Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5198, del 14-02-2006 (2006/1542)

Resolució de 6 de febrer de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5198

Data del DOGV
:   14-02-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/1542


Data del document
:   06-02-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Sagunt
    * Olocau
    * impacte ambiental

Resolució de 6 de febrer de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/X1542]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 211/01-AIA Olocau, 039/03-AIA Sagunt i resolució 039/03-AIA Sagunt, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 6 de febrer de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 211/01-AIA  
Títol del projecte: Restauració final de la pedrera Maria Rosa mitjançant abocador controlat de residus no perillosos  
Promotor: GESTION INTEGRAL DE RESIDUOS, SA. GIRSA  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental Conselleria de Medi Ambient.   
Ubicació: Pedrera Maria Rosa. Parcel·la núm. 2 del polígon 12. Partida la Paridora. Terme municipal d'Olocau (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
La pedrera Maria Rosa va ser explotada anys enrere deixant dos buits miners sense restaurar. L'empresa GIRSA va començar la restauració d'un d'ells l'any 1994 mitjançant l'abocament controlat de residus inerts.   
L'objecte del projecte actual és la restauració del segon buit miner mitjançant l'abocament controlat de residus no perillosos. L'explotació de l'abocador es fa mitjançant l'abocament de residus amb tongades de 200 cm de residus deixant unes bermes de 10 m d'ample, 4 m d'alçada i talús de 45º. El perímetre del buit miner és de 1.022 m amb una superfície de 51.710,52 m2 i un volum de residus que s'ha de reomplir estimat en 581.211,69 m3.  
Les obres que s'han de dur a terme son la neteja i l'anivellament del terreny, condicionament del camí de servei, tancament perimetral del buit i construcció de caseta de control i bàscula, impermeabilització del terreny, construcció del sistema de control i recollida d'aigües i lixiviats, explotació de l'abocador i finalment restauració i revegetació mitjançant l'extensió i compactació de terres, condicionament de terra vegetal i revegetació.  
2. Alternatives  
S'han estudiat quatre alternatives possibles per executar la restauració de la pedrera:  
a): restaurar la pedrera amb material verge, es a dir amb terres procedents d'altres excavacions.   
b): Mimetitzar la pedrera al medi que l'envolta mitjançant tractaments especials d'oxidació.  
c): No actuar i deixar la pedrera com està.  
d): Executar el projecte.  
S'ha optat per l'opció d) per considerar que s'aprofita un espai sense ús, s'eliminen en un vas controlat els residus i un cop segellat l'abocador es restaura una zona actualment degradada i es a revegeta i integra en l'entorn. Els inconvenients de l'execució del projecte són la generació d'alguns impactes ambientals.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
En data 2 de febrer de 2001, la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, trasllada a aquest servei els exemplars de projecte d'explotació-restauració, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i estudi geotècnic.  
En data 1 de febrer de 2002, el Servei de Gestió de residus ens trasllada l'escrit que l'Ajuntament d'Olocau remet on certifica que el projecte ha estat sotmès al tràmit d'informació públic mitjançant l'exposició durant 20 dies en el BOP núm. 282, de 27-11-01, sense haver-s'hi presentat al·legacions.  
2. Informes sectorials  
Amb la documentació disponible es fan consultes a diferents organismes, i es reben els informes següents:  
Informe del Servei de Gestió de Residus on s'assenyalen una sèrie de deficiències en el disseny del vas, dimensionament de la bassa de lixiviats, mètode d'explotació, segellament i restauració de l'abocador. S'assenyala, a més a més, la manca d'un pla de vigilància ambiental acurat. En un segon informe, es fa referència a la distància entre l'abocador projectat i la Urbanització la Lloma i es posa de manifest que l'emplaçament triat per ubicar l'abocador no compleix el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana pel que fa a la distància mínima exigible entre l'abocador i el sòl qualificat com urbà.  
Tres informes del Servei Territorial de Medi Ambient. En ells es manifesta que el projecte no afecta cap camí ramader classificat en aquest terme municipal ni cap terreny que puga considerar-se forestal.  
El Servei de Coordinació Ambiental considera que la restauració proposada ha de garantir el màxim compliment d'aquells aspectes relatius a la integració final en l'entorn de Calderona i en els aspectes relatius a estalviar riscos d'erosió i contaminació d'aqüífers.  
Informe del Departament de Geologia de la Universitat de València. Es manifesta que, visitada la zona, s'observa com el fons de l'abocador està sent condicionat per al drenatge dels lixiviats justament en la zona on hi ha una fractura geològica que posa en contacte lateral el juràssic superior del miocè inferior. Aquesta fractura es important i no hi és cartografiada en els mapes a escala 1:50.000.  
Hauria de revisar-se l'informe geològic adjunt al projecte d'instal·lació de l'abocador i comprovar que la solució tècnica aprovada preveu aquesta estructura, ja que podrien produir-se greus efectes de contaminació dels aqüífers que proveeixen d'aigua a les urbanitzacions properes.  
Per altra banda, a la pedrera Maria Rosa hi ha un jaciment de plantes i vertebrats anomenat Olocau registrat en l'Inventari de jaciments del Servei de Patrimoni Arqueològic, Històric i Etnològic, i s'assenyala el perill de la seva destrucció en el cas de fer servir la pedrera com abocador. Aquest jaciment és de gran interès científic, és un dels pocs llocs on es poden obtenir mostres ben conservades de flora terciària i possiblement l'única en tota la conca de València-Llíria. A més a més, s'hi ha trobat un exemplar de granota fòssil, conservat en el Museu de Ciències Naturals de Madrid i una salamandra, dipositada en el Museu del Departament de Geologia de la Universitat de València.   
En el moment de la visita el jaciment es trobava parcialment cobert pels materials d'impermeabilització del vas de l'abocador.  
Se sol·licita prendre les mesures oportunes per a la realització d'una excavació d'urgència per part d'un tècnic competent (paleontòleg) i informar la Direcció General de Patrimoni del perill de desaparició d'un jaciment paleontològic catalogat de gran importància. També recomana tenir en compte que l'estructura geològica present en el vas podria facilitar la infiltració als aqüífers locals de residus contaminants.   
Informe de la Sotssecretaria de la Conselleria de Cultura i Educació on s'assenyala que, atesa l'entitat del jaciment, es considera necessària una intervenció paleontològica de salvament que puga garantir la recollida de material suficient per al posterior estudi en laboratori. Un cop feta aquesta intervenció s'assenyalaran les mesures que s'han d'adoptar per a la correcta salvaguarda de les restes que puguin quedar .in situ..  
Com a conseqüència d'aquests informes, es comunica a l'empresa GIRSA (06/08/01) la necessitat de posar-se en contacte amb el Departament de Geologia de la Universitat de València per facilitar les labors d'estudi i amb la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura Educació i Ciència per informar del jaciment i de la investigació que es durà a terme.  
A més a més, vist l'informe elaborat per la Universitat de València, es demana al promotor presentar d'avant d'aquest Servei un estudi geològic de detall de la parcel·la amb una cartografia a escala (1:500-1:1.000) on queden ben reflectides les característiques geològiques del vas d'abocament i, en especial, la falla geològica que travessa la parcel·la, avaluant el possible risc que això comporta per a la contaminació de les aigües d'abastament i prendre totes les mesures necessàries per garantir la no-afecció a aquestes.  
En data 11/01/02 té entrada en aquest servei la documentació següent:   
. Informe preliminar sobre l'excavació paleontològica de salvament del jaciment d'Olocau.  
. Estudi hidrogeològic per a la finalització de la restauració de la pedrera mitjançant un abocador controlat de residus no perillosos.  
Revisada la documentació presentada, es comprova que l'estudi hidrogeològic no es correspon amb allò sol·licitat, .estudi geològic de detall i cartografia geològica..   
La geologia del vas d'abocament descrita en l'estudi presentat no es correspon amb la litologia, edat i estructura dels materials que apareixen en el vas de l'abocador.   
Tampoc s'ha avaluat el risc que comporta l'existència d'una falla geològica en el vas d'abocament, simplement no s'ha fet referència a l'existència d'aquesta.  
En data 24.04.01 es va fer consulta a l'Ajuntament d'Olocau perquè informara sobre la possible incidència del projecte sobre distància a sòl urbà, planejament urbanístic, com també qualsevol altra consideració per tal de formular la corresponent declaració d'impacte ambiental. En no rebre resposta, es va reiterar la consulta en data 8.06.01 i a hores d'ara no s'ha rebut cap informe al respecte.  
En data 12.02.02 té entrada en aquest Servei la Resolució del director de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació de data 6.02.02 on s'accepta el projecte de restauració amb la condició que no es faça cap tipus d'excavació en la zona on s'allotgen les restes paleontològiques i protegir mitjançant un geotèxtil els talls on es troben aquestes restes de manera que estiga garantida la correcta separació del terreny natural de l'artificial generat pels abocaments.  
2. Antecedents  
Revisada la documentació que hi ha en aquest Servei, es comprova que la restauració de la pedrera Maria Rosa començà l'any 1994. En data 13.12.93 es va sol·licitar per part de GIRSA la restauració d'un dels buits miners deixats per la pedrera mitjançant un abocador controlat de residus sòlids inerts. Aquest buit miner es localitza a la vora del sol·licitat actualment i disposa d'estimació d'impacte ambiental favorable amb una sèrie de condicionats entre els quals es diu que l'accés a la zona ha d'estar limitat, amb un tancament en el camí d'accés per evitar que puguen accedir a l'àrea persones o vehicles no autoritzats, també s'assenyala que el perfil definitiu de rebliment no podrà sobrepassar el pendent general de 25º previst en el projecte, els talussos dels bancs de terraplé hauran de tenir una inclinació màxima de 35º en compte dels 60º proposats en el projecte, incloure les propostes aportades per l'informe de la Regidora de Medi Ambient de l'Ajuntament, tant pel que fa a la revegetació com a les mesures de prevenció dels efectes erosius.  
Visitada la zona es comprova que aquests condicionats ambientals no s'han tingut en compte i per tant el projecte no s'ha executat d'acord amb l'estimació d'impacte ambiental.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Visitada la zona pels tècnics del Servei d'Impacte Ambiental i d'acord amb els informes sectorials que es disposen, podem indicar les característiques més rellevants de la zona:  
L'àrea d'estudi es localitza dins l'àmbit del PORN de la serra Calderona, concretament dins l'àrea de predomini agrícola. L'explotació de la pedrera es va fer en la vessant d'un relleu de muntanya, orientat cap a l'oest, situat molt a prop de la carretera i amb una conca visual molt ampla.  
Les orientacions preferents d'us en eixa zona son la protecció, regeneració natural i repoblació forestal.   
L'accés a la zona es fa pel camí que passa just a la vora de la Urbanització la Lloma, situada a menys de 200 m del buit que es pretén restaurar.  
La vegetació que es dóna en la part alta de la pedrera és un pinar de densitat mitjana amb matollar baix. En la part baixa de les vessants hi ha camps de cultiu d'oliveres, garrofers i ametllers la majoria d'ells abandonats.  
A causa de l'actual abocador i de l'accés a la zona de particulars, els voltants de la pedrera es troben plens d'abocaments incontrolats que donen un aspecte molt degradat a la zona.  
La fauna que apareix és l'associada a aquest tipus de vegetació, combinació de forestal i agrícola.  
El relleu on es localitza l'explotació es caracteritza per la seva complexitat geològica. En una superfície reduïda es posen en contacte materials de diferent natura, fàcies i edat que es troben barrejats degut a una sèrie de falles, discordances i encavalcaments, donant com a resultat un complex i caòtic entramat estratigràfic i tectònic.  
L'element dominant en l'estructura és un encavalcament de materials de la formació calcàries amb oncòlits d'Higueruelas sobre els materials de la formació calcàries, arenisques i argiles de Villar del Arzobispo, que cap a l'oest passen a materials de fàcies Weald. Sobre les calcàries kimmeridgianes es disposen calcàries travertíniques amb estructures de tubs i algues, amb una base conglomeràtica. Pinçats en la part baixa de l'estructura es disposen els materials clarament terciaris (miocé), que es limiten a un reduït aflorament posat al descobert pel buit miner. També trobem una seqüència d'argiles i llims grisos carbonosos amb alguna passada d'arenes fines laminades. La potència visible és d'uns 14 o 15 m. En els nivells carbonosos abunden restes de petits gasteròpodes i abundants restes vegetals. Aquests nivells es troben caracteritzats com materials pertanyents al miocé superior.  
Un segon aflorament, considerat també com probable miocé es troba en la paret i extrem SE de la pedrera. Està format per barres de conglomerats (pudinga amb alguns clastos subangulosos) separats per un nivell de menys de 1 m d'argiles roges (possible paleosòl) i limitats inferiorment per llims arenosos groguencs, amb una potència visible d'uns 12 m. Aquests materials es troben just davall del contacte i pla encavalcat d'una falla inversa associada a l'encavalcament. Els materials que queden per sobre son una alternança de calcàries tabulars i margues juràssiques.  
També queden involucrades en la complexa estructura unes argiles roges d'edat indeterminada (possiblement terciària) amb un paleorelleu de xaragalls (badlands) fossilitzat per la redeposició col·luvial de materials de bretxa tectònica que formen una mescla integrada per massa de calcària juràssica tabular, blocs de dimensions variables, margues groguenques i argiles roges similars a les anomenades.  
No hi ha una relació estratigràfica ni cronoestratigràfica establerta entre els tres tipus de dipòsits suposadament miocens: argiles i llims grisos amb plantes, conglomerats i argiles roges. Allò més probable és que tots ells formaren part d'una mateixa conca durant el miocè, la qual quedaria totalment coberta i desmantellada per les estructures encavalcants descrites anteriorment.  
Segons l'estudi presentat la població més propera se situa en línia recta a una distància d'uns 3 km cap al SW. En la visita feta es comprova com a la vora de la pedrera es troba la Urbanització la Lloma   
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els principals efectes ambientals del projecte serien, en principi, la possibilitat de contaminar el subsòl i els aqüífers, la producció de pols i soroll, l'increment d'elements volàtils pels voltants de la pedrera, increment de trànsit rodat en la zona, possible inestabilitat de talussos, destrucció d'un jaciment paleontològic i afecció a una conca visual molt ampla.  
Les mesures protectores previstes per a reduir o evitar aquests efectes són: instal·lació del parc de maquinària i obres complementaries en les zones de mínim impacte visual, retirada de residus i construccions fetes, neteja de residus dels voltants de l'abocador, preveure recs periòdics, vehicles coberts amb malles, estabilitat de talussos, comunicació de troballes de restes arqueològiques i paleontològiques a la D. G. de promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, impermeabilització de la base i els talussos de l'abocador amb barrera geològica natural i revestiment d'impermeabilització artificial, sistema de control d'abocaments, obres de drenatge de les aigües subterrànies, controlar el bon estat de la maquinària, evitar el vessament d'olis i combustible relacionats amb el manteniment dels vehicles, realitzar un tancament eficaç de les parcel·les afectades, restricció d'horaris de treball i utilitzar per a la revegetació espècies autòctones.  
Com a mesures correctores, l'estudi proposa i desenvolupa una restauració del buit miner amb la restitució de la topografia mitjançant l'abocament de residus. L'explotació de l'abocador es farà per tongades de 200 cm, començant per la cota mes baixa del vas que se situa en la zona sud. S'aniran alçant bermes en direcció longitudinal de nord a sud de l'abocador. Aquestes bermes tindran en general una amplada de 10 m, amb talussos de 4 m d'alçada i 45º de pendent. Per a reconduir els lixiviats cap a la bassa de lixiviats les bermes tindran un pendent longitudinal del 1% en direcció sud a més a més tindran un contrapendent cap al peu del talús per a facilitar l'evacuació de les aigües. Diàriament es cobrirà cada tongada de residus amb terra per evitar el vol dels materials lleugers i assegurar una bona compactació.  
La impermeabilització lateral anirà recreixent a mesura que es dipositen els residus. Un cop format el relleu final es cobrirà cada berma amb una capa de terra vegetal de 100 cm de gruix i posteriorment es farà la revegetació.  
Es desenvolupa un pla de vigilància ambiental que seguirà les feines durant la construcció de l'abocador sobretot a l'hora de fer la impermeabilització del vas, durant l'explotació de l'abocador fent el seguiment i control dels residus admesos, controlant les aigües, els lixiviats i gasos emesos, construcció de tres piezòmetres de control per al control de les aigües subterrànies, topografia de la zona (recreixement del vas i assentaments) i control de dades meteorològiques.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores y del programa de vigilància ambiental  
Per tal de poder avaluar els possibles impactes i conèixer si les característiques geològiques i hidrogeològiques del vas d'abocament s'ajusten a les condicions de permeabilitat requerides per la legislació vigent per aquest tipus d'abocadors és necessari fer un estudi de detall del vas, cosa que en aquest cas no s'ha fet.   
En la documentació presentada, estudi geotècnic, EIA i estudi hidrogeològic, no s'ha cartografiat el vas d'abocament correctament. La geologia descrita en aquesta documentació no té res a veure amb la geologia del vas i per tant no reflecteix la realitat.   
En la documentació presentada s'ha descrit com a materials presents en el vas d'abocament les argiles i margues triàssiques, mentre que en el vas trobem materials miocens encavalcats per materials del juràssic superior.   
Partint d'això es fa gairebé impossible avaluar el riscs que suposa l'abocament de residus en un vas on el projecte desconeix les característiques litològiques i estructurals del materials i, per tant, la impermeabilització del vas no es pot dissenyar correctament.  
La poca informació geològica que hi ha en els informes es contradiu, mentre que en l'estudi geotècnic s'afirma que els materials que constitueixen el vas d'abocament corresponent a materials triàsics del Muschelkalk (argiles i argil·letes amb intercalació d'un paquet calcari) i materials del Keuper (argiles, gresos i argiles roges) i l'estudi hidrogeològic descriu als materials del vas d'abocament com argiles, margues i guixos del Keuper.   
En cap dels estudis s'ha fet una cartografia de detall, simplement s'ha utilitzat el full 1:50.000 del Mapa Geològic d'Espanya de l'IGME.  
Val a dir, a més a més, que en el caixetí de retolació dels plànols adjuntats en l'estudi hidrogeològic es fa referència al municipi de Bétera i a un abocador de residus inerts, cosa que no s'ajusta al projecte que s'avalua.  
Per altra banda, la restitució de la topografia amb la morfologia dissenyada en el projecte no garanteix l'estabilitat dels talussos, i pot provocar fenòmens d'erosió i infiltració mínima.   
Pel que fa als perfils finals de restauració, el perfil definitiu de rebliment no hauria de superar els 25º d'inclinació i els talussos dels bancs de terraplè no superar els 35 º d'inclinació màxima.  
Pel que fa al recobriment final, l'estudi planteja cobrir cada berma amb 100 cm de terra vegetal i revegetar. Per tal de garantir el segellament de l'abocador correctament s'hauria d'aportar una capa de material impermeable, una capa drenant i finalment la terra vegetal i, a posteriori, la revegetació.  
La revegetació presentada en l'estudi està molt poc detalla, es desconeix la distribució, la densitat i el nombre de plançons que cal fer servir per a la restauració proposada.  
El pla de vigilància ambiental que es presenta en el projecte és massa genèric i hauria d'estar plantejat d'acord amb l'annex III de la Directiva 1999/31/CE.  
Un aspecte que no s'ha previst en l'estudi d'alternatives ha estat la distància entre l'abocador i el sòl urbà. Aquesta distància fa que encara que les característiques geològiques del terreny foren aptes per a la ubicació de l'abocador, no podria executar-se el projecte en no assolir la distància mínima que el Pla Integral de residus exigeix entre aquest tipus d'instal·lacions i el sol urbà (>500 m). Com ja s'ha posat de manifest la distància entre la pedrera i la Urbanització la Lloma del terme municipal d'Olocau és d'uns 100 m.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmès a estimació d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 6, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
2. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprèn de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i les restants disposicions que li siguen d'aplicació.  
4. L'article cinquè del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel que s'aprova el Reglament per l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
5. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Formular amb caràcter desfavorable, a l'efecte ambiental, la declaració d'impacte ambiental corresponent al projecte d'abocador controlat de residus no perillosos sol·licitat per GIRSA, al terme municipal d'Olocau.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 39/03-AIA.  
Títol: Homologació i Pla parcial industrial del sector Parc Empresarial Sagunt 1, del Pla general d'ordenació urbana de Sagunt.  
Promotor: Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.  
Localització: Zona denominada Servereta, entre la carretera provincial CV-309 (VV-7014) i la marjal dels Moros, al sud del nucli urbà del Port de Sagunt.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'ordenació d'una superfície de 3.033.646 m2, classificada com a sòl urbanitzable no programat d'ús industrial, corresponent al denominat Parc Empresarial Sagunt 1, a fi de disposar de reserves de sòl urbanitzat industrial que permeta respondre a la demanda previsible i al desenvolupament de les activitats econòmiques de Sagunt.  
L'àmbit de l'estudi d'impacte ambiental és el sector Parc Empresarial Sagunt 1 i la zona ZEPA-LIC de la Marjal dels Moros en la mesura que pot ser objecte d'impacte, excloent-se la resta de la denominada Àrea Parc Sagunt i els seus accessos.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'actuació projectada, Parc Empresarial Sagunt 1, desenvolupa un polígon industrial al terme municipal de Sagunt, i són els límits del sector els següents:  
.Nord: carretera CV-309 (VV-7014), les zones de Cornillera i els Coscollars al terme de Sagunt (sòls agrícoles classificats com a no urbanitzables) i la zona industrial de la siderúrgica SIDMED i una altra zona sense ús actual entre SIDMED i el port de Sagunt.  
. Sud: Zona d'horta anomenada Al Arrif i zona humida-ZEPA-LIC de la Marjal dels Moros.  
. Est: la Marjal dels Moros i el grau Vell, on es localitza l'antic port de Sagunt.  
. Oest: carretera CV-309 (VV-7014) i la zona de Sant Gregori (sòl agrícola classificat com a no urbanitzable comú).   
Es proposa que l'execució es realitze com a únic sector. Les activitats empresarials que s'ha previst que s'instal·len en el sector seran de tipus industrial, logístiques i terciàries. Les zones verdes proposades s'han concentrat principalment a les zones est i sud del sector, a fi de crear un espai de transició entre el sòl industrial i les àrees naturals i agrícoles.  
De la totalitat del sector amb una superfície de 3.033.646 m2, tots ells computables, es preveu destinar a l'ús privat industrial 1.816.291 m2, a la xarxa viària, inclosa la primària, 638.015 m2, a espais lliures-zones verds 376.045 m2 i a equipaments d'infraestructures-serveis urbans 203.295 m2.  
Les condicions de connexió a les diverses infraestructures, que permeten el funcionament correcte de les activitats que s'han d'instal·lar, proposades en el Pla parcial consisteixen a connectar el sector amb la carretera CV-309, la qual serà ampliada a càrrec del sector exclusivament en l'àrea inclosa en aquest, conforme als plans de l'estudi d'impacte ambiental. El subministrament d'aigua es proposa que s'efectue des del depòsit de regulació de Sagunt o si no n'hi ha mitjançant la construcció d'una planta dessaladora. La xarxa de sanejament es proposa separativa, creant basses reguladores de pluvials en la zona limítrofa entre el sector i la marjal dels Moros, que permeta recarregar l'aqüífer i mantenir les condicions de la zona humida, mentre que les aigües residuals s'hauran de conduir a la depuradora existent fora del sector. L'energia elèctrica s'haurà de subministrar a partir de les línies de mitjana tensió que existeixen actualment en el sector, podent-se en cas de ser necessari construir una connexió des de la subestació de Sagunt o fins i tot una nova subestació de transformació en el sector. Les xarxes de comunicació telefònica i de gas s'hauran d'incloure en el projecte d'urbanització.  
Les zones verdes s'ha previst situar-les en la interfície entre el sector i la marjal dels Moros i les zones agrícoles confrontants, a fi d'executar una mota amb terres vegetals procedents del mateix sector, que permeta crear una pantalla que aïlle acústicament i visualment la marjal, reduint parcialment algunes de les afeccions que es derivaran del desenvolupament industrial.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 26 de desembre de 2002, va tenir entrada en la Conselleria de Medi Ambient un escrit de sol·licitud de declaració d'impacte ambiental dirigit a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, Projecte d'homologació de l'Àrea Parc Sagunt i Pla parcial industrial del sector Parc Empresarial Sagunt 1 i estudi d'impacte ambiental, remés per la Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia.  
En data 8 de gener de 2003, es va remetre un escrit del secretari general de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia, on s'indicava que per a tramitar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental iniciat, era necessari que s'adjuntara el certificat d'aprovació provisional i el resultat del tràmit d'informació pública, incloent còpia d'al·legacions que hi haguera, si és el cas. Així mateix, es va sol·licitar que s'adjuntaren a l'expedient les modificacions que puguen sorgir com a conseqüència de la informació pública.  
En data 17 de febrer de 2003, va tenir entrada en la Conselleria de Medi Ambient la documentació administrativa sol·licitada a la Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia, i la documentació tècnica que ha sigut modificada com a conseqüència de les al·legacions formulades durant el període d'informació pública.  
L'Homologació i Pla parcial industrial del sector Parc Empresarial Sagunt-1 del Pla general d'ordenació urbana de Sagunt i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4.410, de data 2 de gener de 2003 i en el diari El Mundo de València, de data 8 de gener de 2003, i es van presentar 8 al·legacions al respecte durant el termini d'informació pública i 2 dictàmens emesos pels ajuntaments de Sagunt i Puçol respectivament, segons consta en la resolució emesa pel conseller d'Indústria, Comerç i Energia de 13 de febrer de 2003.  
Entre totes les al·legacions presentades, únicament quatre (4) d'elles, les presentades per Vicente Burdeos (president del Sindicat de Regs de Sagunt), Francisco Crispín (portaveu Grup Socialista Progressista), Enrique Ruiz (secretari general de la Unió Intercomarcal de CCOO del Camp de Morvedre i Alt Palància) i Ivan Roure i Sancha (Acció Ecologista-Agró), inclouen aspectes de caràcter ambiental en el sentit següent:  
. Realitzar un estudi hidrogeològic en tota la zona (Parc Sagunt I, Parc Sagunt II i zona ZEPA), incorporant les recomanacions que puguen emetre's al projecte.  
. Limitar l'alçària de cornisa a 7,50 m en una franja de 200 metres a partir de la zona ZEPA i evitar el desenvolupament d'activitats amb un nivell superior a 3 conforme al nomenclàtor en el sector Parc Sagunt I.  
. Alguns al·legants proposen que el subministrament d'aigua siga preferiblement a partir d'una instal·lació dessaladora d'aigua de mar. Altres, mostren la seua sorpresa per la falta d'estudi o previsió en els documents de l'obtenció de l'aigua.  
. Que es facen efectives les conclusions i propostes d'actuació contingudes en l'informe arqueològic de l'Àrea Parc Sagunt I, redactat per Ignacio Hortelano Uceda.  
. Ha de millorar-se l'accés i desenvolupament de la franja costanera localitzada entre el port i la marjal dels Moros.  
. S'hi suggereix la possibilitat de millorar el disseny dels espais de transició, amb barreres visuals arborades de vegetació perenne davant tot el desenvolupament previst, com també una àrea de transició i aïllament entre la marjal i el sòl urbanitzable, en la qual es protegisca i potencie l'activitat agrícola, com a barrera entre la marjal i la urbanització industrial.  
. Es proposa que es remodelen les edificacions, indústries abandonades, enderrocs i depòsits de ferralla a càrrec del sector, a causa de la imatge desvirtuada que presenta la marjal.  
. La impermeabilització del terreny per a ús industrial redundarà en una disminució de la infiltració superficial, agreujant-se la dessecació de la zona humida i la intrusió marina de l'aqüífer costaner.  
. Les necessitats hídriques, si se satisfan mitjançant el dessalatge d'aigua marina, es considera que no s'ha avaluat el seu impacte ambiental i cost energètic, recomanant-se l'ús racional dels recursos hídrics superficials actuals.  
. Es proposa que les 50 ha eliminades del Catàleg de zones humides, a petició de l'Ajuntament de Sagunt, al nord de la LIC de la Marjal dels Moros s'utilitzen com a zona tampó de l'actual zona protegida.  
. Es proposa la participació ciutadana mitjançant els fòrums ambientals prevists en les agendes 21 locals de Sagunt i Puçol, per al control de les mesures correctores dels impactes severs.  
2. Peticions d'informes i documentació complementària  
D'acord al procediment previst en la legislació d'impacte ambiental es va efectuar consulta als organismes següents:  
. Servei de parcs Naturals. Direcció General de Planificació i Gestió del Medi. Conselleria de Medi Ambient (8 de gener de 2003).  
. Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi. Direcció General de Planificació i Gestió del Medi. Conselleria de Medi Ambient (8 de gener de 2003).  
. Ajuntament de Sagunt (13 de gener de 2003).  
. Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic. Conselleria de Cultura, Educació i Ciència (13 de gener de 2003).  
En data 14 de febrer de 2003, tècnics del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental van visitar l'àrea de l'actuació.  
S'ha incorporat a l'expedient com a documentació complementària la notificació del director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial, remesa a la Conselleria de Medi Ambient en data 1 de febrer de 2002, de la resolució d'aprovació definitiva del Pla especial de delimitació de terrenys per a la constitució de patrimoni públic de sòl Sagunt I emesa pel conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, en data 18 de gener de 2002.  
Informe sectorials  
Ajuntament de Sagunt  
Informe emés pel tècnic municipal de medi ambient en relació amb el projecte de referència:  
En relació amb la documentació referent a l'expedient d'impacte ambiental del Projecte d'homologació de l'Àrea Parc Sagunt i Pla parcial industrial del sector Parc Empresarial Sagunt 1, promogut per la societat Parc Empresarial de Sagunt, SL, al terme municipal de Sagunt, a l'efecte de realitzar les al·legacions que s'estimen convenients, s'emet l'informe següent:  
1. Atés l'efecte dels aportaments hídrics sobre la marjal dels Moros com a determinants dins de la repercussió del projecte, se suggereix la realització d'un estudi hidrogeològic per a, segons s'indica, millor caracterització de l'actual estat de l'aqüífer. Estudi previ a l'inici dels treballs, que permeta definir i fonamentar les mesures correctores, de protecció i de conservació més adequades, per a preservació de l'aiguamoll i de la biodiversitat associada.  
2. Se suggereix, la realització d'un estudi biològic de la zona, en què s'assenyalen les zones i períodes de concentració, nidificació i cria, perquè les obres que els puguen afectar, es realitzaren fora d'aquests períodes, extremant les precaucions en funció d'aquests.  
3. Totes les dades i conceptes relacionats amb l'execució de les mesures correctores previstes en l'estudi d'impacte ambiental (mesures contra la contaminació lumínica, paisatgística, gestió de residus, preservació de camins, etc.), hauran de reflectir-se i quedar ben definides en els documents d'execució del projecte.  
Afeccions legals  
El projecte tramitat haurà de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'indiquen a continuació:  
. Zones humides: Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. En aquest acord s'inclou la marjal dels Moros, identificant-se aquesta com a zona 5.  
. Xarxa Natura 2000: El sector industrial Parc Empresarial Sagunt-1 limita a l'est i sud amb la zona ZEPA-LIC Marjal dels Moros, incloses en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià, segons acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001, per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE d'hàbitats.  
. Camins ramaders: S'aplicarà la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. En el límit nord-est de l'actuació podria veure's afectat l'assagador Reial existent de 75 metres d'amplària si no s'adopten mesures ambientals adequades.  
. Patrimoni cultural: L'àrea industrial i el seu entorn contenen un elevat nombre de jaciments arqueològics i etnològics, i els és aplicable la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
. Els abocaments d'aigües residuals i pluvials que generen les indústries instal·lades en el sector, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
. Costes: L'actuació en el seu extrem nord-est afecta la zona de servitud de protecció maritimoterrestre, i s'aplica la Llei 22/88, de costes, i el reglament d'aquesta.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats pel projecte  
Revisada la documentació tramitada i efectuada visita a la zona afectada per tècnics del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental s'ha pogut comprovar el següent:  
. L'actuació projectada transformarà una àrea dedicada parcialment al cultiu de regadiu (cítrics, principalment), provocant una pèrdua de sòl amb una capacitat agrològica elevada.  
. A l'est de l'actuació es troba l'espai natural denominat Marjal dels Moros, proposada la seua incorporació en la xarxa Natura 2000 com a lloc d'interés comunitari (LIC), declarada zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) i inclosa en el Catàleg de zones humides. En conseqüència, els hàbitats i espècies destacables de l'avifauna i la fauna aquàtica, com també, la volumetria i qualitat de les aigües de la marjal seran elements extremadament sensibles i susceptibles de ser impactats.  
. En a l'actualitat existeixen en la zona diversos camins considerats històrics, tot i que es desconeix el traçat exacte d'aquests, i se'n produeix la desaparició després de l'execució de l'actuació.  
. Al nord-est de l'actuació, exterior i limítrof a aquesta, transcorre un assagador Reial de 75 metres d'amplària, que no es veurà afectat directament per l'actuació però sí per la reserva del viari d'accés al port de Sagunt.  
. En l'àrea del sector i el seu entorn hi ha edificis catalogats i jaciments arqueològics de gran valor. El desenvolupament del polígon industrial afectarà directament l'alqueria de l'Advocat i l'alqueria de Sant Marc, el voltant de les quals és molt ric en restes arqueològiques.  
. El paisatge es veurà bruscament modificat per la introducció d'elements artificials de gran volum que constrenyeren els límits de l'àrea protegida.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
L'estudi d'impacte ambiental en el seu apartat, Identificació, caracterització i valoració d'impactes, analitza amb rigor i detalladament, els impactes que generarà l'actuació en les dues àrees que es veuran afectades, l'àmbit del sector i la marjal dels Moros.  
En l'àmbit del sector s'ha considerat que podran tenir lloc els impactes ambientals i la seua valoració següents:  
. Tenint en compte les característiques del medi físic definides en l'estudi d'impacte ambiental s'han considerat compatibles els impactes sobre el relleu, risc d'inundació i inestabilitat de vessants, risc d'erosió, de lliscament i despreniment, i risc d'incendi.  
. Com a impactes moderats s'han considerat l'afecció al paisatge per a la qual cosa s'extremarà l'atenció en les construccions havent de ser el més coincident possible amb l'entorn, generació de residus sòlids i líquids que hauran de ser gestionats adequadament conforme a les legislacions i ordenances existents i l'elevada demanda del recurs aigua que serà necessari utilitzar per al funcionament correcte del sector, independentment del seu origen.  
. Com a impactes severs s'han considerat la utilització dels recursos hídrics del sector mateix, en considerar-se la situació de sobreexplotació existent en la zona, la desaparició i transformació d'un sòl amb elevada capacitat agrològica, l'afecció sobre la recarrega de l'aqüífer a causa de la gran superfície que s'impermeabilitzarà, disminuint la infiltració i l'evapotranspiració i augmentant l'escorriment, les possibles fuites dels sistemes de sanejament amb les conseqüents infiltracions i contaminació de l'aqüífer, l'augment de trànsit provocarà un augment de soroll i contaminació atmosfèrica substancials i l'afecció sobre el patrimoni històric, singularitats I ambients d'interés, en particular sobre els edificis catalogats dins del sector l'alqueria de l'Advocat i l'alqueria de Sant Marc, i a la partida d'Al Arrif.  
En la marjal dels Moros s'ha considerat que els impactes ambientals que podrien tenir lloc seran els següents:  
. Afecció a la vegetació, flora i fauna de la marjal dels Moros per quant que el límit de l'actuació coincideix en una longitud d'uns 5 km aproximadament amb l'àrea protegida proposada com a lloc d'interés comunitari (LIC) de la marjal dels Moros, declarada zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) i catalogada com a zona humida. L'estudi d'impacte ambiental identifica l'elevat valor de la marjal, la seua elevada sensibilitat i susceptibilitat de ser impactada severament per les accions derivades del sector industrial confrontant, sent les causes possibles, entre altres, l'ús de plantes no autòctones en les zones verdes amb risc de dispersió i colonització, proximitat d'usos industrials altament contaminants, deteriorament del paisatge, contaminació lumínica per la seua afecció a les aus, arribada a la marjal d'aigües pluvials contaminades, creació de línies d'alta tensió, alteració de volums i qualitats de les aigües de la marjal, molèsties a la fauna pel trànsit generat i efecte barrera del polígon entre la marjal i altres àrees naturals pròximes.  
. Es produiran alteracions en el sistema hidrogeològic de la marjal com a conseqüència d'extensa superfície que serà impermeabilitzada i la reducció de la recàrrega de l'aqüífer, produint-se una disminució de l'evapotranspiració i infiltració i un augment de la vessament. Aquestes alteracions en el sistema poden generar una sèrie d'efectes negatius que caldrà corregir, tal com apunta l'estudi d'impacte ambiental, entre els quals s'assenyala: s'agreujarà la depressió del nivell freàticament i conseqüentment la intrusió salina, podrà augmentar la freqüència d'inundacions de la marjal conseqüència de l'augment de l'escorriment superficial i la disminució de l'evapotranspiració i de la infiltració, això al seu torn produirà alteracions en la salinitat i aportacions de sòlids en suspensió modificant greument l'hàbitat de l'aiguamoll. Així mateix, la qualitat de l'aigua es podria veure minvada per altres possibles causes, com ara, fuites en la xarxa de clavegueram, avanç de la interfície salina deteriorant la marjal i els pous pròxims a ella, i vessaments procedents del polígon industrial per arrossegaments de substàncies contaminants. Tots aquests possibles impactes s'han valorat com a severs, proposant-se una relació de mesures correctores que permeten evitar els mims.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
A partir la identificació i valoració d'impactes, apuntada breument en l'apartat anterior, l'estudi d'impacte ambiental proposa l'adopció de mesures correctores que permeten fer compatible els usos previstos. S'han distingit les mesures correctores que s'han d'adoptar en funció del període d'execució de les obres i durant el funcionament del sector industrial.  
Durant la construcció de les obres d'urbanització es proposa:  
. Protecció dels elements patrimonials: manteniment o rehabilitació de les edificacions catalogades, l'alqueria de l'Advocat i l'alqueria de Sant Marc, complint les proteccions especificades en el Catàleg integrant-se en l'ordenació urbana del sector. L'empresa constructora contractarà un arqueòleg que elabore un estudi previ de les zones arqueològiques detectades, coordinant els seus treballs de control amb la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència. Les troballes que puguen sorgir seran informades i se seguiran les indicacions que la Direcció General de Patrimoni Artístic establisca.  
. Protecció de la marjal dels Moros i l'entorn del sector: les mesures són de caràcter general havent d'efectuar un reg freqüent de la zona a fi d'evitar la contaminació produïda per la pols, la maquinària disposarà de silenciadors homologats evitant-se l'ús de maquinària pesant i sorollosa en els límits pròxims a la Zona LIC en època de cria d'aus, les terres vegetals que es retiren es reutilitzaran per a l'execució de la mota que actuarà d'interfase entre el sector i la marjal dels Moros, s'extremarà l'atenció en el correcte tractament dels residus d'obra havent de ser traslladats a un abocador controlat, prohibint-se el depòsit tant temporal com definitiu d'aquests en els límits del LIC, els abassegaments de materials s'hauran de localitzar en zones resguardades del vent, reduïda visibilitat i amb riscs d'arrossegaments per pluja, no permetent-se mai recollir-los en la zona LIC.  
. Altres mesures correctores considerades en aquesta fase són la realització d'un estudi de circulació de trànsit de vehicles pesants per quant que provocarà pertorbacions en la circulació actual, compliment del Pla de seguretat i salut a causa de l'impacte que es generarà sobre els habitants de la zona, especialment el grau Vell, i la reposició de serveis i servituds que es vegen afectades.  
Durant el funcionament del sector industrial es proposa incorporar al Pla parcial o al Projecte d'urbanització les mesures següents:  
. Protecció dels elements patrimonials: manteniment o rehabilitació de les edificacions catalogades, l'alqueria de l'Advocat i l'alqueria de Sant Marc, complint les proteccions especificades en el Catàleg integrant-se en l'ordenació urbana del sector.  
. Generació de residus líquids: Mitjançant xarxes separatives d'aigües negres i pluvials, caldrà tractar les aigües negres i les primeres pluvials que llavaran les superfícies pavimentades s'evacuaran a depuradora. La resta de pluvials s'hauran d'abocar a la xarxa de pluvials. S'hauran d'establir condicions de qualitat dels abocaments a la xarxa de clavegueram, complint l'ordenança municipal. Els residus que no complisquen aquests requisits hauran de ser gestionats per empreses certificades. S'hauran d'instal·lar arquetes de registre en tots els punts d'abocament a la xarxa de clavegueram i quedarà totalment prohibida la injecció de qualsevol abocament en el subsòl.  
. Gestió de residus sòlids: S'haurà de realitzar una reserva de sòl per a la instal·lació de contenidors que permeten la recollida selectiva dels residus d'acord amb el Pla integral de residus (PIR) i ordenança municipal de neteja i recollida de residus. Els residus tòxics o perillosos s'hauran d'emmagatzemar en llocs coberts i elevats 0,75 metres de la superfície del sòl, i hauran de ser gestionats adequadament per empreses autoritzades.  
. Activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses: Per proximitat a la zona LIC-ZEPA caldrà evitar implantar activitats industrials classificades en l'annex I del Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana, en una franja de 250 metres confrontants al límit amb la marjal dels Moros, en especial les indústries que generen o emmagatzemen substàncies tòxiques o perilloses.  
. Recuperació de les aigües pluvials: Les aigües pluvials netes (separades de les primeres que arrossegaran possibles elements tòxics) s'hauran de conduir i abocar en un conjunt de basses excavades en terra i disposades al llarg de la zona verda lineal d'interfase entre la zona industrial i la marjal dels Moros. Els excessos d'aigües s'hauran de conduir mitjançant canals excavats en terra cap a la marjal. Amb aquesta mesura es pretén la recàrrega de l'aqüífer, dificultada per la pavimentació del sector.  
. Proveïment d'aigua potable: Haurà de ser de procedència municipal i s'haurà de justificar la disponibilitat suficient mitjançant l'emissió de l'informe corresponent municipal, o per dessalinització, però en cap cas s'haurà d'obtenir del subsistema d'aqüífers 56.02 Plana de Sagunt.  
. Contaminació d'aqüífers: S'hauran de realitzar controls periòdics de la xarxa de clavegueram per a detecció de possibles fuites i manteniment de la xarxa. Es prohibeixen els emmagatzematges subterranis de combustibles o substàncies tòxiques a excepció de les estacions de subministrament que preveuran les proteccions necessàries. Les empreses que emmagatzemen productes tòxics o perillosos hauran de disposar de pla d'emergència per a fuites i la resta d'incidents, que eviten la contaminació dels aqüífers.  
. Contaminació lumínica: Pel que fa a l'enllumenat públic s'haurà d'evitar l'emissió de llum per damunt de l'horitzontal; caldrà utilitzar llums de vapor de sodi, lluminàries de rendiment major al 60%, sistemes de regulació de flux lumínic per a les hores de baixa activitat; s'hauran d'apantallar els fanals per a reexpedir-ne la llum cap al sòl i no s'hauran d'utilitzar lluminàries tipus globus sense pantalla; l'enllumenat ornamental s'haurà d'apagar després de les 23:00 o 24:00, segons l'època de l'any; s'haurà de disposar d'un sistema d'encesa que assegure que l'enllumenat no roman encés en hores de llum natural i s'hauran de seguir les recomanacions de l'Institut d'Astrofísica de Canàries respecte a les lluminàries i contaminació lumínica. Pel que fa a l'enllumenat privat exterior, a més de regular-se condicionant els permisos, s'hauran d'utilitzar llums de baix consum; queden prohibits els canons làser dirigits cap al cel; s'hauran d'establir horaris d'encesa i apagat de llums d'aparadors i rètols; en els jardins privats no s'hauran d'utilitzar lluminàries tipus globus sense pantalla que evite la projecció de llum per damunt de l'horitzontal, com també romandre enceses innecessàriament i s'hauran d'utilitzar pantalles asimètriques per a il·luminació de façanes, amb flux de dalt a baix.  
. Contaminació atmosfèrica: S'hauran de complir les ordenances sobre protecció del medi ambient atmosfèric de Sagunt i la Llei de protecció de l'ambient atmosfèric i la legislació que la desenvolupa.  
. Sorolls: A més d'executar-se la mota projectada i de distribuir i orientar les edificacions per a minimitzar l'impacte acústic sobre la zona LIC, s'haurà de garantir l'ordenança municipal de protecció del medi ambient contra sorolls i vibracions.  
. Xarxa viària: S'haurà de preveure l'ús extensiu d'arbratge complementàriament a l'adequació funcional d'aquest. Haurà d'existir una xarxa de vianants i ciclista que connecte els nuclis urbans pròxims i la marjal. Al llarg de la zona verda fronterera a la marjal s'haurà d'establir una acumulació lineal de terres arborades amb funció de pantalla acústica, visual i d'integració.  
. Paisatge: Les accions globals es concentren a generar una façana del Parc Empresarial com a pantalla acústica, lumínica, visual i integradora, connectar de forma de vianants i ciclista els nuclis urbans de Sagunt, Port de Sagunt i Puçol amb la marjal i cuidar el disseny de la urbanització. La façana verda es resol mitjançant la generació d'una mota, el desenvolupament de vegetació arborada pròpia de l'entorn, implantació de camí-mirador al llarg de la mota i localització aïllada d'usos hostalers amb façana-mirador cap a la marjal.  
. Característiques de les zones verdes: hauran de complir l'ordenança municipal de protecció de les zones verdes, especialment a mantenir la vegetació original, cursos d'aigua o qualsevol altre element conforme a les característiques ecològiques de la zona. Les noves plantacions s'hauran d'adequar al clima evitant el consum excessiu d'aigua i evitant espècies exposades a plagues o malalties de caràcter crònic. Les espècies recomanades seran les típicament mediterrànies. En la zona de pantalla visual les espècies hauran de ser autòctones i típiques de zones humides. S'hauran de diferenciar quatre zones: l'àrea plana entre zona LIC i la mota, on s'haurà de plantar una omeda; la zona de basses de recollida de les aigües pluvials amb plantació de ribera; la zona de la mota en què es plantaran espècies autòctones típiques de zones mediterrànies, ribera o zones humides i la zona entre la mota i el viari perimetral que s'haurà d'enjardinar igualment amb espècies autòctones.  
Addicionalment, l'estudi d'impacte ambiental proposa una sèrie de mesures correctores de gestió que hauran de ser incorporades a la normativa urbanística del Pla parcial, com ara, la disposició de normes ambientals d'aplicació als a usos o activitats; normes ambientals sobre gestió de residus sòlids i la necessitat d'assumir, per part de les empreses, la implantació de sistemes de gestió ambiental tipus certificació en ISO 14061 i norma EMAS, que inclouen el compromís d'adequat tractament i gestió dels residus generats.  
No obstant l'anterior, hauran de ser incorporades totes les mesures correctores en les normes urbanístiques proposades per al Pla parcial del sector industrial Parc Empresarial Sagunt 1.  
El Programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi, estableix una sèrie de controls que hauran de ser efectuats per les administracions que intervindran en el seguiment de les actuacions, com ara, Ajuntament, Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, i Conselleria de Medi Ambient, a fi de complir a les mesures correctores que es proposen en l'estudi i els condicionants que s'imposen en aquesta declaració.  
Amb el propòsit de conéixer les afeccions a la marjal dels Moros, s'han proposat una sèrie d'indicadors referits als dos aspectes més fonamentals que caracteritzen l'entorn de la marjal: aspectes hidrogeológics de nivell freàtic i qualitat de l'aigua, i aspectes faunístics.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat no constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. No obstant això, el projecte ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental per les repercussions ambientals sobre àrees d'especial protecció, conforme al que estableixen els epígrafs següents:  
1.1. L'article 6.3 del Reial Decret 1.997/1995, d'1 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres, estableix que qualsevol pla o projecte que puga afectar les zones d'hàbitats protegits, ja siga individualment o conjuntament amb altres plans o projectes s'haurà de sotmetre a una adequada avaluació de les repercussions sobre la zona de conformitat amb la legislació estatal i autonòmica corresponents.  
1.2. La Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, en l'annex II d'aquesta, inclou entre els projectes sotmesos a procediment d'avaluació d'impacte ambiental als projectes de zones industrials segons la normativa autonòmica o quan així els assenyale l'organisme ambiental autonòmic tenint en compte els criteris d'annex III, entre els quals figura la proximitat a les àrees d'especial protecció designades en aplicació de la Directives 79/409/CEE i 92/43/CEE.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'homologació i Pla parcial industrial del sector Parc Empresarial Sagunt 1, del Pla general d'ordenació urbana que afecta el terme municipal de Sagunt (València), promogut per la Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i es duguen a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el seu programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establits en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Com a condicionants addicionals que s'han de complir per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat, s'hi estableixen els següents:  
1. A fi d'exposar la marjal dels Moros el menor temps possible a la contaminació acústica com a conseqüència de les obres que s'executen, hauran d'executar-se prioritàriament les obres corresponents a la mota projectada que actuarà com a barrera acústica i visual, com també transició entre la zona natural i la industrial permetent la integració paisatgística.  
2. Es prohibeix, durant el període de major sensibilitat per a les aus de la zona, és a dir, del 15 de març a finals de juny, l'execució de moviments de terra amb maquinària pesant, especialment l'excavació utilitzant martell picador o destrossador, com també l'ús de corrons compactadors, etc.  
3. S'haurà d'obtenir de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, informe favorable a l'Homologació i Pla parcial industrial del sector Parc Empresarial Sagunt 1, el qual resultarà vinculant, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
4. S'aplicaran les actuacions proposades en l'informe arqueològic redactat per Ignacio Hortelano Uceda, adjuntat com a annex II de l'estudi d'impacte ambiental, en tot allò que no contradiga les indicacions que emeta la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.  
5. S'hauran d'aplicar totes i cada una de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, que no entren en contradicció amb les proposades en els epígrafs anteriors d'aquesta declaració, havent d'incloure aquestes en les normes urbanístiques del Pla parcial. Així mateix, s'efectuaran les indicacions assenyalades en l'informe emés per l'Ajuntament de Sagunt que es transcriuen en aquesta declaració.  
6. Prèviament a l'inici de les obres, el promotor instal·larà piezòmetres en la zona que s'ha d'urbanitzar i en la zona humida, sota la supervisió de tècnics de la Conselleria de Medi Ambient, entre els quals es trobarà present un tècnic del servei responsable de la gestió de la zona humida, a fi de conéixer els nivells freàtics i qualitat de les aigües abans de l'inici de les obres, i poder efectuar un seguiment continu d'aquests.  
7. Haurà d'estudiar-se alternatives d'emplaçament del viari PRV3 d'accés al Port de Sagunt al seu pas pel sector. Seguint les indicacions de l'estudi d'impacte ambiental, es recomana el traçat al nord de l'alqueria de Sant Marc (T-5), augmentant-se la distància a la zona protegida, i conseqüentment disminuint impactes pel trànsit de pesants.  
8. Des de l'inici dels treballs i fins a culminar el desenvolupament del 80% del sòl inclòs en el sector, la Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia presentarà davant aquesta Direcció General, com a part del programa de vigilància ambiental, informe tècnic ambiental, acompanyat de reportatge fotogràfic, de l'aplicació de les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració. En aquest informe s'hauran de recollir així mateix i si són necessàries, les mesures complementàries que s'han d'adoptar a fi de corregir desviacions no previstes respecte a l'avaluació inicial realitzada. Una vegada desenvolupat el 80% del sector, s'emetrà un informe anual durant els 5 anys següents.  
Així mateix es remetrà informe tècnic ambiental en el qual es preflectiran els resultats obtinguts de la vigilància ambiental d'acord amb les previsions contingudes en el programa de vigilància ambiental.  
Tercer  
No es consideren incloses en aquesta declaració d'impacte ambiental les actuacions que no han sigut avaluades en l'estudi d'impacte ambiental, com ara, accessos viaris exteriors al sector Parc Empresarial Sagunt 1, línies elèctriques que creuen el sector, passos a distint nivell sobre la carretera CV-309 (PRV2) i nou accés al Port de Sagunt (PRV4).  
Quart  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Cinqué  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de març de 2003.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Resolució  
Vist l'expedient 039/03-AIA relatiu al Projecte d'homologació i Pla parcial industrial del sector Parc Sagunt del Pla general d'ordenació urbana de Sagunt (València), projecte promogut per la Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia, del qual es va formular la preceptiva declaració d'impacte ambiental amb data 5 de març de 2003.  
En data 23 de febrer de 2005 el cap del Servei d'Impacte Ambiental i el cap de l'Àrea d'Avaluació Ambiental han emés la corresponent proposta tècnica de resolució, la qual textualment es transcriu:   
Vist que en data 19 de maig de 2004 Parc Empresarial de Sagunt remet escrit on sol·licita la possibilitat de reprendre els treballs en aquells sectors de l'àmbit de l'actuació que puguen desenvolupar-se sense la menor afecció a l'entorn de la marjal dels Moros, amb aquest fi adjunta una proposta de sectorització per a poder efectuar aquests treballs en el període entre el 15 de març i finals de juny, període referit en el condicionant 2 de la declaració d'impacte ambiental del projecte esmentat.  
Vist que es va rebre informe dels Serveis Territorials respecte a la qüestió formulada en el qual s'indica que, efectuada una anàlisi de la situació, cal considerar innecessària la interrupció total en tot l'àmbit del sector dels treballs d'ordenació de Parc Sagunt durant l'estació reproductora que s'establia en la declaració d'impacte ambiental, i per tant sembla oportú revisar i actualitzar els termes d'aquest requisit. En aquest sentit, proposa la redefinició del citat condicionant donant lloc consegüentment als condicionants que es transcriuen en la part resolutiva d'aquesta resolució.  
Es va sol·licitar aclariment de l'esmentat informe a l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental, en el fet que s'indicara amb major precisió la franja horària en què es considerava que s'havia d'establir la interrupció dels treballs en l'època de reproducció per a minimitzar l'afecció a l'avifauna de la marjal dels Moros. Es va rebre informe de l'esmentada àrea en què s'indicava que, consultat el Servei de Conservació de la Biodiversitat, la franja horària d'interrupció dels treballs nocturns durant l'època de reproducció, s'havia d'establir entre les 21.00 i les 7.00 hores.  
Atés que en la declaració d'impacte ambiental formulada sobre l'esmentat projecte s'establia, entre altres, el següent condicionant:  
Condicionant 2: Es prohibeix, durant el període de major sensibilitat per a les aus de la zona, és a dir, del 15 de març a finals de juny, l'execució de moviments de terra amb maquinària pesant, especialment l'excavació utilitzant martell picador o destrossador, com també l'ús de corrons compactadors, etc.  
A la vista dels informes emesos pels tècnics d'espais naturals i l'aclariment de l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental anteriorment exposats, es considera que l'aplicació d'aquest pot cenyir-se concretament a les franges de terreny denominades 1 i 4 que s'indiquen en el plànol annex a aquesta resolució en el període comprés entre el 15 de març i final de juny i als treballs nocturns (en la franja horària de 21:00 a 7:00 hores) en tota l'àrea d'actuació en el mateix període, per resultar més importants quant als possibles impactes que puguen generar, per la qual cosa escau modificar el contingut del citat condicionant com s'exposarà en l'apartat segon d'aquesta resolució. Recollint així mateix les mesures compensatòries i protectores exposades en l'esmentat informe ampliant-se el citat condicionant establint el seguiment de l'avifauna a més de la posada en marxa d'actuacions de millora.  
D'aquesta manera, les modificacions proposades compleixen el que estableix la declaració d'impacte ambiental formulada, i no es modifiquen les altres condicions ambientals avaluades en el procediment anterior.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica acceptable de resolució emesa per l'Àrea d'Avaluació Ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Resolució:  
Primer  
Efectuar per al Projecte d'homologació i Pla parcial industrial del sector Parc Sagunt del PGOU de Sagunt la modificació del condicionant 2 de la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 39/03-AIA i, per consegüent, ser-li d'aplicació, a més de les determinacions de la declaració d'impacte ambiental formulada en data 5 de març de 2003, el condicionant 2 modificat, el qual queda redactat de la manera següent:  
Condicionant 2. A fi de preservar els valors naturals existents a la marjal dels Moros s'han d'adoptar les mesures següents:  
2.1 La mota que serveix de límit al sector industrial actua com a barrera d'aïllament enfront de l'àrea protegida, per la qual cosa les obres hauran de mantenir-se a l'oest d'aquesta.  
2.2. S'interrompran els treballs amb màquina pesant entre el 15 de març i final de juny en una franja de 100 m a partir del límit de l'aiguamoll (tal com es delimita en el Catàleg de zones humides) en els sectors 1 i 4 grafiats en plànol adjunt. Així mateix, en aquest període s'evitaran els treballs nocturns en tota l'àrea de l'àmbit de l'actuació a fi de respectar el cicle circadià de la fauna i evitar contaminació acústica i lumínica. La interrupció dels treballs s'estableix concretament per a la franja horària compresa entre les 21:00 i les 7:00 hores.  
2.3 Es durà a terme un seguiment intensiu que, a través de la metodologia habitual empleada en els censos d'avifauna aquàtica nidificant, permeta avaluar l'evolució de l'activitat reproductora de les següents espècies clau que puguen veure's particularment afectades per les obres: arpellot cendrós, bitó, agró roig, rosseta, roget i ànec de Jamaica.  
2.4 Amb l'objecte d'afavorir la capacitat d'acollida de la marjal i incrementar la regeneració d'hàbitats aquàtics, es posaran en marxa les següents actuacions de millora:  
2.4 A. Juntament amb la urbanització de Parc Sagunt, s'executaran les obres necessàries per a possibilitar l'aportació de cabals des del pou de Sant Marc fins al sector septentrional de la marjal.  
2.4 B. S'executarà d'acord amb els criteris de la Conselleria de Territori i Habitatge, un projecte de restauració de la franja d'amortització existent entre el sector industrial i la marjal, a fi d'incrementar-ne la naturalitat i disponibilitat de recursos tròfics per a la biocenosi en el seu conjunt.  
2.5 A fi de garantir l'eficàcia de les mesures proposades, l'aplicació i seguiment d'aquestes, serà permanentment revisat pels serveis tècnics de la Conselleria de Territori i Habitatge, la qual podrà, en funció dels resultats obtinguts, determinar-ne la revisió o modificació si ho considera oportú.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta resolució.  
València, 28 de febrer de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.