Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9653, del 02-08-2023 (2023/8065)

RESOLUCIÓ de 13 de juliol de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'Informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Vinaròs. Expedient 81/5961-OSG.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9653

Data del DOGV
:   02-08-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/8065


Data del document
:   13-07-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 13 de juliol de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'Informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Vinaròs. Expedient 81/2799-SEU. [2023/8065]  
De conformitat amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'Informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'Informe ambiental i territorial estratègic de l'expedient 81/3548-OYC Vinaròs.  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible  
Promotor: Ajuntament  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: Vinaròs  
Expedient: 81/8605-YFY  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 23 de juliol de 2020, va adoptar el següent:  
  
Acord:  
Una vegada vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Vinaròs, en els termes següents:  
A) Documentació aportada  
El 19 de setembre de 2019 va tindre entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental la sol·licitud de l'Ajuntament de Vinaròs per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Vinaròs, acompanyada del Document inicial estratègic (DIE) i de l'esborrany del PMUS.  
La documentació aportada s'ajusta al que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), amb què s'inicia el procediment d'avaluació ambiental estratègica.  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE).  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible.  
B) Planejament vigent  
El Pla general de Vinaròs es va aprovar definitivament per resolució del director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial l'11 d'octubre de 2001, i publicada en el BOP de Castelló de la Plana el 25 d'octubre de 2001, núm. 128.  
El Pla general de Vinaròs va ser objecte d'avaluació ambiental (expedient 320/2149-JAJ) i es va emetre una declaració d'impacte ambiental favorable amb condicionants el 23 de maig de 2001.  
C) Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
Tal com es recull en la documentació aportada, el Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Vinaròs té com a principal objectiu la millora de la qualitat de vida dels ciutadans a partir d'actuacions relacionades amb la mobilitat urbana. Per a aconseguir-ho, s'atendran criteris que en garantisquen la sostenibilitat.  
Vinaròs és un municipi de la costa mediterrània, que es localitza al nord de la província de Castelló i confronta amb la de Tarragona. És la capital de la comarca del Baix Maestrat, a 78 quilòmetres de Castelló. Compta amb una extensió territorial de 95,53 km² i una població de 28.682 habitants (INE, 2019) que es concentra, fonamentalment, en el nucli de població que s'estén al llarg d'uns 9 quilòmetres de la línia de costa.  
Quant a l'estructura dels assentaments urbans, es distingeixen quatre zones clarament diferenciades. Aquestes són:  
• Zona centre: limitada pel front portuari, el riu Cérvol i l'N-340a, es tracta de la zona que concentra més població, equipaments i activitat econòmica.  
• Costa nord: des del Cérvol fins a la desembocadura del Sénia, el sistema d'assentaments està format per construccions disseminades al llarg de camins i de barrancs, delimitats per la mar a l'est i l'N-340a a l'oest.  
• Costa sud: amb un sistema d'assentaments de característiques similars al de la costa nord, s'estén des de la plaça de bous, en el límit sud del front portuari, fins al barranc d'Aiguadoliva, que limita amb la veïna Benicarló.  
• Assentaments a l'oest de l'N-340a: zona de desenvolupament recent amb una dotació important d'equipaments com ara l'Hospital Comarcal, l'estació de ferrocarril i altres equipaments.  
Segons el document aportat, el model actual de mobilitat al municipi de Vinaròs depén de l'estacionalitat i presenta les característiques següents:  
• Fluxos importants de vehicles a la zona de la costa i al nucli urbà.  
• Lliure circulació de vehicles al centre històric.  
• Transport públic utilitzat per molt pocs usuaris.  
• Nombre elevat de vehicles estacionats a la zona centre.  
• Falta d'itineraris entre els punts principals de generació de viatges com ara els equipaments, el centre històric, etc.  
• Circulació de bicicletes que comparteixen viari amb el vehicle privat. La xarxa ciclista compta amb múltiples discontinuïtats i no hi ha connexions amb equipaments importants.  
• Ús reiteratiu del vehicle privat per a desplaçaments de curta distància.  
A partir de les dades del diagnòstic, s'han determinat les mancances del municipi i, al mateix temps, s'han identificat les noves oportunitats per a millorar-ne la mobilitat. Els objectius principals del PMUS són:  
  
• Objectiu 1. Reduir la circulació de vehicles en l'entramat urbà a partir d'una òptima gestió del trànsit i de l'estacionament.  
• Objectiu 2. Impulsar la mobilitat activa. Implantació de vies per a vianants i ciclistes. Es considera imprescindible crear infraestructures per a vianants i ciclistes al municipi, per a potenciar els desplaçaments de curta distància mitjançant mitjans actius.  
• Objectiu 3. Augmentar la participació del transport públic en la mobilitat motoritzada. Millorar la cobertura i especialment la qualitat del servei mitjançant l'augment de les freqüències de pas per a convertir-se en una alternativa real al vehicle privat en els desplaçaments de llarga distància.  
• Objectiu 4. Protegir i augmentar la qualitat urbana, en particular en les àrees més sensibles, com el centre històric (millora de l'accessibilitat, de les dotacions, etc.). Recuperar l'espai de la via pública per als mitjans actius.  
• Objectiu 5. Millorar la seguretat dels desplaçaments. Implantació de més zones 30 i carrers de convivència per a aconseguir una reducció de la velocitat de circulació. Implantació d'un model ordenat de circulació mitjançant la jerarquització viària.  
• Objectiu 6. Regular la distribució urbana de mercaderies per a poder realitzar les funcions corresponents amb el menor perjudici a la resta de l'espai públic.  
• Objectiu 7. Millorar l'accessibilitat mitjançant la implantació d'itineraris per a vianants on se suprimeixen les barreres a les persones amb mobilitat reduïda.  
• Objectiu 8. Reduir les emissions contaminants, el soroll i el consum energètic mitjançant la potenciació dels desplaçaments amb mitjans actius.  
• Objectiu 9. Introduir de manera progressiva l'ús de les noves tecnologies en la mobilitat, de manera que l'usuari dispose d'informació en temps real per a programar els seus viatges en qualsevol mitjà de transport. Coordinació dels diferents sistemes de mobilitat.  
D) Característiques del Pla de mobilitat urbana sostenible  
D.1. Àmbit de la proposta  
L'àmbit d'actuació del PMUS és el terme municipal de Vinaròs, amb una població de 28.682 el 2019 (INE) i una extensió de 95,53 km².  
  
El DIE indica que, quant a l'abast de les actuacions, «aquestes seran concordes amb la normativa vigent establida en el PGOU. En aquest sentit, les actuacions proposades en el sòl classificat com a rural es limitaran a la simple senyalització d'itineraris, sense entrar mai en l'ampliació de la plataforma viària actual».  
D.2. Estudi d'alternatives  
El DIE presenta dues alternatives:  
• Alternativa 0: Absència de planificació.  
El DIE resumeix la problemàtica del sistema actual de mobilitat, que manca d'una estratègia de mobilitat, i indica que si es continua amb aquesta dinàmica, hi haurà una relació molt més dificultosa entre el vianant i l'usuari del vehicle privat, cosa que impedirà complir amb els objectius de sostenibilitat marcats per la UE i per aquest pla. Això limitarà la revaloració del patrimoni cultural, turístic, paisatgístic o ambiental del municipi, que compta amb un litoral de gran valor.  
En l'apartat 4.12 «Anàlisi dels aspectes energètics i ambientals de l'esborrany del PMUS», s'indica que Vinaròs es troba adherit al Pacte d'alcaldes des de l'any 2010, amb què el municipi es va comprometre a reduir les emissions de CO en un 20 % abans de l'any 2020. A conseqüència d'aquesta adhesió, el municipi compta amb un inventari d'emissions de CO —en el qual es xifra en un 50 % les provinents del transport— i amb el Pla d'acció per a l'energia sostenible (PAES 2007), en què es planteja una sèrie de línies estratègiques necessàries per a reduir el consum d'energia i, en conseqüència, les emissions de CO. Ambdós instruments guarden una relació directa amb el Pla de mobilitat urbana sostenible de Vinaròs.  
El PAES 2007 va exposar que, l'any 2007, les emissions al municipi havien assolit les 133.506 tones equivalents de CO, de les quals la meitat aproximadament provenien del sector del transport (principalment privat i comercial); és a dir, podem estimar, segons la informació aportada, que al voltant de 67.000 tones de CO corresponen al sector del transport.  
L'esborrany del PMUS indica que, si s'extrapolen les dades de consum de combustible de l'àmbit provincial a l'àmbit municipal, s'observa que l'any 2017 els nivells d'emissions atmosfèriques generats pel sector del transport suposaven 53.310 tones de CO, és a dir, s'havien reduït al voltant d'unes 20 t de CO respecte de 2007.  
En aquest context, també indica l'esborrany del PMUS que es va elaborar l'Estratègia de desenvolupament urbà sostenible i integrat (EDUSI) de l'àrea urbana de Benicarló-Vinaròs, que conté una anàlisi de la situació mediambiental del municipi. En aquest apartat s'indica que «entre els principals problemes ambientals de l'àrea urbana es troben els nivells sonors i els nivells de contaminació atmosfèrica per la presència d'indústries químiques en la zona, l'existència insuficient de zones verdes, els consums energètics elevats en determinats equipaments públics, així com els problemes d'intrusió marina per l'absència de tractaments terciaris en les estacions depuradores d'aigües residuals existents».  
En relació amb la contaminació acústica, l'esborrany recull:  
• El municipi compta amb un Pla acústic municipal (FPZ 3396) en què es va realitzar una anàlisi exhaustiva de la situació en cadascuna de les zones del municipi i es van establir els principals focus causants de valors intolerables de soroll. El PAM destacava que l'N-340, la via que se situa paral·lela a la costa i que delimita el nucli urbà per l'oest, constituïa llavors la principal font de soroll.  
• Es compta amb els mapes estratègics de soroll de les carreteres de titularitat estatal AP-7 i N-340 (situació anterior a la posada en marxa de la variant de l'N-340).  
• Alternativa 1. Desenvolupament del PMUS.  
La redacció del PMUS de Vinaròs suposa la possibilitat de concretar les necessitats per al desenvolupament sostenible de la mobilitat al municipi i de dotar-lo de totes les infraestructures que donen resposta a les necessitats presents i futures.  
El PMUS:  
 Promourà la Via del Litoral proposada pel PATIVEL al llarg del terme municipal, amb la millora de la connectivitat longitudinal a la zona de la costa, que provocarà la revaloració dels espais d'ús públic de gran valor paisatgístic, social o cultural.  
 Promourà la connectivitat transversal entre la costa i l'interior, a més de millorar la interrelació entre els paisatges urbans, agrícoles i forestals.  
 Tractarà de consolidar la connectivitat entre el nucli urbà i els diferents assentaments poblacionals amb l'estació de ferrocarril; la connectivitat amb els principals pols d'atracció de mobilitat en l'àmbit supramunicipal (Castelló i València), i la connexió amb l'Hospital Comarcal del Baix Maestrat mitjançant el transport públic urbà.  
 Al nucli urbà, es pretén desenvolupar un model de ciutat basat en la implantació de superilles.  
 El Pla de mobilitat haurà d'abordar les estratègies que faciliten l'aproximació de la ciutadania a les zones de valor paisatgístic de la costa amb mitjans de transport sostenible (a peu, amb bicicleta o amb autobús).  
D.3. Característiques de la proposta  
Després d'estudiar i analitzar la situació en què es troba la mobilitat de Vinaròs, es defineix un programa d'actuació del PMUS que es basa en deu línies estratègiques d'actuació:  
1. JRV: Jerarquització i reordenació viària. Pla de circulació.  
2. MA: Fomentar la mobilitat activa. Pla de foment dels mitjans actius.  
3. TPU: Millorar i potenciar el transport públic. Pla de transport col·lectiu.  
4. INT: Pla de foment de la intermodalitat.  
5. DUM: Distribució urbana de mercaderies i sistema logístic.  
6. PE: Pla d'estacionament.  
7. EE: Eficiència energètica, mobilitat sostenible i medi ambient. Pla d'implantació del vehicle elèctric.  
8. SV: Seguretat viària.  
9. PAR: Participació i coneixement en l'àmbit de la mobilitat.  
10. ACC: Accessibilitat.  
En l'anàlisi de les propostes s'han definit tres escenaris: curt, mitjà i llarg termini. Per a cada proposta d'actuació, s'elabora una fitxa resum en què s'inclou la informació següent:  
1. Propostes d'actuació.  
2. Objectius específics de la mesura.  
3. Actuacions que es realitzaran.  
4. Grau d'eficàcia i termini.  
5. Agents implicats.  
6. Indicadors de seguiment.  
7. Cost de l'actuació.  
8. Calendari de la implantació (en anys)  
  
S'indiquen, a continuació, les línies i propostes d'actuació del PMUS.  
  
  
D.4. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient  
En l'apartat 4 del Document inicial estratègic, en relació amb els potencials impactes ambientals i territorials del pla, s'indica que l'impacte ambiental derivat de l'aplicació del PMUS serà, per vocació pròpia, positiu.  
En aquest sentit, el DIE recull que el PMUS tindrà els valors positius següents:  
• Suposarà l'organització de la ciutat a través de superilles, que potenciaran la utilització dels mitjans actius.  
• Suposarà la conversió en zona per a vianants de les àrees urbanes d'especial interés turístic o cultural al terme municipal, així com la creació d'itineraris per a vianants i ciclistes que permeten connectar les diferents zones.  
• Suposarà la connectivitat i la revaloració dels eixos naturals del territori a partir de la creació d'una xarxa que fomente la utilització dels mitjans actius.  
• Suposarà la dotació d'una jerarquia viària adequada a Vinaròs, cosa que ajudarà a pal·liar els efectes del trànsit en l'interior de les superilles.  
Tot això implicarà com a conseqüència directa una reducció de la demanda energètica del sistema de transport en l'entorn urbà acompanyada de les corresponents reduccions de les emissions atmosfèriques i sonores.  
D'altra banda, les noves infraestructures proposades a conseqüència del PMUS hauran de tractar de minimitzar els possibles impactes sobre el marc territorial. Igualment, hauran de realitzar aportacions positives de manera que el patrimoni ambiental, paisatgístic i cultural del territori s'enriquisca amb l'execució del PMUS.  
En l'apartat 2 «Anàlisi d'afeccions per a l'avaluació ambiental del document II. Propostes de l'esborrany del PMUS», s'indica que el terme municipal de Vinaròs no té cap espai inclòs dins dels àmbits de protecció de la Xarxa Natura 2000. Sí que s'esmenta la zona humida protegida de la desembocadura del riu Sénia (al nord del terme), el paratge natural de la Serra del Puig i la microreserva de flora en el barranc d'Aiguadoliva.  
Continua indicant que «la infraestructura proposada a conseqüència del desenvolupament d'aquest PMUS se situarà íntegrament en sòl urbà o urbanitzable, amb l'excepció de la simple senyalització dels itineraris per a vianants i ciclistes que discorren per l'entorn rural».  
  
E) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta de les administracions públiques afectades següents:  
  
  
ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA Consulta Informe  
CONSELLERIA DE POLÍTICA TERRITORIAL, OBRES PÚBLIQUES I MOBILITAT - SUBDIRECCIÓ GENERAL DE MOBILITAT - Servei de Mobilitat Urbana 6.11.2019 13.11.2019  
5.06.2020  
CONSELLERIA DE POLÍTICA TERRITORIAL, OBRES PÚBLIQUES I MOBILITAT - SUBDIRECCIÓ GENERAL DE MOBILITAT - Servei de Planificació 6.11.2019 20.05.2020  
CONSELLERIA D'AGRICULTURA, DESENVOLUPAMENT RURAL, EMERGÈNCIA CLIMÀTICA I TRANSICIÓ ECOLÒGICA - SUBDIRECCIÓ GENERAL DE CANVI CLIMÀTIC I QUALITAT AMBIENTAL - Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera 6.11.2019 13.12.2019  
CONSELLERIA D'AGRICULTURA, DESENVOLUPAMENT RURAL, EMERGÈNCIA CLIMÀTICA I TRANSICIÓ ECOLÒGICA - SUBDIRECCIÓ GENERAL DE MEDI NATURAL - Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (Vies Pecuàries) - Direcció Territorial de Castelló (Informe de la secció forestal) 6.11.2019 12.12.2019  
CONSELLERIA D'AGRICULTURA, DESENVOLUPAMENT RURAL, EMERGÈNCIA CLIMÀTICA I TRANSICIÓ ECOLÒGICA - SUBDIRECCIÓ GENERAL DE MEDI NATURAL - Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits 6.11.2019   
CONSELLERIA DE POLÍTICA TERRITORIAL, OBRES PÚBLIQUES I MOBILITAT - SUBDIRECCIÓ GENERAL D'ORDENACIÓ DEL TERRITORI I PAISATGE - Servei d'Ordenació del Territori - PATRICOVA 6.11.2019 13.11.2019  
CONSELLERIA DE POLÍTICA TERRITORIAL, OBRES PÚBLIQUES I MOBILITAT - SUBDIRECCIÓ GENERAL D'ORDENACIÓ DEL TERRITORI I PAISATGE - Servei d'Ordenació del Territori - PAT 6.11.2019   
CONSELLERIA DE POLÍTICA TERRITORIAL, OBRES PÚBLIQUES I MOBILITAT - SUBDIRECCIÓ GENERAL D'ORDENACIÓ DEL TERRITORI I PAISATGE - Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge 6.11.2019 18.05.2020  
MINISTERI DE FOMENT - Direcció General de Carreteres Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana 6.11.2019   
SERVEI TERRITORIAL D'URBANISME - Castelló 6.11.2019   
  
  
Els informes rebuts es publiquen, juntament amb l'Informe ambiental i territorial estratègic, en el web d'aquesta conselleria, en l'adreça electrònica següent:  
http://www.agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients (s'ha d'entrar en la finestra «Seguiment d'expedients d'avaluació ambiental», triar la província de Castelló, el municipi de Vinaròs i el PMUS).  
  
  
F) Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació d'efectes significatius sobre el medi ambient, i amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de les persones i les mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, als serveis i als llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme si s'actua, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
• Un nou equilibri dels mitjans de transport que aposte, fonamentalment, pels que presenten més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Assolir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap a les noves formes de transport com mesures dissuasives. Per a fer-ho, s'ha d'actuar sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) i de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards dels aparcaments per als diferents mitjans de transport).  
  
• La planificació urbana i el model de ciutat, per a disminuir la necessitat de mobilitat urbana tant pel que fa a la necessitat com respecte a la longitud dels desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, el canvi modal amb la priorització dels mitjans més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) i que contribuïsca, al seu torn, a la disminució de les emissions originades pel sector del transport com ara les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres el diòxid de nitrogen NO2, els compostos orgànics volàtils COV, el monòxid de carboni CO, el diòxid de sofre SO2 o el material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit, s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició dels paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'acompanyarà dels indicadors que s'estimen pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el repartiment modal d'aquest, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, particularitzant les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Una vegada atesos els anteriors criteris, es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Vinaròs en funció de les propostes realitzades, a partir de la consideració que, a la vista de la descripció i el contingut de les que es recullen en l'esborrany del PMUS, la majoria de les propostes es plantegen en el sòl urbà i urbanitzable del municipi a excepció de les relacionades amb alguns itineraris per a vianants i ciclistes proposats en sòl classificat com a rural que, tal com s'indica en la documentació aportada (DIE i esborrany del PMUS), es limitaran a la senyalització d'itineraris, sense entrar mai en l'ampliació de la plataforma viària actual.  
El PMUS de Vinaròs atén el que, quant a competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Vinaròs es realitzarà sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
Cal esmentar que no hi ha en el terme municipal cap espai natural de la XN2000. Tanmateix, s'hi compta amb la microreserva de flora del barranc d'Aiguadoliva, la zona humida protegida de la desembocadura del riu Sénia i el paratge natural de la Serra del Puig, que no es veuen afectats per les propostes d'actuació del PMUS, excepte per la senyalització dels camins rurals que ja hi són.  
No obstant això, destaquen en l'àmbit urbà els connectors ecològics conformats pels llits de diferents barrancs i rius: al nord del nucli urbà, el barranc de la Barbiguera, del Saldonar i del Triador; a la zona centre, el riu Cérvol, i cap al sud, els barrancs de les Salines i d'Aiguadoliva. Pel que fa a aquests espais, el PMUS proposa la definició de l'itinerari per a ciclistes i vianants de la Via del Litoral, que de nord a sud connecta aquests indrets per la costa; el carril bici sobre l'N-340a, i la definició i senyalització dels itineraris ecològics per a ciclistes i vianants transversals a la costa. Aquests corredors ecològics transversals es complementen amb altres itineraris transversals com ara el camí de les Egües i la conversió de la GR-92 en una via cicloturista.  
Analitzem, a continuació, les deu línies estratègiques que es proposen en el PMUS de Vinaròs:  
1. JRV Jerarquització i reordenació viària  
Es proposa una nova jerarquització viària basada en l'agrupació de superilles. Aquesta proposta, juntament amb les mesures per a calmar el trànsit, permetrà una ordenació i millora de la mobilitat. El trànsit de pas haurà d'utilitzar la xarxa primària i la xarxa secundària distribuïdora, mentre que el trànsit d'accés utilitzarà la xarxa viària local. Per a fer-ho, es consideren actuacions de reordenació de vials, entre els quals es troba l'N-340a, i la millora de connexions mitjançant rotondes.  
La reurbanització gradual dels vials que es proposa contribuirà efectivament a desenvolupar diversos objectius ambientals: calmar el trànsit, disminuir l'emissió de gasos i la contaminació acústica, i reduir zones d'aparcament, amb la conseqüència de la minoració del trànsit d'agitació.  
2. MA. Fomentar la mobilitat activa. Pla de foment dels mitjans actius  
Són mesures que tendeixen a reorganitzar l'espai públic del viari a fi de recuperar espai per al vianant i el ciclista en condicions de seguretat i comoditat.  
El pla de mitjans actius defineix el traçat dels eixos per a ciclistes i vianants que conformen la Via del Litoral, així com les diferents alternatives en relació al pas de vianants i ciclistes. A curt termini, les propostes s'han basat en els itineraris proposats pel programa de la Via del Litoral i les actuacions són únicament de senyalització. A mitjà termini, es pretén reforçar la xarxa bàsica mitjançant actuacions de transformació i consolidació de carrils bici i d'itineraris per a vianants. Es pretén en aquesta fase l'execució de canvis de secció de carrers per a ampliar voreres, executar carrils bici, etc. En aquest període, es pretén la consolidació de la Via del Litoral mitjançant actuacions de connexió entre punts singulars com són els encreuaments amb els barrancs. Finalment, a llarg termini, es pretén la consolidació d'una xarxa d'itineraris de mitjans actius al mateix temps que es desplega el Pla general.  
  
Les actuacions es complementen amb la implementació d'infraestructures d'aparcament i de préstec de bicicletes.  
Aquesta mesura, juntament amb l'impuls de la interconnexió dels eixos actuals per a vianants, permetrà vertebrar el municipi i fomentarà els viatges en mitjans no motoritzats.  
3. TPU. Millorar i potenciar el transport públic. Pla de transport col·lectiu  
Les accions proposades reduiran la freqüència de pas dels autobusos i incrementaran la cobertura de les línies, cosa que permetrà augmentar l'ús del transport públic, amb l'increment consegüent de l'eficiència de la xarxa i la millora de paràmetres com el nombre de viatgers per autobús.  
Les propostes realitzades en el PMUS contribueixen a l'augment de l'oferta de transport públic d'autobusos mitjançant la incorporació de nous vehicles, la implantació d'un sistema d'ajuda a l'explotació (SAE), l'adequació i millora tecnològica i d'accessibilitat en les parades d'autobús, i les millores en el sistema de tarifes.  
Entre les propostes destaca la d'ubicar una nova estació d'autobusos al costat del futur bulevard del Baix Maestrat (antiga N-340a), en la intersecció amb Maria Auxiliadora i en una porció de sòl d'ús dotacional.  
Són, per tant, propostes que promouen l'ús del transport públic en detriment del privat, amb els consegüents beneficis ambientals per la reducció de contaminants i la millora de la qualitat de vida dels ciutadans.  
4. INT Pla de foment de la intermodalitat  
La creació de cinc nodes d'intercanvi pretén fomentar l'ús dels mitjans de transport alternatius al vehicle privat. L'esborrany proposa un total de cinc nodes d'intermodalitat:  
• Nodes primaris d'intermodalitat: node 1 a l'estació de ferrocarril i node 2 a l'estació d'autobusos.  
• Nodes secundaris: Node 3 Hospital Comarcal de Vinaròs; Nodes 4 i 5 pàrquings del passeig de Colón i del carrer Camí Fondo.  
Aquests punts d'intercanvi modal disposaran d'aparcament pròxim per al vehicle privat, punts de recàrrega de vehicles elèctrics, connexió amb la xarxa de transport urbà i interurbà, connexió amb el sistema de préstec de bicicletes i amb els itineraris per a vianants accessibles fins als principals punts d'interés del municipi. A més, per al foment de l'intercanvi modal es proposa la implantació d'una targeta única que permeta el transbord gratuït entre els diferents mitjans de transport dins d'un determinat període de temps.  
Aquestes actuacions contribueixen al foment i l'ús del transport públic, i propicien l'accessibilitat dels usuaris als béns i els llocs d'activitat quotidiana.  
5. DUM Distribució urbana de mercaderies i sistema logístic  
La jerarquització de la xarxa viària i l'adequació d'aquesta van encaminades a permetre una nova redistribució de l'espai públic entre els mitjans de transport (amb la mobilitat per a vianants i ciclistes com a objecte fonamental).  
Entre les mesures de millora de l'activitat logística es proposa la millora de l'accés al port esportiu i pesquer de Vinaròs, amb la destinació d'un vial d'ús exclusiu per als usuaris del port; la limitació de la circulació dels vehicles pesants pel nucli urbà; la reorganització dels horaris, les rutes i les zones de càrrega i descàrrega, i la possibilitat de crear un centre de distribució logística a la zona centre del municipi que possibilite que les mercaderies es repartisquen amb mitjans sostenibles com cargo bikes o semblants en aquesta zona. En concret, s'indica que, pels bons accessos i la ubicació privilegiada que hi ha en els límits de la futura superilla central, seria recomanable que el centre logístic se situara en el pàrquing del passeig de Colón o en el futur pàrquing del carrer Camí Fondo.  
Es complementen aquestes actuacions amb la creació d'una aplicació per a ajudar a la gestió de l'estacionament de càrrega i descàrrega.  
6. PE Pla d'estacionament  
A causa de la implantació de la resta de mesures del pla, l'estacionament requereix una reestructuració. L'alliberament del centre del vehicle privat comporta convertir la zona blava actual en una zona verda d'aparcament exclusiu per a residents i comerciants. La zona blava es trasllada als vials perimetrals del centre històric. Es proposa la creació d'aparcaments de dissuasió en la franja de l'N-340a després de reordenar-la.  
Es proposa la creació de nous pàrquings enfront de l'estació de ferrocarril i en la nova estació d'autobusos, i una possible bossa d'aparcament al costat del parc ecoturístic del riu Sénia (segons s'indica, és un parc previst pel PATIVEL).  
Aquest conjunt de mesures, derivades de la nova concepció urbana de les superilles, incideix en l'organització de l'espai públic en benefici dels mitjans no motoritzats i del vianant i, per tant, en detriment dels vehicles, fonamentalment del vehicle privat. Es millora la qualitat de vida en l'àmbit urbà i es redueixen les conseqüències negatives derivades del trànsit.  
7. EE. Eficiència energètica, mobilitat sostenible i medi ambient. Pla d'implantació del vehicle elèctric  
Es proposa dotar el municipi d'una xarxa de punts de recàrrega per a incentivar l'ús del vehicle elèctric. Es proposa que aquests punts de recàrrega estiguen situats en les estacions intermodals per a donar cobertura als aparcaments i als sistemes de bicicletes elèctriques. D'altra banda, per al control de la contaminació acústica i ambiental es proposa la implantació d'algun sistema de control mitjançant sensors smart city per a monitorar els nivells de qualitat.  
Tot això s'acompanya d'actuacions com la introducció del vehicle elèctric en les flotes públiques i la implementació de mesures de discriminació positiva (per a promoure el canvi cap al vehicle elèctric entre els ciutadans).  
Aquest conjunt d'actuacions contribuirà de manera efectiva a la disminució de les emissions de CO i de les emissions acústiques.  
  
8. SV. Seguretat viària  
Les accions proposades, basades en les línies d'actuació del pla, com ara les accions d'educació, formació i informació viària, tenen com a objectiu mantindre els baixos índexs de sinistralitat detectats. Aquestes propostes de conscienciació social s'acompanyen d'actuacions per a reduir l'accidentalitat; es considera, entre altres, la gratuïtat de l'AP-7, que contribuirà a la reducció del trànsit en les vies interurbanes del terme.  
El conjunt d'actuacions del PMUS contribueixen no solament a la seguretat dels usuaris de mitjans motoritzats, sinó, fonamentalment, a la dels usuaris no motoritzats, que són els més vulnerables. Amb l'objectiu de recuperar l'espai perdut per als usuaris de mitjans no motoritzats, el conjunt de mesures proposades pel PMUS contribuirà a la millora de la seguretat en els seus desplaçaments i a la millora de la seua qualitat de vida.  
9. PAR. Participació i coneixement en l'àmbit de la mobilitat  
Resulta fonamental que els canvis que pot introduir el PMUS siguen interioritzats pels ciutadans. És per això que les propostes que tendeixen a sensibilitzar, a augmentar el coneixement de la mobilitat sostenible i a fomentar hàbits saludables en els desplaçaments, contribuiran positivament a la consecució dels objectius generals i específics del PMUS.  
  
10. ACC. Accessibilitat  
L'esborrany del PMUS s'acompanya d'un pla d'accessibilitat que proposa criteris i definicions d'actuacions i propostes.  
Vegem, a continuació, altres consideracions contingudes en les consultes realitzades:  
El Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat remet un primer informe, rebut el 13 de desembre de 2019, en què, entre altres aspectes, s'indica que el document ha de ser completat amb algunes consideracions de caràcter tècnic tant en el document I «Anàlisi i diagnòstic» com en el document II «Propostes».  
Entre les consideracions realitzades en el document II «Propostes», cal destacar:  
• És convenient definir en un plànol o en un croquis quines són les superilles que es proposen.  
• Seria interessant disposar d'un mapa que resumisca totes les actuacions de canvi de viari realitzades.  
• És necessari definir la tipologia dels aparcaments per a bicicletes. Es recomana els de tipus U invertida per raons de seguretat.  
• Convindria presentar una relació de parades d'autobús que necessiten ser millorades d'acord amb les directrius que es comenten.  
• Quant a la ubicació de la nova estació d'autobusos que el pla suggereix, es proposa la ubicació d'aquesta al costat de l'estació de Renfe, on aparentment hi ha terrenys suficients disponibles. Aquesta mesura fomentaria la intermodalitat.  
• Més enllà dels punts de recàrrega suggerits, es proposa convindre amb els supermercats del municipi que compten amb aparcament la instal·lació de punts de recàrrega, perquè convé econòmicament a ambdues parts.  
• Convindria separar els percentatges de repartiment modal entre viatges interns i externs.  
• Potser seria convenient ampliar l'horitzó temporal del pla a 12-15 anys en comptes de 8, per a garantir-ne la viabilitat econòmica. Així mateix, seria interessant conéixer quin volum de finançament ha de desenvolupar l'ajuntament amb fons propis.  
Posteriorment, es rep un segon informe del Servei de Mobilitat Urbana, el 5 de juny de 2020, com a aclariment i complementació del primer informe, en relació amb les actuacions relatives a la jerarquització de la xarxa i al sistema de transport públic, les actuacions en el sòl urbà del nucli central i les operacions de reordenació dels vials actuals. Entre les diverses consideracions, cal destacar:  
• En el programa de jerarquització viària:  
 Incloure l'actuació de reconversió de l'N-232 en els voltants del pas superior del ferrocarril i estudiar la implantació d'un carril bici amb les corresponents connexions amb la xarxa d'itineraris per a ciclistes i vianants.  
 Considerar el realineament i la rehabilitació de tota la intersecció de l'N-238 amb el nou bulevard del Baix Maestrat (N-340 a), per a permetre la connectivitat adequada de les diferents vies i la permeabilitat adient per a ciclistes i vianants.  
 Ha d'incloure's en la xarxa estructural motoritzada (XEM), xarxa taronja col·lectora, el camí dels Boverals, entre el carrer Leopoldo Querol i la intersecció del bulevard amb l'N-238.  
• En el programa de transport públic (TPU):  
 En l'actuació TPU05, ha de canviar-se el concepte d'estació d'autobusos pel de parada central d'autobusos i considerar una actuació més important vinculada a l'estació de ferrocarril. Aquest punt substitueix el corresponent del primer informe del Servei de Mobilitat Urbana (de data 12.11.2019).  
 En les propostes relatives a les línies interurbanes comarcals han de fixar-se parades en tots els elements definits en el paràgraf anterior.  
  
• Es considera que la prioritat de cada actuació està adequadament fixada en el document aportat, encara que la programació temporal de cadascuna hauria d'ajustar-se, de manera realista, a les disponibilitats pressupostàries de l'administració a la qual se n'imputa el finançament.  
El Servei de Mobilitat Urbana conclou que amb les modificacions sol·licitades en els informes que ha generat, l'àmbit i el contingut del PMUS són adequats en relació amb les determinacions de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana.  
Quant al segon informe del Servei de Mobilitat Urbana, l'actuació suggerida de «reconversió de l'N-232 en els voltants del pas superior del ferrocarril i estudiar la implantació d'un carril bici amb les corresponents connexions amb la xarxa d'itineraris per a ciclistes i vianants» queda localitzada sobre sòl no urbanitzable. Per això, i atés que no es concreta si les actuacions que es poden requerir se cenyeixen al viari actual sense afecció al sòl no urbanitzable, s'estima que no se'n derivaran afeccions negatives significatives sobre el medi ambient. Per contra, si les actuacions afecten el sòl no urbanitzable, s'haurà de recollir la modificació a través de l'instrument urbanístic que corresponga i sotmetre's al procediment d'avaluació ambiental.  
  
El Servei de Mobilitat Urbana indica que el Pla de mobilitat, una vegada s'haja completat amb el que s'ha indicat anteriorment, haurà de ser remés, juntament amb els certificats i els informes de compliment de la tramitació ambiental i del procediment d'informació pública, al Servei de Mobilitat de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del pla per l'Ajuntament de Vinaròs, d'acord amb l'article 10 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana.  
Pel que fa a l'Informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat, del 20 de maig de 2020, cal destacar que, en primer lloc, posa de manifest dubtes sobre la materialització d'algunes de les propostes d'actuació, com poden ser:  
1. La definició i posterior ampliació a mitjà termini de la xarxa estructural motoritzada queda vinculada a la recepció per l'Ajuntament de Vinaròs de la carretera urbana N-340a, de titularitat del Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana, per a permetre la posterior transformació en un bulevard. El Servei de Planificació indica que no s'incorporen plans amb la xarxa arterial i la xarxa col·lectora prevista, i tampoc s'analitza si la nova definició viària suposa la modificació de la xarxa estructural del planejament vigent.  
2. En relació amb la proposta de creació d'itineraris ciclistes en els polígons industrials actuals i, en particular, amb el polígon industrial Planes Altes, situat a 19 quilòmetres del nucli urbà de Vinaròs, es proposa una xarxa ciclista que discorre per tot el viari del polígon esmentat i l'encreuament de la CV-102 en dos punts (situats a menys de 250 m). S'observa que la xarxa ciclista proposada no connecta amb un itinerari que permeta la connexió amb els nuclis urbans pròxims (Sant Jordi i Ulldecona) i amb Vinaròs. Tampoc s'ha previst la connexió amb l'itinerari Eurovelo EV-08.  
També indica l'informe del Servei de Planificació que en el PMUS no s'ha analitzat la repercussió que les mesures proposades tenen respecte a l'accés a centres de gran demanda de mobilitat com ara l'Hospital Comarcal de Vinaròs, els jutjats, l'estació d'autobusos, els instituts i els espais esportius.  
Conclou l'Informe del Servei de Planificació que, pel que fa a les competències d'aquest servei (afecció a infraestructures de titularitat autonòmica i xarxa estructural viària), s'han de tindre en compte una sèrie de condicionants en la redacció del PMUS definitiu:  
  
• Anàlisi de la incidència i viabilitat de la conversió en zona de vianants o adopció de limitacions a la circulació en el viari si aquestes mesures es realitzen abans que l'N-340a forme part del viari urbà i la reurbanització i adequació d'aquesta estiga realitzada.  
• Justificar que la nova xarxa viària no incideix negativament en l'accés a l'Hospital Comarcal de Vinaròs, als jutjats i a l'estació d'autobusos, així com a qualsevol altre focus de demanda important de mobilitat.  
• En l'estudi de la capacitat i funcionalitat de la xarxa viària principal s'hauran de considerar els desenvolupaments previstos en el planejament vigent.  
• Els canvis en la xarxa estructural/primària viària del planejament vigent requeriran modificar la figura urbanística corresponent.  
• Qualsevol actuació en les zones de servitud (domini públic i protecció) de les carreteres de titularitat autonòmica haurà de ser autoritzada pel Servei Territorial d'Obres Públiques de Castelló.  
• Adequació dels encreuaments ciclistes previstos en la carretera CV-102 a les característiques de la carretera. Només es podrà establir un únic encreuament i a diferent nivell, o modificar els accessos viaris actuals al polígon industrial de manera que el carril bici puga anar adossat a una zona de parada del trànsit viari, com seria una rotonda. Ha de connectar-se aquesta xarxa ciclista amb l'itinerari Eurovelo EV-08.  
• Han d'incloure's en la xarxa de vies ciclistes les proposades en la Xarxa d'itineraris no motoritzats de la Comunitat Valenciana (XINM) i en l'itinerari Eurovelo EV-08.  
Finalment s'informa:  
1. Els pressupostos disponibles per la Subdirecció General de Mobilitat són els fixats anualment per a cada programa en els pressupostos de la Generalitat, per la qual cosa les inversions necessàries per al desenvolupament d'infraestructures previstes en el PMUS de Vinaròs no representen cap compromís de finançament a càrrec de la Subdirecció.  
2. El servei competent per a informar sobre el transport públic interurbà és el Servei de Gestió del Transport Públic, de la Subdirecció General de Transport, de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat.  
El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, remet un informe, rebut el 13 de gener de 2020, que indica:  
• El PMUS de Vinaròs ha de ser coherent amb l'Estratègia valenciana davant el canvi climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat el 22 de febrer de 2013, i la revisió d'aquesta (pendent d'aprovació).  
• El municipi de Vinaròs disposa del Pla acústic municipal, que haurà d'analitzar mesures de regulació del trànsit que permeten reduir els nivells sonors en l'entorn de les principals vies de comunicació.  
  
• El municipi de Vinaròs queda inclòs en el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona ES1001 Cérvol - Els Ports (àrea costanera). S'informa que, pel que fa als registres dels paràmetres de qualitat de l'aire en els últims anys, no s'han registrat increments respecte dels valors normatius establits en el Reial decret 102/2001. No obstant això, el valor d'ozó és elevat en l'àmbit estatal i des de l'any 2010 fins al 2017 s'han registrat increments del valor objectiu d'ozó en l'estació de Torre d'en Doménec.  
Segons el que s'ha indicat en l'informe esmentat del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, en relació amb les propostes realitzades pel PMUS de Vinaròs, cal deduir que hi ha una coherència amb els objectius de l'Estratègia valenciana davant el canvi climàtic 2013-2020 i amb el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona ES1001.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, en l'informe del 18 de maig de 2020, posa de manifest que els objectius indicats en el DIE i en el PMUS coincideixen plenament amb les funcions de la infraestructura verda. Sobre aquest tema, indica que l'esborrany del PMUS de Vinaròs ha tingut en compte que en l'àmbit s'inclouen terrenys afectats pel PATIVEL, així com que actualment s'està tramitant el Programa de paisatge Vinaròs-Benicarló en relació amb la Via del Litoral proposada des del PATIVEL, document que es troba actualment en fase d'al·legacions, i que té el caràcter de «directrius recomanades».  
  
En l'esborrany del PMUS s'inclou una anàlisi de la infraestructura verda en relació amb el PATIVEL, però no s'inclou l'anàlisi de la resta del terme. Amb tot això, és necessària la incorporació en el PMUS d'un capítol dedicat a la infraestructura verda de la totalitat del terme municipal amb el contingut que en aquest informe s'especifica.  
  
D'altra banda, s'indica que, com indica l'article 17 del PATIVEL, els instruments de planejament urbanístic i territorial integraran en l'ordenació i gestió d'aquests la Via del Litoral; es poden proposar alternatives al traçat original i establir connexions amb altres eixos verds de característiques semblants, d'acord amb la directriu 137 de l'ETCV. L'informe estableix que en el document del PMUS haurà de fer-se referència a les circumstàncies anteriors, incloent-hi com a condició la necessitat de redactar un programa de paisatge com a instrument necessari per a acompanyar els projectes per a l'execució d'actuacions en aquest àmbit. No obstant això, indica que, en aquest cas concret, l'ajuntament podrà optar per:  
• Assumir el programa en tramitació com a propi, incloent-hi com a condició per al desenvolupament dels futurs projectes per a execució d'actuacions proposades des del PMUS en l'àmbit de la Via del Litoral el compliment de les directrius d'aquest.  
• Incorporar com a condició per al desenvolupament dels futurs projectes per a execució d'actuacions proposades des del PMUS en l'àmbit de la Via del Litoral la necessitat de redactar un programa de paisatge, com estableix el PATIVEL.  
Conclou l'informe amb la indicació que, segons s'ha observat, els traçats indicats coincideixen sensiblement amb els traçats proposats des del Programa de paisatge; així, queden alineades les propostes del PMUS amb les del programa.  
L'informe rebut l'11 de novembre de 2019, del Servei d'Ordenació del Territori en matèria de risc d'inundació (PATRICOVA), posa de manifest que, segons la cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de les Zones Inundables (SNCZI), gran part de l'àmbit objecte del Pla de mobilitat es troba afectat per diferents períodes de retorn com ara 10, 50, 100 i 500 anys.  
Des del punt de vista de la vulnerabilitat, les actuacions previstes en el Pla de mobilitat que puguen veure's afectades per la inundabilitat seran les que suposen la construcció de vies per a ciclistes i vianants, nous traçats de vies ciclistes, la millora del disseny urbà mitjançant la reordenació d'aquesta o els projectes de conversió de zones preferents per a vianants. Aquesta mena d'actuacions seran infraestructures a les quals s'ha d'aplicar l'article 21 de la normativa del PATRICOVA, que estableix que qualsevol element superficial que se situe en una zona inundable a una cota superior a 30 cm no ha de provocar un increment del risc d'inundació en els usos urbans actuals o planificats. En aquest sentit, les actuacions que suposen una modificació de la rasant actual del viari superior a 30 cm requeriran l'avaluació dels projectes i dels plans que les desenvolupen amb motiu de l'aprovació del Pla de mobilitat. Aquests projectes i plans seran informats pel departament autonòmic competent en matèria d'inundabilitat, prèviament a l'aprovació definitiva d'aquests.  
L'informe del Servei d'Ordenació del Territori recull, entre altres, les consideracions següents:  
• El Pla de mobilitat urbana sostenible de Vinaròs està afectat per risc d'inundació, no obstant això, hauran de ser concretades, en els projectes que el despleguen, les actuacions que comporten l'alteració de la rasant i les afeccions d'aquesta, així com, en el cas que siga procedent, les mesures que es prevegen per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el PMUS serà compatible amb la normativa del PATRICOVA, sempre que incorpore en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21.  
• Les actuacions previstes en el PMUS, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i siguen d'impacte reduït, no es preveu que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
• El criteri que, en matèria de risc d'inundació, ha de ser considerat en el Pla de mobilitat urbana sostenible afectat per perillositat d'inundació és que els projectes d'execució que se'n deriven hauran de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA.  
Conclou l'informe del Servei d'Ordenació del Territori que el PMUS de Vinaròs es troba afectat per perillositat d'inundació i és compatible, tenint en compte les consideracions exposades de l'informe, amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundabilitat a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
El 13 de gener de 2020, es rep l'informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica. En aquest informe es recullen les vies pecuàries presents en el terme de Vinaròs i les consideracions jurídiques derivades de la Llei 3/2014, de vies pecuàries de la Generalitat Valenciana.  
En matèria de vies pecuàries, l'informe destaca que l'esborrany del PMUS de Vinaròs no fa referència ni es representen gràficament les vies pecuàries del terme. S'ha d'assegurar el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i la continuïtat dels traçats, així com preservar-se el trànsit ramader i els altres usos compatibles i complementaris, d'acord amb la Llei 3/2004, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
En matèria forestal s'indica que no es localitzen forests administrades per la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
Valoració.  
D'acord amb tot això, i una vegada analitzades les propostes del PMUS de Vinaròs, s'entén que, en conjunt, aquestes mesures:  
1. Col·laboren per a desenvolupar un ús més racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap a formes de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la reducció consegüent del consum energètic.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats a les formes motoritzades: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
  
El DIE i l'esborrany del PMUS han considerat la infraestructura verda del municipi. Cal indicar la zona humida de la desembocadura del riu Sénia, al nord del terme, la microreserva de flora del barranc d'Aiguadoliva i el paratge natural de la serra del Puig. No és previsible que les propostes previstes en l'esborrany del PMUS puguen suposar cap afecció negativa significativa a aquests espais protegits, perquè aquestes se centren en actuacions en l'àmbit urbà o en sòls urbanitzables. Les propostes relatives a la recuperació de rutes per a ciclistes i vianants transversals a la costa o de rutes en entorns rurals es limiten a les actuacions de senyalització. Cal destacar, tanmateix, l'execució del carril bici en la ruta del riu Cérvol (carrils lúdics, proposta MA01.2), si bé es tracta d'un àmbit urbà o urbanitzable. No obstant això, aquestes actuacions, quan afecten espais protegits i/o vies pecuàries o es troben en la zona de policia de llits (100 m), hauran de comptar amb l'aprovació i autorització del departament de l'administració competent.  
  
En aquest sentit, cal indicar que les actuacions d'execució d'itineraris ciclistes o per a vianants en vies actuals no pressuposa cap afecció ambiental negativa significativa, encara que es desenvolupen fora de l'àmbit urbà o urbanitzable. No obstant això, i atés que el nivell de concreció de les actuacions proposades no ho permet, si els itineraris requereixen actuacions d'ampliació o recorreguts de nova creació, hauran de ser objecte d'avaluació ambiental del projecte si queden dins dels supòsits previstos en la legislació d'avaluació ambiental vigent (Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, i Decret 162/1990, de desplegament de la Llei 2/1989).  
Com que el PMUS proposa la determinació de l'itinerari de la Via del Litoral quan passa pel terme d'aquest, haurà d'atendre les consideracions realitzades pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge en l'informe del 18.05.2020, amb la incorporació d'un programa de paisatge o assumir el que està tramitant aquest servei per a l'àmbit del municipi.  
Quant a la creació de la bossa d'aparcament al costat del parc ecoturístic del riu Sénia, com que no es determina en l'esborrany del PMUS la ubicació concreta sinó que es relega al consens d'aquesta actuació amb el departament de l'administració autonòmica competent en matèria del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL), aprovat pel Decret 58/2018, de 4 de maig, del Consell, no és possible l'avaluació ambiental d'aquesta actuació. Queda sotmesa a avaluació ambiental, si és el cas, quan es realitze l'instrument de desenvolupament de les actuacions del PATIVEL.  
  
La resta de propostes es localitzen sobre entorns urbans i/o urbanitzables, per la qual cosa no es preveu una afecció ambiental negativa. No obstant això, atés que algunes propostes incideixen en instal·lacions i/o serveis prestats per administracions diferents de la local, haurà de consensuar-se les actuacions que cal realitzar. És el cas de les actuacions amb incidència en l'estació del ferrocarril (línia València-Barcelona), els accessos al port de Vinaròs i, de manera especial, les actuacions sobre l'N-340a.  
El PMUS proposa, per al seguiment del PMUS, la definició d'un sistema d'indicadors de mobilitat (de demanda i d'oferta), detallats per línies d'actuació.  
Tanmateix, cal fer les consideracions següents:  
1. S'ha de concretar el valor inicial dels indicadors i quantificar l'objectiu que es vol aconseguir.  
2. Es troben a faltar indicadors de caràcter més ambiental, entre els quals cal incloure:  
 Els que permeten calcular la petjada de carboni de la mobilitat al municipi de Vinaròs (sobre la base de les emissions de CO), i que requereix l'adopció d'una determinada metodologia de càlcul de la petjada de carboni en la mobilitat urbana de Vinaròs i la periodicitat amb què s'han de calcular els indicadors.  
 Indicadors de seguiment de l'evolució d'emissions de contaminants atmosfèrics (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2 i material particulat PM).  
 Nivell sonor de recepció extern (dB) que produeix el trànsit en les localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.  
 L'eficiència energètica en el model de mobilitat, amb l'ús d'indicadors que permeten conéixer el consum energètic total que deriva de la mobilitat motoritzada i amb la distinció entre el consum d'energia del vehicle privat i el del transport públic.  
3. Especificar les metodologies de càlcul proposades per a l'avaluació dels indicadors ambientals.  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic a través de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental. En concordança amb això, l'article 46 de la LOTUP especifica els plans i programes que seran objecte de l'avaluació ambiental i territorial estratègica. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
  
H) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Vinaròs, cal considerar que aquesta actuació queda emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament.  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP i d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, s'ha de considerar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Vinaròs no té incidència negativa significativa en el model territorial del municipi de Vinaròs, no afecta els espais protegits de la XN2000 ni els forestals, les propostes se circumscriuen al sòl urbà i urbanitzable i, d'acord amb les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Vinaròs no presentarà efectes negatius significatius sobre el medi ambient.  
  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
  
Emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic FAVORABLE en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Vinaròs, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes negatius significatius sobre el medi ambient, de manera que correspon continuar la tramitació del programa conforme a la normativa sectorial d'aquest, i amb el compliment de les determinacions següents:  
1. El PMUS atendrà les consideracions realitzades en els dos informes del Servei de Mobilitat Urbana (de 12.11.2019, el primer, i de 05.06.2020, el segon), amb una programació temporal d'acord amb la disponibilitat pressupostària. El PMUS es remetrà al Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació definitiva del pla per l'ajuntament amb la incorporació, si és procedent, de les determinacions que s'hi indiquen.  
  
2. El PMUS haurà d'atendre les consideracions realitzades per l'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat del 20.05.2020, i completar-se amb les anàlisis i justificacions que s'hi indiquen.  
3. S'atendran els requeriments recollits en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge del 18.05.2020 i s'incorporarà:  
  
1. Un capítol dedicat a la infraestructura verda amb el contingut que s'indica en aquest informe.  
2. Referència a la normativa del PATIVEL en relació amb la Via del Litoral, i incloure en la redacció del PMUS, com a condició, la necessitat de redactar un programa de paisatge com a instrument necessari que ha d'acompanyar els projectes per a l'execució d'actuacions en l'àmbit de la Via del Litoral o, si és el cas, assumir com a propi el Programa de paisatge Vinaròs-Benicarló en relació a la Via del Litoral proposada des del PATIVEL que està tramitant el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
4. Els projectes que desenvolupen les actuacions del PMUS que estiguen situats en els àmbits afectats pel risc d'inundabilitat i que puguen suposar una alteració morfològica de la rasant en més de 30 centímetres, hauran de requerir un informe del Servei d'Ordenació del Territori competent en matèria d'inundabilitat, ateses les consideracions realitzades en l'informe rebut el 13.11.2019.  
5. El PMUS recollirà i representarà gràficament les vies pecuàries en el terme municipal ateses les consideracions realitzades per la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Castelló en l'informe rebut el 12.12.2019.  
6. La redacció definitiva del PMUS de Vinaròs concretarà els aspectes següents:  
1. Incorporar indicadors per al seguiment mediambiental del PMUS. En particular, incorporar la metodologia de càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats; en concret, emissions de CO equivalent, emissions contaminants i consum d'energia (TEP).  
2. Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
3. Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que cal aconseguir.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible de Vinaròs en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Vinaròs, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap ningun recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret s'estimen pertinents.  
Us ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a la reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 05 de agost de 2020.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas».  
  
València, 13 de juliol de 2023.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Julio Ramón Gómez Vivo.