Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3988, del 27-04-2001 (2001/3177)

RESOLUCIÓ de 21 de febrer de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3988

Data del DOGV
:   27-04-2001

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2001/3177


Data del document
:   21-02-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Culla
    * Castelló de la Plana
    * Borriol
    * Useres, les
    * Alcora, l'
    * Rojales
    * Sierra Engarcerán
    * Sant Joan de Moró
    * vigilància del medi ambient
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 21 de febrer de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2001/M3177]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el DOGV les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 254/98-AIA, 163/99-AIA i 465/99-AIA, que segons el Reglament aprovat pel Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 21 de febrer de 2001.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 254/98-AIA, referent a un projecte d'extracció de graves dels llits del riu Montlleó i de la rambla Carbonera, als termes municipals de Sierra Engarcerán, Culla i Les Useres (comarques de l'Alt Maestrat, l'Alcalatén i la Plana Alta), promogut per Triturados y Hormigones Vidal SL. El corresponent estudi d'impacte ambiental abasta sengles trams dels esmentats llits al·luvials, amb aproximadament 1,7 km (riu Montlleó) i 4,9 km (rambla Carbonera), la qual cosa representa superfícies de l'ordre de 8 i 40 ha, respectivament, encara que les sol·licituds d'extracció es preveuen mitjançant successives peticions, de menys de 5.000 m³, davant la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i corresponen a una previsió d'uns 22.500 m³ a l'any.
  
Vist que en data 01.06.1998, es rep en aquesta conselleria un exemplar del corresponent estudi d'impacte ambiental aportat pel promotor, i comunicant haver-lo presentat també davant la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb dues sol·licituds d'autorització d'extracció de graves, de les que adjunta còpia.
  
Vist que en data 31.07.1998, la confederació remet escrits pels quals comunica la iniciació de dos expedients sobre la petició d'extracció d'àrids (referència: 98-AR-0323 i 98-AR-0325), i sol·licita la pertinent declaració d'impacte ambiental. En aquests escrits no es fa referència a la iniciació del tràmit d'informació pública, donant a entendre que aquest tràmit no es troba previst en el procediment substantiu aplicat, en ser el volum d'extracció sol·licitat en cada cas inferior a 5.000 m³.
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmès al tràmit d'informació pública per aquesta direcció general, mitjançant anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.430, de data 09.02.1999, per termini de 30 dies hàbils, sense que es presentara cap al·legació, segons consta en els corresponents certificats del cap del Servei d'Assumptes Generals d'aquesta conselleria, de data 09.04.1999 i dels secretaris dels ajuntaments de Sierra Engarcerán, Culla i Les Useres, rebuts respectivament, en dates 12.02.1999, 01.06.1999 i 11.06.1999.
  
Vist que, en contestació a les consultes realitzades, es van rebre els següents escrits en les dates indicades:
  
Informe de la Secció de Qualitat Ambiental, de la Direcció Territorial de Medi Ambient (19.06.98), que comenta algunes de les característiques del projecte i del seu emplaçament, significant que la zona d'extracció correspon a dipòsits al·luvials recents de graves i llims quaternaris que presenten un gruix variable. Generalment es tracta de barres d'acreixement lateral en un gruix de 2 m, i per sota es troben dipòsits al·luvials del plioquaternari, conglomerats terciaris o els afloraments rocosos del substrat mesozoic. Existeix un canal d'aigües baixes que funciona en períodes de pluja i que es presenta sec la major part de l'any. A causa de l'elevada permeabilitat dels materials no s'observen zones d'acumulació puntual d'aigua on es puguen desenvolupar exemplars de flora i fauna característics d'ambients humits. La vegetació predominant correspon a una màquia amb Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Nerium oleander, Ulex parviflorus, Juniperus oxycedrus, Genista escorpius, etc. i també s'observen de forma aïllada exemplars de Quercus ilex, Pinus halepensis i Populus alba. Cal destacar que algunes zones on la vegetació arborada es presenta en forma de petits enclavats haurien de ser respectades. El dia que es va realitzar la visita a la zona del projecte es va observar com ja s'havien extret materials gravosos, situant-se el front d'extracció en el riu Montlleó uns 600 m aigües amunt de la confluència amb la rambla Carbonera, amb una altura de 1,5 a 2 m. Per les característiques de l'actuació i del medi físic a afectar, es considera acceptable el projecte sempre que es complisquen una sèrie de condicions: a) tindre en compte la qualificació urbanística dels terrenys i els usos permesos pels planejaments de cada municipi; b) limitar la profunditat d'extracció a 1 o 1,5 m, segons els casos i dimensions de les barres, i no excavar mai pel davall del canal d'aigües baixes; c) conservar sense explotar les zones grafiades als plànols com «Adelfas con pinares», «Pinares y vegetación arbustiva» i «Zonas preservadas del cauce»; d) no deixar formes geomètriques ni talussos laterals amb pendents superiors als 35°, i e) començar a executar les tasques de restauració proposades en l'EIA en les zones de caixer del riu que ja han estat afectades. Sobre aquest punt, considera que la manca de pressupost de mesures correctores i restauradores a l'EIA pot crear incertesa sobre les garanties de l'administració per aconseguir una restauració efectiva.
  
Informe de la Secció Forestal, remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient (07.07.98), on també comenta algunes de les característiques del projecte i destaca que l'extracció està prevista evitant formes geomètriques i ruptures del relleu del llit, garantint la seua estabilitat i creant les condicions per a la regeneració ambiental, com també preveu que els materials més gruixuts i no aprofitables es dipositaran formant esculleres als marges. Considera que l'extracció haurà de realitzar-se de manera que els marges no es vegen afectades per l'extracció i que siga evitada la creació de runams. La part no aprofitable s'hauria d'utilitzar per reomplir els buits actuals existents en els llits, regularitzant així el seu fons, mentre que les partides de terra (llims) es podrien aprofitar per potenciar la revegetació dels marges. En definitiva, considera informar favorablement el projecte si es compleixen aquests condicionats.
  
Informe del tècnic d'Espais Naturals, també remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient (27.07.98), on després de comentar algunes característiques del projecte i del medi natural afectat, considera acceptable la seua execució sempre que s'apliquen les mesures correctores proposades a l'EIA i les condicions que proposa i concreta en els següents punts: a) l'extracció no haurà d'afectar les aigües freàtiques ni excavar-se més de 1,5 m de profunditat; b) es mantindran sense explotar els ambients descrits en l'EIA com «zonas preservadas del cauce», «adelfas con pinos» i «pinares y vegetación arbustiva», en la rambla Carbonera, i els ambients "zonas preservadas del cauce" i "pinares y vegetación arbustiva con pinos y adelfas cerca del cauce", en el riu Montlleó; c) es mantindrà el reg diari necessari per evitar la pols en accessos i zones de labors; d) el manteniment de la maquinària es realitzarà en tallers o llocs adequats, estant prohibit el vessament d'olis, combustibles i altres elements relacionats; e) els residus sòlids seran dipositats en recipients preparats a l'efecte i seran retirats periòdicament, i f) els talussos (laterals) finals de l'explotació hauran de quedar reduïts a 30°. Finalment considera d'interès que el promotor complete la documentació relativa als perfils transversals finals, als perfils longitudinals i a la profunditat d'extracció en cada tram.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient han estat observats els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular de les preceptives llicències d'activitat municipals, l'extracció de graves sol·licitada als llits del riu Montlleó i de la rambla Carbonera, als termes municipals de Sierra Engarcerán, Culla i Les Useres, sempre que aquesta es desenvolupe de conformitat amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les modificacions introduïdes pels condicionants següents:
  
1. Les extraccions s'hauran de realitzar dins els límits, condicions de treball i limitacions establits per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer mitjançant les successives autoritzacions atorgades (des de les cotes més baixes cap a les més altes, açò és, amb sentit contrari al del flux natural de les aigües en els dos llits al·luvials, i de manera que no es formen ressalts d'explotació superiors a 1 m d'alçada. Tanmateix, caldrà evitar la formació de clotades i d'amuntegaments que facen augmentar la rugositat del curs al·luvial o formen barreres al pas de les aigües torrencials, davant possibles revingudes extraordinàries.
  
2. Hauran de ser respectades les zones de vegetació grafiades als mapes d'unitats ambientals que consten en l'estudi i que són referides en els informes de la Direcció Territorial de Medi Ambient, recollits en la part expositiva d'aquesta resolució. Per altra part, els materials gruixuts sobrants de l'extracció (blocs i còdols grans) hauran de ser distribuïts escaientment dins dels llits al·luvials per tal d'aconseguir l'estat final referit en la condició següent, evitant crear cap escullera ni amuntegaments laterals que distorsionen l'estat naturalitzat previst. No obstant, una part d'aquests materials que no siguen aprofitats, i en especial els llims, podran ser emprats en la restauració dels marges, per tal de deixar-los revegetats i amb pendents inferiors a 30°, i sense que açò supose reduir la capacitat de drenatge dels cursos.
  
3. L'estat final de l'extracció, conforme es vagen extraient els àrids, haurà de ser restituït cap a les seues condicions geomorfològiques naturals i en concordança amb la dinàmica fluvial. En tot cas, abans de finalitzar cada fase anual d'extracció, l'estat final del tram explotat haurà de ser satisfactori en aquest sentit, per a la qual cosa, l'explotador haurà de preveure una fase final de labors de revisió i correcció, adoptant les mesures correctores que hi calguen.
  
4. Per tal de garantir el correcte compliment del punt precedent, l'explotador haurà de remetre a aquesta direcció general, i per duplicat, successius informes anuals de resultats, acompanyats dels plànols, perfils i/o fotografies que considere escaients per assolir la restauració de l'àrea afectada, donant compte precís de totes les mesures protectores i correctores aplicades i del resultat del Programa de Vigilància Ambiental, com també qualsevol possible incidència sorgida durant el desenvolupament de les actuacions. L'informe favorable d'aquesta direcció general serà requisit previ i necessari per a l'obtenció de noves autoritzacions d'extracció d'àrids. A l'efecte, el contingut d'aquest darrer informe serà notificat a la confederació junt a una de les còpies aportades pel promotor.
  
5. Se li recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, particularment, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que deuran ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el previst en la Llei 10/1998, de Residus i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
6. Davant la possible troballa de qualsevol resta o indici paleontològic, arqueològic o etnològic, es recorda també al promotor l'obligatorietat de comunicar-ho d'immediat a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de manera immediata, adoptant-ne les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb allò que disposen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 20 de setembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 163/99-AIA sobre el projecte de reforç en APA per al ramal a l'Alcora i el promotor del qual és Enagas, SA
  
Vist que l'expedient es va iniciar per mitjà de consulta prèvia (exp. 032/98-CON) per part del promotor sobre el projecte mencionat, adjuntant com a documentació memòria resum del projecte, i es van efectuar consultes als organismes que se citen a continuació:
  
1. Organismes: Direcció Territorial de Medi Ambient de València i Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
2. Ajuntaments: l'Alcora, Sant Joan de Moró, Castelló de la Plana i Borriol.
  
Vist que es va comunicar al promotor que el projecte estava sotmés a avaluació d'impacte ambiental pel que havia d'elaborar-se un estudi d'impacte ambiental que hauria de sotmetre's a informació pública conjuntament amb el projecte tècnic, indicant-li que s'han efectuat consultes a diversos organismes i que se li remetran còpia d'elles.
  
Vist que com a conseqüència de les consultes efectuades es van rebre en esta Conselleria de Medi Ambient els informes dels següents ajuntaments i organismes:
  
1. Ajuntaments:
  
. Castelló: que en la documentació aportada no es defineix per on discorre l'ampliació sol·licitada.
  
. Borriol: «...és assumible l'impacte ambiental generat»
  
2. Organismes:
  
. Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló: la Secció Forestal informa de la necessitat de sol·licitar prèviament l'ocupació temporal de les vies pecuàries afectades que detalla. Haurà de detallar-se en l'estudi la vegetació existent.
  
La Secció de Qualitat Ambiental informa: «Les zones de major problemàtica ambiental es presenten al terme municipal de Borriol on la traça afecta a zones muntanyoses amb un substrat rocós de baixa ripabilitat, en general, i vegetació natural de tipus matoll termòfil. En aquest tram s'hauran d'implementar mesures protectores o correctores més intenses». Entre les mesures correctores haurà de contemplar-se el destí del material sobrant no apte per al farciment de la rasa. Respecte a l'estudi d'alternatives de traçat se suggereix com a possible alternativa a terme de Borriol ajustar el traçat de la conducció a la carretera de l'Alcora igual que el ramal existent.
  
El tècnic d'Espais Naturals informa: «... en les zones de substrat rocós o de vegetació natural..., s'hauran d'intensificar les mesures correctores, en especial la retirada de materials inerts excedents de l'obra a abocador controlat i restitució de la coberta vegetal». Com a alternativa al traçat proposat ha d'estudiar-se la possibilitat de dissenyar la conducció seguint el traçat de la CV-16 en el tram de Borriol.
  
. Informe de la Unitat Tècnica de Patrimoni de la Conselleria de Cultura (Direcció Territorial de Castelló): l'àrea afectada per la construcció és una zona amb una alta densitat de jaciments arqueològics que poden veure's afectats. S'informa negativament fins que no se present estudi d'impacte sobre el patrimoni arqueològic, arquitectònic i monumental.
  
Informe del Servei de Patrimoni Arqueològic, Etnològic i Històric: que la documentació presentada no fa referència als elements patrimonials afectats havent de completar-se l'estudi d'impacte ambiental.
  
Vist que se li va remetre a Enagas els informes rebuts dels organismes consultats, abans mencionats, indicant-se-li que hauria de tenir-los en compte en l'elaboració de l'Estudi d'impacte ambiental, i a més, se li recorda que l'estudi d'impacte ambiental ha de detallar les mesures correctores, en especial, les relatives a l'obertura de la pista de treball, control d'erosió, revegetació i encreuament de llits.
  
Vist que el promotor, amb data de 15 de febrer de 1999, va remetre el corresponent estudi d'impacte ambiental, el contingut del qual pot resumir-se en el següent:
  
L'objecte del projecte és la construcció d'una canonada de reforç del subministrament de gas natural als polígons industrials de Sant Joan de Moró i l'Alcora per a poder garantir el subministrament a les àrees actuals i futures subministrades per l'actual ramal a l'Alcora, pel fet que la implantació de noves indústries ha suposat grans increments en els consums establerts en el seu dia i en conseqüència l'actual xarxa està arribant al seu punt de saturació. La canalització té una longitud total d'11.261 m. partint d'aigües davall de la posició 15.08 al terme municipal de Castelló de la Plana travessa els termes municipals de Borriol, Sant Joan de Moró i l'Alcora, fins a l'entrada amb el nucli urbà de l'Alcora.
  
L'execució de les obres s'efectua seguint els següents passos:
  
1. Obertura d'una pista de treball (la corresponent al diàmetre de 8" i 12" és de 14 u 11 metres d'ample segons es tracte de pista normal o restringida) per a això es desbrossa, s'aclareix el terreny i s'eliminen els 20 a 30 cm de la capa superficial del sòl. La terra vegetal s'acumula a la dreta de la pista de treball.
  
2. Es procedeix a l'obertura de la rasa, acumulant el material d'excavació a l'esquerra de la mateixa.
  
3. S'instal·la la canonada, reomplint posteriorment la rasa amb part del material extret.
  
4. Es restitueix el terreny per mitjà de la descompactació de les àrees piconades per la maquinària i extensió de la terra vegetal apilada.
  
5. Restablir de forma originals tanques, tanques, murs, talussos, sistemes de regadiu, etc.
  
Es disposaran de platges de recollida de materials.
  
Es plantegen dos alternatives, la A seria en paral·lel i al costat del ramal existent (al costat de la carretera CV-16), i l'alternativa B que es desplaça cap al nord allunyant-se de l'actual ramal i tornant-se a trobar amb ell en l'embassament de Maria Cristina seguint el traçat al costat de l'actual ramal. L'alternativa A es descarta a causa de l'exigència del Servei Territorial de Carreteres de la COPUT de mantenir una distància mínima de 50 metres en paral·lel amb el traçat de la carretera CV-16,que està en ampliació, la qual cosa obligaria a passar la traça per les zones residencials Monte Cristina, El Tomillar, Benadresa, L'Abeller i Masia Gaeta amb el consegüent increment del risc per a les persones. L'alternativa seleccionada és la B ja que discorre més al nord per a evitar les àrees residencials anteriorment descrites.
  
L'estudi d'impacte ambiental inclou pla d'alternatives de traçat a escala 1:50.000. S'identifiquen i valoren, els impactes del traçat: alteració del paisatge, alteració i compactació de sòls, afecció a cursos hídrics, a la vegetació natural, a la fauna i a vies pecuàries.
  
Els impactes es consideren de moderats a compatibles.
  
De forma general s'indiquen les mesures preventives, minimitzadores i correctores, entre les que cap ressaltar les següents:
  
1. Instal·lació d'esculleres en vessants amb alt risc d'erosió per a l'estabilització del gasoducte.
  
2. Es portarà a terme revegetació amb espècies presents en el terreny desbrossat: coscoll, romer, argilaga, espígol i timons.
  
3. Es realitzarà descompactació de sòls per mitjà de labors superficials o profundes segons el grau d'afecció.
  
Vist que amb data de 23 de març de 1999 es va sol·licitar al promotor ampliarà l'estudi d'impacte ambiental en els següents punts:
  
. Se'ls recorda que l'estudi d'impacte ambiental ha d'exposar-se a informació pública conjuntament amb el projecte durant el procediment substantiu i remetre el resultat de la mateixa. A més l'estudi només inclou plans a escala 1:50.000 insuficients per a avaluar el traçat, havent de remetre's el projecte tècnic que incloga plans detallats.
  
. La descripció de la vegetació és superficial.
  
. Respecte als materials inerts procedents de la rasa o obertura de la pista que no puguen reutilitzar-se, se'ls hauran d'emportar a abocadors d'inerts degudament legalitzats, no havent de quedar en cap cas en la pista de treball abandonats.
  
. Respecte a l'afecció al patrimoni arqueològic i etnològic: s'indica que l'afecció és nul·la, no obstant això no es justifica. En informe de la Unitat Tècnica de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència s'indica que es tracta d'una zona d'alta densitat de jaciments arqueològics que poden veure's afectats.
  
. Respecte a les mesures correctores:
  
. Se li sol·licita detall d'aquestes en l'encreuament de llits.
  
. Revegetació:
  
. La descripció de la revegetació a efectuar és mínima.
  
. La majoria de les espècies que es recomanen per a la mateixa no són adequades (Genista scorpius, Thymus sp., Lavandula spica), posant de manifest que no s'han tingut en compte per a res els criteris indicats en anteriors declaracions d'impacte ambiental, així com tampoc l'experiència de les revegetacions efectuades per Enagas, SA fins al moment. Sorprén l'ús d'argelagues o camèfits, espècies que germinaran amb facilitat espontàniament.
  
. Es considera necessària la revegetació, que ajudarà a la regeneració natural de la vegetació afavorida per les mesures minimitzadores contemplades en l'Estudi, i en conseqüència cal que es duga a terme un projecte de revegetació (zones d'actuació, sembres, plantacions, espècies, èpoques, mètode, percentatges, etc.) de les zones naturals afectades pel traçat. En aquest s'ha d'aprofitar l'experiència d'Enagas, SA en els projectes ja efectuats i se li recorden una sèrie de criteris generals.
  
Vist que amb data d'entrada d'11 de maig de 1999 Enagas va remetre l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental sol·licitada i es comunicava que aquesta arreplega les modificacions hagudes al traçat inicialment projectat i que s'han arreplegat en una Addenda que serà sotmesa a informació pública, junt amb l'estudi d'impacte ambiental, pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló de la Plana.
  
El contingut de l'ampliació de l'estudi es pot resumir en el següent:
  
S'estima un total de 3.668 m³ de materials inerts (350 m³ de roca i 3.318 m³ de terra) que seran dipositats en abocadors de residus inerts degudament identificats i legalitzats, no obstant els materials excedentaris de roques s'usaran en la mesura que es puga en les tasques de restauració. Els materials de préstec per al farciment de la rasa s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades.
  
Respecte al patrimoni arqueològic han efectuat consulta a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència i revisat les fitxes arqueològiques, concloent que no hi ha afecció a cap dels jaciments catalogats i que només hi ha dos pròxims a l'àrea d'actuació i que no es veuran afectats per la seua distància a l'obra: jaciment Las Herrerías i jaciment El Abeller.
  
S'efectua una descripció més detallada de la vegetació de la zona.
  
Efectua una descripció de les mesures de revegetació i restauració per trams, inclosos els llits que s'encreuen (riu Sec i barranc Bachina). Aporta plans del projecte detallats de tot el traçat, inclosa la modificació.
  
Vist que la Direcció Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va remetre certificat d'informació pública de l'Estudi d'Impacte Ambiental indicant la seua publicació en el DOGV núm. 3.521 de 21 de juny de 1999 i altres, informant que no s'han presentat al·legacions a l'estudi.
  
Considerant necessari realitzar un control i seguiment dels treballs d'obertura de pista de treball i de restauració i revegetació.
  
Considerant necessari que els materials que pogueren necessitar-se per a la rasa procedisquen de pedreres existents i legalment autoritzades.
  
Considerant necessari que les platges de recollida, dipòsits de materials i parcs de maquinària se situen en terrenys de cultiu o desproveït de vegetació natural, per a reduir l'impacte sobre la vegetació i paisatge, i posteriorment es restauren.
  
Considerant necessari que tots els materials sobrants de l'obra (inerts, etc.) es porten a abocadors identificats i legalitzats, de forma que no queden dispersos per tota la traça, amb el consegüent impacte paisatgístic i dificultat de restauració.
  
Ateses les característiques dels sòls en les àrees naturals afectades per la traça del gasoducte (escàs gruix de sòl, roca mare consolidada, elevada pedregositat i afloraments rocosos) no és adequat el mètode d'obertura de la pista de treball proposat en l'estudi d'impacte ambiental, per impedir o dificultar el rebrot de les espècies vegetals, fonamental per a una posterior i ràpida recuperació de la vegetació, i afavorir els fenòmens erosius en zones amb pendents acusades. L'elevada pedregositat, afloraments rocosos i escàs gruix del sòl a més fa que manque de lògica el mètode de separació de la capa de terra vegetal, tècnica adequada per a sòls de major gruix i amb poc pendent.
  
Atesos els abundants afloraments rocosos que existeixen en determinats trams de la traça i donada la dificultat de restauració que pot plantejar l'obertura de rasa i pista de treball segons el que indica l'estudi d'impacte ambiental, podran emprar-se altres sistemes d'instal·lació de la canalització i obertura de pista de treball sempre que afavorisquen la posterior restauració de la zona.
  
Considerant necessari que la descompactació del terreny en les àrees naturals només es realitzarà superficialment per a evitar desestructuració del sòl i afavorir processos erosius. En les àrees amb escàs gruix de sòl i roca mare consolidada la descompactació es limitarà a la zona del clot de plantació per a evitar afavorir processos erosius, desestructuració del sòl, danys a espècies rebrotadores, etc.
  
Considerant necessari efectuar plantacions i sembres per a ajudar a la regeneració natural de la vegetació en la traça del gasoducte de forma que s'aconseguisca la seua correcta integració en l'entorn, i així mateix la restitució de bancals i realització d'esculleres.
  
Caldria efectuar plantacions en el tram del traçat entre la línia de solapament amb pla 272-PT-109 i V-78H per a reforçar la regeneració natural per rebrot, a pesar que l'obertura de la pista s'efectue per mitjà d'esporga exclusivament.
  
Atés que en l'estudi d'impacte ambiental i ampliació d'aquest no s'han tingut en compte per a revegetar menuts trams de terreny amb vegetació natural afectats pel traçat de la conducció, i considerant necessària el seu revegetació.
  
Considerant no adequat l'ús d'Erica arborea en les plantacions ja que es tracta d'una espècie silicícola no present en la zona.
  
Considerant convenient utilitzar en tots els trams a revegetar un nombre més gran d'espècies vegetals en les plantacions, de forma que la diversitat d'espècies s'assemble el més possible a la present en la zona.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seuaaprovació definitiva, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits establits en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, el projecte de reforç en APA per al ramal a l'Alcora i el promotor del qual és Enagas, SA, sempre que es complisquen els següents condicionants, a més del que disposa l'estudi d'impacte ambiental i ampliació de l'estudi, sempre que no entren en contradicció amb aquests:
  
1. Haurà de comunicar-se a aquesta direcció general, per part d'Enagas, SA, l'inici i final dels treballs de restauració i revegetació.
  
2. Per part d'Enagas s'efectuarà un control i seguiment, del que es mantindrà informat a esta direcció general, de la restauració i revegetació, així com del compliment dels condicionants per a l'obertura de la pista de treball.
  
3. S'elaborarà un pla d'emergències en què s'estudien els possibles accidents, els avisos a realitzar als centres d'emergències i les actuacions a desenvolupar, en especial pel que fa a les zones del traçat que discorren per terreny forestal o pròximes a nuclis de població.
  
4. Se sotmetran a estimació o declaració d'impacte ambiental totes aquelles instal·lacions complementàries no contemplades en l'estudi d'impacte ambiental i que en aplicació de la vigent legislació d'impacte ambiental així ho requerisquen.
  
5. Respecte a la possible afecció al patrimoni historicoartístic haurà de complir el que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
6. La possible aparició de coves o avencs durant l'obertura de la pista de treball, haurà de ser comunicada immediatament a aquesta direcció general, a fi que puguen ser inspeccionades, donada la seua condició d'espais naturals protegits per mitjà de l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.
  
7. Préstec de materials.
  
7.1. En el cas que el material extret de la rasa no és de la qualitat adequada, els materials de farcit que foren necessaris per a l'execució de les obres s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades.
  
7.2. En cap cas es permetrà l'obtenció de materials de préstec d'altres àrees, siga quin siga el volum necessari, si aquestes no tenen la consideració de pedreres legals en explotació.
  
7.3. Si per qualsevol causa resultara imprescindible l'obertura de noves pedreres o l'explotació de pedreres actualment abandonades, aquestes hauran de comptar amb els preceptius permisos legals per a la seua explotació i restauració, incloent la declaració d'impacte ambiental favorable emesa per aquesta conselleria.
  
8. Platges de recollida, dipòsits de materials i parcs de maquinària.
  
8.1. Les platges de recollida de materials que calga establir per a executar les obres, així com els parcs de maquinària, se situaran en tots els casos en terrenys de cultiu o desproveït de vegetació natural.
  
8.2. Els dipòsits o abocadors temporals se situaran així mateix en àrees cultivades i en qualsevol cas en terrenys adjacents a vies de comunicació. En el cas que el seu impacte paisatgístic és elevat, es prendran les mesures necessàries per a aïllar visualment les zones mencionades per mitjà de la seua tancada temporal.
  
8.3. Una vegada finalitzada l'activitat en les instal·lacions auxiliars citades, es procedirà a la seua restauració d'acord amb les mesures contemplades per a la restauració de la traça del gasoducte.
  
9. Zones d'abocadors.
  
9.1. Els materials inerts derivats de les obres d'obertura de la rasa, i que per les seues característiques siguen rebutjats per a ser reutilitzats en el farciment de la mateixa, hauran de ser dipositats en abocadors de residus inerts degudament identificats i legalitzats.
  
9.2. De manera prèvia a l'inici dels abocaments, i en qualsevol cas abans de tres mesos, l'empresa promotora presentarà davant d'aquesta conselleria un estudi detallant les possibles ubicacions per a l'abocament dels dits materials i el projecte de restauració de les mateixes, a fi d'obtenir la preceptiva estimació d'impacte ambiental.
  
9.3. Les àrees proposades com a abocador inert hauran de situar-se en terrenys plans o en buits existents en el terreny (pedreres abandonades), cultivats o desproveïts de cobertura vegetal; el seu impacte visual serà reduït, i no es trobaran sotmesos a risc d'inundació, lliscament o altres.
  
9.4. Altres materials residuals de l'obra, com a cables, restes de tancaments, etc., el caràcter del qual els faça assimilables a residus sòlids urbans, seran retirats i dipositats en abocadors autoritzats i aptes per a tal fi.
  
9.5. Finalment, els materials vegetals produïts per l'obertura de la pista de treball, seran tractats segons el que disposa el punt 10.3 d'aquesta declaració.
  
10. Obertura de la pista de treball.
  
10.1. En les àrees naturals o cultivades en les que apareguen sòls amb una profunditat efectiva superior als 50 cm i en pendents inferiors al 25%, l'obertura de la pista es realitzarà segons el que especifica l'estudi d'impacte ambiental.
  
10.2. En la resta d'àrees afectades pel gasoducte, en les quals es presenten sòls limitats en profunditat per roca mare consolidada, es procedirà d'acord als següents criteris:
  
- L'aclarida i esbrossament de l'àrea corresponent a la pista de treball es realitzarà eliminant única i exclusivament la part aèria de la planta, per mitjà del mètode d'esbrossada. En aquelles zones del traçat en les que el sòl tinga un gruix inferior a 10 cm. o siga inexistent, i l'estructura de la vegetació ho permeta, no es procedirà a esbrossament algun, permetent-se el pas de la maquinària sobre la vegetació existent.
  
- En qualsevol cas, el condicionament de la pista es realitzarà sense retirada de la capa superficial (10-20 cm. proposats en el projecte) del perfil del sòl, aportant material procedent de la pròpia obra únicament en el cas que resultara imprescindible per a l'accessibilitat de la maquinària.
  
- No obstant això, en aquells llocs amb abundants afloraments rocosos, podran utilitzar-se altres sistemes d'instal·lació de la canalització i obertura de pista de treball, sempre que faciliten la posterior restauració de la zona afectada.
  
10.3. Les restes vegetals que s'hagueren eliminat per a l'obertura de la pista de treball seran triturats, emmagatzemats i degudament tractats per al seu posterior ús en la fase de restauració.
  
10.4. Quan les obres afecten a àrees amb un risc elevat d'incendis forestals, i en general en totes les zones amb vegetació natural s'hauran d'extremar les mesures de precaució per a evitar risc d'incendis naturals, complint les recomanacions de caràcter general emeses al seu respecte per la Conselleria de Medi Ambient, les quals seran aplicables tant als treballs pròpiament dits com al personal de l'obra. Aquestes mesures poden incloure, en el cas de condicions climàtiques excepcionals i per a àrees especialment sensibles, la paralització temporal de determinats treballs, com l'ús d'explosius. En qualsevol cas queden expressament prohibides:
  
- La crema de materials residuals o de rebuig.
  
- L'emmagatzemament o transport de materials combustibles en parcel·les adjacents a zones de vegetació natural.
  
11. Preparació del terreny per a la restauració.
  
11.1. Respecte als tractaments de descompactació:
  
En les àrees naturals la descompactació no s'efectuarà amb eines per a labors profundes (subsolat, etc.) tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental.
  
En les àrees especificades en el punt 10.2, i sempre que l'aportació de terra per a l'obertura de la pista no siga significatiu, el tractament de descompactació serà manual i es limitarà als punts en què es procedirà a l'obertura de clots per a la posterior plantació.
  
11.2. Finalitzada la descompactació a la que al·ludix el punt anterior, les restes vegetals prèviament eliminades s'estendran sobre el terreny afectat per les obres.
  
11.3. Durant el període transcorregut entre la finalització de les obres i l'inici de la revegetació es prendran les mesures necessàries per a evitar pèrdues de sòl i de les característiques del mateix que permetran la implantació de la vegetació.
  
12. Restauració i revegetació.
  
12.1- Haurà de presentar-se davant d'aquesta direcció general, per a la seua aprovació, projecte de restauració que desenvolupe les mesures correctores especificades en l'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental relatives a la restauració i revegetació dels terrenys naturals afectats per l'actuació (descripció de treballs per trams: materials, maquinària, mètode i calendari de treball; restitució de bancals, esculleres, i drenatges, característiques i dimensions; revegetació: espècies, criteris de selecció, densitats, característiques de plançons i contenidors, parcel·les tipus de plantació; plans, plec de condicions, mesuraments i pressupostos, etc.).
  
12.2- En el tram del traçat entre la línia de solapament amb pla 272-PT-109 i V-78H també s'efectuaran plantacions igual que en la resta dels trams, per a reforçar la regeneració natural per rebrot, la qual cosa s'haurà de preveure en el projecte de restauració.
  
12.3- Se revegetaran també diferents trams curts de terreny natural entre camps de cultiu (per exemple: V-16 a V-17) o trams en què la traça discorre per marge de camí afectant a terreny natural i no indicats ni en l'estudi d'impacte ambiental ni en l'ampliació d'aquest.
  
12.4- S'augmentarà la diversitat d'espècies utilitzades en tots els trams a revegetar, amb les espècies indicades en les mesures correctores de l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental i a més les següents: Rhamnus lycioides, Rhamnus alaternus, Juniperus phoenicea, Rosmarinus officinalis i Stipa tenacissima.
  
12.5- Respecte a les espècies proposades en les mesures correctores, ha de descartar-se l'ús d'Erica arborea.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 7 de setembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 465/99-AIA referent a l'avaluació d'impacte ambiental del Pla General d'Ordenació Urbana de Rojales (Alacant).
  
Vist que en data 27 d'abril de 1998, es va iniciar un expedient de consulta prèvia, 019/8750-OSV, arran de la remissió per la Direcció Territorial de Medi Ambient a Alacant, de la documentació que li havia presentat l'ajuntament i composta per estudi previ d'avaluació d'impacte ambiental del Pla General d'Ordenació Urbana de Rojales, redactat en base a l'avanç de planejament.
  
Sol·licitat informe sobre això a la direcció territorial, va ser remés en data 15 de juliol de 1998, efectuant observacions, pel que fa al model territorial desenvolupat i centrant-se posteriorment en les afeccions dels nous sòls urbanitzables sobre el Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, i acaba per efectuar distintes precisions sobre la gestió dels residus i efluents i protecció de terrenys forestals, barrancs i vies pecuàries.
  
Vist que redactat el Pla General d'Ordenació Urbana i el seu estudi d'impacte ambiental, i prèviament a la seua informació pública, va ser posat en coneixement de la Direcció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, que l'informa favorablement, amb la condició que s'establisquen una sèrie de mesures generals, correctores i compensatòries, en el planejament urbanístic.
  
Vist que en la documentació aprovada provisionalment per l'ajuntament en la pàg. 92 i següents de l'estudi d'impacte ambiental, així com en les fitxes urbanístiques, pàg. 33, i en la documentació gràfica s'arrepleguen les recomanacions efectuades en orde a establir mesures de protecció del parc natural i de les vies pecuàries que travessen el terme municipal.
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental del Pla General d'Ordenació Urbana de Rojales, va ser sotmés a informació pública per termini d'un mes per mitjà d'un edicte publicat en el periòdic La Prensa de 27 de novembre de 1998, i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.381 del 26 de novembre de 1998.
  
Vist que l'ajuntament en ple, en sessió extraordinària, celebrada en data 22 d'abril de 1999, va acordar l'aprovació provisional del Pla General d'Ordenació Urbana de Rojales i de l'estudi d'impacte ambiental
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits establits en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental.
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte de Pla General d'Ordenació Urbana de Rojales, sempre que s'ajuste a la documentació presentada i a les recomanacions desenvolupades en el seu estudi d'impacte ambiental.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 20 d'agost de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi Natural: Amparo Monrós Chancosa.