Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4719, del 25-03-2004 (2004/1910)

RESOLUCIÓ de 6 de febrer de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena publicar la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4719

Data del DOGV
:   25-03-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/1910


Data del document
:   06-02-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Beniparrell
    * vigilància del medi ambient
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 6 de febrer de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/X1910]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 573/99-AIA, 561/99-AIA i 390/97-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 6 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 573/99-AIA referent al Pla General d'Ordenació Urbana de Castelló de la Plana, promogut pel propi Ajuntament i en base a les següents consideracions:
  
Consideracions prèvies
  
Enquadrament territorial
  
El municipi de Castelló de la Plana es troba situat al final del peu de mont dels contraforts muntanyosos del Maestrat, en el límit de l'inici dels terrenys al·luvials. El nucli urbà es troba a una distància del mar de 4 km que es justifica d'una banda en la insalubritat dels terrenys pròxims a aquest en l'època de la seua fundació, i per una altra en la necessitat d'ocupar els terrenys que no foren de regadiu. D'aquesta forma Castelló des que es va fundar el segle XIII fins fa poques dècades tenia per límit est la sèquia Major (inici dels terrenys de regadiu cap a l'est) i ha crescut tradicionalment cap a l'oest, i en el segle passat cap al nord i el sud al voltant de l'itinerari València - Barcelona.
  
Situada a 40º de latitud en la comarca de la Plana, amb una superfície de 108'80 km² per a una població de 137.741 habitants, limita amb els termes municipals d'Alcora, Almassora, Benicàssim, Borriol, Sant Joan de Moró, Onda, Vilafamés i el mar Mediterrani. A uns 56 km, es troben les illes Columbretes, adscrites administrativament a aquest terme municipal.
  
Fins al segle passat no cobra significat el districte marítim del Grau, i és a partir de la construcció del port, quan pren auge. Hui en dia el Grau té més de 10.000 habitants i es troba unit amb la ciutat per dues avingudes. No obstant això, continua sense existir una unió de les trames urbanes que deixen entre elles un buit de més de 3 km.
  
Castelló naix amb un marcat caràcter agrícola que no abandona en cap mesura fins a la meitat del segle passat (capitalitat de província) i que continua pesant fortament fins fa poques dècades (1950). És a partir dels anys 60 quan Castelló s'erigeix com a ciutat de serveis. Capital d'una àrea fortament industrialitzada on es potencia el turisme i es consolida una ciutat inserida plenament en l'arc mediterrani espanyol.
  
Característiques naturals del territori
  
El terme municipal de Castelló s'emmarca en una àrea pràcticament plana amb l'excepció d'alguns paratges muntanyosos situats en el límit nord i oest del terme, com:
  
- El Desert de les Palmes, que limita amb Benicàssim i Borriol.
  
- El Racó de Coma.
  
- La Penya Roja.
  
- La muntanya Negra, afrontant amb la carretera de Borriol a Castelló.
  
- Zona de la carretera de l'Alcora.
  
Existeix també una xicoteta zona de suaus pendents que limita amb el llit de la rambla de la Viuda i segueix per la carretera de Ribesalbes.
  
Es poden distingir quatre llits en el terme municipal:
  
- Riu Sec
  
- Barranquet.
  
- Rambla de la Viuda.
  
- Barranc de Malvestit.
  
Tots ells de cicle irregular i habitualment secs. L'únic curs d'entitat el constitueix la Font del Molí, també denominada Font de la Reina o Molí de la Font, que es troba situada prop del baixador de l'estació de ferrocarril de les Palmes i a una distància de la costa de 3.500 metres. La cota és de 5'18 m.s.n.m. Aquest brollador és l'únic punt de descàrrega d'aquesta naturalesa de l'aqüífer detrític de la Plana de Castelló. El seu origen està lligat a la presència d'uns nivells argilosos de baixa permeabilitat els quals condicionen que la circulació del fluix de l'aigua subterrània estiga molt pròxima a la superfície del sòl. El cabal mitjà s'ha establert en 380 l/s, amb cabals punta de 1.000 l/s, encara que, excepcionalment, s'han aconseguit cabals de 1.600 l/s.
  
Aquesta planura costera es defineix com una àmplia plataforma que s'estén, amb suau pendent (inferior al 2%), entre els relleus muntanyosos interiors i la línia de costa, i on predominen els materials detrítics quaternaris, graves, arenes i llims, en la part interior; arenes i graves, en el cordó litoral i llims i torba en les antigues albuferes.
  
És el resultat de la construcció al·luvial realitzada pel riu Millars, la rambla de la Viuda i els barrancs i aigües d'aragall procedents dels relleus circumdants. Aquests materials han anat reomplint una cubeta tectònica oberta al mar afectada per una sèrie de falles que fan que aquesta cubeta es compartimente en una sèrie de blocs desigualment alçats. La sedimentació es va iniciar en el terciari i ha arribat fins als nostres dies.
  
El clima és termomediterrani sec. Temperatura mitjana anual superior a 16ºC. Precipitació mitjana anual inferior a 600 mm. Amplitud tèrmica inferior a 14ºC.
  
L'entorn està dominat per la vegetació edafològica: de dunes en el cordó litoral; zones humides transformades al cultiu; i antigues omedes en les planures al·luvials, destruïdes per a l'aprofitament agrícola intensiu. En les riberes dels llits encara es troben fragments de salzedes i alberedes. La vegetació climatòfila queda limitada a xicotets tossals calcaris, on es desevolupa una muntanya litoral, on la vegetació potencial són boscos de carrasques amb margallons, que la pressió antròpica ha substituït per romerars i llistonars.
  
Pel que fa als cultius, dominen els de regadiu (cítrics i hortalisses).
  
L'àrea de les serres i valls prelitorals es defineix com un conjunt d'alineacions muntanyoses paral·leles al litoral, separades per valls molt àmplies, de fons aplanat, i farciments de materials recents.
  
Predominen, en general, els materials carbonatats cretacis i, en menor mesura, juràssics, com també els detrítics terciaris. En el sector sud apareixen masses de gres roig triàsic i de roques metamòrfiques del Paleozoic.
  
Un sistema de fractures origina una sèrie de ?horst- (serres) i ?graben- (valls), que s'alineen paral·lelament al litoral, emmascarant el suau plegament de directriu ibèrica. Les valls es troben plenes de materials paleògens, deformats en el plegament, i curullats per sediments neogenoquaternaris, horitzontals o subhoritzontals.
  
La vegetació climatòfila està ben representada en aquest ambient pels següents tipus:
  
- Muntanya litoral: amb una vegetació potencial corresponent a carrascars amb llentiscle i margalló (Rubio-Quercetum rotundifoliae), actualment molt degradada i reduïda a xicotets bosquets aïllats. En el paisatge dominen les etapes serials, fonamentalment coscollars amb llentiscle (Querco-Lentiscetum) i romerars (Rosmarino-Ericion), que alterna amb pinars de pi blanc (Pinus halepensis), en gran part destruïts per incendis forestals.
  
- Muntanya sublitoral: ocupa les zones muntanyoses més elevades, amb una vegetació potencial corresponent a carrascars amb violetes i hedra (Hedero helicis-Quercetum rotundifoliae). Com a etapes serials es presenten orles dominades per Cytisus patens (Hedero-Cytisetum patentis) i masses de sàlvia.
  
Pel que fa a la vegetació edafològica, cal destacar la vegetació de ribera, en gran part destruïda per l'aprofitament agrícola. La vegetació de rambles, això no obstant, es conserva bé, destacant a més dels baladrars purs, els baladrars amb emborratxacabres.
  
Dominen els cultius de secà: garroferes, ametllers, fruiters, vinyes i oliveres.
  
Les illes Columbretes són un xicotet arxipèlag d'origen volcànic que des de 1988 té la consideració de parc natural i des de 1994 la consideració de reserva natural i que, fins i tot sent administrativament part del terme municipal de Castelló, no és afectat per les determinacions de la revisió del Pla General ja que està sotmés a la seua pròpia ordenació.
  
Objecte del projecte
  
El Pla General d'Ordenació Urbana, que actualment es revisa, va ser aprovat en data 17 de novembre de 1984.
  
L'esmentat pla tenia una hipòtesi de desenvolupament, que partia d'una població a 1 de març de 1981 de 126.464 habitants amb una taxa anual acumulativa de creixement del 2'76%.
  
A partir d'aquestes dades i tenint en compte els components del creixement poblacional per a Castelló en aquelles dates, va estimar una hipòtesi mitjana que atorgava a la ciutat una població de 171.598 habitants per a 1996 amb 51.223 famílies de 3'35 membres de mitjana.
  
El PGOU/84 classificava com a sòl urbà residencial una superfície de 1.030 ha i de sòl urbanitzable residencial 941'7 ha.
  
En sòl urbanitzable no programat es destinaven 845 ha. a ús residencial i 569 ha a ús industrial.
  
Finalment, en sòl no urbanitzable es qualificaven com a protegit 1.390'5 ha.
  
Durant la vigència del pPla, l'activa dinàmica socioeconòmica de Castelló va generar noves demandes de caràcter infrastructural i territorial que, lògicament, no podien haver sigut previstes a finals dels 70 i principis dels 80, quan el pla es va formular en les seues determinacions tècniques.
  
Això va suposar la modificació substantiva d'algunes determinacions, per a poder executar-les. En aquest sentit, les actuacions més rellevants que s'estan realitzant, són la nova xarxa viària, una nova xarxa ferroviària i la creació de la Universitat Jaume I.
  
Lògicament, aquestes tres grans ?operacions urbanístiques- són peces clau per a conformar la nova estructura urbana i, en conseqüència, per a la definició del nou model territorial i de ciutat.
  
Les principals àrees d'expansió urbana que es consideren en la revisió del Planejament General són:
  
- L'expansió cap a l'est a fi de propiciar la connexió amb el Grau limitant-la al voltant de l'eix constituït per l'av. del Mar i respectant al màxim, i posant en valor, l'horta com gran ?pulmó verd- de Castelló.
  
- L'expansió cap a l'oest, utilitzant com a eixos vertebradors l'av. de l'Alcora i la ctra. de Borriol i com a focus potenciador la Ciutat Universitària. Aquesta expansió tendirà a restituir el teixit urbà inconnex de les urbanitzacions marginals (grups perifèrics) i a facilitar a la zona dotacions i serveis públics.
  
- L'expansió en les zones sud-est i nord-est (Censal i Lledó) de forma concèntrica a la ciutat existent i proporcionada a la demanda per part de la iniciativa privada. Té com a límit la circumval·lació Est.
  
- El creixement i connexió de la zona urbana del Grau amb el sector turístic de la platja, amb especial atenció a la reordenació de la zona situada entre el Serradal/ Terme de Benicàssim / Ferrandis Salvador / Riu Sec.
  
Respecte a zones a reestructurar i potenciar:
  
- La connexió amb la zona universitària, Cremor i actual Unitat d'Actuació 66 passen d'ús industrial a residencial.
  
- La restitució del teixit urbà inconnex existent en l'actual traçat del ferrocarril, actual PERI - 7, zona antiga estació, unitat d'execució núm. 11, etc.
  
- La consolidació i el tractament adequat a nivell de serveis i dotacions públiques dels grups perifèrics aïllats, i les urbanitzacions de segona residència aïllades (actuals PERI de muntanya, urbanització La Font de La Reina, etc.).
  
- Menció a banda requereix el tema de la marjaleria. La consolidació amb habitatges de segona residència sense un planejament previ ha propiciat una situació de difícil resolució.
  
Fitar la zona, distingir els diferents graus d'utilització del sòl des de la baixa densitat fins a l'especial protecció, etc. Serà la comesa d'un pla especial especific per a la zona.
  
Pel que fa a les zones d'implantació industrial:
  
- Zona Sud. Ciutat del Transport:
  
Es consolida com d'ús industrial una zona excel·lentment comunicada.
  
Accés A-7, CN-340, accés Port, accés a l'eix Borriol-Betxí, circumval·lació ciutat, amb una formalització clara i precisa seguint les pautes establertes pel planejament de la Ciutat del Transport.
  
- Zona Serrallo:
  
Es consolida la zona d'indústria pesada amb terreny vacant per a la seua possible ampliació, i al costat del port es crea una àmplia zona de suport logístic que propicie d'una banda el creixement d'aquest cap al sud, i per una altra la regeneració de la zona (més de 500 habitatges en males condicions).
  
- Zona Industrial ?polígon del Taulell?.
  
En l'eix Borriol-Betxí es recolzen tres zones industrials destinades fonamentalment al sector ceràmic, recolzades alhora per les tres vies de penetració est: ctra. Borriol, ctra. Alcora i accés A-7 des de l'eix Borriol-Betxí.
  
Suposa un embrió respecte de la seua continuació amb les zones industrials previstes en el terme d'Almassora, que s'integra dins d'una política de sòl industrial de caràcter supralocal o subregional que el Govern de la Generalitat està definint.
  
Consolidació, amb altres ordenances, de l'eix Germans Bou com a focus d'usos terciaris.
  
L'avinguda Germans Bou vial que amb un fort caràcter romàntic vinculava Castelló amb el Grau (itinerari arbrat, amb el ferrocarril La Panderola, paral·lel al mateix); lamentablement, al llarg de les dècades dels 60, 70 ha perdut el caràcter urbà.
  
El nou pla general pretén la seua recuperació per mitjà de la consolidació com a eix d'ús terciari compatible amb les indústries existents, amb noves ordenances que garantisquen una major qualitat de les edificacions.
  
Grans zones d'implantació de dotacions públiques
  
- Zona Universitat.
  
- Zona nord-oest. Quarter - Ciutat Esportiva
  
- Zona av. del Mar. (eix vertebrador connexió Castelló-Grau).
  
- Zona platja del Pinar. (passeig marítim + actual aeroclub).
  
- Zona accessos sud (àrea metropolitana).
  
Connexió litoral Grau - Benicàssim
  
Connexió Castelló ?Grau
  
Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental, es desenvolupa al llarg de 334 pàgines, 4 taules i 10 plànols, i també se li adjunta un estudi de zones inundables del terme municipal i document de síntesi.
  
El mateix després d'exposar en una introducció la situació urbanística actual, passa a exposar les línies bàsiques de la revisió del planejament que es proposa. Posteriorment desenvolupa la informació bàsica de partida del medi físic del terme municipal en els apartats següents:
  
Geologia i geomorfologia
  
Hidrologia i hidrogeologia
  
Clima
  
Edafologia
  
Vegetació i flora
  
Fauna
  
Paisatge.
  
Per a efectuar un estudi integrat del medi a partir de la determinació dels ambients morfodinàmics, els sistemes i unitats homogènies característiques, ponderar i valorar la qualitat ambiental d'aquestes i, finalment, cartografiar-les.
  
Englobat en un capítol denominat medi socioeconòmic, s'efectua una anàlisi de la població, l'estructura territorial, les xarxes de comunicació i la infrastructura urbana i camins ramaders. Exposant així mateix el patrimoni historicoartístic inventariat en el terme municipal.
  
Després d'efectuar una descripció i valoració d'impactes, s'efectua una proposta de mesures preventives i correctores, per a acabar establint un programa de vigilància ambiental.
  
La documentació elaborada, es considera suficient, homogènia i coherent amb el model territorial desenvolupat, aportant prou informació per a procedir a la seua valoració i presa de decisions.
  
És de significar, com es comprova de l'anàlisi de les dades globals en relació amb el pla general en vigor:
  
CLASSE DE SÒL PGOU 1984 PGOU 2000
  
Urbà residencial 1030'0 ha 1001'94 ha
  
Urbanitzable residencial 941'7 ha 938'55 ha
  
Industrial 709'3 ha 753'80 ha
  
No urbanitzable protegit 1390'5 ha 1574'42 ha
  
Que l'ordenació territorial proposada, de cap manera es correspon amb un model expansiu, sinó al contrari, de reestructuració dels usos actualment existents, per la qual cosa la repercussió sobre el sòl, entés aquest com a recurs, és de molt escassa significació, i com a conseqüència se salvaguarden els usos ambientals dels sòls no urbanitzables refermant els protegits particularment els de les àrees de muntanya i camins ramaders.
  
És de ressaltar així mateix, el fet que el municipi de Castelló té resolt el tractament dels fems urbans ja que ha arribat a un acord per a això amb municipis de la comarca juntament amb la Diputació Provincial i la Generalitat que van possibilitar l'establiment de la planta de transferència d'Almassora i la planta de tractament d'Onda, actualment en servei.
  
Així mateix reserva sòl per a possibilitar l'ampliació de la planta depuradora d'aigües residuals existent, de manera que tinga capacitat suficient per al sostre poblacional previst.
  
Pel que fa als riscos derivats de possibles inundacions per desbordament del riu Sec, bàsicament dos són les solucions que s'adopten:
  
- Condicionar el desenvolupament dels sòls urbanitzables a l'execució del projecte de canalització del riu Sec, actualment en tràmit d'autorització administrativa.
  
- Condicionar l'ordenació de la marjaleria a la redacció d'un pla especial.
  
Tramitació administrativa
  
En data 23 de setembre de 1999, remés des de la Direcció Territorial de Medi Ambient a Castelló es rep el Projecte de Revisió del Pla General d'Ordenació Urbana enviat per l'Ajuntament de Castelló de la Plana, acompanyat de còpia de l'escrit de l'alcalde on es posa de manifest que l'aprovació provisional s'havia produït el 27 de maig de 1999.
  
La informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, conjuntament amb la documentació urbanística, va tenir lloc per mitjà d'un edicte publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3245 de 19 de maig de 1998, per un període de trenta dies, el qual va ser ampliat fins al dia 30 de juny, per mitjà d'un edicte publicat en el DOGV núm. 3269, de 22 de juny de 1998.
  
Les al·legacions presentades van ser analitzades i contestades per l'Oficina del Pla General.
  
En data 13 d'octubre de 1999, se sol·licita als Serveis Territorials de Castelló informes al respecte, els quals es reben en dates 3 i 8 de novembre de 1999.
  
Aquests fan referència, d'una banda a errors en la legislació i transcripció, delimitació i representació gràfica dels camins ramaders existents en el terme municipal. Per una altra, es feien observacions en relació amb els sistemes d'arreplegada de residus sòlids; sistemes de tractament d'aigües residuals; sòls no urbanitzables de domini públic hidràulic; sistemes d'abastiment d'aigua potable; sòls no urbanitzables d'alt valor paisatgístic; classificació de la zona de marjaleria; regulació d'usos de la zona de platja; sòls no urbanitzables de protecció de parcs; espais d'interés per a la protecció de la naturalesa; disponibilitat de recursos hídrics, valoració del risc d'inundació i valoració global de l'impacte ambiental.
  
Els quals són remesos a l'Oficina del Pla de l'Ajuntament de València i als Serveis Territorials a Castelló de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial, en data de 22 de novembre de 1999.
  
En data 11 de febrer del 2000, remés per la direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló es rep documentació relativa al Pla General d'Ordenació Urbana de Castelló, en la qual cosa fa referència a les deficiències assenyalades en els informes emesos. Revisada aquesta es comprova que han sigut corregits els aspectes més significatius assenyalats en aquestes, a excepció dels camins ramaders:
  
- VP núm. 8 (sendera del Caminàs), que ha sigut croquisada malament en el full OE. 03.
  
- VP núm. 6 (sendera de la Muntanya Negra), que ha sigut croquisada malament en el full OE. 07.
  
En data 17 de febrer del 2000, es rep documentació remesa pel Servei Territorial d'Urbanisme i Ordenació Territorial de Castelló, en la que es posa de manifest que l'Ajuntament Ple en la sessió del dia 31 de gener de 2000, va adoptar l'acord d'aprovar provisionalment les modificacions al Projecte de Revisió del Pla General Municipal d'Ordenació Urbana, incorporades en la memòria, fitxes de gestió, normes urbanístiques, catàleg de dotacions, catàleg de patrimoni històric i plànols, de les quals unes consisteixen en la documentació remesa a la Direcció Territorial d'aquesta conselleria, i una altra relativa a l'annex Marjaleria, per la qual s'anul·len els punts 3 a 20 de les normes d'aplicació transitòria, donant una nova redacció al punt 3.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Formular amb caràcter FAVORABLE als so efecte ambiental, la present declaració d'impacte ambiental al Projecte de Pla General d'Ordenació Urbana de Castelló de la Plana, promogut pel mateix ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució:
  
Segon
  
1. En aplicació del que disposa l'annex II punt 4, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el Pla Especial del Sector Marjaleria, estarà sotmés al procediment d'avaluació del seu impacte ambiental.
  
2. S'hauran de grafiar correctament en els plànols pertinents els camins ramaders:
  
- VP núm. 8 (sendera del Caminàs), que ha sigut croquisada malament en el full OE. 03.
  
- VP núm. 6 (sendera de la muntanya Negra), que ha sigut croquisada malament en el full OE.07.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.
  
València, 22 de febrer de 2000.- La directora general: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 561/99-AIA, sobre una granja avícola d'engreixament situada en la partida Los Chinches, polígon 12, parcel·la 117 B, del terme municipal de Fuenterrobles (València), el promotor de la qual és Abelardo Alcalà Fernández i sobre la base de les consideracions següents:
  
Antecedents
  
Descripció del projecte
  
Es tracta d'una granja de pollastres, constituïda per dos naus amb capacitat per a 30.000 aus cadascuna. La criança es realitza sobre jaç. Es proposa realitzar de 5 a 6 cicles d'engreixament a l'any. Es generaran 1.420 TM de gallinassa l'any, que serà retirada al final de cada pollada i es construirà a més un abocador en l'explotació. Les baixes avícoles que es produïsquen seran retirades a una fossa biològica construïda en l'explotació.
  
Enquadrament territorial
  
L'explotació prevista es localitza en sòl no urbanitzable comú segons les Normes Subsidiàries de Planejament de Fuenterrobles (València).
  
Característiques naturals del territori
  
Els sòls es desenvolupen sobre marges argiloses roges, conglomerats i arenoses del miocè que alternen amb formacions de glacis. La pedregositat, que oscil·la entre el 20 i 40%, procedeix del conglomerat miocènic i de la crosta calcària dels glacis.
  
La zona on s'ubica l'explotació està constituïda per un conjunt de planures amb cultius de vinya, amb alternança de llenyosos i tossals lleugers.
  
Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha d'arreplegar un contingut determinat segons l'art. 7 del Decret 162/90. En aquesta línia, l'estudi d'impacte ambiental presentat recull, en general, tots els apartats exigits en l'esmentat decret, encara que de forma somera en alguns punts, per la qual cosa es va sol·licitar des d'aquest Servei ampliació de l'estudi d'impacte ambiental. Amb tota la documentació aportada, es porta a terme la tramitació de la present declaració d'impacte ambiental.
  
Es realitza la valoració ambiental de l'estudi d'impacte ambiental a partir de l'anàlisi de les propostes per a l'execució de l'activitat següents:
  
- S'estima que es generaran en l'explotació unes 1.420 TM de gallinassa/any, que serà retirada per un particular després de cada cicle, amb qui es té contracte firmat amb vigència de cinc anys a partir del 10/01/2000.
  
- Es construirà un femer, que s'utilitzarà sempre que no existisca una perfecta sincronització entre la retirada del fem i l'entrada d'una nova llocada. Aquest estarà format per esplanada de formigó de 15 cm de gruix, estant situat en els extrems de la nau, sent impermeable. Inclou fossa d'arreplegada de possibles lixiviats.
  
- L'eliminació de cadàvers es realitzarà en fossa biològica perfectament aïllada i sense filtracions per a l'eliminació de les baixes de l'explotació.
  
- Es projecta un tanca perimetral que impedisca el lliure accés a les instal·lacions a tot tipus d'animals i persones alienes a l'explotació.
  
Tramitació administrativa
  
La Direcció Territorial de Medi Ambient de València i sobre la base de l'art. 21 del Decret 162/90, va remetre a aquesta direcció documentació formada per l'expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental.
  
En l'expedient municipal s'han portat a terme les següents actuacions:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.
  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.
  
- Informe de l'Alcaldia de la no-presentació d'al·legacions durant la fase d'informació pública.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
Aquest servei va sol·licitar al promotor, a través de l'ajuntament, amb data de registre General d'eixida de 10/12/99, ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, la qual es rep en aquest Servei amb data 18/02/2000. Es visita l'explotació el 21/01/2000, comprovant que ja està en funcionament. Una vegada completada la documentació, es resol l'esmentat expedient.
  
Vist el contingut de la documentació remesa a aquesta adreça per la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, en base a l'art. 21 del Decret 162/90, formada per l'expedient municipal i estudi d'impacte ambiental.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què se aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Formular amb caràcter favorable la present declaració d'impacte ambiental, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, del projecte de granja avícola d'engreixament, situada en la partida Los Chinches, polígon 12, parcel·la 117 B, del terme municipal de Fuenterrobles (València), sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants establerts en l'apartat segon, com també les modificacions introduïdes per aquests.
  
Segon
  
Com a condicions a complir en l'execució del citat projecte, s'estableixen les següents:
  
- Es construirà abocador per al possible emmagatzematge de la gallinassa en cas de no poder ser retirada per l'empresa especialitzada. Estarà construït amb materials impermeables incloent ossa d'arreplegada de possibles lixiviats.
  
- En cas d'utilitzar-se la gallinassa per a adob en camps de cultiu, la dosi d'adob no podrà superar els 210 kg de nitrogen per hectàrea i any de forma temporal, per a rebaixar a 170 kg. d'acord amb el Reial Decret 261/1996 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.
  
- S'utilitzarà la fossa de cadàvers perfectament aïllada i impermeable per a l'eliminació de les baixes de l'explotació, i es realitzaran enterraments estratificats amb calç.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació.
  
- L'explotació haurà de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren harmònicament amb el paisatge o elements de mimetització natural, com ara barreres vegetals a fi de minimitzar l'impacte paisatgístic creat.
  
- L'explotació haurà de disposar de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en l'ús de l'explotació, com també en el destinació dels residus.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març d'impacte ambiental.
  
València, 29 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 390/97-AIA, sobre legalització d'una granja porcina d'esquer per no tindre llicència, ubicada en la partida Les Planes, polígon 15, parcel·les 17, 20 i 30, del terme municipal de Benicolet (València), el promotor de la qual és Francisco Llopis Benavent i en base a les següents consideracions:
  
Consideracions prèvies
  
Objecte del projecte
  
Es tracta d'una granja porcina que té dos naus rectangulars amb capacitat total per a 1.488 porcs d'esquer i on es realitzen entre dos i tres cicles a l'any. Es genera 1387 m3 de purí a l'any, sent la capacitat d'emmagatzematge de les fosses de purins de 764,5 m3, on queda retingut com a màxim durant cinc mesos. El purí es porta a través de canonada cap a basses d'assecat amb capacitat total de 210 m3/ purí, on per evaporació, s'aconsegueix reduir en un 80% el volum del purí. Posteriorment passa a ser retirat per a utilitzar-lo com a adob orgànic en finques agrícoles. L'eliminació de cadàvers es realitza en fossa de formigó on es tracten amb calç viva.
  
Enquadrament territorial
  
L'explotació es localitza en sòl no urbanitzable, segons ordenances municipals i normes subsidiàries de planejament en el municipi.
  
Característiques naturals del territori
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, la zona on s'ubica l'explotació correspon al cretaci superior, presentant calcàries, dolomies i calcarenites. El terreny sobre el qual està construïda la granja correspon a sòls molt argilosos, amb gran capacitat per a la retenció d'aigua. En la zona predominen els cultius d'ametllers i d'oliveres. Hi ha una rambla pròxima a l'explotació.
  
Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha d'arreplegar un contingut determinat segons l'art. 7 del Decret 162/90. En aquesta línia, l'estudi d'impacte ambiental no arreplega els apartats exigits en el Decret, que són:
  
- Descripció de l'actuació i de les accions derivades.
  
- Examen de les alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada.
  
- Inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques o ambientals claus.
  
- Identificació i valoració d'impactes, tant en la solució proposada com en les seues alternatives.
  
- Establiment de mesures protectores i correctores.
  
- Programa de vigilància ambiental.
  
- Document de síntesi.
  
L'estudi d'impacte ambiental presentat arreplega els següents apartats:
  
- Objecte
  
- Titular
  
- Emplaçament
  
- Edificis
  
- Processos de l'activitat
  
- Nombre de persones
  
- Maquinària i altres mitjans
  
- Matèries primeres. Productes acabats
  
- Protecció contra insectes i rosegadors
  
- Combustibles
  
- Instal·lacions sanitàries
  
- Ventilació i il·luminació
  
- Repercussió de l'activitat en el medi ambient
  
- Sorolls i vibracions
  
- Fums, gasos, olors, pols i boires en suspensió
  
- Risc d'incendi, deflagració i explosió
  
- Abastament d'aigua
  
- Annexos (càlcul de la capacitat de les fosses, de la superfície d'abocament, del consum de pinso i del consum d'aigua)
  
- Plànols.
  
Per la qual cosa no s'ajusta en cap moment al contingut que exigeix el Decret. D'altra banda, l'esmentada informació resulta insuficient, per la qual cosa se sol·licita una ampliació d'aquesta. L'ampliació remesa pel tècnic a aquest servei no es considera adequada, ja que no se cenyeix als aclariments que es van exigir en la sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental que va remetre aquest al promotor, a través de l'ajuntament:
  
- Respecte a la indicació de la necessitat de fermentar en femer, la fracció sòlida dels residus orgànics generats en l'explotació, sol·licitant que s'aportara localització del mateix, dimensions i característiques, no s'ha aportat cap informació respecte d'això.
  
- Respecte a la indicació de citar el producte a utilitzar per a evitar la producció de males olors, no queda clar en l'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental si utilitzen dos productes diferents per al mateix fi (disminució d'olors) o per a fins diferents, aportant dosi i mode d'ús sense especificar el nom del producte de què s'ha arreplegat dita informació.
  
- Se sol·licita aportar programa de Vigilància Ambiental en l'Ampliació, el qual no ve arreplegat en la mateixa.
  
Es realitza la valoració ambiental de l'estudi d'impacte ambiental a partir de l'anàlisi de les següents actuacions en l'execució de l'activitat, arreplegades en l'estudi d'impacte ambiental i en l'ampliació del mateix:
  
- L'estudi d'impacte ambiental especifica que els purins són tractats en fosses per a reduir els problemes d'olors, passant posteriorment a basses de decantació, ?construïdes amb fonamentació, solera i parets realitzades de formigó, amb la qual cosa s'impedeix qualsevol tipus de fuga dels purins dipositats?; ?les dimensions de les tres basses són de 20 x 25 m cadascuna d'elles?; ?la bassa situada en la part superior té unes parets de 25 cm d'alçària, la bassa intermèdia de 50 cm i en la bassa inferior les parets tenen una alçària de 70 cm. Aquesta solució s'ha adoptat per poder disposar, en cas de pluges, d'una alçària de 60 cm, equivalents a una capacitat de 600 l/m² quantitat de pluja que en aquesta zona equival al 80% de les precipitacions anuals. No obstant això, l'ompliment de les basses per al dessecat dels purins es realitza en els mesos estivals, quan el risc de precipitació és molt escàs. Al mateix temps, en estos mesos, el procés d'assecat és molt més ràpid a causa de les altes temperatures?. Es comprova després de visita a l'explotació que no hi ha tractament algun dels purins. Pel que fa a les basses, es presenten en nombre més gran a l'indicat en l'estudi d'impacte ambiental i no estan construïdes amb materials que impedisquen qualsevol tipus de fuga dels purins dipositats, ja que s'aprecia al llarg i ample de les basses, fugues de purins; també s'aprecien fugues per sobreeiximent, com una bassa on s'ha practicat una obertura en una de les seues parets, per on ixen els purins a zones de muntanya, amb menor cota respecte de les basses i amb proximitat directa a una rambla. Tampoc s'assegura que l'ompliment de les basses s'efectue exclusivament en èpoques estivals. Les característiques constructives de les basses no s'adapten a les que s'arrepleguen en l'estudi d'impacte ambiental, ja que algunes d'elles són abocaments directes de purins en superfícies contigües a les naus amb parets de materials naturals del sòl compactats.
  
- Es disposa de 12,2755 ha de superfície agrària per a aplicar els purins.
  
- L'eliminació de cadàvers es realitza en fossa de cadàvers.
  
Tramitació administrativa
  
La Direcció Territorial de Medi Ambient de València i en base a l'art. 21 del Decret 162/90, va remetre a aquesta Direcció documentació formada per l'expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental.
  
En l'expedient municipal s'han portat a terme les següents actuacions:
  
- Informe favorable del tècnic municipal.
  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial municipal.
  
- Informació municipal de la no-presentació d'al·legacions durant la fase d'informació pública.
  
- Declaració de caducitat de l'autorització prèvia de la COPUT (per no aportar la documentació sol·licitada en el termini reglamentari).
  
Aquest Servei va sol·licitar al promotor, a través de l'ajuntament, amb data de Registre General d'eixida de 2.10.97, ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, la qual es rep en aquest servei dos anys després, amb data d'entrada d'11.11.99. Es visita l'explotació el 16.10.97 per primera vegada i el 22.02.00, després del rebut de l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que no hi ha hagut modificacions en les instal·lacions entre la primera i l'última visita, per la qual cosa la descripció del l'activitat en l'estudi d'impacte ambiental i en l'ampliació al mateix no s'ajusta a la realitat.
  
Una vegada completada la documentació i realitzades les visites pertinents, es procedeix a resoldre l'esmentat expedient.
  
Vist el contingut de la documentació remesa a aquest Servei per la Direcció Territorial de Medi Ambient de València en base a l'art. 21 del Decret 162/90, formada per l'expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què se aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Formular amb caràcter favorable la present declaració d'impacte ambiental, als únics efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, del projecte de legalització de granja porcina d'engreixament, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb les indicacions de l'estudi d'impacte ambiental, ampliació de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants establerts en l'apartat segon, com també les modificacions introduïdes per aquests.
  
Segon
  
Com a condicions a acomplir en l'execució del citat projecte de legalització, s'estableixen les següents:
  
- Les fosses de purins hauran de ser impermeables en la seua totalitat.
  
- Haurà de disposar-se de gual sanitari a l'entrada de l'explotació per a la desinfecció de vehicles.
  
- Tots els buits (ventilació i altres) es protegiran amb teles mosquiteres per a impedir l'accés de vectors.
  
- Els purins hauran de tractar-se en fossa amb producte microbiològic per a millorar les característiques del mateix amb vista a la seua aplicació com a adob orgànic.
  
- Les basses d'assecat dels purins hauran d'estar perfectament construïdes: dimensionades en funció del volum de purí que es genere en l'explotació, a alçàries adequades perquè es produïsca una correcta decantació, al mateix temps que s'eviten problemes de sobreeiximent amb pluges fortes; hauran de ser totalment impermeables i es descartarà l'alternativa d'utilitzar com a base de les basses el sòl ferm degut fonamentalment que la superfície on s'assenta l'explotació està constituïda per calcàries, dolomies i calcarenites, a més d'existir una rambla pròxima.
  
- Els purin una vegada dessecats i compostats s'aplicaran en parcel·les agrícoles que estiguen cultivades, atés que no s'escamparan en cap cas en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants.
  
- El purí generat en l'explotació s'aplicarà com a adob orgànic en parcel·les agrícoles, considerant no sobrepassar els 170 kg N/Ha i any indicats en el Reial Decret 261/96 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries en la que es limita l'aportació de nitrogen no superant els 210 kg. per hectàrea i any de forma temporal per a rebaixar a 170 kg.
  
- La superfície destinada al compostatge del purí haurà de constar de superfície construïda amb materials impermeables i basseta d'arreplegada de possibles lixiviats.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Tercer
  
Notificar la present resolució a la Unitat d'Inspecció Ambiental d'aquesta Conselleria als efectes oportuns.
  
Quart
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Cinqué
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març d'impacte ambiental.
  
València, 29 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.