Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9308, del 29-03-2022 (2022/2310)

RESOLUCIÓ de 23 de novembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula un informe d'impacte ambiental del Projecte de millora de la funcionalitat i seguretat viària de la carretera CV-622 des de la CV-60 a Beniatjar (CV-615 del TM de Beniatjar, la Pobla del Duc, Castelló de Rugat i Ráfol de Salem (València) (expedient 160/5895-NAK).
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9308

Data del DOGV
:   29-03-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/2310


Data del document
:   23-11-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Castelló de Rugat
    * Beniatjar
    * Ráfol de Salem
    * Pobla del Duc, la
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 23 de novembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula un informe d'impacte ambiental del Projecte de millora de la funcionalitat i seguretat viària de la carretera CV-622 des de la CV-60 a Beniatjar (CV-615 del TM de Beniatjar, la Pobla del Duc, Castelló de Rugat i Ráfol de Salem (València) (expedient 160/4646-WWZ). [2022/2310]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (1864133)160/2067-SZJ.  
Títol: Millora de la funcionalitat i seguretat viària de la carretera CV-622 des de la CV-60 a Beniatjar (CV-615).  
Òrgan substantiu: Diputació de València.  
Localització: terme municipal de Beniatjar, la Pobla del Duc, Castelló de Rugat i Ráfol de Salem (València).  
En data 16 d'agost de 2018, l'Àrea de Carreteres i Infraestructures de la Diputació de València remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació d'impacte ambiental simplificada del Projecte de millora de la funcionalitat i la seguretat viària de la carretera CV-622 des de la CV-60 a Beniatjar (CV-615) (tram PK 0+000 a 3+200)».  
Aquesta sol·licitud s'acompanya d'un document ambiental denominat «Anàlisi ambiental del projecte de construcció», el contingut del qual s'adequa a l'article 45 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i documentació tècnica, amb detalls de les estructures i seccions que s'han d'executar. En data 7 de juliol de 2020 la Diputació de València fa conéixer el projecte definitiu.  
  
Objecte  
La carretera CV-622 té una longitud total aproximada de 4,5 quilòmetres i connecta la carretera CV-60 amb Beniatjar (CV-615). La carretera consta d'una calçada de 5 m sense vorals, i presenta, en tota la longitud, deficiències en la funcionalitat i la seguretat viària.  
L'objectiu principal de l'actuació que cal realitzar en el seu conjunt és ampliar la plataforma de la carretera i dotar-la d'una calçada de 6 m d'amplària, vorals de 0,5 m i bermes de 0,75 m. S'inclouen, a més, dos trams en variant, ja que la carretera salva dos llits importants, en el PK 0+800, el riu Micena (o barranc del Castellar) i, al voltant del PK 2+700, el barranc de Benicadell. En els dos punts, el traçat és sinuós, per la qual cosa està previst que s'executen estructures noves que milloren el disseny actual i resolguen l'encreuament dels barrancs.  
  
Antecedents i marc normatiu.  
En data 15 de juny de 2018, l'Àrea de Carreteres i Infraestructures de la Diputació de València remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la consulta sobre la tramitació ambiental corresponent al Projecte de millora de la funcionalitat i seguretat viària de la carretera CV-622 des de la CV-60 a Beniatjar (CV-615)» (exp. 209/4682-LPV).  
  
L'1 d'agost de 2018 es conclou que, atés que l'actuació implica dos encreuaments de llits per punts nous, en concret, el PK 0+800, el riu Micena (o barranc de Castellar) i, al voltant del PK 2+700, el barranc de Benicadell, es considera que aquest condicionament de carretera pot tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient.  
  
En conseqüència, l'òrgan ambiental determina que el projecte s'ha de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
No obstant això, el promotor sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental simplificada per fases. És objecte d'aquest projecte el denominat tram 1, que abasta entre els PK 0 i 3+200, i anteposa en la tramitació i l'execució una fase prèvia, la corresponent al tram PK 3+200 i 4+500, que va ser objecte d'avaluació ambiental, expedient 071/3786-TFH, i va concloure amb un informe d'impacte ambiental simplificat en què s'indicava que el projecte no tindria efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb el que s'estableix en els articles 46 i 47 i els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (LEA), i que no era necessari dur a terme un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinari si es fa segons el que s'estableix en el document ambiental remés i una sèrie de condicions que s'especifiquen en la Resolució de 2 d'octubre de 2019.  
  
  
Tramitació  
Després de la sol·licitud d'inici, l'òrgan ambiental ha identificat les administracions públiques afectades, segons el que s'ha indicat en l'article 46 de la LEA:  
- Ajuntaments de Beniatjar, la Pobla del Duc, Castelló de Rugat i Ráfol de Salem.  
- Servei d'Ordenació del Territori.  
- Servei de Vida Silvestre.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Servei Territorial de Medi Ambient.  
El document de la Diputació ha identificat com a administració pública afectada la Conselleria de Cultura. Es disposa de l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, elaborat en data 20 de febrer de 2019, en el qual s'indica que:  
«Els serveis tècnics d'aquesta direcció general, consultades les bases de dades d'aquesta direcció general sobre béns arquitectònics, arqueològics i etnològics presents en l'àrea d'actuació, informen que no és necessària l'emissió ni l'obtenció de l'informe patrimonial al qual es refereix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, tenint en compte l'absència d'afecció patrimonial del projecte.  
No obstant això, en cas que apareguen restes arqueològiques durant l'execució de l'obra, s'hauran de detindre immediatament els treballs i comunicar la troballa a aquesta direcció general de cultura i patrimoni.  
  
Així mateix, s'estima necessària la comunicació de l'inici de les obres amb l'objecte, si és el cas, de generar les mesures de vigilància adequades».  
A més, es disposa dels informes emesos pels ajuntaments de Ráfol de Salem i la Pobla del Duc.  
Ajuntament de Ráfol de Salem (realitzat el 14.02.2018).  
«[?] Actualment es troba en procés de tramitació la redacció del Pla general estructural [?] es classifica com a zona rural comuna agropecuària, en la qual els usos són pròpiament agraris, i no es preveu cap aprofitament urbanístic.  
[?] Que no es té coneixement de cap element patrimonial cultural en l'àmbit de la intervenció que no estiga inclòs en l'inventari corresponent de béns de la Conselleria de Cultura. [?]»  
Ajuntament de la Pobla del Duc (elaborat el 20.02.2018).  
«[?] Que el plantejament vigent d'aquest ajuntament de la Pobla del Duc, són les normes subsidiàries [?] i la classificació del sòl [?] és de sòl no urbanitzable. [?] La qualificació del sòl és de dos tipus:  
- Comuna.  
- Protecció especial de llits».  
S'ha rebut una resposta del Servei de Vida Silvestre mitjançant un informe del Servei Territorial de Medi Ambient, el contingut principal de caràcter ambiental del qual es transcriu a continuació.  
«1. El projecte de referència no es troba inclòs dins de l'àmbit territorial d'aplicació del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, atés que el projecte referit es localitza fora dels espais de la Xarxa Natura 2000. L'actuació tampoc afecta cap espai natural protegit.  
2. Consultat el Banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV), es té constància de la presència, en la quadrícula UTM de 10 km de costat afectada pel projecte, de les espècies prioritàries, àguila cuabarrada (Aquila fasciata) i llúdria (Lutra lutra).  
L'àguila cuabarrada està catalogada com a espècie vulnerable, d'acord amb el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada, aprovat pel Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, i amb el Catàleg espanyol d'espècies amenaçades, aprovat pel Reial decret 139/2011, de 4 de febrer.  
La llúdria està catalogada com a espècie en perill d'extinció, d'acord amb el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada, aprovat pel Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat. Aquesta espècie està inclosa en el Reial decret 139/2011, de 4 de febrer.  
D'acord amb la consulta efectuada a l'equip de seguiment de fauna amenaçada del Servei de Vida Silvestre de la Generalitat Valenciana, no s'esperen afeccions a les espècies prioritàries presents en l'àrea d'actuació. La zona de nidificació de l'àguila cuabarrada es localitza a més de 4 km, i pel que fa a la llúdria, és poc probable que resulte afectada, atesa la baixa densitat de les poblacions que hi ha en aquesta zona.  
Consultat el visor cartogràfic de la Generalitat, no s'observen hàbitats prioritaris en la zona del projecte.  
3. En vista de la documentació aportada i de les consideracions enumerades, s'informa que el projecte, situat fora de l'àmbit territorial de la Xarxa Natura 2000, no requereix una avaluació de repercussions. No obstant això, amb la finalitat d'evitar possibles danys en les espècies de fauna i flora, s'han de complir els condicionants següents:  
- L'inici de les obres s'ha de comunicar amb suficient antelació als agents mediambientals.  
- La retirada de restes i residus de l'obra s'ha d'efectuar dins del termini i en la forma procedent.  
- En cas que s'afecten espècies prioritàries, s'ha de comunicar als agents mediambientals que poden adoptar les mesures que estimen oportunes.  
Tot això, sense perjudici de l'obligació del promotor d'obtindre totes les concessions, autoritzacions i llicències accessòries que siguen necessàries en compliment de la legislació vigent.»  
Així mateix, s'ha rebut un informe per part de l'organisme de conca, en els termes següents:  
«[?] el traçat de la CV-622 travessa terrenys de domini públic hidràulic corresponents al barranc de Castellar i al barranc de Benicadell. Quant a això, es recorda que:  
- Tot sòl pertanyent al domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable (article 132 de la Constitució Espanyola i articles 2 i 4 del text refós de la Llei d'aigües) i, per tant, no el pot ocupar l'actuació.  
A més, els terrenys que limiten amb els llits estan subjectes, en tota l'extensió longitudinal, a una zona de servitud de cinc metres d'amplària per a ús públic i a una zona de policia de 100 metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que s'hi desenvolupen (article 6 del text refós de la Llei d'aigües).  
La zona de servitud s'ha de mantindre expedita per a ús públic (article 7 del Reglament del domini públic hidràulic [RD 849/1986]).  
  
Tota actuació en la zona de policia estarà subjecta a una autorització administrativa per part de l'organisme de conca (article 9 del Reglament del domini públic hidràulic, [RD 849/1986]).  
L'informe continua indicant que, d'acord amb el que disposa l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic RD 849/1986, en la zona de flux preferent dels llits no es poden autoritzar activitats vulnerables davant de les avingudes ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desguàs de la zona de flux preferent esmentada.  
- Les obres de pas han de complir el que es disposa en l'article 126 del Reglament del domini públic hidràulic».  
En la documentació remesa per l'òrgan substantiu, hi ha un altre informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 26 de novembre de 2019, que fa referència a les obres de construcció de dues obres noves de pas sobre llits públics (barranc de Benicadell i barranc de Castellar):  
«[?] Quant a l'estudi hidrològic hidràulic presentat, cal indicar el següent:  
1. En relació amb l'estudi hidrològic, es comprova que l'ordre de magnitud dels cabals, per a 100 i 500 anys de període de retorn, es pot considerar adequat.  
2. L'estudi hidràulic, efectuat amb el programari HEC-RAS unidimensional, es pot considerar adequat. S'ha considerat un nombre suficient de seccions transversals aigua amunt i aigua avall del pont objecte d'estudi, i els paràmetres emprats són correctes.  
Pel que fa a la modelització per al viaducte sobre el barranc de Benicadell, segons l'estudi, es comprova que els estreps se situen fora de l'abast de la zona inundada, tant per a T=100 i 500 anys; per tant, no s'ocupa la via de desguàs intens amb terraplens o estreps de l'estructura de pas.  
Quant a la modelització per al viaducte sobre el barranc de Castellar, sgons l'estudi, es comprova que  
· l'estrep o terraplé de la carretera (marge esquerre del llit) se situa dins de la zona inundada, tant per a T=100 i 500 anys.  
· A causa de la impossibilitat de calcular la via de desguàs intens per les condicions hidràuliques particulars del tram, es comprova que, per a un període de retorn de T = 100 anys, la nova infraestructura no produeix sobreelevacions superiors a 0,3 m, i mostra, fins i tot, un decrement de calats en les seccions d'aigua amunt del viaducte.  
Amb tot això, segons l'estudi, es compliria amb el que s'estableix en l'article 126 ter del Reglament del domini públic hidràulic (Reial decret 849/1986, d'11 d'abril).  
[?] Tenint en compte el que s'ha indicat amb anterioritat, no es veu cap inconvenient a les obres plantejades. No obstant això, prèviament a l'execució de les obres, s'ha de sol·licitar l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'acord amb el que es preveu en el text refós de la Llei d'aigües (RDL 1/2001, de 20 de juliol), que fa esment a aquest expedient (2019AZ0299), així com haurà d'aclarir si es mantenen les obres de pas existents i motivar-ne l'ús [?]».  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre, o no, a avaluació d'impacte ambiental ordinària  
L'anàlisi es du a terme d'acord amb els criteris de l'annex III de la LEA.  
  
Característiques del projecte.  
L'actuació s'estén en una longitud de 4,5 km, i s'hi diferencien dos trams per l'horitzó temporal en què es plantegen les obres: tram 1 del PK 0+ 000 al PK 3+200 i tram 2 del PK 3+200 al 4+500 (d'execució en un termini de temps curt).  
El tram objecte d'aquesta avaluació d'impacte ambiental simplificada (tram 1) es caracteritza per una longitud de 3.200 m.  
En els primers 400 m, la carretera ja disposa de vorals (actuació duta a terme per la Generalitat Valenciana quan es va millorar l'enllaç de la CV-60) i cunetes, motiu pel qual l'actuació s'inicia a uns 320 m de l'enllaç amb la carretera CV-60. En aquest tram es projectarà el reforç del ferm i un tractament ambiental dels talussos.  
Entre el PK 0+400 i el PK 1+150, la carretera travessa el barranc de manera perpendicular mitjançant un antic pont de fàbrica que es troba en bon estat. Encara que té una capacitat hidràulica suficient, no és possible aprofitar l'estructura, ja que el traçat presenta radis d'entre 20 i 30 m, per la qual cosa s'ha estudiat un traçat nou en tot el tram. Aquest pont es manté per a donar continuïtat a la xarxa de camins.  
  
Es plantegen tres alternatives que tenen en comú l'alineació sud.  
  
L'alternativa 1 (blava), amb un traçat millor en planta, requereix una estructura de tres obertures amb 70 m totals de longitud i cavallets d'estaques de 8 m d'altura sobre el llit. L'alternativa 2 (verda) té un traçat pitjor en planta, encara que suposa menys ocupació de sòls, i necessita una estructura de dues obertures. L'alternativa 3 (roja), tot i que té una longitud superior, se separa de la carretera i recolza en el vessant nord del riu, sense afectar-la, i deixa la carretera actual lliure, la qual cosa permet mantindre el trànsit durant les obres, motiu pel qual la carretera queda com a camí d'accés a la propietat. És la solució que es tria perquè té un bon traçat en planta i en alçat s'ajusta més al terreny, per la qual cosa genera menys afecció al llit que es travessa, ja que ho fa fora de la zona que té un valor natural més alt mitjançant una estructura amb una obertura de 35 m de llum.  
El tram entre el PK 0+900 i el 2+500 té un traçat en planta amb radis entre 75 i 150 m, i un pendent ascendent que intercala trams amb pendents més suaus i trams al 6 %. La carretera travessa zones abancalades i cultivades. Les úniques variants analitzades en aquest tram es concreten en l'elecció del marge pel qual es fa l'ampliació de la calçada, juntament amb la millora del traçat d'algunes de les corbes que tenen radis més restrictius. L'elecció del marge pel qual es fa la duplicació és, en general, el marge en el qual hi ha menys desnivell en terraplé o desmunt, a fi de minimitzar afeccions. En el marge que no s'amplia, se substitueixen les cunetes actuals per cunetes de seguretat xafables.  
En el tram entre el PK 2+480 i el 3+200, la carretera travessa el barranc de manera perpendicular, amb radis d'entre 20 i 35 m, per la qual cosa s'ha estudiat un traçat nou en tot el tram. S'analitzen tres alternatives, l'alternativa 1 (blava) planteja l'encreuament aigua avall de l'estructura actual, amb un traçat bo, però genera un terraplé considerable a causa del desnivell que hi ha entre els bancals que travessa. L'alternativa 2 (verda), amb un traçat millor en planta, suposa una ocupació inferior de sòls, però l'encreuament del llit està molt esbiaixat, per la qual cosa requereix una estructura llarga i genera afeccions en la carretera ja que s'hi superposa en dos punts. L'alternativa 3 (roja) planteja l'encreuament aigua amunt de l'estructura actual amb una única obertura de 30 m de llum, i és la més avantatjosa.  
Igualment, es manté el pontó constituït per un arc de mig punt de carreuat perquè té una capacitat hidràulica suficient, en les tres alternatives en la seua ubicació i permet mantindre la continuïtat de la xarxa de camins.  
Es projecta una secció amb carrils de 3 m d'ample, més un sobreample en corbes, per cada sentit, sense vorals i amb una berma d'amplària variable.  
En el projecte es veuen afectats diversos accessos a parcel·les particulars i camins existents, la reposició dels quals es preveu en el projecte.  
En la carretera hi ha 11 obres de drenatge, totes de drenatge transversal, excepte l'OD 1.9, que funciona com un pas salvacunetes sota un accés (no obstant això, la seua reposició s'ha dimensionat per a donar cabuda al mateix cabal que l'OD 2.0, a la qual dona continuïtat.). S'ha efectuat la comprovació hidràulica de les obres de drenatge existents, considerant-ne el funcionament en làmina lliure, i en els casos que no compleixen, es demoleix i se'n projecta una de nova. En la norma de drenatge 3.0-P.F., en la taula 4.1, s'assenyala la dimensió mínima recomanada d'una obra de drenatge transversal en funció de la longitud. Totes les obres estan compreses en el rang dels 5-10 m de longitud, per la qual cosa, el diàmetre mínim recomanable seria superior o igual a 1,2 m. No obstant això, atés que els condicionants del projecte obliguen a sobreelevar la rasant respecte de la carretera actual, en pràcticament totes les obres no hi havia espai suficient, motiu pel qual s'ha optat per disposar obres de drenatge de diàmetre 1 m.  
Al llarg de la carretera s'han localitzat elements de drenatge longitudinal, fonamentalment cunetes triangulars en terres, amb seccions superiors a les necessàries hidràulicament, engrandides en alguns casos per l'erosió i l'arrossegament de terres.  
En els accessos a propietats o camins, quan s'ha de donar continuïtat a la cuneta, i per a evitar els passos salvacunetes amb tub, s'ha procedit a fer l'accés amb una forma similar a la de la cuneta i amb un pendent adequat per a permetre l'accés a la propietat. S'han projectat passos salvacunetes en els accessos a la propietat en què les cunetes són trapezoidals.  
A més de les estructures ja descrites per a l'encreuament dels barrancs, es disposa d'un marc en el PK 0+840 per a creuar un camí agrícola i la reposició d'un mur en el PK 0+950 (mur en L, de 0,3 m de grossària i sabates d'1,3 m).  
Ateses les característiques de la carretera actual i projectada, l'execució dels desmunts farà necessari que aquests s'hagen d'executar des de la mateixa carretera, i caldrà tallar almenys uns dels dos carrils de la carretera per a permetre el pas de vehicles.  
Per a l'execució de les obres, en moments puntuals caldrà ocupar els 2 carrils de la calçada, per la qual cosa en el tram en què s'efectuen les obres s'impedirà completament la circulació del trànsit rodat al llarg de tot el tall d'obra en el qual s'estiga actuant, fins i tot del trànsit dels propietaris de les parcel·les confrontants. Els itineraris alternatius al trànsit, que recolzen en els enllaços que hi ha en la carretera CV-60, amb la CV-616 i la CV-615, les dues, de la  
  
Diputació. El termini de garantia és d'1 any des del moment de la recepció de l'obra.  
  
  
Ubicació dels projectes.  
La carretera que és objecte d'estudi se situa en els municipis de la Pobla del Duc, Beniatjar, Ráfol de Salem i Castelló de Rugat, a la comarca de la Vall d'Albaida. El tram 1 afecta principalment els termes municipals de Beniatjar i la Pobla del Duc.  
L'hàbitat afectat pel projecte està constituït per cultius de secà i regadiu, en què predomina la vinya i els fruiters de pinyol. També s'aprecien sèries de vegetació arbustiva que apareixen intercalades amb els camps de cultiu, així com àrees arbòries constituïdes per carreteres i pins. Al costat dels llits i els barrancs es desenvolupa un hàbitat amb una vegetació natural més rica.  
La fauna està representada per espècies antropòfiles, espècies amb una àmplia tolerància als impactes antròpics i espècies lligades als cicles de cultiu. Les poblacions d'aquestes últimes espècies són extraordinàriament inestables, ja que es veuen afectades pels treballs culturals (poda, recol·lecció, etc.) i per freqüents canvis en el medi agrícola. La fauna localitzada són espècies típicament mediterrànies de mamífers, com el conill, el senglar o la rabosa. Hi ha també constància en la zona d'eriçons, musaranyes, ratolins de camp, talp comú, genetes, perdius, tords o escurçons ibèrics.  
En l'àmbit de l'actuació no hi ha afecció a la Xarxa Natura 2000, espais naturals protegits o hàbitats prioritaris. Després de consultar el Banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV), es té constància de la presència, en la quadrícula UTM de 10 km de costat afectada pel projecte, de les espècies prioritàries, àguila cuabarrada (Aquila fasciata) i llúdria (Lutra lutra). L'àguila cuabarrada està catalogada com a espècie vulnerable, d'acord amb el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada, aprovat pel Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, i el Catàleg espanyol d'espècies amenaçades, aprovat pel Reial decret 139/2011, de 4 de febrer. La llúdria està catalogada com a espècie en perill d'extinció, d'acord amb el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada, aprovat pel Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat. Aquesta espècie està inclosa en el Reial decret 139/2011, de 4 de febrer. D'acord amb la consulta efectuada a l'equip de seguiment de fauna amenaçada del Servei de Vida Silvestre de la Generalitat Valenciana, no s'esperen afeccions a les espècies prioritàries presents en l'àrea d'actuació. La zona de nidificació de l'àguila cuabarrada es localitza a més de 4 km, i pel que fa a la llúdria, és poc probable que resulte afectada, atesa la baixa densitat de les poblacions que hi ha en aquesta zona.  
  
No obstant això, es recullen en l'epígraf següent una sèrie de mesures amb la finalitat d'evitar possibles danys en les espècies de fauna i flora.  
Es produeix afecció al sòl forestal estratègic (PATFOR) al voltant del barranc de Castellar (PK 0+725 a 0+750 i PK 0+850 a 1+020) i al voltant del barranc de Benicadell (PK 2+680 a 2+720).  
En el PK 2+630 es travessa la via pecuària assagador del camí d'Otos.  
S'han localitzat els elements patrimonials següents (cap d'aquests es veu afectat per l'actuació), tots al terme municipal de Beniatjar, classificats com a béns de rellevància local (BRL), a menys de 500 m de l'actuació. Els elements detectats són els següents:  
  
- Masia del Consol.  
- Mas de Sant Josep.  
- Bassa del Mut.  
- Casa Torres.  
- Bassa del barranc de la Punta.  
- Assut del Planet.  
- Bassa i Àrea recreativa de la Font de Moro.  
- Bassa del Barranquet.  
- Nucli històric tradicional de Beniatjar.  
Jaciments arqueològics. Pròxim a l'àmbit d'actuació, es localitza un jaciment arqueològic que no es veu afectat per l'actuació: L'Alt de Montaner. Poblat i necròpolis del Bronze valencià, en el qual es van trobar restes lítiques, ceràmiques, ossos i estructures (covetes d'enterrament). Terme municipal de Castelló de Rugat.  
El llit principal de la zona és el riu Micena o el barranc de Castellar, que travessa la CV-622 en les proximitats de la CV-60. L'altre llit principal és el barranc de Benicadell, que també travessa la traça i després hi discorre paral·lel i desemboca en l'anterior després que creue la traça. Per a creuar el barranc de Castellar es projecta (aigua avall de l'encreuament actual) un viaducte que té 35 m de llum i una única obertura. En l'encreuament del Benicadell s'ha projectat un viaducte de llum de 30 m sense cavallets d'estaques intermedis, aigua amunt del pont actual de la CV-622. S'ha comprovat, mitjançant la modelització que s'ha fet per als dos encreuaments, que en els dos casos, el disseny projectat no suposa cap increment significatiu en la inundabilitat de la zona per a un període de retorn de 100 anys i tampoc per al de 500 anys.  
Segons la cartografia del PATRICOVA, hi ha un risc d'inundació de perillositat 6 en el barranc de Castellar.  
  
Característiques de l'impacte potencial.  
A continuació es detallen les mesures correctores o protectores contingudes en el document ambiental.  
- Mesures preventives en relació amb la ubicació del parc de maquinària d'obra.  
El contractista haurà de presentar un informe relatiu a la ubicació del parc de maquinària i la seua no-incidència sobre àrees de valor ambiental. Aquestes àrees s'aportaran en l'informe previ que inclou el programa de vigilància ambiental.  
- Mesures preventives contra el soroll.  
A fi de mitigar els efectes adversos de la pol·lució acústica sobre la població de l'entorn, s'hauran de seguir les indicacions següents:  
No es faran treballs durant el període comprés entre les 22.00 i les 08.00.  
S'atendrà el funcionament adequat de la maquinària emprada en l'obra i es duran a terme les corresponents tasques de manteniment regular de la maquinària.  
- Mesures preventives contra la pols i el fang.  
Els depòsits temporals d'àrids i altres materials pulverulents s'hauran de tractar per a evitar la possibilitat que els transporten l'aigua de pluja o el vent, bé mitjançant el cobriment, bé per mitjà de regs o qualssevol altres procediments que assolisquen els mateixos fins.  
  
Per a evitar la generació de pols durant la càrrega, es recorrerà al reg de les superfícies dels muntons de terra en els talls de càrrega. Per a aquesta operació s'utilitzarà un camió cisterna.  
Els propietaris i conductors de vehicles que transporten terres, runes, materials pulverulents, àrids, formigó o qualsevol altra matèria similar durant la fase de construcció, hauran de prendre totes les mesures que siguen necessàries per a cobrir aquests materials durant el transport i evitar que, a causa de la seua naturalesa o per efecte de la velocitat del vehicle o del vent, caiguen sobre les carreteres i les vies urbanes de l'entorn de l'àrea de l'obra, així com totes les mesures de precaució i higiene en general.  
  
- Mesures preventives en relació amb el moviment de terres.  
L'òrgan ambiental considera que si es necessitaren materials de rebliment i tot-u externs s'utilitzaran preferentment materials naturals excavats (entenent com a tals els que es defineixen en l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre) o (residus inerts adequats) RIA, sempre que complisquen els paràmetres tècnics. Si no és possible, provindran de pedreres o préstecs existents i legalment autoritzats; per a la qual cosa, durant el seguiment ambiental de l'obra, es faran les comprovacions oportunes amb el servei territorial de València competent en mineria (condicionant 1 d'aquesta resolució). Si hi ha obertures noves, se sotmetran, amb caràcter previ a l'autorització, al procediment de declaració d'impacte ambiental. De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runar, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
  
La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes les runes, els materials sobrants i altres restes d'obra que s'hagen depositat, abocat o abandonat en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
- Mesures preventives en relació amb el manteniment de la maquinària d'obra.  
Prohibició de fer qualsevol abocament no autoritzat en la zona. Els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i dels vehicles els haurà de gestionar degudament el taller o gestor autoritzat de residus.  
S'haurà d'utilitzar una maquinària que s'ajuste al que especifica el Reial decret 212/2002, en el qual es regulen els requisits referents a l'emissió que ha de complir la maquinària d'ús a l'aire lliure per a poder-la posar al mercat (condicionant 2 d'aquesta resolució).  
- Mesures preventives en relació amb la protecció de sòls.  
En les zones afectades per desmunt i terraplé es preveu la implantació d'una coberta vegetal per a evitar pèrdues de sòl. Per a fer-ho, la terra extreta s'apilarà i es mantindrà de manera adequada per a utilitzar-la posteriorment. El material es depositarà en zones planes, amb pendents inferiors al 3 % i protegits del vent i de l'erosió hídrica, i en cavallons de menys de 3 m per a evitar una compactació excessiva.  
Així mateix, es procedirà a fixar-lo amb la plantació d'espècies herbàcies i arbustives mitjançant la hidrosembra amb una mescla de classes de llavors en diverses proporcions, tenint en compte el que disposa el Decret 231/2009, de 20 de novembre, del Consell, pel qual s'aproven mesures per al control d'espècies exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana.  
S'evitarà l'abocament de substàncies contaminants al sòl.  
S'han previst algunes demolicions de les zones d'obra i en les zones que quedaran en desús de la carretera. Quant a aquestes últimes, quan finalitze la construcció del condicionament de la calçada, es procedirà a la restauració correcta dels trams de la carretera actual que queden en desús. En aquestes últimes zones s'haurà de procedir a eliminar el ferm, descompactar el terreny, col·locar terra vegetal i revegetar (condicionant 3 d'aquesta resolució).  
- Mesures de protecció hidrològica.  
Els encreuaments dels barrancs de Castellar i de Benicadell es faran mitjançant viaductes d'una sola obertura, per la qual cosa no caldrà efectuar suports en el fons del llit, però serà necessari accedir als marges del llit per a executar els estreps i col·locar les bigues mitjançant grues. S'ha previst per a aquests accessos utilitzar els camins existents, millorar-los per a la utilització i restituir-los a l'estat previ a l'actuació.  
Es preveu el tractament ambiental per a restituir les condicions inicials en els entorns dels llits, que consisteixen en: descompactació del terreny, incorporació d'una capa de terra vegetal de 50 cm en tota la superfície, plantació adequada a les característiques litològiques de l'emplaçament i implantació de barreres de sediments per a evitar que els abocaments accidentals arriben a la làmina d'aigua. Aquest tractament ambiental haurà de comptar amb un control específic dins del programa de vigilància ambiental durant la fase d'execució de les obres (condicionant 4 d'aquesta resolució).  
  
Es garantirà la no afecció a les formacions vegetals de la ribera.  
- Mesures de protecció en relació amb el patrimoni cultural.  
No es preveu cap afecció al patrimoni cultural. No obstant això, en cas que apareguen restes arqueològiques durant l'execució de l'obra, s'hauran de detindre immediatament els treballs i comunicar la troballa a la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
- Mesures preventives en relació amb la seguretat viària, les molèsties als ciutadans i l'afecció al sistema econòmic.  
Abans que comencen les obres s'haurà d'informar el veïnat que habita el teixit urbà immediat, de les dates aproximades de l'inici i la fi d'aquestes, amb l'objectiu que prenguen les mesures adequades perquè la fase de construcció interferisca com menys millor en la seua vida quotidiana i la seua seguretat.  
S'efectuaran els contactes oportuns amb els ambulatoris mèdics de la zona a fi que les tasques que s'hagen de dur a terme durant la fase de construcció no interferisquen l'entrada o eixida de vehicles i ambulàncies que transporten malalts o accidentats.  
Tindrà una importància especial la informació als ciutadans dels talls de trànsit previstos, així com dels itineraris alternatius que s'hagen de fer per a la circulació rodada i a peu.  
Durant la fase de construcció s'assegurarà que el contractista de l'obra estableix els sistemes de senyalització i informació, actius o passius adequats, i de la presència de la zona d'obra (senyals de trànsit, presència de treballadors que regulen el moviment de la maquinària d'obra, etc.), d'acord amb la normativa vigent en la matèria. A més, tota l'obra estarà delimitada per tanques altes infranquejables i accessos controlats.  
  
- Mesures de protecció de la fauna.  
Durant la fase de construcció, els impactes més importants que es poden produir sobre la fauna són l'impacte sonor i l'efecte barrera.  
  
Els llits de l'entorn es constitueixen com els principals corredors naturals i faunístics de l'àmbit d'estudi, tant el barranc de Castellar com el de Benicadell són corredors d'interés local.  
L'actuació preveu per als dos llits l'execució d'estructures noves que garantiran la continuïtat d'aquests corredors i la permeabilitat per a la fauna. S'adoptaran mesures de restauració ambiental dels dos llits en la zona afectada per les obres.  
Durant l'execució de les obres es mantindran sempre zones lliures per a permetre la circulació d'animals.  
Atés que es tracta d'una carretera local amb poc de trànsit, no es preveu el tancament perimetral.  
De les 10 obres de drenatge transversal amb les quals compta la infraestructura, 8 tenen una dimensió igual o superior a 1 m. Les prescripcions tècniques per al disseny de passos de fauna i tancats perimetrals, publicada pel Ministeri de Medi Ambient, recomana un diàmetre mínim de 2 m per a vertebrats xicotets i d'1 m per a passos d'amfibis, així com una densitat d'un pas de fauna per quilòmetre, quan no es tracte d'hàbitats forestals o d'interés per a la conservació de la connectivitat ecològica. Amb les obres de drenatge transversal plantejades, no cal esperar un augment de l'efecte barrera existent.  
  
La continuïtat de la via pecuària assagador del camí d'Otos queda garantida, ja que coincideix amb l'encreuament amb el barranc de Benicadell, on es troba l'estructura del viaducte de llum de 30 m, sense cavallets d'estaques intermedis.  
- Mesures preventives de la vegetació.  
Es prestarà una atenció especial a evitar afeccions no desitjades sobre l'arbratge i la vegetació que hi ha.  
En aquest sentit, s'hauran d'establir protectors sobre els troncs dels arbres que estiguen pròxims a la zona d'obra, a fi d'evitar que per xocs de maquinària o ferramentes puguen patir macadures, fregaments, arrancaments d'escorça, etc.  
Durant l'execució de les obres es minimitzarà l'afecció a la vegetació existent, especialment als llits, en les zones de traçat nou de la carretera i a causa de la construcció d'estructures noves, que impliquen l'eliminació de part de la cobertura vegetal present. Abans de l'inici de les obres, es farà un abalisament per a afectar únicament la superfície necessària i tractar de conservar al màxim la vegetació existent.  
  
El projecte preveu la integració paisatgística de les àrees que queden afectades, especialment dels talussos i els desmunts de nova execució, encara que no es defineixen per a aquests els tractaments i les plantacions corresponents, ja que únicament s'estableix que serà mitjançant espècies autòctones, arbustives i herbàcies. Per tant, l'informe previ a l'inici de l'obra, dins del programa de vigilància ambiental, inclourà un annex en el qual es descriguen en l'àmbit del projecte les tasques de restauració (condicionant 5 d'aquesta resolució).  
Es complirà el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, aprovat pel Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat i incorporat al plec de prescripcions tècniques particulars.  
- El document ambiental aportat inclou un programa de vigilància ambiental, els objectius del qual són:  
· Detectar i corregir desviacions amb rellevància ambiental, respecte del que s'ha projectat.  
· Supervisar l'execució correcta de les mesures ambientals.  
· Determinar la necessitat de suprimir, modificar o introduir mesures noves.  
· Seguiment de l'evolució dels elements ambientals rellevants.  
  
La realització del seguiment es basa en la formulació d'indicadors, que poden ser indicadors de realitzacions, que mesuren l'aplicació i l'execució efectiva de les mesures correctores, o d'eficàcia, que mesuren els resultats obtinguts amb l'aplicació de la mesura correctora corresponent. A més, inclouen actuacions preliminars, com ara la localització de zones d'abocadors, els préstecs, les instal·lacions auxiliars, els accessos a l'obra i els parcs de maquinària i el desenvolupament d'un programa de vigilància ambiental detallat.  
La fase d'execució de les obres inclou: el control de l'emissió de pols i partícules, els nivells sonors de la maquinària, el seguiment de les obres de drenatge, la protecció de la qualitat de les aigües, la comprovació de la protecció del sistema hidrogeològic, el control de l'alteració i la compactació de sòls, la vigilància de l'erosió de sòls i talussos, la comprovació de l'abalisament temporal per a la protecció de la vegetació, el control de danys en la vegetació de l'entorn de les obres, el seguiment de les mesures de restauració de la coberta vegetal, el control de sembres i hidrosembres, el control de les plantacions, la reposició de les vies pecuàries i la comprovació de la ubicació de préstecs, abocadors, zones d'apilament i instal·lacions auxiliars.  
Inclou una sèrie d'informes que cal presentar: informe previ, informes mensuals ordinaris, informes addicionals davant de qualsevol situació que puga incloure un risc especial i informes de la fi de les obres.  
El compliment, el control i el seguiment de les mesures són responsabilitat de la Diputació de València. La direcció d'obra es responsabilitzarà d'adoptar les mesures correctores, amb l'execució del programa de vigilància ambiental i de l'emissió dels informes tècnics periòdics sobre el grau de compliment d'aquesta resolució.  
El contractista, per la seua banda, nomenarà un responsable tècnic de medi ambient que serà responsable d'efectuar les mesures correctores, en les condicions d'execució, mesurament i abonament que preveu el plec de prescripcions tècniques del projecte. El contractista s'obliga a mantindre a la disposició de la Diputació de València els informes que se li requerisquen.  
El document ambiental compta amb un seguiment ambiental que s'estén únicament a la fase d'execució de les obres. No obstant això, el desenvolupament de les obres requereix un control i un seguiment en la fase de construcció i en explotació, amb la finalitat d'assegurar l'execució correcta des del punt de vista ambiental, fer el seguiment dels impactes previsibles i verificar l'aplicació i l'eficàcia de les mesures protectores i correctores adoptades.  
Durant la fase d'explotació (condicionant 6 d'aquesta resolució), el seguiment ambiental haurà de controlar els factors següents:  
a) Resultat de les tècniques de restauració establides en les àrees de plataforma en desús i en les zones que s'han ocupat temporalment amb instal·lacions auxiliars i l'apilament de material.  
b) Resultats dels mesuraments acústics efectuats, d'acord amb la legislació autonòmica en matèria de contaminació acústica.  
c) Seguiment dels passos de fauna i controlar-ne el funcionament i el nombre d'atropellaments.  
La duració del seguiment ambiental durant la fase d'explotació serà, com a mínim, durant el període de garantia. Quan finalitze aquest període, es redactarà un informe final que ha de contindre el resum i les conclusions de totes les actuacions de control i seguiment desenvolupades. (Condicionant 7 d'aquesta resolució).  
El seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental correspon a l'òrgan substantiu. L'òrgan ambiental podrà fer comprovacions i recaptar informació per a verificar el compliment del condicionat de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental efectuades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques. (Condicionant 8 d'aquesta resolució).  
El programa de vigilància ambiental i el llistat de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i, prèviament, se'n comunicarà a l'òrgan ambiental la publicació en la seu electrònica. (Condicionant 8 d'aquesta resolució).  
El projecte i l'estudi d'impacte ambiental inclouran en el pressupost totes les mesures correctores i/o protectores que preveu l'estudi d'impacte ambiental i aquesta resolució, així com el PVA i les modificacions introduïdes en aquest (condicionant 9 d'aquesta resolución).  
  
Qualsevol canvi del projecte que tinga lloc després de l'emissió d'aquesta resolució (siga abans de l'inici de les obres, durant l'execució o durant l'explotació) i puga suposar una modificació substancial des del punt de vista de les afeccions ambientals, s'ha de comunicar a l'òrgan ambiental, que determinarà, si és procedent, l'avaluació dels seus efectes en el medi ambient i l'establiment, si és el cas, de mesures correctores i/o protectores.  
  
Conclusió  
Ateses les característiques del projecte i la ubicació, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient, sempre que es faça segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que, recollides en l'epígraf d?«anàlisi del projecte per a determinar la necessitar de sotmetre, o no, a avaluació d'impacte ambiental ordinària», es destaquen en la resolució d'informe d'impacte ambiental.  
Per tant, no cal tramitar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, sense perjudici del compliment de la normativa i la legislació ambiental i sectorial aplicable.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 7.2.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits que preveu la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i les altres disposicions que hi són aplicables.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Es considera que el Projecte de millora de la funcionalitat i seguretat viària de la carretera CV-622 des de la CV-60 a Beniatjar (CV-615) (tram PK 0+000 a 3+200)» no té efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb el que s'estableix en els articles 46 i 47 i els criteris establits en l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i que no cal dur a terme un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinari si es fa segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que s'especifiquen a continuació:  
1. Si foren necessaris materials de rebliment i tot-u externs, s'utilitzaran preferentment materials naturals excavats (entenent com a tals els que es defineixen en l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre) o RIA, sempre que complisquen els paràmetres tècnics. Si no n'hi ha, provindran de pedreres o préstecs existents i legalment autoritzats, per a la qual cosa durant el seguiment ambiental de l'obra es duran a terme les comprovacions oportunes amb el servei territorial de València competent en mineria.  
2. S'haurà d'utilitzar maquinària que s'ajuste al que especifica el Reial decret 212/2002, en el qual es regulen els requisits referents a l'emissió que ha de complir la maquinària d'ús a l'aire lliure per a poder-la posar en el mercat.  
3. Quan acabe la construcció del condicionament de la calçada, es procedirà a la restauració correcta dels trams de la carretera actual que queden en desús, motiu pel qual s'haurà de procedir a eliminar el ferm, descompactar del terreny, col·locar terra vegetal i revegetar.  
  
4. El tractament ambiental per a restituir les condicions inicials en els entorns dels llits serà objecte d'un control específic durant la fase d'execució i explotació.  
5. L'informe previ a l'inici de l'obra, dins del programa de vigilància ambiental, inclourà un annex en el qual es descriguen, amb el grau de detall d'un projecte, les tasques de restauració que es duran a terme en talussos, desmunts i àrees afectades.  
6. El seguiment ambiental s'estendrà durant la fase d'explotació de la infraestructura, amb el control dels factors següents:  
6.1. Resultat de les tècniques de restauració establides en les àrees de plataforma en desús i en les zones que s'han ocupat temporalment amb instal·lacions auxiliars i apilament de material.  
6.2. Resultats dels mesuraments acústics efectuats, d'acord amb la legislació autonòmica en matèria de contaminació acústica.  
6.3. Seguiment dels passos de fauna i control del funcionament d'aquests i del nombre d'atropellaments.  
7. La duració del seguiment ambiental durant la fase d'explotació serà, com a mínim, durant el període de garantia. Quan finalitze aquest període, es redactarà un informe final que contindrà el resum i les conclusions de totes les actuacions de control i seguiment desenvolupades.  
  
8. El seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental correspon a l'òrgan substantiu. L'òrgan ambiental podrà fer comprovacions i recaptar informació per a verificar el compliment del condicionat de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental efectuades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
  
9. El programa de vigilància ambiental i el llistat de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i, prèviament, es comunicarà a l'òrgan ambiental la seua publicació en la seu electrònica.  
El projecte i l'estudi d'impacte ambiental inclouran en el pressupost totes les mesures correctores i/o protectores que preveu l'estudi d'impacte ambiental i aquesta resolució, així com el PVA i les modificacions introduïdes en aquest.  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de publicar-lo en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a autoritzar el projecte en un termini màxim de quatre anys des de la publicació d'aquest, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici dels que siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes que preveu l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 23 de novembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»