb una capacitat de tractament de fins a 316 habitants equivalents. La reposició s'afirma que tindrà lloc de manera immediata. S'adjunten les dades del model d'equip de depuració que s'ha de disposar i un plànol de la situació, a la vora del barranc del Regajo.  
- Informe del Ministeri de Medi Ambient, de data 11 de març de 2002, relatiu a la resolució de l'expedient de concessió d'aigües subterrànies renovables mitjançant diverses preses al terme municipal de Barracas, amb destinació al proveïment per un volum màxim de 30.000 m³/any i un cabal màxim instantani de 5 l/seg.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE d'Hàbitats i la xarxa Natura 2000, el terme municipal de Barracas es troba completament inclòs en la delimitació del lloc d'interés comunitari denominat LIC Alto Palancia que afecta els municipis d'El Toro, Bejís, Sacañet, Torás, Pina de Montalgrao, Benafer, Viver i Barracas. No s'afecta de manera directa altres ENP d'acord amb una legislació sectorial pròpia en material ambiental.  
2. Barracas disposa de les forests catalogades CS-3041, CS-1003 i CS-1020 d'UP, classificades com a SNU de protecció forestal pel PG. La documentació presentada classifica com a SNU de protecció forestal la majoria de les àrees de sòl amb cobertura forestal incloses en el PGOF.  
3. La meitat nord del terme municipal de Barracas pertany a la Conca del Millars mentre que la xarxa hidrogràfica de barrancs de la meitad sud és tributària del riu Palancia. El barranc del Regajo i de la Cañada travessen la meitat septentrional del municipi de sud a nord, i la rambla de Torrecilla, la Cañada i del Palancar són els seus afluents des dels relleus de l'oest. Per la seua banda, el barranc de Mairana i la rambla d'Orduña, des de la part central del municipi es dirigeixen cap al sud-oest endinsant-se en el veí El Toro. El PG estableix la protecció a rius i barrancs incloent-los en la categoria del SNU de protecció hidràulica.  
Encara que en Barracas no s'inclouen zones de risc d'inundació segons el PATRICOVA, ha de tenir-se en compte per a l'elaboració del planejament de desenvolupament dels sòls urbanitzables proposats, una valoració de l'existència de risc d'inundació en l'entorn del barranc del Regajo, juntament amb els informes i les autoritzacions preceptives de la CHX. S'inclou en la fitxa de planejament dels sectors SI-1, SR-1 i SR-2 l'obligació d'acompanyar el pla parcial i projecte d'urbanització d'un estudi d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació, específicament referit als terrenys inclosos en el mateix i els del seu entorn.  
4. Al terme municipal de Barracas hi ha un total de 27 camins ramaders classificats i 6 descansadors, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental i es grafia adequadament en els plans d'ordenació i informació, on s'inclouen les distintes amplàries legals.  
Els camins ramaders han sigut inclosos en el SNU de protecció de camins ramaders i vies verdes ja que inclou també el traçat de l'antiga via minera de Ojos Negros habilitada en l'actualitat com a via verda. En l'antiga estació del Palancar, a la vora de la via verda Ojos Negros, ha sigut habilitada una zona d'acampada. A més, la senda de xicotet recorregut PR-V 63.1 el travessa transversalment per la seua banda central, a l'altura del límit sud del nucli de població.   
5. Són tres els jaciments arqueològics inventariats a Barracas per la Conselleria de Cultura i Educació: el poblat ibèric de Monte Limbo, el poblat iberoromà de Hoya Huguet i l'ermita medieval de la Vallada. Altres jaciments són l'ibèric d'El Cerro de la Moneda i els iberoromans d'El Campo i El Judía. Aquests jaciments que es recullen i descriuen en la documentació avaluada, han sigut inclosos en el Catàleg de béns i espais protegits del pla general i grafiada la seua ubicació en els plans d'ordenació. I els terrenys al voltant d'aquests es classifiquen com a SNU de protecció.   
6. El terme municipal presenta diverses afeccions derivades per infraestructures territorials com el traçat de l'autovia A-23, carretera N-234 i la línia fèrria València-Saragossa. A més, el nucli de població de Barracas es troba dividit per la CV-240 de Barracas a El Toro, i des de la carretera nacional part cap a l'est la CV-207 de Barracas a Pina de Montalgrao.  
Els sectors urbanitzables afectats per la N-234 no es podran desenvolupar amb les alineacions proposades fins que l'Ajuntament de Barracas no haja obtingut la cessió de dos trams de la carretera i aquests tinguen la condició de via urbana, una vegada executada a l'autovia.  
7. El municipi de Barracas es troba afectat per les instal·lacions per al desenvolupament del potencial eòlic de la zona 6 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
El terme municipal de Barracas s'enclava en l'altiplà d'El Toro-Barracas, entre la serra de Pina de Montalgrao i la serra de Javalambre a Terol. Hi ha una franja central que recorre el municipi de nord a sud, per on travessen les infraestructures lineals, entre terrenys fortament ondulats i amb tossals a un costat i a l'altre, i amb tossals també al sud, al límit administratiu municipal.   
El clima és mediterrani continental en el qual és determinant l'altitud. Es caracteritza per la notable pluviositat i unes temperatures baixes, sent un dels sectors més plujosos, amb precipitacions regulars i sequeres menys acusades i, des del punt de vista tèrmic, també el més fred de la Comunitat Valenciana.  
La característica principal del territori d'estudi la conforma la depressió central d'origen kàrstic, i s'identifiquen diferents unitats estructurals en funció de la litologia i la tectònica. Destaca, a més, l'existència de tres nuclis on apareixen roques volcàniques, en les cimes del Limbo i la Rajola exclusivament.   
La major part del municipi està inclòs en una zona de vulnerabilitat mitjana a la contaminació de les aigües subterrànies, amb tres àrees de vulnerabilitat alta a causa de l'existència d'aqüífers d'origen càrstic, localitzant-se sobre els relleus meridionals i la zona de Monte Limbo i el Palancar, allunyats del nucli de població i de les activitats urbanístiques en general, i les industrials en particular.   
En general els sòls són calcaris i proporcionen collites de baixa qualitat. Els usos del sòl dominants són els agrícoles de cultius herbacis de secà, i el ramader amb abundants zones de pastiu-matoll, encara que tant l'agricultura cerealista com la ramaderia de pasturatge són activitats decreixents a causa de la falta de mà d'obra. Són nombroses les edificacions d'ús agropecuari en l'entorn del nucli urbà, sobretot en la lloma de Las Eras. La indústria representa fins ara un sector econòmic poc important en Barracas, encara que el planejament aposta decididament per la creació de sòl industrial i terciari recolzat en l'autovia Mudèjar.  
Pel que fa a les masses forestals, s'indica que l'aprofitament d'aquestes no és per a la fusta, sinó que radica en la producció de trufa amb importants rendes que frenen l'èxode rural, sent a més molt destacable el fet que no s'hagen produït incendis forestals d'importància al terme municipal en els últims anys.  
En la valoració del paisatge, aquest es defineix com a bastant antropitzat generalment pel pasturatge i els cultius de secà. No s'han identificat unitats paisatgístiques, que sí que es poden diferenciar partir de les unitats fisiogràfiques del terreny i de vegetació, conforme al caràcter continental del clima en aquesta zona.  
Els valors naturals d'aquest territori estan reconeguts sota la figura de protecció ambiental que inclou tot el terme municipal en la xarxa Natura 2000, en ser un territori pertanyent als contraforts valencians del massís de Javalambre, i destaca per la diversitat d'hàbitats i espècies que alberga amb importants masses forestals de savinars, en boscos amb formacions molt obertes en les quals cada savina turífera pot estar separada diversos metres, mesclats amb carrasques i exemplars de pi negre, i un sotabosc ben desenvolupat. A més, destaca per ser una àrea de gran interés per a les aus, sent les zones agroforestals de cultius de secà vitals com a hàbitats naturals de nombroses espècies i, en especial, per a la conservació de les poblacions de rapaces que habiten als tallats rocosos, entre les quals estan representades l'àguila reial, de panxa blanca, calçada i àguila serpera, i el falcó pelegrí, entre altres.   
La designació del LIC (lloc d'interés comunitari) implica necessàriament valorar ambientalment en detall la zona d'estudi, sense que això comporte la protecció de tot el territori, com proposa el document inicial. Tampoc la segona delimitació proposada es pot considerar ambientalment adequada, que classifica tot el sòl agrícola del terme municipal com a SNU (sòl no urbanitzable) comú, menystenint la seua importància ambiental i ecològica. En l'última proposta s'opta per incloure una nova categoria de sòl en el planejament, el SNU de protecció a l'agricultura, i delimitar com a SNU comú o indiferenciat l'entorn més pròxim al nucli de població.  
Aquesta classificació i qualificació del sòl es correspon amb la definició de zones de característiques homogènies o unitats ambientals homogènies al terme municipal (bosc mediterrani, matoll mediterrani, sòl sense especial valor, cultiu agrícola), a partir de la integració de les unitats vegetals i els usos actuals. Es cartografien també dins d'aquestes quatre zones la localització de jaciments arqueològics i futures zones d'àrids de trituració per a la possible extracció. Cal assenyalar que en l'estudi d'impacte ambiental presentat no es valora la capacitat d'acollida del territori per a usos extractius, ja que no s'han identificat ni valorat ambientalment els possibles impactes causats per l'explotació de pedreres sobre zones d'alt valor ambiental, per la qual cosa la implantació d'aquest ús nou no s'ha justificat des de consideracions ambientals.  
Respecte al proveïment d'aigua potable, l'estudi d'impacte ambiental afirma que el nucli urbà disposa d'un proveïment d'aigües en bones condicions d'ús i que recentment es va dur a terme la perforació del pou de Los Quemados i la construcció d'un dipòsit, encara que no s'especifica la quantitat de cabal disponible. En l'últim informe de l'equip redactor s'estima una quantitat necessària de 33.800m³/any per al proveïment, sense tenir en compte la demanda per als usos industrials previstos, considerant una població de 412 habitants inferior al sostre poblacional del document presentat per a un horitzó temporal de 10 anys.   
En l'informe de concessió d'aigües subterrànies renovables per a proveïment, per un volum màxim de 30.000m³/any, es detallen els pous existents i que proveeixen Barracas: San Roque 1 i 2; de la Galeria en la partida de Martín López; el brollador situat a la partida Cúbico; i el pou a la partida El Hostal, a la vora del que és objecte de nova concessió a la partida de Los Quemados. La concessió es realitza amb destinació exclusiva a proveïment de la població de 200 habitants fixos i 800 esporàdics i xicotetes indústries.  
D'aquesta manera, les fitxes de planejament i gestió de cadascun dels distints sectors de sòl urbanitzable inclouen la necessitat de condicionar cada desenvolupament a la suficiència de recursos hídrics.  
Respecte a la depuració de les aigües residuals, la situació actual de Barracas no es pot considerar ambientalment acceptable quant al tractament de les aigües residuals es refereix pel fet que el municipi no disposa d'un sistema adequat i definitiu de tractament de les aigües residuals que es generen al municipi. Aquesta situació impedeix també nous desenvolupaments urbanístics, per la qual cosa s'hauria de resoldre l'efectiva construcció d'una nova depuradora amb capacitat per a tractar les aigües residuals tant de l'actual nucli de població com dels sòls urbanitzables.   
No obstant això, l'única infraestructura de depuració prevista és la que instal·larà el Ministeri de Foment en concepte de reposició de serveis de les obres d'execució autovia Mudèjar A-23, amb una capacitat de tractament fins a 316 habitants equivalents, situada en la parcel·la 290 del polígon 2. Novament la valoració de l'equip redactor es fa per a 412 habitants, per als quals s'estudia el cost de l'increment de la capacitat de la depuradora esmentada, i no del sostre poblacional que estableix el document amb més de 500 nous habitatges estimats.  
El municipi de Barracas es troba inclòs en el pla zonal de residus de les zones III i VIII, i està prevista la construcció d'un ecoparc tipus A, encara que no s'ha identificat la parcel·la dotacional destinada a aquest ús.   
En l'última documentació remesa per l'Ajuntament, es considera degudament resolt en el document del PG l'adequació de la protecció dels terrenys de major valor ambiental i ecològic, ja siga l'ús forestal o agrícola; encara que es resol de manera parcial els aspectes relatius al proveïment d'aigua potable a la població i a la depuració d'aigües residuals que es deriven d'aquest planejament general.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes que es deriven del planejament proposat, i globalment l'impacte es pot considerar de caràcter neutre. Les principals mesures correctores i el PVA es basen en criteris de prevenció i disminució d'impactes, i les més específiques són les relatives al control sobre les emissions, abocaments i residus, com també a la introducció d'activitats industrials i extractives, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades que no entren en contradicció amb la declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. A l'efecte del compliment de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació de l'efecte de determinats plans i programes en el medi ambient, el pla es considera inclòs en el supòsit establit en la disposició transitòria primera, apartat 2, de l'esmentada llei, atés que el primer acte preparatori formal es va formular el 15 d'octubre de 2002.  
En la tramitació del procediment d'avaluació ambiental s'han seguit les actuacions previstes en l'article 7 de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, incloent el sotmetiment del pla a informació pública per un termini mínim de 45 dies, d'acord amb el que disposa l'article 10.1.b) de la llei esmentada.  
Ha d'advertir-se igualment que el contingut documental de l'estudi d'impacte ambiental sotmés a informació pública no sols comprén tots els extrems requerits per l'article 8 de la Llei 9/2006 als denominats informes de sostenibilitat, sinó que fins i tot es deté a valorar-los amb major amplitud i profunditat que l'exigida en l'esmentat precepte, per la qual cosa ha de concloure's que durant el període transitori d'adaptació de procediments a les exigències de la nova llei, l'estudi d'impacte ambiental de referència compleix idèntica comesa al dels informes de sostenibilitat ambiental, havent de tramitar-se la resta d'actuacions d'acord amb les previsions de la Llei 9/2006, de 28 d'abril.  
4. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de pla general d'ordenació urbana de Barracas, promogut per l'Ajuntament de Barracas, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon   
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
I. El municipi de Barracas disposa en l'actualitat, d'acord amb la corresponent concessió de l'organisme de conca, de recursos hídrics suficients per a abastir la població i les activitats existents, encara que presenta problemes d'abastiment per al període estival. Els nous desenvolupaments urbanístics de sòl urbanitzable previstos per a un horitzó temporal de 10 anys, queden supeditats a la disponibilitat de recursos hídrics en les corresponents fitxes de planejament, per la qual cosa s'haurà d'obtenir l'informe corresponent de l'organisme de conca per a cada desenvolupament.  
II. S'haurà d'establir un perímetre de protecció de 300 m per a les captacions d'aigua potable enfront d'aquelles activitats o instal·lacions que puguen afectar la qualitat o quantitat de les aigües.  
III. Pel que fa al tractament de les aigües residuals que es generen al municipi:  
- La instal·lació de depuració prevista de manera immediata pel Ministeri de Foment haurà preferiblement d'estar executada en un termini no superior a tres mesos, i en funcionament abans del període estival. L'Ajuntament haurà de comunicar, per escrit, a l'Àrea d'Avaluació Ambiental la data d'entrada en funcionament de la instal·lació  
.  
- No es podrà desenvolupar cap sector de sòl urbanitzable ni atorgar llicències d'obres en sòl urbà sense que l'esmentada instal·lació de depuració es trobe executada i en funcionament per a tractar la totalitat de les aigües residuals que es generen en l'actualitat en el sòl urbà.   
- Els desenvolupaments corresponents al sòl urbanitzable residencial quedaran supeditats a la possibilitat de tractament real de l'increment de volum d'aigües residuals generades per aquests sectors en l'esmentada instal·lació de depuració o la seua ampliació, o mitjançant la creació d'una altra instal·lació de depuració i la connexió efectiva a aquesta nova EDAR.  
- Els sectors de sòl urbanitzable industrial previstos, amb ordenació detallada o sense, hauran de disposar d'una infraestructura de depuració amb la capacitat i característiques suficients per a tractar les aigües que generen.  
IV. S'haurà d'establir una reserva de sòl dotacional per a la implantació d'un ecoparc tipus A, amb les dimensions i característiques que estableix el pla zonal i amb les previsions poblacionals del PG.  
V. No es considera acceptable la implantació d'un ús extractiu, pedreres (àrids de trituració), en cinc punts diferents en terrenys forestals amb un alt valor ambiental, que es consideraran en tot cas terrenys classificats com a SNU de protecció paisatgística i forestal.  
VI. Pel que fa a les normes urbanístiques:  
- La prohibició de construcció de pous negres i fosses sèptiques per al sòl urbà i urbanitzable s'estendrà també al SNU. És a dir, serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o vivendes familiars aïllades en SNU, no connectades a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i s'hi prohibex l'ús de fosses sèptiques i pous cecs. (article 128)  
Les xarxes de sanejament per als nous sòls urbanitzables s'hauran de definir com a separatives.  
Els paràmetres d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal (DQO i crom VI) s'hauran de corregir i ajustar-se al que estableix el model d'ordenances elaborat a aquest efecte per l'Entitat de Sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Aquests paràmetres s'hauran d'ajustar a aquells condicionants més restrictius que s'establisquen per al bon funcionament de la depuradora que s'instal·le.  
- S'hauran d'establir les condicions que impedisquen la formació de nucli de població en SNU (article 197).  
- L'eventual descatalogació de qualsevol forest o porció d'aquesta no comporta la desprotecció ambiental o urbanística d'aquesta, que continuarà sent SNU de protecció d'acord amb els seus valors ambientals (article 206).  
- Pel que fa a la protecció als camins ramaders, s'haurà de mantenir la integritat superficial i lla continuïtat dels camins ramaders (traçat i amplària legal) i s'assegurarà també la continuïtat preferent del trànsit ramader i la resta d'usos compatibles i complementaris amb aquell, en els termes expressats en la Llei 3/1995 (article 211).  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel et de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 183/7918-MFQ  
Títol: Homologació i pla parcial sector industrial El Melero II a Utiel   
Promotor: Ajuntament d'Utiel  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Utiel i DTTH  
Localització: Terme municipal d'Utiel.  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
El projecte pretén la reclassificació d'un sòl classificat en el Pla general d'ordenació urbana aprovat per la Comissió Provincial d'Urbanisme el 27 de gener de 1987 com a sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable industrial, i el desenvolupament del sòl urbanitzable industrial mitjançant l'homologació modificativa de l'esmentat PGOU.  
En el PGOU d'Utiel estava previst sòl urbanitzable industrial al nord de la N-330 que es va desenvolupar en part en el pla parcial El Melero promogut pel SEPIVA i aprovat per la Comissió Provincial d'Urbanisme el 30 de desembre de 1985 i modificat en data 26 d'abril de 1988. El nou sector queda situat limítrof amb el sector urbanitzat i perfectament connectat amb aquest.   
Es defineix una única unitat d'execució que comprén la totalitat de l'àmbit proposat, amb una superfície de 215.952 m², situats al sud-est del terme municipal d'Utiel, i que afronta amb sòl urbà industrial, sent els límits del sector:  
- Al sud, carretera N-330 i sòl urbà industrial  
- Al nord, variant d'Utiel de la carretera N-330 d'Alacant a França  
- A l'est, camí de la Mujer  
- A l'oest, sòl urbanitzable industrial.  
El promotor justifica la ubicació escollida per donar solució tant a les connexions viàries, com a la integració dels sòls industrials dins de la trama urbana. La solució proposada constitueix una unitat funcional ben integrada i connectada amb les àrees limítrofes, en especial amb el polígon industrial existent El Melero.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El sector industrial sotmés a estudi d'impacte ambiental es localitza al terme municipal d'Utiel, a la comarca Requena-Utiel, a la província de València. Es troba a una altitud de 820 metres sobre el nivell del mar i el perímetre municipal d'aquest limita pel nord amb Sinarcas i Benagéber, a l'est amb Chelva i Requena, al sud amb Requena i Caudete de las Fuentes i a l'oest amb Camporrobles i Fuenterrobles.  
L'àmbit territorial afectat pel pla parcial està constituït per una superfície irregular, amb forma longitudinal. La longitud aproximada del sector és de 1.100 m i l'ample varia entre 170 i 330 m.  
Es destaca la presència de diversos tàlvegs de recollida d'aigües pluvials en direcció al polígon industrial El Melero.  
- Planejament proposat  
  
3. Alternatives proposades  
No es fa un examen de les alternatives tècnicament viables. Únicament es descriu que per al disseny s'ha tingut en compte la important presència d'indústria ja consolidada prèviament i la futura integració d'aquesta.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 19 de maig de 2006 la Direcció Territorial de València va remetre documentació relativa a l'homologació i pla parcial sector industrial El Melero II del municipi d'Utiel, composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental i projecte, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
Es va exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Levante-emt de data 5 de juliol de 2004 i en el DOGV núm. 4793, de 8 de juliol de 2004.  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar 3 al·legacions, i no en va ser cap de caràcter ambiental, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament d'Utiel de data 1 de juny de 2005, en els quals s'incloïa certificat de l'aprovació provisional en Ple en sessió celebrada el dia 26 de maig de 2005.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 20 de juny de 2006 s'emet requeriment de documentació, per part d'aquest servei, a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques als voltants de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Ha de presentar certificat favorable de l'empresa encarregada de la recollida de residus sòlids urbans per a assumir l'increment generat per l'actuació.  
3. D'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de recursos hídrics, motivat per l'actuació, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.   
4. Informe de l'entitat gestora de l'EDAR sobre la capacitat d'aquesta per a absorbir les demandes generades per l'actuació que es projecta.  
En contestació a aquest requeriment es rep per part de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, documentació remesa per l'Ajuntament d'Utiel, formada per:  
- Informe del concessionari d'aigües potables d'Utiel   
- Certificat emés per GIRSA de suficiència i capacitat de la gestió de residus sòlids urbans d'Utiel.  
- Informe emés per EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Utiel per a admetre els cabals generats per l'actuació.  
- Sol·licitud d'informe la Conselleria de Cultura sobre l'afecció al patrimoni.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els informes següents sol·licitats durant la tramitació del pla parcial:  
1. Informe del Servei de Suport Tècnic de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 30 de gener de 2007, sobre l'estudi del paisatge de l'homologació i pla parcial sector industrial El Melero del municipi d'Utiel (València), el qual conclou el següent:  
"...En conclusió cal informar que: l'objecte d'aquest informe és l'homologació i pla parcial sector industrial El Melero del municipi d'Utiel (València), el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, i no li va ser, per tant i de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.   
Per això, s'emet aquest informe en contestació a la sol·licitud d'aquest Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, assenyalant que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal que aquest servei emeta un informe al respecte."   
2. Informe de María Dolores Bautista López, com a concessionària d'Aguas Potables de Utiel, de data 7 d'abril de 2004, sobre la disponibilitat de recursos hídrics per a admetre els cabals que generarà l'ampliació del polígon El Melero, el qual informa del següent:  
"...En resum, l'ampliació del polígon El Melero pot subministrar-se des del dipòsit actual i la canonada existent de propietat municipal suficient per a un cabal punta de 5 l/s i un consum anual de 30.000 m³/any."  
3. Certificat de la mercantil GIRSA (Gestió Integral de Residus sòlids SA), de data 31 de juliol de 2006, sobre suficiència i capacitat de la gestió de residus sòlids urbans d'Utiel en relació al pla parcial sector industrial El Melero II d'Utiel, el qual certifica la capacitat del tractament a la planta de tractament de Guadassuar fins que entre en funcionament el pla zonal VI, VII i IX a què pertany el municipi d'Utiel.  
4. Informe de la mercantil EPSAR (Entitat de Sanejament d'Aigües), de data 30 de novembre de 2004, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Utiel per a admetre els cabals generats pel sector industrial Melero II (València), el qual conclou el següent:  
"Pel que s'ha assenyalat anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals que genere i haja de sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic, aquesta Entitat de Sanejament emet informe favorable sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Utiel de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector industrial Melero II a Utiel sempre que es complisquen els condicionants següents..."  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF, PATRICOVA, CTV i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. Camins ramaders  
No hi ha camins ramaders que puguen veure's afectats per l'actuació proposada.  
3. Rambles i llits  
No hi ha llits entesos com a tals que puguen veure's afectats de manera directa o indirecta per l'actuació proposada.   
4. Jaciments arqueològics  
En l'àmbit d'estudi no es troben jaciments arqueològics, no obstant això, haurà d'obtenir-se informe relatiu al compliment del que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
5. Infraestructures de transport  
La infraestructura més pròxima localitzada és la carretera N-330 en el límit sud de la parcel·la en qüestió, la qual es veurà afectada de manera directa i indirecta per l'actuació, i la variant d'Utiel de la N-330 d'Alacant a França pel nord.   
Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals   
1. En els terrenys objecte d'homologació s'alternen algunes parcel·les cultivades amb altres que han sigut abandonades. Les primeres estan dedicades al cultiu de secà i de vinyes principalment i les segones corresponen a hortes de reduïdes dimensions, dedicades principalment al cultiu de verdures i hortalisses. En la zona no hi ha habitatges aïllats.  
Des del punt de vista estructural geològic la zona d'estudi es troba situada a la part sud-oriental de la serralada Ibèrica, les directrius estructurals NO - SE, predominen en els elements tectònics de la zona. La major part de la zona d'estudi està ocupada per afloraments triàsics. La litologia de la zona es caracteritza per la presència majoritària de conglomerats amb presència de franges de cudols, graves i llims.  
Això li confereix les característiques següents al sòl: erosió actual molt baixa, erosió potencial baixa, vulnerabilitat d'aqüífers alta.  
La capacitat d'ús del sòl és moderada. En l'àmbit d'actuació s'assigna un ús agrícola. No hi apareixen àrees degradades o relleus deteriorats. No hi apareixen zones forestals.  
2. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental presentat, en l'àmbit d'actuació, no s'ha trobat cap espècie inclosa en els annexos I i II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Com tampoc es recull cap espècie del Catàleg nacional d'espècies amenaçades (RD 439/1990, de 30 de març, BOE núm. 82, de 5 d'abril de 1992) actualitzat per les ordres de 29 agost de 1996, de 9 de juliol de 1998, de 9 de juny de 1999, de 10 de març de 2000, de 28 de maig de 2001, MAM/2734/2002 de 21 d'octubre i MAM/1653/2003 de 10 de juny, publicades totes en el Butlletí Oficial de l'Estat (BOE).  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, a més de la presència de les espècies de cultiu, es troben formacions de caràcter nitròfil, producte de les activitats de cultiu, principalment horta, i els camins limítrofs. Atés el grau d'antropització, les espècies trobades solen ser d'àmplia distribució cronològica. És bastant escassa i poc diversa.  
No es troben en l'àmbit àrees forestals que hagen patit incendis a partir de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable.  
3. En l'estudi d'impacte ambiental, no es presenta una llista d'aquelles espècies que d'una manera o una altra es relacionen amb l'àrea d'estudi. No es descriu les característiques biològiques i morfològiques de les espècies, com tampoc la seua distribució, hàbitat i situació a la Comunitat Valenciana. La probabilitat de la presència d'aquestes en la zona o no. No assenyala en quins punts es pot trobar predominança de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, assenyalant si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas.   
L'estudi d'impacte ambiental només dóna una llista de la possible presència d'espècies d'ornitofauna que poden albergar els secans arbrats, com són els fringíl·lids (C. Carduelis, C. chloris, S. serinus).   
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no cal indicar la presència a la parcel·la d'estudi d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben en l'àrea d'estudi, cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades, Reial decret 439/1990, de 30 de març, ni d'espècies incloses en els annexos del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades.  
Per tot l'anterior, cal dir que l'estudi realitzat de la fauna no és detallat quant a la presència d'espècies i les possibles afeccions del projecte sobre aquestes. No obstant això, ateses les reduïdes dimensions de la zona d'estudi i l'elevada antropització d'aquesta, la informació al respecte resulta suficient.  
4. Segons l'estudi d'impacte ambiental, la connexió a la xarxa d'aigua potable es realitzarà mitjançant les pertinents connexions i xarxa de distribució d'aigua potable, en el punt d'accés més pròxim a la xarxa que hi ha al polígon limítrof. Hi ha informe del concessionari de l'aigua d'Utiel sobre la disponibilitat d'aquest recurs. En l'esmentat informe s'indica que el subministrament de l'actuació projectada es realitzarà des del dipòsit actual de 700 m³, i que les infraestructures existents, de propietat municipal, són suficients per a un cabal punta de 5 l/s i un consum anual de 30.000 m³/any.  
El sanejament de les aigües residuals d'Utiel es realitza en l'actualitat en la depuradora situada al mateix municipi. Segons projecte, la xarxa de clavegueram connectarà amb la xarxa municipal existent al polígon El Melero i d'ací seran tractades en l'EDAR. S'adoptarà una xarxa separativa per a la xarxa de pluvials com la de fecals. Es presenta informe d'EPSAR favorable a l'ampliació de cabal tractat per l'EDAR d'Utiel per l'actuació. L'esmentat informe condiciona la viabilitat del tractament al fet que l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. També assenyala que l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram editat per aquesta entitat, i dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.  
Al sector proposat hi ha una línia aèria de telefonia, el traçat de la qual discorre paral·lel a la carretera nacional N-330, i que travessa part de l'àmbit d'actuació. Segons la documentació presentada, es proposa el desmunt d'aquest tram aeri, i restablir l'esmentada línia a través de canalització subterrània.  
5. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el clima de la zona d'Utiel pertany al clima de la franja de transició entre la plana litoral septentrional i els climes de l'interior. El màxim publiomètric tardorenc disminueix respecte al litoral, s'aprecia un màxim secundari a la primavera, es redueix la sequedat estival per la major freqüència de tempestes en aquesta època, i disminueixen les temperatures mitjanes. Les nevades són escasses però les gelades són més freqüents, afavorides en les cubetes i valls interiors per processos d'inversió tèrmica en les nits rases d'hivern. La zona es caracteritza per un clima mediterrani marítim o subtropical, caracteritzat per valors de les variables climàtiques de temperatura mitjana anual de 12-14 ºC i precipitació mitjana anual de 400-700 mm.   
6. L'estudi d'impacte ambiental no presenta un estudi acústic. S'hauran d'incorporar a l'estudi d'impacte ambiental mesures correctores per a corregir l'efecte provocat per la maquinària i la resta d'elements que poden provocar algun tipus d'alteració del nivell sonor de la zona en la fase d'execució del projecte. Aquestes mesures hauran de preveure's també en el programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental no integra en la documentació un estudi d'ordenació i protecció del paisatge. Únicament es fa referència a l'afecció sobre el paisatge mitjançant el punt 6.3.1, paisatge (pàgina 47 de l'estudi d'impacte ambiental), pertanyent al punt 6. factors biòtics (pàgina 47 de l'estudi d'impacte ambiental). Segons la documentació referida, el paisatge patirà una alteració transitòria durant la fase d'execució com a conseqüència de l'eliminació de la vegetació, moviment de terres, construcció d'edificis, etc. Se substituirà un típic paisatge agrícola per una zona industrial i es mantindrà l'actual paisatge de les zones limítrofes i exteriors al sector.   
Aquesta actuació, sobretot la construcció d'infraestructures i edificis provocarà un impacte permanent, d'extensió zonal, i afectarà directament el paisatge de la zona ruralment, i indirectament el benestar de les persones.  
D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental, en un principi, proposa una sèrie de mesures d'integració paisatgística sobre les construccions i, també, la realització d'una pantalla visual a partir de la plantació de flora autòctona.  
7. Segons l'estudi d'impacte ambiental, en l'àmbit d'estudi no es troba cap jaciment arqueològic localitzat en l'àmbit sobre els sòls que es reclassifiquen passant de ser sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable.  
L'estudi d'impacte ambiental, no estableix com a mesures protectores inicials, que amb caràcter previ a qualsevol actuació sobre aquests haurà de realitzar-se un estudi de prospecció arqueològica i que, una vegada remés a la Conselleria de Cultura i Patrimoni, aquesta haurà d'emetre un informe vinculant al qual quedarà subjecte aquest estudi d'impacte ambiental. Per la qual cosa haurà de presentar-se un annex a aquest que haurà de recollir les mesures correctores, protectores i de vigilància que de l'esmentat informe de la Conselleria de Cultura, Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià es deriven.  
S'haurà d'aportar l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, resultat de preveure en l'estudi d'impacte ambiental aquestes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància o mesures correctores al respecte. L'esmentat informe serà vinculant per a la resolució final del projecte.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'Impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i pla parcial sector industrial El Melero II d'Utiel, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits a continuació:  
Segon   
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. S'haurà d'aportar l'informe definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. L'abocament generat pel desenvolupament urbanístic haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.   
L'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram editat per aquesta entitat, i dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.  
3. La xarxa d'aigües pluvials del sector haurà de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.   
La xarxa de distribució d'aigua haurà de ser separativa (aigua potable, aigua residual depurada per a usos industrials i aigua residual depurada per al reg de zones verda o neteja de carrers).  
4. L'Ajuntament haurà d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
5. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i indicar, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat, s'exigiran a les empreses els certificats que acrediten el lliurament dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
6. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar a les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
7. Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de la carretera N-330 en el límit sud de la parcel·la i la variant d'Utiel de la N-330 d'Alacant a França pel nord, exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.   
8. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, haurà de ser-ne necessària la reposició. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants propietària o, en tot cas, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, qui determinarà la manera en què s'hauran de dur a terme les actuacions proposades.   
9. Per a l'adequació de la zona verda s'haurà d'utilitzar terra adequada, en cap cas residus, i espècies vegetals autòctones que no requerisquen gran quantitat d'aigua per a la subsistència d'aquestes. Les esmentades espècies hauran d'emprar-se igualment en la restauració dels possibles talussos naturals que s'executen amb motiu de la urbanització.  
10. En el cas que els cultius limítrofs es vegen afectats durant les obres d'edificació, s'hauran de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 202/06-AIA  
Títol: Obres d'interés general per a la construcció d'una bassa d'emmagatzemament d'aigua depurada de la SAT Vall del Remei d'Albaida (València)  
Promotor: SAT Vall del Remei  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte del projecte: Construcció d'una bassa per a emmagatzemament d'aigua depurada  
Localització: Parcel·les 58 i 60 del polígon 5 del terme municipal d'Albaida (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El projecte consisteix en la construcció d'una bassa d'emmagatzemament d'aigües depurades procedents de la depuradora d'Albaida a fi d'emmagatzemar una quantitat d'aigua tal que permeta el reg dels cultius a l'època de màximes necessitats. A més, està prevista la connexió mitjançant canonada de fosa a bassa ja construïda de la comunitat de regants esmentada.  
Les obres projectades són les següents:  
- Bassa de materials solts amb una capacitat de 241.177,87 metres cúbics, amb una alçària de terraplens de 9,5 metres. Estarà impermeabilitzada amb làmina de polietilé d'alta densitat de 2 mm de gruix en fons i talussos.  
- Canonada de connexió entre les basses DN350 en pressió, de fosa que discorrerà per camins i parcel·les agrícoles.  
- Canal de recollida d'aigües pluvials procedents d'escorriment i canalització d'aquestes cap a barranc.  
La bassa projectada se situa a terrenys propietat de la SAT Vall del Remei d'Albaida, a les parcel·les 58 i 60 del polígon 5 del municipi d'Albaida. El vas de la bassa consistirà bàsicament en el buidatge de la parcel·la, en la formació dels terraplens de tancament a la part més baixa ajustant-se al contorn de la parcel·la. La superfície total de la bassa, incloent talussos i coronació és de 45.841 metres quadrats.  
Els talussos seran 2,0H:1,0V (aigües amunt) i de 3,0H:2,0V (aigües avall), que s'obtindran a partir del desmunt de les terres o de la formació de terraplens tenint en compte la cota del terreny i la coronació projectada.  
La coronació, amb un ample total de 4,00 metres, quedarà pavimentada per mitjà d'una capa de 20 cm de formigó en massa i capa de 20 cm de llast artificial estesa i compactada al 98% del proctor modificat. Sobre els talussos aigües avall s'estendran 20 cm de terra vegetal per a la posterior hidrosembra.  
S'haurà de disposar de sobreeixidor amb les connexions necessàries per a conduir les aigües de drenatges i de buidatge al barranc pròxim.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El projecte va ser remés per la Direcció General de Regadius i Infraestructures Agràries el dia 25 de maig de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del dia 27 d'octubre de 2006. D'acord amb els certificats emesos al respecte, durant aquest període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient conté l'informe emés per l'enginyer forestal municipal de l'Ajuntament d'Albaida.  
Afeccions legals  
D'acord amb l'informe urbanístic emés per l'Ajuntament d'Albaida, d'acord amb el Pla general d'ordenació urbana vigent al municipi, les parcel·les afectades pel projecte tenen la qualificació de sòl no urbanitzable comú, i és compatible l'ús agrari d'aquest.  
L'activitat proposada no afecta forest pública ni terreny forestal. Tampoc afecta cap espai protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits ni cap hàbitat definit en la Directiva 92/43/CEE.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La zona on s'ha de realitzar el projecte és un lloc de predomini agrícola, amb un valor paisatgístic notable a causa de la confluència de diversos elements: d'una banda, el paisatge agrícola tradicional format per mosaic de diversos cultius i d'un altre, l'aparició esporàdica de vegetació espontània. Tot això s'uneix amb el peculiar cromatisme de les margues de la zona, de coloracions blanquinoses que originen un paisatge peculiar, singular i emblemàtic de la comarca de la Vall d'Albaida.  
Sobre aquest paisatge s'observa una determinada proliferació de basses de reg de característiques constructives semblants a les que són objecte d'aquest projecte i l'impacte de les quals sobre el paisatge es deriva de l'alçària de talussos i de la seua adequació paisatgística. Aquestes basses són utilitzades de manera habitual com a lloc de pas o de repòs d'aus com ara l'agró blau.   
Per això, es considera que ha de garantir-se, en la mesura que siga possible la preservació del paisatge de la zona mitjançant una adequada restauració paisatgística, el manteniment de la vegetació natural i, a més, garantir la utilització de la bassa per la fauna present a la zona.   
Segons l'estudi d'impacte ambiental, la realització del projecte afectarà els elements ambientals següents:  
a) Medi físic: aire, geologia i geomorfologia, sòl i paisatge.  
b) Medi biològic: vegetació i fauna.  
c) Medi socioeconòmic: propietat del sòl, ús i patrimoni.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, es produiran els impactes sobre el medi físic següents:  
- Augment de partícules en suspensió en la fase de construcció pel moviment de terres generat en l'excavació de la bassa. Aquest efecte serà temporal, i cessarà amb la terminació de les obres.  
- Increment de nivells acústics: de signe negatiu però de poca importància atesa la llunyania de les obres a nuclis habitats habitualment.  
- Canvis en la geomorfologia local i pèrdua de sòl: els desmunts i terraplens comporten una ruptura de la unitat geològica i la pèrdua de sòl cultivable L'efecte serà irreversible.  
- Canvis en el paisatge  
- Eliminació de la vegetació: atés l'escàs valor de a vegetació existent en la zona l'efecte es qualifica com a irrellevant.  
- Afecció a la fauna per allunyament durant les obres i possibles riscos derivats de la presència d'una tanca i d'aigua.  
Pel que fa a la possible afecció d'elements protegits per la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, en l'estudi d'impacte no es localitza en l'àmbit de les obres cap bé d'interés cultural.  
En l'informe emés per l'Ajuntament d'Albaida, destaca l'existència de tres masies catalogades considerades d'especial protecció (Casa de la Viuda, Satorre i el Xorro), la qual cosa no afecta les obres, ni hi ha constància de cap resta arqueològica a la zona.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
A fi de minimitzar els impactes que generarà la realització de l'obra s'hi han de dur a terme les mesures correctores següents:  
- Regada de les pistes de treball.  
- Limitació de la velocitat de circulació dels vehicles.  
- Transport de materials en vehicles coberts.  
- Manteniment adequat de la maquinària.  
- Gestió adequada de residus   
- Recuperació de la terra vegetal.  
- S'evitarà el moviment del maquinària pesant fora dels marges dels vials d'accés.  
- Implantació de cobertura vegetal als terraplens i foment de la vegetació circumdant.  
- Implantació de passos per a la fauna  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, annex I, apartat 8é i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en la resta de disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació el projecte de les obres d'interés general per a la construcció d'una bassa d'aigua depurada de la SAT la Vall del Remei d'Albaida (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'haurà d'obtenir l'informe vinculant regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, modificada per la Llei 5/2007. No obstant això, si en el transcurs de les obres s'hi produeix qualsevol troballa d'interés històric, arqueològic o paleontològic, se n'haurà d'informar la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i s'hi hauran d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta.  
2. S'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu la concessió administrativa regulada en l'article 109 del RDL 1/2001, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües respecte de la disposició dels cabals procedents de la depuradora i l'autorització d'abocament a llit públic.   
3. Les zones de trànsit de maquinària i les de dipòsit de materials hauran de ser les imprescindibles per al bon funcionament de l'obra. En el cas que s'afecten terres de labor o terreny natural, a la terminació de les obres s'haurà de descompactar el terreny.  
4. En les obres realitzades per a la implantació de les canonades no haurà d'afectar-se arbratge natural.   
5. La caseta de bombament haurà d'adoptar l'aspecte de les construccions de l'entorn.  
6. A més de les mesures assenyalades en l'estudi d'impacte ambiental i a causa de l'alçària dels talussos, aquests s'hauran de condicionar amb geotèxtils, mantes de fibra vegetal o algun altre element semblant que garantisca l'arrelament de la vegetació procedent de l'hidrosembra i l'absència d'erosió.   
7. Respecte a la fauna, la bassa haurà de contenir mesures per a facilitar l'eixida d'aquesta de l'embassament (rampes, malles, etc).  
8. La utilització de terres sobrants en la possible restauració d'altres zones haurà de disposar dels permisos requerits en el Decret 200/2004, sobre utilització d'inerts adequats en obres de restauració.  
9. El programa de vigilància ambiental haurà de contenir les mesures següents:  
a) La vigilància periòdica de la vegetació utilitzada en la restauració paisatgística i l'èxit de l'hidrosembra, amb la reposició de les marres.  
b) La vigilància de possibles afeccions sobre la fauna ofegada en la bassa o afectada per xoc contra la tanca. En el cas que s'observe un increment d'accidents, haurà de comunicar-se a la Secretaria Autonòmica.  
c) La vigilància de la suficient qualitat de les aigües procedents de la depuradora mitjançant anàlisis periòdiques.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 004/9965-SXK  
Títol: Indústria per a la fabricació de paviment i revestiment ceràmic per monococció.  
Promotor: Colorker Porcelánico, SA  
Localització: Partida els Plans, s/n, terme municipal de Xilxes (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Colorker Porcelánico, SA és una indústria dedicada a la fabricació de paviment i revestiment ceràmic per monococció. Es tracta d'una planta existent i en funcionament ubicada a Xilxes (Castelló). Està prevista l'ampliació de l'activitat.  
L'activitat ocupa un solar de 110.100 m² i la superfície edificada serà en total de 50.400 m². Se situa en sòl urbà industrial, en un polígon totalment urbanitzat i disposa d'aigua potable, energia, gas natural, etc. L'accés al polígon es realitza des de la N-340.  
Característiques més rellevants de l'activitat  
La capacitat de producció de la indústria arriba a les 176.960 t/any, repartides en producte rectificat (98.950 t/any), producte rectificat i polit (52.938,2 t/any) i producte sense rectificar ni polir (25.072 t/any). La capacitat d'emmagatzemament de producte acabat és de 1.520.000 m² de taulells. Es preveu la instal·lació de maquinària nova associada a les diverses fases de producció.  
El procés de fabricació que se segueix en l'empresa, de manera esquemàtica, consisteix en la recepció de matèries primeres i emmagatzemament, preparació d'esmalts i colors, premsatge en sec, assecada de les peces premsades, esmaltada i serigrafiat de peces, magatzematge de peces esmaltades sobre boxs, cocció de les peces, magatzematge de peces cuites, tractament de rectificat i poliment, classificació i embalatge i magatzematge de producte acabat i expedició.  
Les matèries primeres emprades en el procés productiu són argila atomitzada, aigua, frites i additius. L'energia emprada és gas natural en els processos d'assecada i cocció i en menor grau, per a altres processos, electricitat. Es disposa d'un dipòsit en superfície de gasoil per a la maquinària mòbil.  
Es disposa de pou propi autoritzat per a 7.000 m³ a l'any i proveïment d'aigua potable. En total, el consum d'aigua ascendeix a 22.123 m³, sent superior el cabal extret del pou a l'autoritzat, per la qual cosa s'ha comunicat que s'està tramitant la modificació de la concessió del pou.  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental es va iniciar amb data 17 de gener de 2007, en rebre de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental escrit acreditatiu de la informació pública del projecte, en el qual s'indica que no hi han hagut al·legacions a aquest. Així mateix s'ha adjuntat documentació complementària al projecte, entre la qual cal destacar l'informe de compatibilitat urbanística favorable i informes emesos per diversos òrgans competents.  
Anteriorment, s'havia rebut el projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi (expedient de consulta 118/06). Entre els annexos del projecte es troben documents d'acceptació de residus i convenis d'adscripció a SDDR, analítiques de les emissions a l'atmosfera i el certificat de connexió al clavegueram.  
Afeccions legals  
El projecte està afectat per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...). La indústria sol·licita l'autorització ambiental Integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
La fabricació de taulellets i taulells de ceràmica està recollida com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.   
La fabricació de taulellets està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i envasos.  
Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Un aspecte que cal tenir en compte per a valorar la instal·lació és que es tracta d'una indústria existent i en funcionament, en procés d'adaptació a la nova normativa. A més, es troba en zona antropitzada adaptada per a albergar activitats industrials.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, i amb vulnerabilitat mitjana/baixa d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia Temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, de la Generalitat Valenciana.  
Amb caràcter general, la fabricació de paviment i revestiments ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
Pel que fa a les aigües residuals, les sanitàries s'aboquen al clavegueram, les quals disposen de l'autorització de l'Ajuntament. Les aigües pluvials s'aboquen a la xarxa específica del polígon. Pel que fa a les industrials, les generades en les esmaltadores i zones de preparació d'esmalts es porten a basses impermeables i d'ací a depuradora que funciona per decantació i tractament fisicoquímic, i s'aboca l'efluent d'aigua al clavegueram i es porten els llots a l'atomitzador. Les aigües generades en el procés de rectificació, poliment i tallada es porten a depuradora de decantació i precipitació, i es reutilitza l'aigua resultant (circuit tancat), mentre que els llots es lliuren a un gestor autoritzat.  
Amb relació als residus generats, els assimilables a urbans es dipositen en contenidors per a la recollida d'aquests pels serveis municipals. Els residus no perillosos s'emmagatzemen en contenidors específics i senyalitzats en les zones de producció d'aquests. Els residus perillosos s'emmagatzemen temporalment en una zona específica de 100 m² amb superfície impermeable i arqueta de recollida de lixiviats en la qual se situen els dipòsits i cubitainer (per a l'oli industrial usat), com també cubetes de retenció de vessaments. Es disposa de material absorbent no inflamable per a recollir possibles vessaments. Els residus són lliurats a una empresa gestora autoritzada. La gestió dels envasos usats es fa a través d'un sistema de dipòsit, devolució i retorn. La indústria estava inscrita com a xicotet productor de residus perillosos i ha tramitat juntament amb l'autorització ambiental integrada l'autorització i inscripció com a productor.  
Respecte al soroll generat, es considera suficient l'aïllament proporcionat pels tancaments per al compliment dels nivells sonors màxims establits. No obstant això, s'indica que se seguiran les instruccions d'instal·lació de la maquinària i es procedirà a l'equilibratge de les màquines rotatives per a evitar soroll i vibracions. En particular, realitzada una auditoria acústica, s'ha comunicat que es tancaran acústicament les turbines dels filtres i en cas de ser necessari, es col·locaran silenciadors en la boca de les ximeneres.  
Les emissions a l'atmosfera van associades a les fases de recepció i trasbals d'argila (partícules), processament i assecatge de peces (partícules i gasos de combustió), preparació d'esmalts i esmaltada (partícules) i cocció (partícules i gasos de combustió). A fi de reduir-les s'han instal·lat filtres de mànegues, filtres de via humida i s'han dimensionat les xemeneies per a facilitar la dispersió dels contaminants. S'indica també l'adopció d'un pla de manteniment per al control de les emissions i de sistemes de control i vigilància d'aquestes.  
A més dels sistemes correctors indicats en els paràgrafs anteriors, entre les millors tècniques disponibles que adoptarà l'empresa se citen, entre altres:   
- Recuperació i reutilització dels rebutjos de la planta, mitjançant la gestió d'aquests per atomitzador.  
- Recuperació de la calor del forn en la fase de preassecada.  
- Emmagatzematge de l'argila atomitzada en l'interior de les naus i en sitges tancades.   
- Instal·lació de sistemes d'aspiració en les zones de recepció i transport de terres, zones de trituració i moviment de matèries primeres.  
- Pavimentació i neteja de les vies de circulació de limitació de la velocitat de circulació.  
- Ús de combustibles i matèries primeres amb baix contingut en fluor, clor o sofre.  
- Control i optimització de la combustió per a reduir la generació de CO.  
- Ús de grups hidropressors per a neteja i així estalviar aigua.  
- Millorar la integració de la instal·lació en l'entorn d'aquesta.  
- Aïllament dels equips i instal·lacions sorolloses.  
Com a programa de vigilància ambiental, es proposen les mesures de vigilància següents:  
- Inspecció visual dels residus emmagatzemats i els seus contenidors, registre dels productes emmagatzemats i neteja de possibles efluents dels contenidors i dels locals, diàriament.  
- Inspecció visual dels filtres de mànegues i comprovació del funcionament correcte de les depuradores, diàriament.  
- Inspecció setmanal dels camions.  
- Inspecció setmanal exhaustiva dels residus emmagatzemats.  
- Inspecció setmanal de les xemeneies dels forns.  
- Inspecció setmanal visual de les basses d'acumulació d'aigües residuals.  
- Revisió i manteniment mensual de cada una de les màquines i mesures correctores i neteja completa, com també verificació de l'eficàcia dels dispositius de seguretat.  
- Trimestralment, greixatge i verificació de tots els elements dels filtres de mànegues.  
- Anualment, neteja de tota la maquinària  
- Autocontrol de les emissions de manera anual, biennal o triennal, segons corresponga.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat l) del Grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental (fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada llei.   
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de planta de fabricació de paviment i revestiments ceràmics, promogut per Colorker Porcelánico, SA situada en partida els Plans, s/n, terme municipal de Xilxes (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Haurà d'obtenir-se de la Confederació Hidrogràfica corresponent una concessió de l'ús de l'aigua de pou d'acord amb el cabal realment extret d'aquest.  
2. Les arquetes de recollida de vessaments i lixiviats en les zones d'emmagatzemament de residus han de ser estanques i impedir l'abocament a la xarxa de clavegueram, i procedir, si escau, a la gestió d'aquest per una empresa autoritzada.  
3. Una vegada completada l'ampliació s'hauran de mesurar les emissions dels focus i la realització d'una nova auditoria acústica, i s'adoptaran, si és el cas, les mesures correctores addicionals proposades en l'estudi d'impacte ambiental.   
4. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes.  
5. D'acord amb l'article 4 del QJX 7355/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb l'antelació suficient, la data de començament de l'execució del projecte.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si cal, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon   
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental   
Expedient: 38/4556-AYT  
Títol: Fàbrica de taulellets i taulells ceràmics   
Promotor: Segorbe Porcelánico, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, de la Generalitat Valenciana  
Objecte: Instal·lació d'una fàbrica de paviment porcellànic  
Localització: Parcel·la 5 del Polígon Industrial La Esperanza, 12084, Segorbe (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Segorbe Porcelánico, SA té prevista la instal·lació d'una fàbrica de paviment porcellànic localitzada als afores de Segorbe, concretament a la parcel·la núm. 5 del Polígon Industrial La Esperanza. L'activitat que s'ha de realitzar és la de fabricació de porcellànic tècnic i esmaltat per conformació i cocció de les peces. Aquesta activitat s'exercirà en l'interior d'una nau industrial dotada de tota la maquinària i les instal·lacions necessàries per al desenvolupament d'aquesta. L'esmentada activitat es pretén executar en dues fases. En la fase I s'executarà el total de l'edificació industrial i s'instal·larà la maquinària necessària per a una línia de producció, mentre que en la fase II s'instal·larà la maquinària necessària per a una línia de producció addicional.   
L'estudi d'impacte ambiental es realitza a fi de determinar l'impacte de l'activitat sobre el medi ambient i per a complir a les exigències de la sol·licitud de l'autorització ambiental integrada.  
2. Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat   
La zona en què es pretén realitzar l'actuació està ubicada entre la Serra Calderona i la vall del riu Palància, al terme municipal de Segorbe. La parcel·la en què es realitzarà l'actuació es troba emplaçada en sòl industrial, segons certificat de l'Ajuntament de Segorbe de 3 de març, i el polígon està totalment urbanitzat i ocupat per algunes indústries. L'estat ambiental de la zona està totalment modificat, i ocupa anteriors zones de bosc baix pròxim a l'ermita de La Esperanza. La superfície de la parcel·la sobre la qual es pretén executar l'edificació industrial és de 56.736,33 m². Les obres d'urbanització de la parcel·la consistiran en l'asfaltat d'aquesta i l'execució d'una tanca perimetral. El 100% d'aquesta superfície estarà pavimentada sent 41.470 m² coberts per l'edificació industrial proveïda de solera de formigó i 15.293,33 m² descoberts asfaltats. L'accés al polígon es realitza a través d'una rotonda, situada a la CV-216 o bé, a partir de l'eixida entre el km 33 i el km 34 de la futura autovia Sagunt - Burgos A23.   
En el procés industrial l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament aigua, argiles, tintes serigràfiques, abrasius, envasos i embalatges. L'empresa no té el procés d'atomitzat, per la qual cosa adquireix l'argila atomitzada. Aquesta arriba a la fàbrica en camions banyera que descarreguen en la tremuja de recepció on, mitjançant una estació de càrrega de sitges, és mesclada, dosificada i emmagatzemada en unes sitges mòbils de 8 m³ de capacitat unitària. Les tintes serigràfiques es reben envasades en bidons, preparades per a l'aplicació directa d'aquestes a les peces ceràmiques. Com a fonts d'energia s'utilitza gas natural i electricitat.  
L'estimació anual de producte acabat obtingut del procés industrial és d'1.200.000 m² per a cada una de les dues fases.  
Tramitació administrativa  
En data 7 de febrer de 2007 l'Ajuntament de Segorbe emet certificat d'inexistència d'al·legacions en relació amb l'exposició al públic.   
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 2 de març de 2007, en remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria el certificat d'informació pública del projecte, en el qual s'indica que no s'han rebut al·legacions a aquest.   
Atés suficient la documentació remesa, s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Afeccions legals  
El projecte està afectat per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5. (Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia, o una capacitat d'enfornada de més de 4 m³ i de més de 300 kg/m³ de densitat de càrrega de forn).  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental Integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
La gestió de residus està específicament regulada per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa caldrà ajustar-se al que ha dictat la Direcció General de Qualitat Ambiental en l'autorització de gestió concedida.   
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, la protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus són atribució de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La fabricació de taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.  
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex II del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2, Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
El paisatge de la zona està determinat per la ubicació en la vall del riu Palància. L'activitat que s'ha de desenvolupar no afecta cap espai natural protegit, a pesar d'això en les proximitats hi ha diversos espais naturals, cal destacar el paratge municipal de La Esperanza, la zona de les llacunes de Segorbe, el Parc Natural de la Serra d'Espadà i el Parc Natural de la Serra Calderona. El territori posseeix una capacitat d'ús del sòl moderada i una vulnerabilitat d'aqüífers molt alta. La vegetació actual ha sigut eliminada i ha sigut substituïda per zones sense asfaltar, formigonades o edificades. Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, d'alta accessibilitat d'aqüífers i risc d'erosió potencial alt, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica del territori de la Generalitat Valenciana.   
2. Identificació i valoració d'impactes durant la fase de construcció  
Per a l'exercici de l'activitat es construirà una edificació industrial que albergue la maquinària del procés i les instal·lacions necessàries. Les accions que s'han de considerar durant la fase d'execució són la preparació del terreny, l'execució de l'obra civil i la col·locació de les instal·lacions.   
3. Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament  
El procés industrial es pot considerar dividit en les fases següents:   
- Recepció de matèria primera: argila atomitzada, esmalts i colors.  
- Preparació, dosificació i conformació de matèries primeres.  
- Procés de premsatge, assecatge i cocció.  
- Procés de poliment i rectificació.  
- Procés de selecció, encaixament i paletització, magatzematge i expedició.  
Cada una de les etapes del procés productiu dut a terme durant la fase d'explotació és susceptible de produir impacte ambiental.  
S'origina un volum considerable d'emissions a l'atmosfera, tant per la manipulació de materials pulverulents (descàrrega i emmagatzemament d'argila atomitzada), com per disposar d'operacions que requereixen d'un procés de combustió (assecatge i cocció). A causa de la matèria primera utilitzada hi ha gran quantitat de pols en suspensió, concretament en la zona de premsatge. Es desprenen olors en la zona d'emmagatzemament i línies d'esmaltada, a causa de l'ús de pintures, dissolvents, coles, etc.   
En el desenvolupament normal de l'activitat els sorolls principals que s'han de considerar seran els produïts pels ocupants de la nau i la maquinària instal·lada. En l'exterior de la nau cal considerar el soroll a causa del trasbals de càrrega i descàrrega dels camions. Pel que fa a les vibracions, aquestes seran les produïdes per les màquines fixes que intervenen en el procés.  
Les aigües procedents de lavabos i vestidors no se'ls realitzarà cap tipus de tractament en ser assimilables a domèstiques i trobar-se dins dels límits d'abocament adequat. L'abocament d'aquesta aigua es realitzarà directament al col·lector del polígon respectant els límits i condicions recollides en el pla parcial del polígon.   
Els forns, assecadors i conductes portadors de calor estan calorifugats de manera que es minimitzen les pèrdues de calor i es reduïsca el consum d'energia.  
4. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.  
4.1. Construcció de l'activitat  
La construcció es realitzarà minimitzant els moviments de terra i intentant compensar els volums de desmunt i terraplé. Els residus produïts per l'execució de l'obra civil i les instal·lacions es retiraran i gestionaran de manera adequada. Així mateix es realitzaran regs antipols per a evitar la dispersió de partícules en la fase de preparació del terreny.  
4.2. Contaminació acústica. Vibracions  
Els sorolls i les vibracions s'evitaran en la mesura que es puga en el focus d'origen, tractant de minorar-ne la propagació en el local de treball. S'han d'instal·lar elements aïllants del soroll en els principals focus d'emissió. L'ancoratge de màquines i aparells s'ha de realitzar d'acord amb les tècniques més eficaces, a fi d'aconseguir el seu òptim equilibri estàtic i dinàmic, així, en els equips que així ho necessiten, s'han d'instal·lar tacs o bancades antivibratòries, alhora que se separaran aquests dels elements estructurals un mínim d'un metre.   
Els compressors necessaris per a l'exercici de l'activitat s'ubicaran en l'interior d'una caseta aïllada acústicament de l'exterior pel seu tancament i la instal·lació d'elements absorbents en les eixides de ventilació. Els motors dels filtres de partícules s'aïllaran de l'exterior per a minimitzar la dispersió del soroll.  
4.3. Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de 14 focus d'emissió canalitzats de contaminants atmosfèrics que hauran de sotmetre's al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- Pols d'argila en seccions d'emmagatzemament d'argiles atomitzades, caigudes de cintes, elevadors i premses.  
- Boires produïdes per les cabines d'esmaltats a causa dels sistemes d'aplicació (discos, pistoles d'aire comprimit, etc.) i per la càrrega/descàrrega de les sitges mòbils.  
- Xemeneies de combustió de forns i assecadors.  
- Pols produïda pels discos abrasius.   
Els nivells d'emissió d'aquests contaminants hauran de ser controlats, basant-se en el que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els límits en xemeneies dels processos de cocció, assecada i captacions de pols de procés, i en qualsevol cas els establits en el Decret 833/75.  
Per a evitar la generació de pols en suspensió en la secció de recepció, ensitjament, càrrega de sitges mòbils i mescla de matèries primeres cal tenir una instal·lació d'aspiració de pols i filtració per mànegues amb neteja mitjançant bufament a contracorrent amb sistema venturi i electrovàlvules d'aire comprimit, d'una capacitat nominal de 40.000 m³/hora. Per a evitar la generació de pols en suspensió en la secció d'esmaltada s'utilitzarà filtre de via humida, amb una capacitat d'aspiració de 35.000 m³/h. Així mateix s'ha de disposar d'una central d'aspiració per a neteja industrial i posterior transport de pols, proveït de bomba de buit, amb un cabal de 1.200 m³/hora.  
Durant la fase de funcionament, els camions banyera hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense aquesta a fi de reduir l'emissió d'àrids pulverulents.   
Totes les emissions atmosfèriques són expulsades a l'atmosfera a través de xemeneies. Totes les xemeneies s'elevaran de manera que superen en almenys 1 metre el carener de la zona de la nau en què es troben. Les instal·lacions han de disposar dels elements necessaris (orificis i plataformes) per a la presa de mostres, segons el que especifica l'annex III de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.  
4.4. Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
L'aigua consumida serà la procedent de la xarxa municipal d'aigua potable. S'utilitzarà en els lavabos i vestidors del personal i en les seccions de poliment, rectificació i serigrafia.   
L'empresa titular depura les aigües residuals d'aquesta procedents dels processos de fabricació mitjançant tractament fisicoquímic de decantació a fi de depurar-les i aconseguir així la reutilització total de les esmentades aigües en el procés de fabricació.  
Les aigües industrials són originades en les operacions següents: neteja de baixos i pneumàtics de camions, línia de poliment, rectificació i línia de serigrafiat. L'aigua de la neteja de baixos i camions és tractada mitjançant un sistema modular de desengreixament i desarenament per a la reutilització de nou en la llavada. La resta d'aigua de procés consta per al seu tractament d'una planta de tractament fisicoquímic i decantació per gravetat, com també un filtre premsa per a la deshidratació dels llots obtinguts. L'aigua provinent de la depuradora és emmagatzemada i reutilitzada en les línies de poliment.  
S'han d'instal·lar, en les preses d'aigua per a la neteja de línies, boques de pressió que optimitzen el procés de neteja i reduisquen el consum d'aigua.  
Les aigües residuals d'origen domèstic procedents de lavabos i vestidors s'aboquen directament al col·lector del polígon. Per al control dels abocaments existirà, prèviament a la connexió a col·lector, una arqueta de registre. Hauran de ser vigilats els paràmetres exigits en l'ordenança municipal i atenir-se als controls i periodicitat disposats en aquesta.  
4.5. Contaminació del sòl  
Es tracta d'una activitat potencialment contaminant del sòl en manipular matèries pulverulentes a granel i emetre's partícules per xemeneies, que s'acumulen en cobertes i paviment que són arrossegades per l'aigua de pluja.  
A la zona de recepció d'esmalts i colors s'ha de destinar una zona per a l'emmagatzemament d'aquests dotada de xarxa de recollida d'abocaments connectada a la depuradora. La preparació de pastes serigràfiques es limitarà a la seua ubicació en els dipòsits d'aplicació de les línies.  
S'ha d'executar solera impermeabilitzada a les zones que calga, a fi d'evitar els abocaments directes al sòl.   
4.6. Residus generats  
Durant la posada en marxa i funcionament normal, la indústria generarà tota una sèrie de residus de les tres categories (inerts, assimilables a urbans i tòxics i perillosos).  
Les tècniques de gestió dels residus generats per l'activitat es limiten a la seua segregació i correcte emmagatzemament en les instal·lacions i la posterior entrega d'aquests a un gestor autoritzat. La recollida, transport i posterior gestió serà establida pels mateixos gestors.  
Per a reduir el volum de la fracció sòlida que s'ha de gestionar s'instal·larà un filtre premsa a l'eixida de la depuradora, per a la reducció del percentatge d'aigua d'aquesta fracció. L'aigua recuperada per aquest procediment tornarà a ser processada a través de la depuradora.  
4.7. Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i la manera en què s'han de dur a terme les inspeccions rutinàries i actuacions preventives de les emissions gasoses, el control de la generació i gestió d'aigües residuals, residus, i control de sorolls.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Tal com estableix l'apartat I) del Grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada estan sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de la instal·lació d'una fàbrica de porcellànic a la parcel·la núm. 5 del Polígon Industrial La Esperanza, de Segorbe (Castelló), en els termes que estableix el projecte bàsic, el projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació que consta en l'expedient, en compliment de la legislació mediambiental vigent, sempre que es complisquen les condicions addicionals següents:  
1. S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.   
2. Els llots recollits en la instal·lació de depuració hauran de ser caracteritzats per tipus o grups d'esmalts, frites i colors emprats, i en funció dels resultats obtinguts segregar-se, i en cas de resultar perillosos hauran de ser declarats i gestionats com a tals, i tenir en consideració les quantitats generades per si passaren a ser grans productors.  
3. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments s'haurà de disposar de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
4. S'haurà de disposar de basses de seguretat per a emmagatzemar l'excedent d'aigua en moments d'avaria de la depuradora, amb capacitat suficient per a evitar possibles abocaments fins al moment de la posada en marxa d'aquesta.  
5. S'hauran de realitzar controls periòdics de les canaletes que transporten l'aigua residual industrial des dels focus de generació fins a la depuradora.  
6. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, hauran de constar les accions:  
- Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, SO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, SO2, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
- Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que pogueren estar pròxims o limítrofs. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
- S'hauran d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, i comprovar que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
7. D'altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
9. D'acord amb l'article 4 del YHL 6355/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 26 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo