Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9263, del 25-01-2022 (2022/39)

RESOLUCIÓ de 6 de maig de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació de cultiu d'ostra plana al terme municipal de la badia de Santa Pola. Expedient 99/2020/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9263

Data del DOGV
:   25-01-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/39


Data del document
:   06-05-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Santa Pola
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 6 de maig de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació de cultiu d'ostra plana al terme municipal de la badia de Santa Pola. Expedient 99/2020/AIA. [2022/39]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 99-2020-AIA.  
Títol: Projecte d'instal·lació de cultiu d'ostra plana a la badia de Santa Pola.  
Titular: Moluscos de Santa Pola, SL.  
Òrgan substantiu: Subdirecció de Pesca Marítima (ANIA/03.0022).  
  
Localització: badia de Santa Pola (Alacant).  
  
Antecedents  
El 6 de març de 2002, la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi emet declaració d'impacte ambiental favorable al projecte d?«Instal·lació per al cultiu d'ostra plana a la badia de Santa Pola» (expedient 367-2001-AIA), el promotor de la qual va ser Promociones Marsan, SL. L'objectiu del projecte era aconseguir dur a terme una instal·lació de cultiu d'ostra plana amb la finalitat d'aconseguir una producció de 600.000 a 1.500.000 unitats de pes de 60 a 90 grams/unitat.  
  
L'activitat es va iniciar amb una concessió administrativa atorgada mitjançant la Resolució de 25 de març de 2003, de la Direcció General de Pesca i Comercialització Agrària (DOGV, de 24.04.2003). El projecte va deixar de funcionar l'any 2008 i l'any 2016 es van abandonar definitivament les instal·lacions.  
Promociones Marsan, SL, és adquirida l'any 2018 per nous propietaris interessats a donar continuïtat a l'antiga activitat. A causa de la caducitat de l'autorització de producció i a l'extinció de les autoritzacions inicials s'inicia el procediment per a la nova autorització de l'explotació.  
Prèviament, el nou promotor, per qüestions de seguretat marítima, per la presència d'algunes de les antigues infraestructures de l'antiga activitat, es veu obligat a realitzar l'abalisament del que se suposava que era el límit de l'antiga concessió, i es troba després restes de l'antic abalisament en una ubicació diferent de l'esperada.  
L'actual projecte difereix lleugerament de l'anterior, atés que es modifica el polígon de concessió del domini públic maritimoterrestre i la superfície d'ocupació que passa a ser de 78 hectàrees en lloc de les 82 hectàrees del projecte proposat per Promociones Marsan, SL.  
  
Consideracions legislatives  
El projecte proposat es realitzarà en un àmbit similar a l'ocupat per Promociones Marsan, SL, i es conserva la capacitat productiva.  
La Llei 21/2013 no regula el cas que actualment es presenta, per tant podria ser procedent realitzar una avaluació simplificada per a recollir totes les modificacions que en matèria de medi ambient s'han produït en l'escenari que es preveu o ordinària si es considera, amb caràcter general, un nou projecte.  
S'ha optat, atés que en la data de tramitació de l'expedient 367-2001-AIA no estaven declarats els espais protegits Xarxa Natura 2000 actuals ni les mesures de protecció del medi marí a través de les estratègies marines, per la tramitació ordinària, tramitació, d'altra banda, sol·licitada pel promotor.  
  
Descripció del projecte  
Com s'ha indicat, l'objecte del projecte és el cultiu d'ostra plana (Ostrea edulis). La producció prevista és de 600.000 a 1.500.000 unitats de 60 a 90 grams cadascuna. L'engreix es realitza en cultiu suspés en long-line de tipus submergit de les quals pengen les cistelles d'engreix i els col·lectors de llavors. Cada línia està sustentada per boies i ancorada al fons per morts. El règim de cultiu serà extensiu (densitats d'1 a 3 ostres per m²) i sense aportacions d'aliment ni cap tractament farmacològic.  
El cicle de producció s'inicia a la primavera, amb la captació de llavors d'ostra del medi natural (badia de Santa Pola) mitjançant immersió d'estructures instal·lades a aquest efecte. Una vegada recuperada la llavor, s'instal·la en les cistelles on té lloc el creixement de l'ostra. A partir dels 12-14 mesos les ostres tenen la grandària comercial i es poden comercialitzar. Cada dos mesos haurà de realitzar-se una neteja de les línies de cultiu mitjançant aigua de mar a pressió.  
  
En general, no està previst importar llavor, atés el risc d'importar així mateix malalties, però aquesta alternativa no es descarta.  
Quant a la capacitat productiva, en un primer cicle se sembraran unes 600.000 llavors per a engreix i s'espaiaran suficientment per a ocupar l'extensió total de la concessió que se sol·licita. Cada dos mesos es realitzaran operacions de captació i sembra de la llavor obtinguda amb la finalitat d'aprofitar el reclutament que es produeix durant tot l'any, encara que amb pics en mesos determinats que van de maig a octubre. D'aquesta manera s'augmentarà la densitat d'animals en la concessió fins que els mostrejos de creixement indiquen que s'ha aconseguit la càrrega màxima, que en cap cas superarà 1.500.000 individus.  
  
Està previst instal·lar en terra les instal·lacions on es realitzaran les labors de depuració, embalatge i comercialització.  
L'àrea de concessió sol·licitada és la inclosa dins del polígon limitat per les coordenades següents:  
  
Vèrtexs Coordenades UTM Coordenades geogràfiques  
B1 717113,84/4225897,64 38º09,291N/000º31,324W.  
B2 717260,92/4225207,45 38º08,916N/000º31,236W.  
B3 716206,80/4224722,14 38º08,669N/000º31,966W.  
B4 716026,97/4225328,17 38º08,999N/000º32,078W.  
  
L'àrea d'extensió de la concessió sol·licitada és de 780.000 m² i la superfície que ocuparan les instal·lacions serà de 43,64 hectàrees, en un rang de profunditat de 27 a 33 metres sobre un fons majoritàriament ocupat per una comunitat de detrític costaner enfangat.  
La ubicació s'ha triat després d'una anàlisi d'alternatives en la qual s'ha tingut en compte la zona d'influència dels metabòlits de les ostres, l'afecció a la prada de Posidonia oceanica, l'afecció a la flota pesquera i la seguretat per a la navegació, entre altres.  
Tenint en compte aquestes limitacions, s'ha optat per l'elecció indicada i es tracta d'una zona situada enfront del cap de Santa Pola, a 300 metres de l'escull artificial de Tabarca II i a profunditats majors que la que ocupa la prada de Posidonia oceanica. Atés que la zona d'explotació se situa aproximadament al sud-oest de la reserva natural de l'illa de Tabarca, per a no interferir en el funcionament de la reserva, les instal·lacions s'allunyaran almenys 2.000 metres cap a ponent (i a uns 3.500 metres de les costes de l'illa).  
  
Tramitació administrativa  
El 26 de novembre de 2020 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació per a l'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari. La documentació va ser completada el 17 de desembre de 2020 amb la remissió per part de l'òrgan substantiu d'informació complementària.  
L'òrgan substantiu va realitzar el tràmit d'informació pública mitjançant inserció d'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 29 de gener de 2020. Així mateix, es va inserir un anunci en el tauler d'anuncis de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica i es va realitzar l'exposició dels documents tècnics i ambientals en el web de la Direcció Territorial d'Alacant de la conselleria esmentada.  
Segons el certificat de 5 de maig de 2020, durant el període d'exposició pública no es van presentar al·legacions.  
Durant la fase de consulta es va sol·licitar informe a les administracions públiques següents afectades pel projecte i a les persones interessades:  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge, competent en paisatge.  
Subdirecció General de Biodiversitat (Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic) competent en espais Xarxa Natura 2000 d'àmbit marí.  
Capitania Marítima, competències administratives.  
Comandància Marina, competències administratives.  
Ports de l'Estat, competències administratives.  
Confraria de Pescadors de Santa Pola.  
WWF.  
APROMAR.  
AVEMPI.  
Ajuntament de Santa Pola.  
OCEANA.  
Direcció General de Cultura i Patrimoni, competent en patrimoni cultural.  
En l'apartat corresponent es realitzarà un resum dels informes rebuts amb contingut ambiental.  
  
Afeccions ambientals  
La concessió marina se situa en domini públic maritimoterrestre (mar territorial) en l'àmbit de la demarcació llevantinobalear i afecta els espais Xarxa Natura 2000 ZEPA «Espai marí de Tabarca- cap de Palos»i el LIC-ZEPA «Espai marí de Tabarca».  
  
Consideracions ambientals  
El projecte se situarà a la badia de Santa Pola, a uns 8 quilòmetres de la línia de costa. Els fons marins que poden resultar afectats corresponen a la fàcies enfangada de la comunitat detriticocostanera i es detecta, a més, la presència de fons durs dispersos i d'una llosa plana de pedra que periòdicament i alternativament és enterrada i desenterrada per l'arena dels fons blans que l'envolten a causa dels corrents de caràcter local.  
Al nord i oest, en les proximitats de la zona de concessió, es troba una extensa prada de Posidonia oceanica, fanerògama marina que en alguns punts és substituïda per una altra planta del mateix ordre taxonòmic (Cymodocea nodosa) que forma una gespa sobre la superfície que colonitza.  
1. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental analitza els impactes en les diferents fases del projecte i en relació amb els factors del medi ambient que poden ser impactats. Es realitza la síntesi següent:  
En la fase de construcció, les accions que poden generar impactes ambientals són la instal·lació de morts d'amarrament sobre els quals se sustentarà l'estructura de producció així com el trànsit de les embarcacions.  
La instal·lació de morts d'amarrament pot afectar els fons marins. No obstant això, aquests fons no presenten un elevat valor ambiental, per tant l'impacte no es considera significatiu.  
El trànsit d'embarcacions pot ocasionar abocaments accidentals i causar contaminació en el medi marí, impacte que es pot previndre amb un adequat manteniment de les embarcacions.  
En la fase de funcionament, la presència de les instal·lacions en la mar, el desenvolupament de comunitats de fouling, les dejeccions del cultiu i el trànsit d'embarcacions seran les accions que poden generar efectes ambientals.  
El principal impacte del cultiu de les ostres es produirà en la fase de funcionament i podran generar-se impactes en la columna d'aigua (aportació difusa) i en el sediment (aportació directa) a causa de les excrecions de les ostres.  
Les aportacions de matèria orgànica es calculen en 0,7 grams/m²/dia que en part són consumides per altres organismes. D'altra banda, el cultiu d'ostres no requereix aportació de pinsos per a la seua alimentació, per tant no es realitzen aportacions al medi procedents de les seues restes i per això l'impacte sobre el medi és menor que en instal·lacions de cultiu de peixos.  
D'altra banda, una vegada realitzat un estudi de dispersió de sediments en el qual s'ha tingut en compte la velocitat i direcció dels corrents marins, s'ha conclòs que aquest efecte no serà detectable fora de l'àrea de concessió, si bé i de manera particular, els residus generats per les línies de cultiu situades en l'extern oest de la concessió poden aconseguir distàncies entre 14 i 64 metres fora de l'àrea de concessió. L'estudi conclou que la part sòlida de l'abocament no afectarà les prades de Posidonia oceanica i és bastant improbable que la part més soluble de l'abocament genere efectes significatius sobre aquesta prada.  
  
Un altre impacte rellevant que pot generar-se és l'anòxia en el fons marí i el deteriorament de la qualitat de l'aigua a causa del despreniment del fouling (organismes que creixen en les estructures submergides i cauen quan moren o a causa de les operacions de neteja al fons marí).  
  
Aquests impactes es valoren com a directes, negatius, d'intensitat baixa, detectables a mitjà i llarg termini (acumulació progressiva de la matèria orgànica) i d'extensió parcial en la superfície anteriorment indicada.  
Els fons marins també poden ser afectats per la caiguda de materials i ocasionen contaminació d'aquests.  
Quant al medi socioeconòmic, no s'esperen impactes sobre la pesca pel fet que la ubicació de l'explotació no interfereix amb les zones de pesca d'arrossegament o altres arts. D'altra banda, la presència de la granja i la matèria orgànica generada atrau diferents espècies, cosa que afavoreix de manera localitzada les espècies pesqueres i de pesca esportiva si bé les embarcacions dedicades a aquesta última modalitat no poden accedir a la zona a causa de l'abalisament de l'àrea de concessió efectuada per motius de seguretat.  
La documentació ambiental inclou la valoració dels aspectes específics del projecte següents:  
- Xarxa Natura 2000: l'àrea d'estudi es localitza directament sobre dues àrees de la Xarxa Natura 2000: LIC-ZEPA Espai marí de Tabarca i ZEPA Espai marí de Tabarca - cap de Palos.  
L'Espai marí de Tabarca es caracteritza per albergar una excel·lent representació de les prades de Posidonia oceanica (1120) i Cymodocea nodosa sobre bancs d'arena recoberts per aigua marina poc profunda. Destaca la presència d'aus com ara la baldriga cendrosa i l'ocell de tempesta europeu, entre altres.  
Quant a la ZEPA Espai marí de Tabarca - cap de Palos constitueix l'àrea d'alimentació de sis espècies d'aus marines, cinc d'aquestes nidifiquen en els illots de Múrcia i Alacant, destaca la gavina corsa i l'ocell de tempesta europeu.  
Els impactes de l'activitat proposada se cenyiran al medi marí i es descarta qualsevol tipus d'influència sobre el medi terrestre. El principal hàbitat que pot ser afectat per l'activitat és l'hàbitat prioritari prades de Posidonia oceanica.  
En el cas de la ZEPA Espai marí de Tabarca i Espai marí de Tabarca - cap de Palos, les possibles afeccions es donaran sobre el medi aquàtic influint sobre la fauna íctica, principal font d'alimentació de les espècies objecte de protecció.  
La zona de concessió se situa a 500 metres de la prada de Posidonia oceanica, per tant no s'esperen, ateses les característiques de l'activitat, els índexs de conversió de l'espècie (presenta índexs positius, ja que el cultiu retira del medi més matèria orgànica que la que produeix) i els corrents predominants (en sentit oest que allunyen els contaminants de les prades situades a l'est i nord de l'activitat), impactes sobre les prades de Posidonia oceanica.  
Respecte a la possible afecció a l'avifauna, poden donar-se impactes directes per atrapada en les estructures de les instal·lacions. No obstant això, la major part de les infraestructures estaran submergides i, per tant, no s'esperen impactes rellevants. Quant a la possible afecció als mamífers marins, es descarta la probabilitat d'existència d'impactes sobre aquests, ateses les característiques de l'activitat.  
- Afecció sobre estratègies marines: el promotor analitza la compatibilitat del projecte amb els objectius ambientals de l'estratègia marina per a la zona llevantinobalear. Els objectius ambientals poden consultar-se en el següent enllaç o, en defecte d'això, en el web de l'òrgan estatal competent:  
https://www.miteco.gob.es/es/costas/temas/proteccion-medio-marino em\_levantino\_balear\_objetivos\_tcm³0-130928.pdf  
El promotor considera que el projecte compleix els objectius de l'estratègia, atés que:  
- L'alternativa d'ubicació seleccionada ha sigut aquella en la qual els fons presenten menor valor ecològic i sobre la zona en què els models de dispersió han mostrat que les prades de Posidonia oceanica i Cymodocea nodosa no estaran afectades.  
- L'espècie a cultivar (ostra plana) és autòctona de la zona.  
- La zona d'estudi no constitueix una zona d'especial albirament de mamífers i/o rèptils marins. No obstant això, es prohibirà la interacció amb mamífers marins.  
- El projecte recull la prohibició de l'abocament de tot tipus de fems a la mar.  
- Dins de les mesures correctores i compensatòries s'inclou el seguiment de la Guia de bones pràctiques per a reduir l'impacte de les activitats aqüícoles sobre el medi ambient i dur a terme una gestió sostenible de les espècies cultivades, promogut per l'associació APROMAR.  
- S'ha estimat que no es produirà un augment apreciable dels nivells de contaminants en la massa d'aigua segons els objectius de la directiva marc de l'aigua. No obstant això, es vigilaran els nivells de contaminants a través del pla de vigilància ambiental.  
- La instal·lació no constitueix una alteració física permanent, ja que és retirada al final de l'explotació.  
- Patrimoni cultural: amb la finalitat de detectar si existeix possibilitat de generar impactes sobre el patrimoni cultural subaquàtic, s'ha realitzat un estudi arqueològic en el qual s'enumeren en primer lloc els jaciments arqueològics més pròxims a l'àrea d'actuació, que són els següents:  
- Zona de Tabarca: freu de Tabarca i troballes en aquesta zona, situat a unes 2 milles aproximadament.  
- Derelicte Cervera, enfront del cap Cervera a la Mata (Torrevieja), situat a unes 12 milles al sud.  
- Derelicte Albufereta I, situat més al nord i a major distància, enfront de les costes d'Alacant.  
El projecte no afectarà cap d'aquests elements coneguts del patrimoni cultural.  
A fi de determinar si en la zona d'afecció del projecte existeixen elements d'interés, s'ha realitzat un estudi dels fons per mitjà de la utilització de tecnologies d'escaneig del fons marí, mitjançant el sonar d'escombratge lateral. Després de la realització de l'escombratge, s'aprecien diferents objectes pertanyents a restes d'objectes dedicats a la cria de mol·luscos i no s'aprecia cap resta vinculada al patrimoni cultural submergit, per tant, no s'esperen afeccions en aquest sentit.  
  
- Estudi d'integració paisatgística: la realització de l'estudi amb la finalitat de valorar l'impacte de l'activitat sobre el paisatge conclou que el territori sobre el qual es projecta el cultiu d'ostra plana es troba en mar oberta, per la qual cosa les estructures flotants (altura menor d'1 metre) només seran observables des de punts elevats del terreny i a una distància màxima de 10 km mentre que a nivell de la mar les instal·lacions podran observar-se a una distància màxima de 5 km. Mentre que l'anàlisi de la conca visual mostra una visibilitat mitjana, en ser observada la parcel·la, majoritàriament, des de 3 punts d'observació, l'anàlisi de la integritat paisatgística mostra que l'àmbit del projecte presenta un valor de qualitat visual mitjà i de fragilitat alt. En general, l'impacte global de la instal·lació serà baix per l'escassa entitat de les boies com a únic element visible, per la qual cosa l'actuació és compatible amb la qualitat visual de l'àmbit del projecte.  
No obstant això, com a mesura correctora es proposa l'adequació de les instal·lacions visibles als colors de la zona.  
2. Establiment de mesures protectores i correctores  
Es proposen dues mesures correctores: la neteja de materials procedents de les instal·lacions que hagen pogut caure al fons marí i la realització d'un adequat programa de vigilància i seguiment.  
3. Programa de vigilància ambiental (PVA).  
En el document d'estudi de compatibilitat del projecte amb les estratègies marines s'adjunta una proposta de programa de vigilància ambiental adaptat a la «Proposta metodològica per a plans de vigilància ambiental (PVA) de cultius marins en gàbies flotants, JACUMAR 2012» per al cultiu de l'ostra.  
Es proposa la presa de dades preoperacionals i de seguiment segons el següent:  
- Inspecció trimestral visual dels fons i aigües superficials en l'àrea d'influència, seguiment de la columna d'aigua mitjançant control de la transparència amb disc Secchi en la zona d'explotació.  
- Mostreig anual per al control de les característiques granulomètriques i paràmetres associats (sulfurs) en 12 punts, seguiment de la comunitat de macroinvertebrats en sediment (infauna).  
- Seguiment anual de les prades de fanerògames marines amb l'establiment d'estacions de mostreig pròximes a la prada i dues estacions de control en zones allunyades.  
  
Informes sectorials  
El promotor ha aportat al llarg del procediment diversa documentació per a completar la inicialment redactada. Part de la documentació ha sigut elaborada a petició de les diferents administracions públiques afectades (Xarxa Natura 2000, paisatge, patrimoni cultural). El promotor ha integrat en la tramitació ambiental l'anàlisi de les afeccions del projecte sobre els elements ressenyats. Sobre aquesta última documentació s'han emés els informes que s'indiquen a continuació:  
  
- La Direcció General de Cultura i Patrimoni emet amb data de 25 de maig de 2020 l'informe preceptiu i vinculant regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià en sentit favorable atés que «no s'han trobat restes d'aquesta índole».  
- La Direcció General de la Costa i la Mar emet informe l'11 de juny de 2020 sobre la compatibilitat del projecte amb les estratègies marines en el qual analitza la qualitat del document remés i sol·licita informació addicional a l'efecte d'emetre informe.  
El promotor, d'acord amb les observacions realitzades, aporta documentació addicional amb les coordenades de la concessió, document d'anàlisi de repercussions sobre espais Xarxa Natura 2000, document d'anàlisi de compatibilitat de les actuacions amb les estratègies marines per a la demarcació llevantinobalear, entre altres.  
A la vista de la nova documentació aportada el 7 d'octubre de 2020, la Direcció General de la Costa i la Mar emet informe segons el que s'estableix en l'article 4 del Reial decret 79/2019, de 22 de febrer, relatiu a les actuacions que han de disposar de l'informe de compatibilitat amb les estratègies marines i conclou, després de l'anàlisi dels objectius ambientals per a les actuacions recollides en l'epígraf de l'annex I, que el projecte serà compatible amb els objectius de l'estratègia sempre que es complisquen determinades condicions que s'incorporaran al condicionat ambiental de la present declaració d'impacte ambiental i el contingut del qual es resumeix a continuació: evitar l'afecció a aus marines a causa del trànsit de les embarcacions i possibles atrapades en les infraestructures del cultiu, vigilar el bon estat de tots els elements que componen la instal·lació, adequada gestió de residus, vigilància de les comunitats biològiques, realització d'adequades pràctiques quant a generació de sorolls i vigilància de cetacis.  
  
- El 16 de novembre de 2020, la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina emet un informe on valora l'afecció als espais Xarxa Natura 2000 afectats en el qual es conclou que atesa la documentació aportada no es preveuen repercussions negatives sobre espais Xarxa Natura 2000 marins sempre que es complisquen una sèrie de condicionants que seran inclosos en la part resolutiva d'aquesta declaració d'impacte ambiental i el contingut dels quals es resumeix a continuació: compliment del pla de vigilància ambiental dissenyat; no situar les instal·lacions sobre hàbitats sensibles; evitar interacció amb cetacis; implantar en el medi el menor nombre de morts possible mitjançant la instal·lació de morts de major pes; realitzar un estudi preoperacional dels fons on se situarà la instal·lació; correcte manteniment de les estructures, i adequada gestió de residus.  
- Informe de la Direcció General de l'Aigua, de 4 de febrer de 2020, en el qual se sol·licita un informe de mostreig abans de l'entrada en funcionament de l'activitat i un programa de vigilància ambiental el contingut del qual es detallarà en els condicionants ambientals d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
- Informe de l'Ajuntament de Santa Pola, del 17 de desembre de 2020, el qual adjunta l'Informe de l'Institut d'Ecologia Litoral:  
L'informe tècnic de l'Ajuntament de Santa Pola indica que l'activitat es desenvolupa a una distància superior de 200 metres (queda entés que des de la línia de costa), per tant, el municipi no té competències sobre l'activitat.  
Respecte a aspectes mediambientals (afecció al medi ambient aquàtic i fons marins i qualitat de l'aigua que pogueren fer variar les actuals condicions) indica que l'activitat es troba en una àrea pròxima a la reserva marina de l'illa de Tabarca encara que fora de la seua delimitació.  
  
L'informe puntualitza els aspectes que han de ser considerats en el desenvolupament de l'activitat, indicats per l'Institut d'Ecologia Litoral, com a òrgan assessor de l'Ajuntament.  
Informe del 14 de desembre de 2020, de l'Institut d'Ecologia Litoral que analitza els possibles impactes de l'activitat del qual es resumeix el següent:  
Emplaçament: encara que la instal·lació es projecta sobre un fons sense biocenosi d'interés conservacionista, cal considerar l'impacte de futures ampliacions sobre la vora profunda de la prada de Posidonia oceanica. En previsió d'això, no s'haurien d'autoritzar cap a cotes més somes de les actuals.  
Previsió d'episodis de fitotoxicitat: com qualsevol altre bivalve, l'alimentació consisteix en la filtració indiscriminada de microalgues fitoplanctòniques, entre les quals no són rares espècies nocives capaces de traspassar la substància tòxica a la carn de l'ostra. Així doncs, l'anàlisi toxicològica és una actuació d'obligat compliment segons la normativa, precisament per a preservar la salut pública davant possibles episodis d'intoxicació pel consum d'aquests productes marins. Aquests episodis són més probables durant els mesos càlids de l'any perquè és el període més favorable per al desenvolupament del fitoplàncton tòxic. És per això que el pla de vigilància ambiental de l'activitat ha de seguir, de manera periòdica, l'estat de les comunitats fitoplanctòniques per a poder detectar les situacions de proliferació o bloom de les espècies tòxiques.  
  
Entrada d'elements exòtics: cal recalcar que el projecte se circumscriu a l'ostra plana (Ostrea edulis), espècie autòctona. No s'ha d'autoritzar l'ampliació del cultiu a espècies exòtiques, cas de l'ostra japonesa (Crassostrea gigas), pel menyscapte que pot causar en el patrimoni faunístic, així com la possibilitat d'introducció de malalties. En aquest sentit, es té l'exemple de l'entrada del protozou Haplosporidium pinnae, responsable de la mortaldat de nacra al Mediterrani, del qual es desconeix el seu origen, encara que molts d'aquests elements infecciosos arriben amb les espècies exòtiques com a vectors. La manca de llavor no és excusa per a ampliar el cultiu a altres espècies; es pot esmenar el problema augmentant el nombre de col·lectors de captació.  
  
En relació amb l'apartat anterior, en cap cas s'ha d'autoritzar l'experimentació de cultius amb espècies no autòctones per a evitar els riscos ja assenyalats.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
A fi de valorar el contingut del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la documentació addicional, l'òrgan ambiental ha consultat els antecedents administratius i ambientals, analitzades les repercussions del projecte sobre els espais protegits i hàbitats prioritaris existents en l'àmbit del projecte.  
A fi de determinar si s'han d'augmentar les mesures preventives, s'ha consultat la base de dades de biodiversitat de la Generalitat Valenciana i s'ha confirmat la presència de les prades de Posidonia oceanica en la rodalia de les instal·lacions, la possible presència a la zona del dofí mular, així com altres espècies com ara la tortuga babaua, espècie també prioritària per això cal adoptar mesures de vigilància.  
  
Per les característiques dels organismes que es cultivaran (filtradors), s'ha consultat la possible presència d'emissors submarins que puguen afectar la qualitat de les aigües. No s'ha trobat cap emissor que puga afectar la producció d'ostres. No obstant això, aquest aspecte haurà de quedar reflectit en la cartografia del projecte.  
En l'anàlisi tècnica del projecte s'han tingut en compte els estudis realitzats de les característiques de la zona (corrents oceànics, vents, etc.) en els quals es determina que no és probable que es puga afectar la prada de Posidonia oceanica. També s'ha tingut en compte que, segons el que s'ha especificat en els documents presentats, aquesta activitat productiva genera menors abocaments de matèria orgànica que una instal·lació dedicada a la piscicultura, pel fet que no s'alimenta a les ostres i, per tant, no es produeixen abocaments a causa dels sobrants dels pinsos d'alimentació, per la qual cosa l'afecció a les prades de fanerògames marines no hauria de ser significativa. Tot això haurà de confirmar-se a través de la realització del pla de vigilància ambiental.  
D'acord amb l'advertiment establit en l'informe de la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina, així com en l'Informe de l'Institut d'Ecologia Litoral sobre els perills potencials per als organismes marins del cultiu d'espècies d'ostres al·lòctones, s'ha establit en els condicionants ambientals la prohibició d'aquesta pràctica sense donar opció al seu cultiu amb obtenció prèvia de les autoritzacions que siguen necessàries com a mesura preventiva de protecció al medi marí en general i a la protecció de la reserva marina de l'illa de Tabarca que compta amb una riquesa biològica destacable.  
El conjunt de documentació presentada pel promotor del projecte, juntament amb els informes sectorials emesos i la revisió a les bases de dades de la Generalitat Valenciana, doten aquest òrgan ambiental de suficients elements de judici per a resoldre, resolució en la qual s'incorporaran els condicionants de les administracions públiques que s'han pronunciat en la tramitació del procediment juntament amb altres consideracions d'aquest òrgan dirigit a fer efectiva la protecció ambiental derivada d'aquesta avaluació d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels casos en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre i de l'annex I.1.g del Decret 162/1990.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha expressat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de «Cultiu d'ostra plana (Ostrea edulis) a la badia de Santa Pola (Alacant)», promogut per Moluscos de Santa Pola, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i l'altra documentació que consta en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
  
1. Abans de l'inici de l'activitat s'hauran de retirar les infraestructures existents que no seran utilitzades i restaurar físicament el medi afectat.  
2. Protecció de la biodiversitat.  
a) No s'hauran de situar les línies de cultiu d'ostra sobre hàbitats sensibles, com ara prades de fanerògames marines, fons coral·lígens i fons de mäerl.  
b) No s'hauran de cultivar espècies exòtiques. Quant a les espècies localment absents de manera natural, s'haurà de disposar de la deguda autorització prèvia de l'òrgan gestor abans de procedir-ne al cultiu.  
c) Protecció de la fauna.  
c.1) Protecció de mamífers marins.  
- L'ús per les instal·lacions aqüícoles d'emissors acústics o altres dispositius acústics de dissuasió (de mamífers marins) només es realitzarà amb autorització administrativa prèvia de l'òrgan gestor de l'espai, després de l'adequada justificació de la seua necessitat i l'avaluació posterior de l'efectivitat d'aquests.  
- S'haurà d'evitar la interacció en l'aigua entre els bussos de la granja i els ramats costaners de dofí mular (Tursiops truncatus) i evitar, a més, l'alimentació intencionada dels animals. La presència d'un o diversos exemplars de l'espècie Tursiops truncatus de manera permanent en les instal·lacions interactuant amb els bussos o embarcacions haurà de ser comunicada a l'òrgan gestor de l'espai protegit.  
- Els gestors de les instal·lacions d'aqüicultura hauran de col·laborar amb els programes de seguiment de les poblacions de cetacis, almenys, i autoritzar i facilitar la col·locació de sistemes de seguiment passiu per a la detecció de la presència d'individus de l'espècie Tursiops truncatus.  
c.2) Protecció d'aus. Les embarcacions usuàries de les instal·lacions hauran d'evitar passar prop dels grups d'aus marines que es formen al capvespre.  
Els treballs d'instal·lació s'hauran de realitzar respectant les zones i èpoques de nidificació de les aus reproductores.  
c.3) El promotor haurà de col·laborar en la conservació de les tortugues marines i recollir aquelles que es troben en els voltants de les seues instal·lacions i hagen pogut patir algun mal i avisar l'autoritat competent perquè les traslladen al centre de recuperació.  
En el cas que aquests danys provinguen de les estructures del cultiu d'ostres, s'haurà de comunicar al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, juntament amb les mesures correctores adoptades.  
3. Elements de la instal·lació.  
- Hauran de ser dimensionats per a resistir els esforços que puguen patir al llarg del període en el qual estiguen instal·lats en la mar, de manera que no puga produir-se el trencament d'aquests i la pèrdua en la mar de les boies emprades o cap dels elements necessaris. Se seleccionaran els materials de manera que no es produïsca contaminació del medi marí ni s'afavorisquen processos de corrosió que puguen restar eficàcia a la instal·lació. Totes les instal·lacions han de tindre en compte els possibles riscos climàtics existents en la ubicació (en particular les pluges i temporals marítims), i evitar així abocaments de contaminació a la mar.  
- El nombre de morts emprats serà el mínim imprescindible per a fer l'estructura viable des del punt de vista tècnic i augmentar el seu pes per a aconseguir els mateixos objectius davant de la instal·lació de múltiples elements enllaçats per cadenes sobre els fons.  
- La instal·lació dels morts i altres elements no s'haurà de dur a terme deixant que caiga fins al fons pel seu propi pes des de l'embarcació, sinó amb el control i la supervisió de treballadors subaquàtics, amb eines apropiades com ara grua en l'embarcació o globus elevadors.  
  
- Els elements que s'instal·len (elements dels trens de fondeig, trens de fondeig morts d'ancoratge) hauran de ser objecte de manteniment i vigilància.  
4. Successos accidentals/fenòmens meteorològics extrems i fauna.  
  
- S'haurà de realitzar un manteniment periòdic per a garantir que els caps romanen tibants, no solament després de temporals, a fi d'evitar possibles captures accidentals d'exemplars de fauna marina incloses en el Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desenvolupament de la llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial i del catàleg espanyol d'espècies amenaçades. Així mateix, hauran de comunicar, a l'autoritat competent i a aquesta Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina, qualsevol captura accidental d'aquestes espècies en l'estructura de caps.  
- S'haurà d'assegurar el correcte manteniment del conjunt de les estructures flotants i la realització d'un seguiment visual constant que avalue la seua efectivitat per a evitar l'enganxada d'aus.  
- S'hauran de realitzar plans de contingència i protocols d'actuació per a minimitzar els danys i perjudicis que es puguen ocasionar davant els recurrents fenòmens meteorològics extrems en el mar Mediterrani. Aquests ocasionen el trencament de les instal·lacions i la mortaldat de gran quantitat d'individus, que arriben morts i en divers estat de descomposició a les costes.  
5. Protecció del fons marí.  
- S'hauran de registrar de manera precisa les coordenades d'ubicació de cada punt de fondeig i comprovar l'estat dels fons i realitzar fotografies de cadascun d'aquests, tant a l'inici del període d'autorització com a la seua finalització. La supervisió directa d'aquestes operacions servirà per a evitar el risc d'afecció a espècies protegides de tipus sèssil.  
  
Amb aquesta informació es realitzarà un seguiment per a estudiar la influència de la instal·lació sobre les comunitats biològiques.  
Haurà de realitzar-se un informe sobre l'estat dels fons i la probable afecció dels morts en situació preoperacional, així com informes periòdics de l'estat dels fons durant la vida útil de la instal·lació.  
  
6. Prevenció de la contaminació.  
Els residus originats, durant el conreu, caigudes d'utensilis o despreniments dels artefactes, els hauran de recollir els titulars i portats a port per a ser tractats per gestors autoritzats. No podran ser mai llançats a la mar.  
Totes les instal·lacions hauran de tindre en compte els possibles riscos climàtics existents en la ubicació triada (pluges i temporals marítims) i evitar així abocaments contaminants a la mar.  
7. Contaminació acústica marina. Com que es necessita una embarcació per al fondeig de morts i àncores, s'hauran de seguir les recomanacions del document tècnic sobre impactes i mitigació de la contaminació acústica marina (MAGRAMA 2012) i els manuals del Curs d'observador de mamífers marins i tècnics d'acústica passiva per a operar en aigües espanyoles (MAGRAMA 2014).  
8. Qualsevol ampliació de l'activitat haurà d'evitar el seu emplaçament en cotes més somes per la seua possible afecció a la prada de Posidonia oceanica.  
9. S'haurà de realitzar el programa de vigilància ambiental següent:  
1) Es realitzarà un mostreig previ a l'entrada en funcionament de l'activitat i es mesuraran els paràmetres i en els punts que s'estableixen en l'apartat següent.  
2) S'haurà d'executar el pla de vigilància ambiental següent:  
Aigua  
- El mostreig es realitzarà en columna integrada d'aigua.  
- Els mostrejos es realitzaran en tres punts en sentit sud-oest des del punt mig de l'última línia de gàbies d'engreix a 25, 100 i 200 metres per a controlar l'abast de la possible afecció. A més es mostrejarà un punt situat a 300 metres en sentit nord-est des del punt mig de la primera línia de gàbies d'engreix que es prendrà de referència com a blanc ambiental.  
  
- Freqüència trimestral.  
- Paràmetres: clorofil·la-a (g/l), amoni (mol NH4/l), nitrits (mol NO2/l), nitrats (mol NO3/l), fosfats (mol PO4/l), sòlids en suspensió (mg/l), oxigen dissolt (% saturació O2), pH, transparència i terbolesa (UNF).  
Sediment  
- Els punts de control seran els mateixos que per a la columna d'aigua.  
- Freqüència semestral.  
- Paràmetres: granulometria, COT (%) nitrogen Kjeldahl (mg/Kg), fòsfor total (mg/kg), pH,  
potencial redox.  
Estimació d'abocaments, anualment s'estimarà el contingut de nitrogen, fòsfor i sòlids en suspensió aportats al medi.  
Es realitzarà el seguiment de les espècies de bloom.  
El primer document elaborat en el qual es reflectisca el pla de vigilància ambiental haurà de contindre la cartografia de la ubicació de les línies de cultiu, incloent-hi els espais i hàbitats protegits més pròxims a l'àrea d'actuació, com també la cartografia dels emissors marins i, si escau, altres infraestructures que en el seu funcionament puguen afectar l'activitat prevista.  
Als dos anys de la seua execució es podrà sol·licitar la modificació del pla de vigilància ambiental.  
10. Els resultats del pla de vigilància ambiental es comunicaran a l'autoritat competent amb la freqüència indicada, així com anualment a l'òrgan estatal competent en biodiversitat marina, comunicació que haurà d'incloure el seguiment dels fons marins segons l'apartat 5 juntament amb les noves mesures preventives o correctores previstes.  
11. La detecció d'efectes ambientals no previstos comportarà l'avís immediat als òrgans responsables del seguiment del pla de vigilància ambiental i al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, a la proposició de mesures correctores i a la posterior elaboració d'un informe sobre l'eficàcia d'aquestes mesures correctores i a la seua remissió a aquests mateixos òrgans.  
12. Fase d'abandó del projecte. A la finalització del títol d'ocupació del domini públic maritimoterrestre i a fi de complir els objectius ambientals de l'estratègia marina de la demarcació llevantinobalear, es retiraran dels fons tots els morts i altres estructures que es troben en la mar.  
13. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental:  
a) Haurà de ser publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, com també en la seu electrònica.  
b) No serà objecte de recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 6 de maig de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»