Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3723, del 04-04-2000 (2000/1948)

RESOLUCIÓ de 23 de febrer de 2000, de la secretària general de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual s'inscriu l'adaptació dels Estatuts del col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Alacant, a la Llei 6/1997, de 4 de desembre.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3723

Data del DOGV
:   04-04-2000

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2000/1948


Data del document
:   23-02-2000

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Administracions Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * Alacant
    * col·legi professional
    * reglament intern
    * legislació

RESOLUCIÓ de 23 de febrer de 2000, de la secretària general de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual s'inscriu l'adaptació dels Estatuts del col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Alacant, a la Llei 6/1997, de 4 de desembre. [2000/X1948]
  
Vist l'expedient d'adaptació estatutària instruït a instància del Sr. Francisco Martín Irles, com a degà del Col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Alacant, inscrit amb el número 57 de la Secció Primera del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en què sol·licita la inscripció i registre de l'adaptació dels seus Estatuts a la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en base als següents:
  
Fets
  
Primer. Que el degà del mencionat Col·legi va presentar, el 9 de desembre de 1998, els Estatuts aprovats per la Junta General Extraordinària en sessió celebrada el dia 1 de desembre de 1998, modificació que es va aprovar per a la seua adequació a la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.
  
Segon. Que es va sol·licitar informe sobre els Estatuts presentats, en allò referent als continguts propis de la professió, a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, que el va evacuar el 24 de maig de 1999 i va fer algunes observacions.
  
Tercer. Que en exercici del control de legalitat establit per l'article 11 de la mencionada llei autonòmica, es va revisar el text estatuari, i es va indicar la conveniència de rectificar determinats punts d'aquests, requeriment que ha sigut complimentat el passat dia 8 de febrer del present any.
  
Quart. El text annex dels preceptes, objecte d'adaptació estatutària, queda incorporat íntegrament a la present resolució, i es dóna ací per reproduït.
  
Fonaments de dret
  
Primer. Que els Estatuts contenen totes les determinacions exigides en l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals.
  
Segon. Que han sigut aprovats amb els requisits i formalitats previstos en dit article i en els mateixos Estatuts del Col·legi.
  
Tercer. L'expedient ha sigut tramitat pel Servei d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Secretaria General de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, competent perquè així ho disposa l'article 6.1 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, en virtut de les atribucions que té conferides pels decrets 13/1999, i 91/1999, de 30 de juliol, sobre assignació de competències a la Presidència i a les conselleries, i d'aprovació del Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, respectivament, i en relació amb el Decret 123/1986, de 20 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es crea el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.
  
Vistos l'article 36 de la Constitució i l'article 31.22 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els seus preceptes bàsics, i altres disposicions complementàries, resolc:
  
Inscriure l'adaptació dels Estatuts del Col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Alacant.
  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar potestativament recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte en el termini d'un mes, comptador des de l'endemà de la seua notificació, o bé, recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà de la seua notificació. Tot això de conformitat amb allò que s'ha establit en els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i en els articles 10 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, sense perjudici que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.
  
València, 23 de febrer de 2000.- La secretària general: Carmen Galipienso Calatayud.
  
Estatuts de l'il·lustre Col·legi Oficial de doctors i
  
llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Alacant
  
Títol I
  
Disposicions generals
  
Capítol únic
  
El Col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Alacant, com a corporació
  
Article 1. Denominació i personalitat
  
1. El Col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Alacant és una corporació de dret públic, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins.
  
2. Els presents Estatuts apliquen i despleguen els principis jurídics enunciats per la Constitució, per l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, per la Llei de Col·legis Professionals de l'Estat, per la Llei de la Generalitat Valenciana de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana i per les lleis de la Unió Europea que corresponguen, lleis que garanteixen la personalitat jurídica del Col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Alacant, i la seua capacitat plena per a la realització dels fins professionals derivats dels títols universitaris oficials, atorgats tant per la facultats universitàries desglossades de les tradicionalment denominades facultats de Filosofia i Lletres i Facultats de Ciències, com per les actuals, que manquen de corporacions professionals específiques. En conseqüència, aquests Estatuts reconeixen, entre altres, la plena capacitat d'aquest Col·legi per a la realització dels fins professionals derivats dels títols oficials en el camp de l'educació i d'aquells que hui en dia manquen de corporacions professionals específiques.
  
Així mateix, aquests Estatuts reconeixen també la plena capacitat d'aquest Col·legi, per a la realització dels fins professionals derivats dels títols professionals d'especialització didàctica, obtinguts mitjançant la realització del curs corresponent de qualificació pedagògica, previstos en la Llei Orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'Ordenació del Sistema Educatiu.
  
La plena capacitat d'aquest Col·legi, per a la realització dels fins professionals expressats, és sense perjudici del que disposa l'article 7 d'aquests Estatuts.
  
3. Aquest Col·legi, per a tot allò que afecta els aspectes institucionals i corporatius, es relacionarà amb la Conselleria de Presidència del Govern Valencià. Per a tot el que es refereix als continguts professionals, es relacionarà amb la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana.
  
4. La seu social d'aquest Col·legi està a la plaça del General Mancha, 7, entresol, 03087-Alacant.
  
Article 2. Organització
  
1. Dins del territori de la província d'Alacant no es pot constituir cap altre col·legi de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències.
  
2. El Col·legi mantindrà amb el Consell Valencià de Col·legis de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències, i amb el Consell General de Col·legis de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències, les relacions que permeten complir les funcions del Col·legi i dels Consells, expressades en els corresponents Estatuts, així com complir amb els deures i exercir els drets de tots ells, també previstos en els Estatuts dels Consells i del Col·legi.
  
Article 3. Jurisdicció territorial
  
La seua jurisdicció territorial és la província d'Alacant. No obstant això, es podran constituir delegacions per al millor compliment dels seus fins i major eficàcia de les funcions del Col·legi, quan ho determine la Junta de Govern del Col·legi, i amb estricta subjecció als acords dimanants d'aquesta.
  
Article 4. Integrants
  
El Col·legi estarà integrat, sense cap limitació, pels qui reunint les condicions d'aptitud i no estant sotmesos en cap tipus d'impediments, i previ compliment dels requisits d'incorporació, han sigut o siguen admesos per acord de la Junta de Govern.
  
Article 5. Finalitats
  
Són finalitats essencials del Col·legi:
  
a) L'ordenament de l'activitat professional, la seua representació i la defensa dels interessos professionals dels col·legiats, sense perjudici de la competència de l'administració pública, per raó de la relació funcionarial i l'ordenació de la professió en els casos de les titulacions derivades dels títols oficials universitaris en el camp de l'educació i d'aquells que actualment manquen de corporacions professionals específiques.
  
b) Vetlar per l'exercici de la professió, facilitar el coneixement i compliment de tota classe de disposicions legals que els afecten i fer complir l'ètica professional i les normes deontològiques pròpies.
  
c) La defensa dels interessos professionals dels col·legiats i la representació exclusiva de l'exercici de la professió.
  
d) Promoure la constant millora de la qualitat de les prestacions professionals dels col·legiats, a través de la seua formació i perfeccionament
  
e) Divulgació de la cultura i la ciència entre els col·legiats, entitats i organismes públics i privats, i persones físiques d'àmbit nacional i internacional.
  
Article 6. Competències
  
Són funcions pròpies del Col·legi, per al compliment dels seus fins essencials, les següents:
  
a) Servir amb normes pròpies els interessos de tota la col·lectivitat.
  
b) Exercir la defensa i representació de la professió, inclosa la seua funció social davant de l'administració, institucions, tribunals, entitats i particulars, amb legitimació per a ser part en tots els litigis que afecten els interessos professionals i amb la possibilitat d'exercir el dret de petició, conforme a la Llei, i impulsar totes les reformes legislatives que considere justes en defensa de la professió.
  
c) Promoure la dignificació social i econòmica dels col·legiats, procurar la formació integral i el perfeccionament continuat d'aquests, ordenar en l'àmbit de la seua competència l'activitat professional d'aquells, qualsevol que siga la que, en virtut dels seus títols acadèmics, practiquen, i vetlar perquè aquesta s'exercisca amb l'ètica i el respecte degut a les lleis i als drets dels particulars i exercir la facultat disciplinària en l'ordre professional i col·legial.
  
d) Garantir una organització col·legial eficaç i democràtica i establir per part de la Junta de Govern, delegacions, comissions i grups de treball que, en l'àmbit que els siga confiat, col·laboren amb aquesta com a organismes assessors.
  
e) Organitzar activitats i serveis comuns d'interès col·legial, tant si són de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial i de previsió, o anàlegs, ja siga directament, ja siga mitjançant d'acords o convenis amb altres entitats.
  
f) Establir amb altres col·legis o entitats, legalment reconegudes, serveis comuns d'índole cultural, social, econòmica o administrativa, especialment aquells que permeten aconseguir o fer efectives les competències col·legials de control de l'exercici de la professió i lluitar contra l'intrusisme.
  
g) Defensar els col·legiats en l'exercici dels drets que legalment els corresponguen, per al desplegament de funcions professionals o amb ocasió d'aquestes.
  
h) Procurar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats, impedir tota competència deslleial entre aquests i intervenir, en via de conciliació o arbitratge, en els conflictes que se susciten entre ells per motius professionals.
  
i) Adoptar les mesures necessàries per a evitar l'intrusisme professional, denunciant i perseguint davant de l'administració i tribunals de Justícia els casos coneguts per la Junta de Govern i duent a terme les actuacions necessàries, fins i tot la verificació efectiva de les declaracions d'exercici professional.
  
j) Obtenir dels centres privats d'ensenyament reglat no universitari de qualsevol tipus la presentació, durant el primer trimestre de cada curs, del quadre de professors del centre, amb el número respectiu de col·legiació, la matèria que imparteixen i l'horari, a fi d'expedir les oportunes acreditacions d'inscripció al Col·legi, una vegada comprovat el contingut de dits documents i obtenir, alhora, les declaracions professionals dels col·legiats amb les classes que imparteixen en els nivells d'ensenyament reglat no universitari.
  
k) Establir els honoraris mínims orientatius en l'exercici lliure professional.
  
l) Tractar d'aconseguir per als col·legiats el màxim nivell de treball i crear borses de col·locació professional.
  
m) Administrar l'economia col·legial, repartint equitativament les càrregues mitjançant la fixació de les quotes i aportacions econòmiques necessàries, recaptant-les, custodiant-les i distribuint-les segons el pressupost i les necessitats.
  
n) Firmar i realitzar contractes i convenis de formació permanent o de prestació de serveis, que potencien la millor preparació professional dels col·legiats, amb entitats i organismes, públics i privats, o amb persones físiques, d'àmbit nacional o internacional.
  
o) Participar en els consells o organismes consultius de l'administració, en matèria de la seua competència professional en la Comunitat Valenciana, així com estar representat en els òrgans de participació social de la Universitat.
  
p) Mantenir relacions amb les autoritats i demanar d'aquestes les informacions pertinents sobre l'activitat educativa i cultural, en l'àmbit de les seues jurisdiccions.
  
q) Prendre part, d'acord amb la legislació vigent, en l'elaboració dels plans d'estudis i informar sobre les normes d'organització dels centres docents, on es concedeixen les titulacions que donen dret a incorporar-se al Col·legi, i preparar la informació necessària per a facilitar l'accés a la vida professional dels nous titulats.
  
r) Facilitar la formació de postgrau dels col·legiats, directament o col·laborant amb les universitats i altres institucions públiques o privades.
  
s) Totes aquelles funcions que li atribuïsquen disposicions legals o que siguen beneficioses per als interessos professionals dels col·legiats.
  
Títol II
  
Col·legiació i exercici de la professió
  
Capítol I
  
Col·legiació
  
Article 7. Requisits
  
1. El sol·licitant haurà de ser major d'edat.
  
2. Que haja obtingut la titulació exigida per l'article 1 d'aquests Estatuts i sol·licite la incorporació per primera vegada a aquest Col·legi haurà de presentar el corresponent títol acadèmic o, si hi manca, certificat d'haver abonat els drets d'expedició d'aquest, amb l'obligació de presentar el títol en un termini de dos anys, a fi de registrar-lo al Col·legi.
  
3. Si el doctor o llicenciat ja està col·legiat en un altre col·legi de l'Estat espanyol, el requisit anterior serà substituït per l'oportú certificat acreditatiu de la seua condició col·legial, juntament amb la sol·licitud de trasllat o bé de col·legiació múltiple.
  
4. Podran ingressar al Col·legi, si reuneixen les condicions dels apartats anteriors, els nacionals de qualsevol dels estats membres de la Unió Europea o d'un Estat tercer a què la Unió Europea aplique, de forma recíproca i efectiva, el principi de llibertat de circulació de professionals, tant en allò que es refereix a l'establiment com a la prestació ocasional de serveis, amb l'excepció dels casos de dispensa legal.
  
5. El sol·licitant estarà obligat a pagar les quotes d'incorporació o de trasllat que establisca el Col·legi.
  
Article 8. Exercici de la docència
  
1. Amb l'única excepció del professorat sotmès a la legislació vigent en matèria de funció pública, l'exercici de la docència en nivells d'ensenyament reglat no universitari, requerirà la incorporació a aquest Col·legi, en els termes que disposa l'article 3, apartat 2, de la Llei 2/1974, de 13 de febrer i, si fa el cas, la comunicació establida en l'article 3, apartat 3, de dita Llei.
  
2. En incorporar-se els titulats universitaris ?als quals es refereix l'article 1- a la docència, amb l'única excepció del professorat sotmès a l'ordenació de la funció pública, causaran alta d'ofici al Col·legi que els corresponga, si no foren col·legiats ja, a fi de complir amb la legislació vigent.
  
Article 9. Exercici de la professió liberal
  
L'exercici de qualsevol professió liberal, derivat de les titulacions previstes en l'article 1, apartat 2 dels presents Estatuts, requerirà la prèvia incorporació a aquest col·legi en els termes que disposa l'article 3, apartat 2, de la Llei 2/1974, de 13 de febrer, i, si fa el cas, la comunicació establida en l'article 3, apartat 3, de dita Llei.
  
Article 10. Acord d'alta
  
1. La sol·licitud d'inscripció es realitzarà en el corresponent Col·legi Oficial.
  
2. La Junta de Govern de cada Col·legi practicarà les comprovacions pertinents, abans de resoldre sobre les sol·licituds de col·legiació.
  
Article 11. Denegacions, suspensions o recursos
  
1. La col·legiació només es podrà denegar:
  
a) Per haver siguda dictada sentència ferma, sense posterior rehabilitació, que condemne el sol·licitant a inhabilitació per a l'exercici professional.
  
b) Com a conseqüència de sanció col·legial, segons l'article 62 dels Estatuts i pel temps que dure la sanció.
  
2. L'acord d'alta serà suspès:
  
a) Mentre el sol·licitant no arribe a aportar tota la documentació necessària o hi haja dubtes racionals sobre l'autenticitat i suficiència.
  
b) Si el sol·licitant no ha satisfet en altres col·legis oficials les quotes reglamentàries.
  
3. L'adopció d'acord no podrà ser suspesa si el sol·licitant es troba subjecte a expedient disciplinari, qui, en tal cas, ha de mantenir obligatòriament la situació d'alta al Col·legi que li instruïsca l'expedient, fins que sobre aquest recaiga resolució ferma.
  
4. L'acord denegatori, o el provisional de suspensió, degudament raonat, es comunicarà en el termini màxim d'un mes al sol·licitant, qui podrà recórrer en contra, segons preveu l'article 70 dels Estatuts.
  
Article 12. Trasllats
  
1. El trasllat des d'un col·legi a un altre de l'Estat, s'efectuarà presentant la sol·licitud al Col·legi, el qual emetrà un certificat en què s'acredite si el col·legiat ha complit amb els seus deures i el trametrà al col·legi de destinació, juntament amb la documentació necessària.
  
2. A efectes dels drets inherents a l'antiguitat com col·legiat, aquesta es computarà sumant tots els períodes no simultanis d'aquesta situació d'alta en qualsevol dels col·legis de l'Estat a l'antiguitat al Col·legi de Doctors i Llicenciats d'Alacant, i es comptarà una sola vegada els períodes de col·legiació múltiple.
  
Article 13. Baixa
  
La condició de col·legiat es perdrà:
  
a) A petició pròpia, llevat del cas d'estar subjecte a la situació prevista en l'apartat 3 de l'article 11, dels presents Estatuts.
  
b) Per no haver satisfet, durant un any, tant les quotes ordinàries o extraordinàries acordades, com les altres càrregues col·legials, a què estiguera obligat.
  
Transcorregut el termini d'un any, es procedirà a acordar la baixa col·legial, amb la pèrdua de la condició i els drets de mutualista.
  
c) Per no efectuar la seua presentació i abonar la quota d'incorporació o trasllat al Col·legi corresponent abans que transcórreguen tres mesos, comptadors des de la recepció de la documentació ressenyada en l'article precedent.
  
d) Com a sanció disciplinària, d'acord amb l'article 62 dels presents Estatuts.
  
e) Per sentència judicial ferma d'inhabilitació per a l'exercici professional.
  
Article 14. Reingrés
  
1. El doctor o llicenciat que, havent causat baixa al Col·legi, vulga tornar a integrar-se en aquest, haurà d'atenir-se a allò que disposa l'article 7 dels Estatuts.
  
2. El sol·licitant haurà d'abonar, si fa el cas, a més de la quota que corresponga, d'acord amb dit article 7é, l'import de les quotes impagades, les quals no podran excedir d'un any. Si vol conservar el seu anterior número de col·legiat, haurà d'abonar totes les quotes mensuals entre la data de la baixa i la de reincorporació.
  
Capítol II
  
Drets i obligacions dels col·legiats
  
Article 15. Drets
  
Els col·legiats tenen els següents drets:
  
a) La permanència al Col·legi, que el facultarà per a l'exercici actiu de la professió en qualsevol de les seues modalitats, en tant no perda la seua condició de col·legiat.
  
b) Trobar en l'exercici professional, o amb motiu d'aquest, l'adequada defensa col·legial davant d'autoritats, entitats o particulars.
  
c) Obtenir representació i suport de les juntes de govern en les seues justes reclamacions relatives a l'exercici professional, per la qual cosa aquelles els sentiran en les seues demandes, els representaran, si cal, i a sol·licitud dels interessats intervindran en els expedients que pogueren seguir a aquests.
  
d) Participar, amb sufragi actiu i passiu, en totes les eleccions que realitze el Col·legi, d'acord amb les normes aplicables a aquestes.
  
e) Utilitzar els locals del Col·legi per a reunions i actes de caràcter professional o col·legial, amb la conformitat de la Junta de Govern.
  
f) Formar part de les comissions o seccions que estatutàriament es constituïsquen.
  
g) Utilitzar tots els serveis i participar en totes les activitats que organitze el Col·legi.
  
h) Rebre informació sobre el funcionament del Col·legi, no solament a través dels mitjans publicitaris, sinó també quan el sol·liciten per escrit o personalment.
  
i) Integrar-se en les activitats i els serveis comuns d'interès col·legial que es puguen crear.
  
j) Aspirar a les ajudes, premis i honors previstos en aquest Estatut.
  
k) Presentar a la Junta de Govern escrits de suggeriments, petició o queixa, d'acord amb allò que disposa l'article 17.
  
Article 16. Deures fonamentals
  
Els col·legiats tenen els següents deures:
  
a) Exercir les seues funcions professionals amb ètica i competència.
  
b) Interessar-se per les activitats i els problemes col·legials, així com pel millor compliment de les obligacions estatutàries.
  
c) Presentar oportunament les declaracions professionals i la resta de documents que els siguen requerits preceptivament.
  
d) Comunicar al Col·legi, en el termini de quinze dies, els canvis de domicili o veïnat.
  
e) Informar al Col·legi dels càrrecs relacionats amb la professió que exercisquen en organismes oficials o en qualsevol entitat.
  
f) Comunicar al Col·legi els casos d'intromissió o corrupció professional que coneguen.
  
g) Satisfer, dins del termini reglamentari, les quotes i obligacions econòmiques que els corresponguen.
  
h) Participar en les juntes generals i en les eleccions que el Col·legi convoque.
  
i) Exercir lleialment i diligentment els càrrecs per als quals foren elegits i les comissions que el Col·legi els haja confiat i ells hagen acceptat.
  
j) Complir els acords i resolucions de la Junta de Govern, sense perjudici dels recursos que considere oportú interposar.
  
Article 17. Suggeriment, petició o queixa
  
1. A més dels drets enumerats en l'article 15, els col·legiats tindran els següents, que hauran d'exercir per conducte reglamentari:
  
1.1. De presentació de suggeriments a la Junta de Govern sobre activitats del Col·legi Oficial.
  
1.2. De petició de millores professionals de tipus general.
  
1.3. De queixa:
  
a) Contra els defectes de tramitació i, en especial, els que suposen la paralització dels terminis preceptivament assenyalats o l'omissió de la tramitació, que puguen esmenar-se abans de la resolució definitiva de l'assumpte.
  
b) Contra les mesures de tota índole que consideren perjudicials per a la professió en general o lesives per als seus drets personals, sense perjudici que els interessats puguen exercitar qualsevol recurs que consideren pertinent.
  
La queixa s'elevarà a l'òrgan que es considere responsable de la infracció o falta. La resolució que s'adopte serà notificada a l'interessat en el termini d'un mes, comptador des que es va formular la queixa. Contra aquesta no serà procedent cap recurs, sense perjudici que s'al·leguen els motius de la queixa en utilitzar-se, si procedeix, els recursos contra la resolució principal.
  
Les peticions hauran de ser resoltes per la Junta de Govern o elevades a l'organisme superior competent amb un informe, en el termini de quinze dies si foren urgents, o de trenta dies si no ho són.
  
2. Tota proposició subscrita com a mínim pel cinc per cent als col·legis que no superen els 5.000 col·legiats i el dos per cent, en els que el sobrepassen, haurà de ser tramitada, encara que la Junta de Govern no estiga d'acord amb el seu contingut, i haurà de ser portada a la Junta General. Si falten més de dos mesos per a convocar Junta General Ordinària i es tracta d'assumpte urgent o que implique censura a la Junta de Govern, aquesta haurà de convocar la Junta General Extraordinària en el termini de trenta dies lectius.
  
Títol III
  
Del funcionament del Col·legi,
  
òrgans de govern, actuació corporativa,
  
règim jurídic i administració
  
Capítol I
  
Dels òrgans de govern del Col·legi
  
Article 18. Òrgans col·legials
  
1. Al Col·legi hi ha dos òrgans de decisió: la Junta General o Assemblea General i la Junta de Govern.
  
2. La Junta General és l'òrgan suprem de la voluntat col·legiada en els assumptes propis de la seua competència, d'acord amb les disposicions d'aquests Estatuts i sense més limitacions que les legalment establides, i els seus acords, vàlidament adoptats, són obligatoris per a tots els col·legiats, fins i tot per als dissidents o absents.
  
3. La Junta de Govern és l'òrgan de representació del Col·legi i els membres d'aquesta han de tindre la residència al territori corresponent i ser elegits segons allò previst en els presents Estatuts.
  
Secció primera
  
De la Junta General de col·legiats
  
Article 19. Composició
  
La Junta General la integraran la totalitat dels col·legiats, cadascun dels quals tindrà dret a veu i vot, tret d'aquells que es troben en situació de suspens.
  
Article 20. Funcions
  
1. Correspon a la Junta General:
  
a) Elaborar, aprovar i modificar els Estatuts i Reglaments de règim interior, d'acord amb les lleis vigents.
  
b) Aprovar els comptes generals d'ingressos i despeses de l'any anterior, previ informe dels censors.
  
c) Aprovar els pressupostos ordinaris i extraordinaris, que hauran d'haver estat exposats, com a mínim, durant els quinze dies anteriors al de la Junta General corresponent.
  
d) Decidir sobre les propostes d'inversió en béns col·legials.
  
e) Adoptar acords sobre la gestió de la Junta de Govern.
  
f) Adoptar acords sobre les qüestions que, per iniciativa de la Junta de Govern, figuren en l'ordre del dia.
  
g) Conèixer les proposicions a què es refereix l'apartat 3, de l'article 17, i acordar el que procedisca.
  
h) Considerar els informes de les seccions, delegacions, comissions i equips de treball reglamentàriament constituïts, si ho mana la Junta de Govern o ho sol·liciten els col·legiats.
  
2. Si la majoria dels presents no aprova la gestió de la Junta de Govern, aquesta haurà de convocar Junta General Extraordinària en el terme de trenta dies hàbils, per a ratificar o no aquest acord.
  
Secció segona
  
De les juntes generals ordinàries i extraordinàries
  
Article 21. Primera Junta General Ordinària
  
Se celebrarà anualment dins del primer trimestre de l'any, d'acord amb el següent ordre del dia:
  
1. Informe pel degà de la seua gestió i de la Junta de Govern, amb ressenya dels esdeveniments més importants que durant l'any hagen tingut lloc, en relació amb el Col·legi.
  
2. Lectura, discussió i votació del compte general d'ingressos i despeses de l'any anterior.
  
3. Lectura, i aprovació del pressupost corresponent a l'exercici següent, presentat per la Junta de Govern, sempre que no s'haguera realitzat la segona Junta General Ordinària que s'indica en l'article 23 o no haguera sigut aprovat aquest pressupost en la segona Junta General.
  
4. Lectura, discussió i votació dels dictàmens i proposicions que es consignen en la convocatòria.
  
5. Elecció per a càrrecs vacants de la Junta de Govern quan siga procedent.
  
Els que van ser designats en aquesta elecció per a substituir aquells que no hagueren esgotat el termini del seu mandat, ocuparan els càrrecs durant el temps legal que faltara als substituïts, i podran ser reelegits en la renovació ordinària de càrrecs.
  
6. Presa de possessió, si fa el cas, dels seus càrrecs respectius pels membres de la Junta de Govern elegits, i cessaran aquells als qui corresponga eixir.
  
7. Precs i preguntes.
  
Article 22. Segona Junta General Ordinària
  
Per acord de la Junta de Govern se celebrarà la segona Junta General Ordinària dins de l'últim trimestre de l'any, d'acord amb el següent ordre del dia: punts 3r, 5é i 7é de l'article precedent.
  
Article 23. Convocatòria
  
1. Les Juntes Generals hauran de convocar-se amb una antelació mínima de quinze dies hàbils, tret dels casos d'urgència motivada en què, a judici del degà, haja de reduir-se el termini.
  
Dita convocatòria s'inserirà al tauler d'anuncis del Col·legi, en la qual figurarà el dia, hora, data, lloc de celebració i ordre del dia.
  
2. Sense perjudici de l'anterior, se citarà també els col·legiats per comunicació escrita en què, igualment s'inserirà el dia, l'hora, la data, el lloc de realització i l'ordre del dia i la citació del qual podrà ser feta pel degà o secretari, amb el vistiplau del degà; citació personal que, en cas de convocatòria urgent, podrà ser substituïda per la seua publicació en els mitjans de comunicació escrita de caràcter provincial.
  
3. A la Secretaria del Col·legi, durant les hores de despatx, estaran a disposició dels col·legiats els antecedents dels assumptes a deliberar en la Junta convocada.
  
Article 24. Celebració
  
Les juntes generals se celebraran el dia i hora assenyalats, qualsevol que siga el nombre de col·legiats que hi concorren, tret del cas en què s'exigisca un quòrum d'assistents determinat. Presidirà la Junta el degà o qui el represente. I tots els assumptes que hagen de ser sotmesos a la Junta General seran objecte de discussió en aquesta; quan el degà considere suficientment debatut el tema, i fet resum, per a les distintes posicions acordades concedirà tres torns a favor i tres en contra, i el president podrà ampliar, previ acord de la Junta de Govern en aqueix acte, el nombre de torns, quan la importància de l'assumpte ho exigira. No podran ser tractats en aquesta més assumptes que els expressats en la convocatòria.
  
Article 25. Acords
  
1. Els acords es prendran per majoria de vots emesos, tret dels casos en què s'exigisca un quòrum especial, i en cap cas serà delegable el vot.
  
2. Les votacions seran ordinàries a mà alçada, o nominals. Només seran nominals quan ho sol·liciten un terç dels col·legiats assistents, o així ho determine la Presidència, per al bon recompte dels vots.
  
3. També podran adoptar-se els acords per votació secreta, mitjançant paperetes en sobres, que així ho asseguren, quan ho sol·licite un terç dels col·legiats assistents. En qualsevol cas, serà secret el vot quan afecte qüestions relatives al decòrum dels col·legiats.
  
Secció tercera
  
Juntes Generals Extraordinàries
  
Article 26. Capacitat per a sol·licitar-les
  
1. Les juntes generals extraordinàries se celebraran a iniciativa del degà, de la Junta de Govern. També a sol·licitud del 2 per cent dels col·legiats o, i si en aquell moment el nombre de col·legiats no arribara a 5.000, del 5 per cent.
  
2. Si el que es pretenguera és un vot de censura contra la Junta o algun dels seus membres, la petició haurà de ser subscrita, si més no, pel 20 per cent dels col·legiats, i expressar amb claredat les raons en què es fonamente.
  
3. La Junta haurà de celebrar-se en el termini de trenta dies naturals, comptadors des de l'acord del degà o de la Junta de Govern, en el primer cas, o després de la presentació de la sol·licitud, en el segon, i mai no podran ser tractats més assumptes que els expressats en la convocatòria.
  
4. Només per resolució motivada i en el cas que la proposició siga aliena als fins atribuïts a la corporació, podrà denegar-se la celebració de la Junta extraordinària, sense perjudici dels recursos que pogueren correspondre als peticionaris.
  
Article 27. Assumptes atribuïts a la seua competència
  
Les juntes generals extraordinàries seran competents per a proposar l'aprovació o modificació dels Estatuts del Col·legi; autoritzar a la Junta de Govern l'alienació o compra de béns immobles o gravamen dels que integren el patrimoni del Col·legi; aprovar o censurar l'actuació de la Junta de Govern o dels seus membres; formular peticions als poders públics, conforme a les lleis, i formular qualsevol tipus de proposició, dins del marc de la legalitat vigent. I, en general, conèixer tot allò que no estiga expressament prohibit per la Llei i afecte els interessos del Col·legi o dels seus col·legiats.
  
Article 28. Quòrum especial
  
Amb caràcter general, quedarà constituïda la Junta qualssevol que siga el nombre d'assistents, i els acords s'adoptaran per majoria simple de vots emesos, llevat de les excepcions que seguidament s'assenyalaran:
  
1. Per a la modificació d'Estatuts s'exigirà un quòrum d'assistència del 50 per cent com a mínim de col·legiats. I si no es reuneix aquest quòrum, se celebrarà nova Junta Extraordinària dins de les 24 hores següents a la primera convocatòria, que podrà adoptar acords per majoria simple i sense exigències de quòrum especial d'assistència.
  
En la convocatòria de la Junta s'anunciarà ja l'hora i data de la segona, per al supòsit que no es reunira quòrum en la primera.
  
2. Si la Junta General Extraordinària tinguera com a objecte la moció de censura, requerirà un quòrum d'assistència, com a mínim, de la meitat més un del cens de col·legiats. I, perquè prospere, s'exigirà el vot favorable directe i personal, d'igual quòrum de la meitat més un del mateix cens de col·legiats.
  
Article 29. Actes
  
La Junta General elegirà dos interventors, que en el terme de deu dies, d'acord amb el degà i el secretari, aprovaran les actes i els acords es convertiran aleshores en executius.
  
Capítol II
  
De la Junta de Govern
  
Secció primera
  
Composició, funcionament i atribucions
  
Article 30. Composició de la Junta
  
1. La Junta de Govern estarà integrada, almenys, per un degà, un vicedegà, un secretari, un vicesecretari, un tresorer, un interventor, un bibliotecari i dos vocals. El nombre de vocals podrà augmentar-se per acord de la Junta General, si així ho aconsellara el nombre d'inscrits en el cens o l'organització de l'activitat col·legial.
  
2. Els membres de la Junta de Govern han de tindre la seua residència legal a la província d'Alacant.
  
Article 31. Competències
  
Correspon a la Junta de Govern la direcció i administració del Col·legi, la responsabilitat del millor compliment en el seu àmbit de totes les competències i funcions que s'atribueixen al Col·legi en la normativa legal vigent i tots els acords que adopte estatutàriament la Junta General de col·legiats.
  
Article 32. Funcions dels membres de la Junta de Govern
  
1. Degà: correspondrà al degà la representació oficial del Col·legi en totes les relacions d'aquest amb els poders públics, entitats, corporacions i personalitats de qualsevol ordre; exercirà les funcions de vigilància i correcció que els Estatuts reserven a la seua autoritat; presidirà les juntes de govern i les generals i totes les comissions i comités especials a què assistisca, i dirigirà les discussions amb vot de qualitat en cas d'empat.
  
Expedirà a més els lliuraments per a la inversió dels fons del Col·legi, firmarà la correspondència i la documentació global del Col·legi i autoritzarà, amb el vistiplau, els certificats expedits pel secretari i tresorer, i les actes de les juntes generals i de les juntes de Govern.
  
2. El vicedegà; durà a terme totes les funcions que li conferisca el degà, i assumirà les d'aquest en cas d'absència, malaltia, abstenció, recusació o vacant.
  
Si queden vacants els càrrecs de degà i vicedegà, exercirà les funcions d'aquests el membre de la Junta de Govern que siga elegit pels seus components.
  
3. El secretari. Correspon al secretari les funcions següents:
  
a) Redactar i dirigir els oficis de citació per a tots els actes del Col·legi, segons les instruccions que reba del degà i amb l'antelació deguda.
  
b) Redactar les actes de les juntes generals i les que realitze la Junta de Govern.
  
c) Portar els llibres necessaris per al millor i més ordenat servei, i haurà d'haver obligatòriament aquell en què s'anoten les correccions que s'imposen als col·legiats, així com el llibre registre de títols.
  
d) Rebre i donar compte el degà de totes les sol·licituds i comunicacions que es trameten al Col·legi.
  
e) Expedir, amb el vistiplau del degà, els certificats que siguen sol·licitats pels interessats.
  
f) Organitzar i dirigir les oficines i ostentar la direcció de personal.
  
g) Tindre al seu càrrec l'arxiu i segell del Col·legi.
  
4. Vicesecretari: durà a terme totes les funcions que li conferisca el secretari, i assumirà les d'aquest en cas d'absència, malaltia, abstenció, recusació o vacant.
  
Si queden vacants els càrrecs de secretari i vicesecretari, exercirà les funcions d'aquests el membre de la Junta de Govern que siga elegit pels seus components.
  
5. Tresorer. Correspondrà al tresorer:
  
a) Materialitzar la recaptació i custodiar els fons del Col·legi.
  
b) Pagar els manaments que expedisca el degà.
  
c) Informar periòdicament la Junta de Govern del compte d'ingressos i despeses i la marxa del pressupost, i formalitzar anualment els comptes de l'exercici econòmic vençut.
  
d) Ingressar i retirar fons dels comptes bancaris, conjuntament amb el degà.
  
e) Portar un inventari minuciós dels béns del Col·legi, dels quals serà administrador.
  
f) Controlar la comptabilitat i verificar la caixa.
  
g) Cobrar els interessos i rendes del capital del Col·legi.
  
6. Interventor: prendrà raó de les entrades i eixides dels cabals i de tots els lliuraments que expedisca el degà, i presentarà a la Junta de Govern el resum dels comptes.
  
7. Bibliotecari:
  
a) Serà el responsable del servei de bibliografia, videoteca i altres de la seua competència.
  
b) Formarà i portarà catàlegs d'obres.
  
c) Proposarà l'adquisició de les que considere procedents per als fins corporatius.
  
En cas d'absència o malaltia, el tresorer, interventor i bibliotecari seran substituïts pels vocals que determine la Junta de Govern, a proposta del degà.
  
8. Vocals: duran a terme els serveis que el degà els encomane i les substitucions que els competisquen, d'acord amb els presents Estatuts.
  
Article 33. Cessament i substitucions
  
1. Serà causa de cessament en la Junta de Govern:
  
a) Defunció.
  
b) Malaltia que incapacite per a l'exercici del càrrec.
  
c) Renúncia per força major.
  
d) Trasllat de residència fora de l'àmbit territorial del Col·legi.
  
e) Resolució ferma en expedient disciplinari.
  
f) Baixa com a col·legiat.
  
g) Tres faltes d'assistència consecutives no justificades i sis discontínues, igualment no justificades, a les reunions de la Junta de Govern.
  
h) Per extinció del termini per al qual van ser elegits o designats.
  
i) Aprovació de la moció de censura, segons allò que s'ha regulat en els presents Estatuts.
  
2. Quan es produïsquen les vacants de més de la meitat dels càrrecs, es completarà provisionalment la Junta de Govern amb els col·legiats més antics, que exerciran les seues funcions fins que prenguen possessió els elegits en les primeres eleccions estatutàries.
  
Article 34. Sessions
  
1. La Junta de Govern es reunirà almenys cada dos mesos en període lectiu i en les ocasions en què siga convocada pel degà, bé perquè ho crega necessari o a petició d'un terç dels membres de la Junta. Només podran prendre's acords vàlids sobre els assumptes que figuren en l'ordre del dia i per majoria de vots.
  
2. Els acords seran immediatament executius, sense perjudici de l'aprovació de l'acta en la següent Junta. Perquè els acords siguen vàlids hauran d'estar adoptats per majoria dels membres de la Junta presents. En cas d'empat, el vot emés pel degà decidirà la votació.
  
3. Les faltes d'assistència a les reunions de les juntes seran sancionades d'acord amb allò que disposa l'article 62 dels Estatuts.
  
4. Potestativament, la Junta de Govern podrà invitar a les seues sessions, en qualitat d'assessors sense vot, les persones l'assistència de les quals consideren convenient.
  
Secció segona
  
Elecció de càrrecs
  
Article 35. Forma de proveir-se
  
1. Cada quatre anys tindran lloc eleccions ordinàries per a renovar tots els càrrecs de la Junta de Govern del Col·legi.
  
2. Si es produïra alguna vacant en la Junta de Govern, es proveiria també per elecció, en la Junta General Ordinària de més pròxima celebració i l'elegit exercirà el càrrec pel temps que manque fins a l'època de la seua renovació.
  
Article 36. Requisits per a optar a l'elecció
  
El degà i els altres membres de la Junta de Govern seran col·legiats, que tinguen la condició d'elector i residents a la demarcació del Col·legi. Seran elegits pel termini de quatre anys i podran ser reelegits.
  
Article 37. Tramitació
  
La convocatòria d'eleccions serà realitzada per la Junta de Govern anterior, i es donarà compte d'això al Consell Valencià. Els tràmits a seguir fins a la celebració de l'acte electoral seran els següents:
  
1r. La convocatòria d'eleccions es realitzarà amb dos mesos d'antelació, com a mínim, respecte a la data de la seua realització.
  
2n. Dins dels cinc dies següents a la data de la convocatòria, la Secretaria haurà de complimentar els següents particulars:
  
S'inserirà al tauler d'anuncis la convocatòria electoral, en què hi haurà de constar els aspectes següents:
  
a) Càrrecs que han de ser objecte d'elecció i requisits, tant d'antiguitat com de situació col·legial, exigits per a poder aspirar a cadascun d'aquests.
  
b) Dia i hora de celebració de l'elecció i hora en què es tancaran les urnes per a començament de l'escrutini, segons el que disposa sobre el particular en els presents Estatuts.
  
3r. Les candidatures hauran de presentar-se a la Secretaria del Col·legi amb, almenys, quinze dies d'antelació a la data assenyalada per a l'acte electoral.
  
Dites candidatures podran ser conjuntes per a diversos càrrecs o individuals per a càrrecs determinats, i hauran de ser subscrites exclusivament pels mateixos candidats.
  
Cap col·legiat podrà presentar-se candidat a més d'un càrrec.
  
4t. Els col·legiats que volgueren formular reclamació contra les llistes electorals hauran de verificar-la dins del termini dels cinc dies, següents a l'exposició d'aquestes.
  
La Junta de Govern, en el cas d'haver reclamacions contra les llistes, resoldrà sobre aquestes, dins dels tres dies següents a l'extinció del termini per a formular-les, i notificarà la seua resolució a cada reclamant, dins dels dos dies següents.
  
Seguidament, es publicarà al tauler d'anuncis i ho comunicarà a tots els interessats, sense perjudici que puga trametre també comunicacions individuals als col·legiats.
  
5é. En cas que hi haja una sola candidatura, aquesta serà proclamada definitiva i prendran possessió a tenor de l'article 43.
  
6é. Tots els terminis assenyalats en aquest article es computaran per dies naturals.
  
Article 38. Electors
  
1. Podran ser electors tots els col·legiats que, no trobant-se sancionats amb suspensió dels seus drets col·legials, estiguen el dia de la convocatòria d'eleccions inscrits al Col·legi.
  
2. Durant els trenta dies anteriors a la data electoral, cada Col·legi exposarà la llista dels seus membres amb dret a vot.
  
3. Durant els vuit primers dies d'exposició de llistes, els col·legiats podran presentar reclamacions que hauran de ser resoltes per la Junta de Govern en el termini dels vuit dies següents.
  
Article 39. Elegibles
  
1. Podran ser candidats tots aquells col·legiats que, tenint la condició d'electors, no estiguen incapacitats per prohibició legal o estatutària; que hagen complit almenys un any de col·legiació en la data de la convocatòria i que tinguen, com a mínim, un any de residència legal dins de l'àmbit territorial del Col·legi.
  
2. En el cas de presentar-se com a candidats membres de la Junta de Govern, aquests no podran intervenir en la resolució de les reclamacions ni en cap altre aspecte del procés electoral. Si el secretari es presenta a la reelecció, el vicesecretari assumirà les seues funcions en el procés electoral i, si aquest també es presenta a la reelecció, ho farà un vocal de la Junta de Govern designat per aquesta. Si tota la Junta de Govern es presentara a la reelecció, resoldrà les reclamacions una mesa d'edat formada per tres col·legiats, elegits per sorteig ?amb tres suplents- després de dividir el llistat de col·legiats en tres parts per ordre de número de col·legiació.
  
Article 40. Celebració de l'elecció
  
1. Per a la celebració de l'elecció es constituirà la Mesa Electoral, la qual estarà integrada pel degà com a president, o per un membre de la Junta que el substituïsca en dit acte, auxiliat, com a mínim, per dos membres més de la mateixa Junta, com a vocals, i actuarà el més jove d'aquests com a secretari, si no forma el titular part de la Mesa.
  
2. Cada candidatura o candidat podrà, per la seua part, designar entre els col·legiats un interventor que el represente en les operacions de l'elecció. La designació d'interventors haurà d'haver sigut comunicada a la Junta de Govern vint-i-quatre hores abans de la constitució de la mesa corresponent.
  
3. A la Mesa Electoral haurà d'haver urna tancada, i es deixarà únicament una ranura per depositar els vots.
  
4. Constituïda la Mesa Electoral, el president iniciarà el començament de la votació. A l'hora prevista per al seu acabament es tancaran les portes i només podran votar els col·legiats que ja estigueren a la Sala. La mesa votarà en últim lloc.
  
5. L'elecció tindrà per al seu desenvolupament un temps mínim de quatre hores i màxim de vuit, llevat que la Junta, en convocar l'elecció, assenyale un termini major.
  
6. Les paperetes de vot, que seran editades pel Col·legi, hauran de ser blanques i de la mateixa grandària, i hauran de portar impresos, per una sola cara i correlativament, els càrrecs a l'elecció dels quals es procedeix.
  
7. Els candidats podran, per la seua banda, confeccionar paperetes, les quals hauran de ser d'igual format, color i grandària a les editades per la Junta.
  
8. En la seu en què tinga lloc l'elecció, haurà de disposar la Junta de Govern de suficient nombre de paperetes amb els noms dels candidats en blanc.
  
9. Els votants hauran d'acreditar a la Mesa Electoral la seua personalitat.
  
La Mesa comprovarà la seua inclusió en el cens elaborat per a les eleccions; el seu president pronunciarà en alta veu el nom i cognoms del votant, indicant que vota i, després, el mateix president introduirà la papereta doblegada a l'urna corresponent.
  
10. També es podrà votar per correu certificat, complint els següents requisits: l'elector introduirà la papereta de votació dins d'un sobre blanc sense cap anotació ni senyal i, una vegada tancat, haurà d'introduir-lo dins d'un altre sobre amb la fotocòpia del DNI; les solapes del sobre hauran de coincidir al centre, i ho dirigirà a l'atenció del degà del Col·legi, indicant ?Eleccions- i al revés exterior del sobre posarà el nom, el domicili i el seu número de col·legiat, i firmarà al revés de manera que la firma creue la solapa superior del sobre amb l'altra.
  
Els sobres s'han d'haver rebut al Col·legi vint-i-quatre hores abans de l'elecció. La custòdia dels vots per correu correspon al secretari de la Junta de Govern, que els haurà de lliurar a la Mesa Electoral en el moment d'iniciar la votació i, una vegada finalitzada aquesta, s'obriran els sobres rebuts per correu i s'introduiran a les urnes els sobres en blanc que contenien, després d'haver comprovat la identitat de l'elector. En cas que aquest haja votat personalment, s'inutilitzarà el vot per correu.
  
Article 41. Escrutini i proclamació
  
1. Finalitzada la votació es procedirà a l'escrutini, i es llegiran en veu alta totes les paperetes.
  
2. Hauran de ser declarats nuls totalment aquells vots que continguen expressions alienes a l'estricte contingut de la votació o que continguen raspadures o estiguen ratllades, i nuls, parcialment, quant al càrrec a què afectara, les que indiquen més d'un candidat per a un mateix càrrec, o nom de persones que no concórreguen a l'elecció.
  
3. Aquelles paperetes que es troben parcialment omplides en quant al nombre de candidats, però que reunisquen els requisits exigits per a la seua validesa, ho seran per als càrrecs i persones correctament expressats.
  
4. Finalitzat l'escrutini, el president anunciarà el seu resultat i proclamarà, tot seguit, electes els candidats que hagueren obtingut per a cada càrrec el major nombre de vots.
  
5. En cas d'empat, s'entendrà elegit el de major temps d'exercici en el mateix Col·legi.
  
6. S'estendrà l'acta corresponent per duplicat, que haurà de ser firmada pels components de la Mesa i pels interventors, una còpia quedarà exposada al lloc de la votació i es farà càrrec de l'altra el secretari del Col·legi.
  
Article 42. Reclamacions i aprovació de l'elecció
  
Les reclamacions relacionades amb la celebració de les eleccions podran ser presentades, en el terme de cinc dies següents al de la celebració de les eleccions, a la Junta de Govern, que haurà de resoldre en un termini no superior a quinze dies i proclamar els candidats definitivament elegits.
  
Article 43. Possessió
  
1. En el termini de quinze dies, després de l'aprovació de les eleccions, hauran de prendre possessió els membres elegits per a la Junta de Govern.
  
2. Si la presa de possessió no és possible en el termini indicat per causa justificada, s'establirà una nova data límit, d'acord amb la Junta de Govern entrant.
  
3. La presa de possessió dels nous membres de la Junta de Govern caldrà comunicar-la, en el terme de deu dies des que aquesta s'haja produït, a la Conselleria de Presidència del Govern Valencià i la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana. També es comunicarà en el mateix termini al Consell Valencià i al Consell General de Col·legis de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències.
  
Article 44. Elecció de càrrecs vacants
  
1. L'elecció de càrrecs vacants de la Junta de Govern tindrà lloc en la segona Junta General Ordinària o en la primera Junta General Extraordinària que haguera des que es va produir la vacant.
  
2. La convocatòria de les eleccions serà feta per la Junta de Govern, com a punt de l'ordre del dia de la junta general a celebrar.
  
3. Si qui ja formara part de la Junta pretenguera ser elegit per a un altre càrrec d'aquesta, abans que transcorreguera el termini per al qual va ser elegit, cessarà prèviament en el que estiga exercint i aqueix càrrec es proveirà per elecció en la mateixa Junta General per a la qual es convoquen eleccions, i exercirà el càrrec qui resultara elegit, pel temps que li faltara complir a l'anterior.
  
Article 45. Vacants
  
1. Quan per qualsevol causa la totalitat dels càrrecs de la Junta de Govern queden vacants, el Consell Valencià designarà una Junta provisional que convocarà, en el termini de trenta dies, eleccions per a la provisió dels càrrecs vacants. Aquestes eleccions hauran de celebrar-se dins dels trenta dies següents, comptadors a partir de la convocatòria.
  
2. Si queden vacants la majoria dels càrrecs de la Junta de Govern, el Consell Valencià els completarà en forma també provisional, i s'actuarà per a la seua provisió definitiva en la mateixa forma abans consignada.
  
Secció tercera
  
D'ajudes, premis i honors
  
Article 46. Ajudes
  
En el pressupost del Col·legi podrà figurar una partida per a ajudes als col·legiats
  
Article 47. Premis i honors
  
1. La Junta de Govern podrà proposar a col·legiats per als premis i honors que concedisquen altres entitats.
  
2. La Junta de Govern podrà atorgar els premis que s'establisquen als col·legiats que s'hagen fets mereixedors d'aquests, per la seua labor al servei de la professió.
  
3. Els membres de la Junta de Govern, mentre dure el mandat per al qual han sigut elegits, no podran presentar-se ni ser proposats per a cap premi o honor, organitzat pel Col·legi.
  
Capítol III
  
 Dels recursos del Col·legi
  
Article 48. Recursos ordinaris
  
Constitueixen els recursos ordinaris de l'Il·lustre Col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Alacant:
  
a) Els rendiments de qualsevol naturalesa, que produïsquen els béns o drets que integren el patrimoni del Col·legi.
  
b) Els drets d'incorporació al Col·legi, que lliurement determine la Junta de Govern.
  
c) Els drets pels dictàmens, resolucions o arbitratges que se sotmeten a la Junta de Govern.
  
d) L'import de les quotes ordinàries o extraordinàries a abonar pels col·legiats, que seran fixats per la Junta General.
  
e) Els drets per expedició de certificats.
  
f) Els beneficis que li reporten les seues edicions.
  
g) Els interessos del capital, pensions i beneficis de tot tipus que puguen produir els béns que constitueixen el seu patrimoni.
  
h) Les rendes procedents de la inversió dels romanents d'exercicis anteriors, si n'hi ha.
  
i) Qualsevol altre concepte que legalment procedisca.
  
Article 49. Recursos extraordinaris
  
Constituiran recursos extraordinaris:
  
a) Les subvencions o donatius que es concedisquen al Col·legi per l'estat o corporacions oficials, entitats o particulars.
  
b) Els béns que per qualsevol títol passen a formar part del patrimoni del Col·legi.
  
c) Les quantitats que, per qualsevol concepte, corresponga percebre al Col·legi quan administre, en compliment d'algun encàrrec temporal o perpetu, cultural o benèfic, determinats béns o rendes.
  
d) Qualsevol altre que legalment procedira.
  
Article 50. Regles generals sobre la custòdia
  
1. El capital del Col·legi s'invertirà preferentment en valors de tota garantia, tret que, en casos especials i a judici de la Junta de Govern, s'acordara la seua inversió en immobles o altres béns.
  
2. Els valors es depositaran en l'entitat que la Junta de Govern acorde i els resguards del depòsit es custodiaran a la caixa del Col·legi, sota la personal responsabilitat del tresorer.
  
Article 51. Rendició de comptes
  
1. Els col·legiats, en nombre superior al cinc per cent del cens, podran formular petició concreta i precisa sobre qualsevol dada relativa a l'exercici econòmic.
  
2. Els comptes del Col·legi podran ser examinats en el període que mitjance entre la convocatòria de la segona Junta General Ordinària i quaranta-vuit hores abans de l'assenyalada per a la seua realització.
  
3. Hi haurà anualment dos censors i dos suplents, que tindran a la seua disposició, abans de la segona Junta General Ordinària que haja d'aprovar-los, els comptes de l'exercici liquidat, els justificants d'ingressos i despeses, ordres de pagament corresponents i, si procedeix, els acords determinants. Els censors seran designats per sorteig, amb un mecanisme publicat per la Junta de Govern. El càrrec de censor és incompatible amb el de membre de la Junta de Govern.
  
Capítol IV
  
 Dels empleats del Col·legi
  
Article 52. Competència per a la seua designació i normes de funcionament
  
1. La Junta de Govern, segons les necessitats del servei, determinarà i designarà el nombre de funcionaris, administratius i subalterns del Col·legi, així com la distribució de treballs, sous i gratificacions.
  
2. El secretari, per ostentar la direcció del personal i incumbir-li l'organització i direcció de les oficines, proposarà en cada cas a la Junta de Govern les atribucions i funcions a exercir pels funcionaris del Col·legi, per a la millor prestació dels serveis a ells encomanats.
  
3. El personal de plantilla del Col·legi constarà en el seu pressupost amb les assignacions respectives però, no obstant això, la Junta de Govern podrà nomenar, amb càrrec a imprevistos, els temporals que considere necessaris.
  
Article 53. Requisits per al seu nomenament
  
1. La Junta de Govern assenyalarà en cada cas, tenint presents les necessitats a cobrir i les funcions a desplegar, els requisits que d'ara endavant han de reunir els empleats del Col·legi, tant fixos com temporals.
  
2. En el cas que es convoque concurs per al seu nomenament, la Junta determinarà les condicions d'aquest, i ho comunicarà als col·legiats, per si estigueren interessats a concórrer a aquest, i en el supòsit que opte algun col·legiat, i siga elegit, aquest no podrà exercir cap càrrec de la Junta de Govern.
  
Títol IV
  
De la responsabilitat dels col·legiats
  
Capítol I
  
 Facultats disciplinàries dels col·legis i tribunals
  
Article 54. Responsabilitat disciplinària
  
Els col·legiats estan subjectes a responsabilitat disciplinària, en el cas d'infracció dels seus deures professionals.
  
Les sancions o correccions disciplinàries, que foren imposades pels òrgans jurisdiccionals conforme a les lleis processals, es faran constar en l'expedient personal del col·legiat, llevat del cas que la Junta de Govern no ho estime procedent.
  
Es farà constar en tots els casos, en l'expedient personal del col·legiat, les sancions disciplinàries corporatives.
  
Article 55. Competència per al seu exercici
  
El degà i la Junta de Govern són competents per a l'exercici de la jurisdicció disciplinària, i s'atendran a les normes següents:
  
1. S'estendrà a la sanció d'infracció de deures professionals o normes ètiques de conducta, quant afecten la professió.
  
2. Es declararà prèvia la formació d'expedient, seguit pels tràmits del procediment disciplinari que s'estableix en els presents Estatuts, excepte per les faltes lleus.
  
3. Comprendrà com a correccions les següents:
  
a) Advertiment per escrit.
  
b) Repressió privada
  
c) Suspensió de la col·legiació, per un termini no superior a dos anys.
  
d) Expulsió del Col·legi.
  
Article 56. Adopció d'acords en casos especials
  
L'acord de suspensió per més de sis mesos, o l'expulsió, haurà de ser pres exclusivament per la Junta de Govern, mitjançant votació secreta i amb la conformitat de les dues terceres parts dels membres components d'aquella.
  
A aquesta sessió estan obligats a assistir tots els components de la Junta. El qui no concorreguera, sense causa justificada, deixarà de pertànyer a l'òrgan rector del Col·legi, sense que puga ser de nou nomenat membre de la Junta en l'elecció en què es cobrisca la seua vacant.
  
Article 57. Acords referits a membres de la Junta
  
Si l'acord es refereix a algun dels membres de la Junta, coneixerà l'expedient el Consell Valencià de Col·legis de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències.
  
Capítol II
  
De les faltes i sancions
  
Article 58. Classes de faltes
  
A més de les expressament definides en aquests Estatuts, la resta de faltes que puguen comportar sanció disciplinària es classifiquen en molt greus, greus i lleus.
  
Article 59. Faltes molt greus
  
Són faltes molt greus:
  
a) Els actes i omissions que constituïsquen ofensa greu a la dignitat de la professió o a les regles ètiques que la governen.
  
b) L'atemptat contra la dignitat o honor de les persones que constitueixen la Junta de Govern, quan actuen en l'exercici de les seues funcions; i contra altres companys, en ocasió de l'exercici professional.
  
c) La comesa de delictes dolosos, en qualsevol grau de participació, com a conseqüència de l'exercici de la professió.
  
d) L'embriaguesa o toxicomania habitual, que afecte greument l'exercici de la professió.
  
e) L'intrusisme professional i el seu encobriment.
  
f) La reiteració de falta greu.
  
Article 60. Faltes greus
  
Són faltes greus:
  
a) L'incompliment greu de les normes estatutàries o dels acords adoptats pel Consell Valencià o pel Col·legi, tret que constituïsca falta de superior entitat.
  
b) La falta de respecte, per acció o omissió, als components de la Junta de Govern, quan actuen en l'exercici de les seues funcions.
  
c) Els actes de desconsideració manifesta cap als companys, en l'exercici de l'activitat professional.
  
d) Els actes de competència deslleial.
  
e) L'embriaguesa, amb ocasió de l'exercici.
  
f) Els actes i omissions descrits en l'article anterior, quan no tingueren entitat suficient per a ser considerats com a molt greus.
  
Article 61. Faltes lleus
  
Són faltes lleus:
  
a) La falta de respecte als membres de la Junta de Govern, en l'exercici de les seues funcions, o a qualsevol company en l'exercici professional, quan no constituïsca falta greu o molt greu.
  
b) La negligència en el compliment de normes estatutàries.
  
c) Les infraccions lleus dels deures professionals.
  
d) Els actes enumerats en l'article anterior, quan no tingueren entitat suficient per a ser considerats com a greus.
  
Article 62. Sancions
  
Les sancions i correccions disciplinàries que poden imposar-se són:
  
1. Per faltes molt greus:
  
a) Suspensió de la col·legiació per un termini superior a tres mesos, sense excedir de dos anys.
  
b) L'expulsió del Col·legi
  
2. Per faltes greus: suspensió de la col·legiació per un termini no superior a tres mesos.
  
3. Per faltes lleus:
  
a) Advertiment per escrit.
  
b) Reprensió privada.
  
Capítol III.
  
Procediment sancionador
  
Article 63. Procediment sancionador
  
1. Les faltes lleus se sancionaran per la Junta de Govern i, en el seu nom, pel degà del Col·legi, sense necessitat de previ expedient i després de l'audiència o descàrrec de l'inculpat.
  
2. Les faltes greus i molt greus seran sancionades per la Junta de Govern, després de l'obertura de l'expedient disciplinari, tramitat conforme al Reglament Disciplinari aprovat pel Consell General de Col·legis Oficials de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències d'Espanya, o el que aprove o regisca d'ara endavant.
  
Si hi manca el dit Reglament, s'estarà a allò que disposen les normes de procediment sancionador, contingudes en la Llei de Procediment Administratiu.
  
La Junta de Govern i el degà podran delegar les seues facultats d'instrucció d'expedient disciplinari i de proposta de resolució, en un òrgan que es puga crear a tal fi. L'acord d'imposició de sanció correspondrà en tot cas a la Junta de Govern.
  
3. El termini màxim per a la tramitació de l'expedient i la seua elevació a la Junta de Govern, serà de tres mesos, llevat del cas de pròrroga per causa justificada, que es consignarà expressament en aquest.
  
4. La Junta de Govern del Col·legi trametrà al Consell Valencià de Col·legis Oficials de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències els testimonis dels seus acords de sanció en els expedients sobre responsabilitat disciplinària dels col·legiats, per faltes greus o molt greus.
  
5. Del resultat de tota denúncia per un col·legiat es donarà coneixement al denunciant, mitjançant acord motivat.
  
Article 64. Efectes, notificacions i recursos contra les sancions
  
Les sancions comportaran l'efecte corresponent a cada correcció; la seua imposició serà notificada per la Secretaria i contra aquesta es podrà recórrer en la forma i amb els efectes previstos en el Reglament del Procediment Disciplinari, aprovat pel Consell Valencià de Col·legis Oficials de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències.
  
Capítol IV
  
 Prescripció i rehabilitació
  
Article 65. Prescripció de les faltes
  
Les faltes determinants de sanció disciplinària corporativa prescriuran, si són lleus, als tres mesos; si són greus, a l'any, i si són molt greus, als dos anys, dels fets que les motivaren.
  
Article 66. Rehabilitació
  
1. Els sancionats podran demanar la seua rehabilitació, amb la consegüent cancel·lació de la nota del seu expedient personal, en els següents terminis, comptadors des del compliment total de la sanció:
  
a) Si és per falta lleu, als sis mesos.
  
b) Si és per falta greu, als dos anys.
  
c) Si haguera sigut per falta molt greu, als quatre anys.
  
d) Si haguera consistit en l'expulsió, el termini serà de cinc anys.
  
2. La rehabilitació se sol·licitarà a la Junta de Govern del Col·legi. En el cas d'expulsió hauran d'aportar-se proves de la rectificació de conducta, que seran apreciades ponderadament pels que hagen de jutjar en l'àmbit corporatiu, en qualsevol dels seus tràmits.
  
3. Els tràmits de rehabilitació es duran a terme de la mateixa manera que per a l'enjudiciament i sanció de les faltes i amb iguals recursos.
  
4. La Junta de Govern trametrà al Consell Valencià de Col·legis Oficials de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències testimoni de les seues resolucions, en els expedients de rehabilitació que coneguen.
  
Títol V
  
Del règim jurídic dels actes i de la seua impugnació
  
Capítol I
  
Tramitació expedients
  
Article 67. Drets dels col·legiats
  
1. Informació i documentació: els col·legiats, integrats en un expedient incoat a la seua instància tindran dret a conèixer, en qualsevol moment, l'estat de la seua tramitació i demanar l'oportuna informació a les oficines del Col·legi.
  
També podrà sol·licitar que se'ls expedisca còpia certificada d'aspectes concrets, continguts en l'expedient.
  
El lliurament d'aquestes còpies no se'ls podrà negar quan es tracte d'acords que els hagen sigut notificats.
  
En presentar qualsevol escrit o document, els col·legiats interessats podran acompanyar-lo d'una còpia perquè el Col·legi, prèvia confrontació d'aquells, torne la còpia, en què es farà constar el segell del Col·legi i la data de la presentació.
  
Els interessats podran demanar el desglossament i devolució dels documents que presenten, el que acordarà la Junta, i deixarà nota o testimoni, segons procedisca.
  
2. Actuació per representant: els col·legiats podran actuar per mitjà de representant, que haurà de ser un altre col·legiat, que acreditarà el seu mandat mitjançant document públic, entenent-se amb aquest les actuacions que practique el Col·legi quan així ho sol·licite l'interessat.
  
3. Terminis: els terminis es comptaran sempre a partir de l'endemà de la notificació de l'acord que es tracte.
  
Sempre que no s'expresse una altra cosa, quan els terminis s'assenyalen per dies, s'entendrà que aquests són hàbils.
  
Si el termini es fixa en mesos, aquests es computaran de data a data.
  
Si al mes de venciment no hi haguera dia equivalent a aquell en què comença el còmput, s'entendrà que el termini va expirar l'últim dia del mes, si en anys, s'entendran naturals en tots els casos.
  
Quan l'últim dia del termini siga inhàbil, s'entendrà prorrogat el primer dia hàbil següent.
  
No podrà excedir de sis mesos el temps que transcórrega des del dia que s'inicie un expedient fins aquell en què es dicte resolució, a no mitjançar causes excepcionals, degudament justificades que ho impediren, les quals es consignaran en l'expedient per mitjà de diligència firmada pel seu ponent o encarregat i, si fa el cas, pel secretari.
  
4. Recepció i registre de documents: al Col·legi es portarà un únic registre, en què es farà el corresponent assentament de tot recurs, escrit o comunicació que presenten els col·legiats.
  
Capítol II
  
Executorietat dels acords i la seua constatació en actes
  
Article 68. Executorietat
  
Tant els acords de la Junta General com de la Junta de Govern seran immediatament executius, excepte acord motivat en contra de la mateixa Junta.
  
Article 69. Llibre d'actes
  
Les actes de les juntes generals i de Govern es transcriuran separadament en dos llibres, que a tal efecte, i amb caràcter obligatori, es portaran al Col·legi. Aquestes seran firmades pel degà i el secretari o pels qui hagueren exercit les seues funcions en la Junta de què es tracte.
  
Capítol III
  
Recursos
  
Article 70. Contra l'acord de la Junta de Govern
  
1. Els acords emanats de la Junta de Govern podran ser objecte de recurs davant del Consell Valencià de Col·legis Oficials de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències, dins del termini de quinze dies naturals, comptadors a partir de l'endemà en què s'hagueren adoptat o, si fa el cas, notificat als col·legiats o persones als qui afecten.
  
2. El recurs serà presentat davant de la Junta de Govern que va dictar l'acord, el qual haurà d'elevar-se, amb els seus antecedents, i l'informe que procedisca, al Consell Valencià, dins dels quinze dies següents a la data de presentació.
  
El Consell Valencià, previ els informes que estime pertinents, dictarà resolució expressa dins dels dos mesos següents.
  
3. Aquells acords que afecten situacions personals hauran de ser notificats als interessats.
  
4. En plantejar-se el recurs, el recurrent podrà sol·licitar, i el Consell podrà discrecionalment acordar, si no l'haguera fet la Junta de Govern, la suspensió de l'execució de l'acord recorregut.
  
Article 71. Contra acords de Junta General
  
Els acords de les juntes generals seran recurribles per les juntes de Govern, o per qualsevol col·legiat a qui afecte personalment, davant del Consell Valencià de Col·legis Oficials de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències, en el termini de quinze dies des de la seua adopció.
  
Si la Junta de Govern entenguera que dit acord és greument perjudicial per als interessos del Col·legi, o contrari a l'ordenament jurídic, podria formular el recurs previst en el paràgraf anterior i suspendre immediatament l'execució d'aquest.
  
Article 72. Recursos administratius
  
Els actes emanats de les juntes del Col·legi i del Consell Valencià de Col·legis Oficials de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències, en quan estan subjectes al dret administratiu, una vegada esgotats els recursos corporatius, seran directament recurribles davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.
  
Capítol IV
  
 Nul·litat d'actes
  
Article 73. Nul·litat de ple dret
  
Són nuls de ple dret els actes dels òrgans col·legials que es donen en alguns dels següents supòsits:
  
a) Els manifestament contraris a la Llei; els adoptats amb notòria incompetència; aquells el contingut dels quals siga impossible o constitutius de delicte; els dictats prescindint totalment i absolutament del procediment legalment establit o de les normes que conté les regles essencials per a formació de la voluntat dels òrgans col·legiats.
  
b) La Junta de Govern haurà, en tots els casos, de suspendre i formular recurs contra els actes que estime que siguen nuls de ple dret.
  
Títol VI
  
De la fusió, absorció i segregació del Col·legi
  
Capítol I
  
De la fusió i absorció
  
Article 74. Procediment
  
1. El procediment per a la unió o fusió del Col·legi amb un altre o altres col·legis; l'absorció d'un altre o altres col·legis per part d'aquest Col·legi, o l'absorció d'aquest Col·legi per un altre, sempre que no ultrapasse l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, serà l'establit en els articles següents, i es necessitarà l'aprovació del projecte respectiu per part de la Junta General, en la forma establida en els articles següents d'aquests Estatuts.
  
2. L'acord de fusió amb un altre o altres col·legis, o la seua absorció, portarà implícit, en tot supòsit, l'acord de dissolució del Col·legi. Ambdós se sotmetran a allò que disposa l'article 8.1 de la Llei de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa hauran d'obtenir l'aprovació mitjançant Decret del Govern Valencià.
  
3. La Junta de Govern nomenarà una Comissió que s'encarregarà de redactar el projecte de fusió, absorció i dissolució, i establirà els termes i les condicions d'aquest.
  
4. Excepte els casos d'absorció, en què els estatuts que regiran seran els del Col·legi absorbent, amb les modificacions pertinents, la Comissió i els altres col·legis afectats redactaran els nous estatuts, que se sotmetran a l'aprovació de la Junta General del nou Col·legi.
  
Article 75. Projecte de fusió o absorció
  
El projecte de fusió o absorció contindrà els següents aspectes:
  
a) La denominació i domicili dels col·legis afectats.
  
b) La data a partir de la qual es produirà la dissolució del Col·legi i, si fa el cas, la forma de liquidació del seu actiu i passiu.
  
c) El nou àmbit territorial resultant del procés de fusió o absorció.
  
d) L'estudi detallat de la viabilitat econòmica del nou Col·legi, així com sobre el patrimoni preexistent que s'aportarà a aquell.
  
e) Informe de la Comissió que explique i justifique detalladament el projecte de fusió o absorció, des del punt de vista jurídic i de la seua viabilitat econòmica.
  
f) El balanç de fusió o absorció dels col·legis afectats.
  
g) El projecte dels nous estatuts, excepte en cas d'absorció per un altre Col·legi; supòsit en què es presentaran els estatuts del Col·legi absorbent i el projecte de les modificacions que calguen.
  
Article 76. Aprovació
  
1. Una vegada elaborat el projecte de fusió, absorció i dissolució, es convocarà en el termini de dos mesos Junta General Extraordinària, a fi de sotmetre a la seua sobirania el projecte elaborat per la Comissió.
  
2. En publicar la convocatòria de la Junta, el Col·legi posarà el projecte de fusió o absorció i dissolució a disposició dels col·legiats, els quals podran obtenir còpia d'aquest.
  
3. El projecte de fusió, absorció i dissolució haurà de comptar, per a la seua aprovació, amb els vots favorables dels dos terços dels col·legiats assistents a la Junta, sempre que estiguen presents el 25 per cent del cens col·legial.
  
Capítol II
  
De la modificació per segregació
  
Article 77. Segregació
  
1. Per a la constitució d'un nou Col·legi, que modifique l'àmbit territorial d'aquest Col·legi, haurà de presentar-se sol·licitud dirigida al seu degà, subscrita almenys pels dos terços dels col·legiats residents en l'àmbit territorial del Col·legi que es projecta constituir.
  
2. El degà informarà a la Junta de Govern i convocarà Junta General Extraordinària en el termini d'un mes, i figurarà en l'ordre del dia la sol·licitud de la segregació presentada, que haurà de ser aprovada per majoria de dos terços dels col·legiats assistents, sempre que estiguen presents la meitat més un del cens col·legial.
  
3. L'acord de la Junta contindrà els termes en què s'efectuarà la segregació; la denominació del Col·legi segregat; la del Col·legi matriu, si és modificada i el nomenament de la comissió gestora, i haurà de ser sotmès a l'aprovació mitjançant Decret del Govern Valencià, previ informe del Consell Valencià de Col·legis Oficials de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències.
  
Títol VII
  
De la dissolució i liquidació del Col·legi
  
CapítolI
  
De la dissolució del Col·legi
  
Article 78. Dissolució
  
1. La dissolució del Col·legi tindrà lloc en els següents supòsits:
  
a) Per acord de la Junta General, aprovat per majoria qualificada de dos terços del cens col·legial, quan la professió perd, d'acord amb la Llei, el caràcter de col·legiable.
  
b) Per fusió amb un altre o altres col·legis
  
c) Per absorció per part d'un altre Col·legi.
  
d) Per disposició legal
  
2. Quan concórreguen alguna de les causes de dissolució ressenyades, la Junta de Govern haurà de convocar Junta General Extraordinària en el termini de dos mesos.
  
3. El certificat de l'acord de dissolució haurà de ser dirigit a la Generalitat Valenciana, per a la seua aprovació mitjançant Llei de la Generalitat, previ informe del Consell Valencià de Col·legis Oficials de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències.
  
Capítol II
  
De la liquidació del Col·legi
  
Article 79. Liquidació
  
Una vegada dissolt el Col·legi, per alguna de les causes previstes en aquests estatuts, s'obrirà el període de liquidació, excepte en els supòsits de fusió o absorció que suposen una cessió total de l'actiu i del passiu.
  
Article 80. Liquidadors
  
1. La Junta General elegirà tres liquidadors, que podran ser membres de la Junta de Govern, els quals duran a terme les operacions de liquidació de l'actiu col·legial, de conformitat amb les bases i els terminis que la mateixa Junta haurà de fixar.
  
2. El patrimoni social serà destinat, en primer lloc, a cobrir el passiu existent, i es donarà a la resta de l'actiu la destinació que acorde la Junta General o, si hi manca, el que dispose el Consell Valencià de Col·legis.
  
Article 81. Règim legal