Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 3803, del 28-07-2000 (2000/6005)

Informació pública de la modificació puntual del Pla General d'Ordenació Urbana Alameda del Consell. Expedient 58/1997.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3803

Data del DOGV
:   28-07-2000

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2000/6005


Organisme emissor
:   Ajuntament de Sagunt

Tipus de document
:   Anunci

Informació pública de la modificació puntual del Pla General d'Ordenació Urbana Alameda del Consell. Expedient 58/1997. [2000/S6005]
  
El ple de la corporació municipal, en sessió extraordinària, celebrada el dia 9 de juny de 2000, va adoptar entre altres, l'acord següent:
  
«Modificació puntual del Pla General d'Ordenació Urbana Alameda del Consell. Obertura d'informació pública. Expedient 58/1997.
  
Vista la documentació presentada per l'entitat Grupo 66, de data 19 d'abril de 2000, de proposta de modificació del planejament prèvia a la possible programació d'aquest, cal indicar el següent:
  
En data 15 de gener de 2000 es va emetre jurídic el tenor literal del qual era el següent:
  
Expedient: 115/2238 PI.
  
En aquest expedient els interessats sol·liciten el pronunciament municipal sobre la proposta presentada pels aquests referent a canvi de qualificació urbanística de l'ús administratiu públic previst pel Pla General d'Ordenació Urbana per a l'illa objecte de l'informe.
  
Cal indicar que no s'està davant una informació urbanística de caràcter reglat, ja que afecta a l'exercici de la potestat de planejament, discrecional.
  
Per una altra banda, s'està davant un tipus de planejament, el Pla General d'Ordenació Urbana, el canvi del qual no depén de la voluntat municipal última, sinó que la instància última amb poder decisori és la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
En definitiva, els pronunciaments que faça la corporació municipal no són de caràcter decisori definitiu i la informació que l'ajuntament té en aquest expedient, sols són de caràcter vinculant en el sentit que la proposta que s'informe favorablement, determinarà l'adopció dels actes municipals de tràmit en aquest sentit durant el procés d'aprovació de la figura de planejament, i això sense perjudici de les mesures que efectivament es tinguen que adoptar en l'exercici d'aquesta potestat.
  
Assentada aquesta premissa, cal aclarir el següent:
  
Sobre la sol·licitud presentada pels particulars s'ha emés, en data 9 de desembre de 1999 l'informe tècnic següent:
  
Amb data 25 de juny, emeterem informe sobre les superfícies definitives de la zona a requalificar, en base als antecedents i delimitacions entre les propietats de l'antiga Compañia Sierra Menera, avui propietat del grup promotor de la modificació del pla, i el polígon Ingruinsa, amb el resultat de 3.843 m2.
  
Sobre aquesta superfície, i d'acord amb les indicacions rebudes hi ha que situar un aprofitament resultant d'aplicar sobre aqueixa superfície un A. tipus d'1,26 m2T/m2, terme mitjà de les unitats d'execució del Pla General d'Ordenació Urbana aprovat el 14 d'abril de 1992. (Vegeu annex 3).
  
D'aquest aprofitament resultant, un 50% correspon a l'ús hostaler. Aplicant el coeficient homogeneïtzador de 0,5 entre aquest ús i el residencial, resulta:
  
Superfície a requalificar: 3.843 m2.
  
Aprofitament tipus: 1,26 m2T/m2.
  
Aprofitament total: 4.842 m2T.
  
Aprofitament residencial: 2.421 m2T R.
  
Aprofitament hostaler: 2.421 m2T H.
  
Aprofitament hostaler equivalent: 4.842 m2TH.
  
Aprofitament en brut a materialitzar: 7.263 m2T.
  
Aquests aprofitaments haurien de materialitzar-se sobre parcel·les exclusives i independents, dins de l'illa triangular susceptible d'utilització, la superfície aproximada de la qual és de 2.246 m2.
  
El nombre de plantes màxim hauria de ser de V, que correspon a l'entorn de la Alameda del Consell.
  
En conseqüència, la parcel·la mínima de l'ús hostaler hauria de ser de 964 m2, i la d'ús residencial, de 485 m2, resultat ambdues de dividir els respectius aprofitaments per 5.
  
La parcel·la hostalera albergarà tant l'activitat d'hotel com totes aquelles vinculades a l'esmentada activitat.
  
Cosa que comunique per al seu coneixement.
  
Amb posterioritat s'ha emés en data 14 de gener de 2000 informe complementari de l'anterior, el contingut del qual és el següent:
  
Establit inicialment un aprofitament d'1,26 m2T/m2, terme mitjà de les unitats d'execució del Pla General d'Ordenació Urbana aprovat el 14 d'abril de 1992 (vegeu annex 3) a aplicar sobre la superfície a requalificar, en relació amb allò sol·licitat, s'informa:
  
Aquest aprofitament és menor que la mesura ponderada del nucli Port de Sagunt.
  
D'aquest aprofitament resultant, un 50% correspon a l'ús hoteler.
  
Al tractar-se dels supòsits de l'article 55.3 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, per a mantenir el nivell d'equipaments del sòl urbà del nucli port ens hem de referir al Pla General d'Ordenació Urbana.
  
En el document memòria d'ordenació quadre número 2 equiparaments en sòl urbà, trobem els actuals estàndards referits al nombre d'habitants, que sumen 8,09 m2 d'equipament per habitant.
  
Per a saber l'increment poblacional derivat de la requalificació ens tornarem a basar en dades objectives contingudes en el Pla General d'Ordenació Urbana. Aquest estableix els equivalents següents:
  
1 habitatge = 110 m2T = 3 habs.
  
L'aprofitament lucratiu que prové de la modificació resultarà ser de 4.842 m2T, pel que fa a l'ús característic residencial.
  
En conseqüència tenim:
  
Superfície a requalificar: 3.842 m2.
  
Aprofitament tipus: 1,26 m2T/m2.
  
Aprofitament total: 4.842 m2T.
  
Estàndards equipament.
  
ZZ.VV.: 4,36.
  
Escolar: 2,2.
  
Altres: 1,09.
  
Deport.: 0,44.
  
Total: 8,09.
  
Nombre habitatges: 44.
  
Nombre d'habs.: 132.
  
Superfície a compensar: 1.068.
  
Cosa que comunique perquè se'n prenga coneixement.
  
Junt a aquests informes cal indicar el següent:
  
1. Existeix una discrepància entre les superfícies d'aportació indicades pels interessats i les constatades pels serveis municipals, cosa que incideix en els paràmetres resultants, que són menors als indicats en la proposta presentada pels interessats. Front als 4.103 m2 d'aportació indicats pels interessats, s'evidencia, d'acord amb els plànols cadastrals, una superfície de 3.843 m2. Sense perjudici dels ajustaments que calguen fer en un o altre sentit es pren com a base de raonament els indicats en l'informe tècnic, i els interessats hauran de justificar la diferència.
  
2. L'article 19 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística recull les previsions següents.
  
El planejament general:
  
A) Quan en un barri o nucli de població ja existeixen més de 75 habitatges o de 10.000 m2 d'edificació residencial per hectàrea de terreny, mai augmentarà l'edificabilitat mitjana o la densitat global respecto de les previsions del planejament anterior i procurarà que disminuesca o, com a màxim, es mantinga en la seua intensitat, la tendència històrica de consolidació experimentada durant l'últim mig segle.
  
B) A zones consolidades, el volum atribuït a les parcel·les no superarà el característic de l'edificació que, dins d'ordenació, existesca en el seu entorn i s'abstindrà d'augmentar-lo, respecte de l'ordenació anterior, quan això redunde en detriment del millor compliment dels estàndards legals de dotacions públiques.
  
En aquest cas, prenent com a àmbit territorial de referència el nucli del port, s'excedeix dels límits quantitatius indicats en aquest article.
  
Això, en termes literals hauria de suposar la impossibilitat d'atribuir nova edificabilitat a cap parcel·la classificada com a sòl urbà, ja que amb això s'augmenta la densitat global del nucli (mateix terreny i més m2 de sostre edificable).
  
Front a això, cal indicar una sèrie de consideracions:
  
a) La pròpia Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística [article 22.3.c)] i també el RPCV, Decret 201/1998 (article 7 de l'annex), articulen per a sòl urbanitzable la possibilitat d'excepcionar de forma degudament justificada, el límit de la densitat. Amb més raó hauria d'entendre's admissible en casos concrets en sòl urbà, davant una realitat consolidada.
  
b) Es respecta l'apartat B de l'article 19 transcrit.
  
c) Tal i com assenyala l'informe tècnic, a l'aprofitament 1,26 m2T està per sota de la mitjana ponderada del nucli del port.
  
Tot això en definitiva suposa que queda en mans de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports la decisió sobre aquest extrem. Es fa difícil pensar en una interpretació literal de la llei que determine la impossibilitat d'atribuir 1 m2T més de l'actual en tot el sòl classificat urbà. La decisió per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports sobre aquest extrem condiciona en definitiva la resta de la proposta.
  
Les consideracions fetes impedeixen l'emissió sense més d'un informe desfavorable. No obstant caldrà tenir en compte que la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports puga formular les correccions oportunes, extrem del qual s'hi adverteix.
  
3. Es pretén una «requalificació» d'ús dotacional públic previst en el Pla General d'Ordenació Urbana en ús residencial i hoteler privats.
  
Per a trobar una justificació a aquesta pretensió cal acudir a l'expedient 58/1997, en el qual s'afirma la inviabilitat de la implantació efectiva d'aquest ús dotacional administratiu previst en el planejament, i s'usa com a arguments, entre altres, el que fins a la data no ha existit el menor indici d'execució efectiva d'aquest per les administracions implicades i per un altre costat que l'ús per al qual es preveu, l'EPA, Ensenyament Permanent d'Adults, té la seua materialització efectiva en una altra ubicació.
  
Es parteix de l'obvietat d'aquests plantejaments sense perjudici que haja de constar l'acreditació d'aquests en l'expedient de modificació.
  
Davant aquesta innecessarietat de l'ús dotacional actualment previst, cal veure el contingut del que es pretén, un ús hoteler principal junt amb un ús residencial privat.
  
Amb independència del caràcter privat d'ambdós usos, sí convé destacar la mancança d'infraestructures hoteleres en el terme municipal, la qual cosa fa que aquesta atribució trascendesca més allà del mer interés del propietari, sobre tot si s'atén al tipus d'hotel la situació, capacitat i dimensions del qual és possible. Aquest extrem també haurà de constar en l'expedient de modificació que en el seu moment es tramite.
  
4. L'atribució d'aprofitament privat a aquest àmbit es fa de forma objectiva, i s'adapta a la mesura d'aprofitament de les unitats d'execució existents en sòl urbà, per a ús residencial, la qual cosa segons l'informe tècnic suposa un paràmetre d'1,26 m2T per m2 de sòl.
  
Junt amb això, i atés que en definitiva el que justifica el canvi de qualificació ve donada per la implantació d'un ús hoteler, en la proposta s'assenyalen dos factors:
  
Assignar un mínim del 50% d'aprofitament a un ús hoteler, de forma que sols es podrà materialitzar com a residencial privat, com a màxim, el 50% de l'aprofitament atribuït.
  
Per una altra banda, i a efectes d'incentivar la implantació d'ús hoteler, aplicar una reducció en el còmput d'ús hoteler efectiu materialitzat del 50%. De forma que cada 1 m2T d'ús hoteler materialitzat computarà 0,5 m2T. L'aplicació d'aquesta regla mai podrà dur a la materialització d'un aprofitament global major als 7.263 m2 indicats en l'informe tècnic.
  
Tot això dins dels paràmetres d'edificabilitat objectiva que permetia ja amb anterioritat el Pla General d'Ordenació Urbana per a aquesta zona, 5 plantes, extrem que en cap cas es podria sobrepassar.
  
Això determina la resta de paràmetres que s'indiquen en l'informe tècnic de 9 de desembre de 1999 (parcel·la mínima, etc.), al qual hi ha que remetre.
  
En relació amb l'índex corrector 0,5 a aplicar a l'ús hoteler que efectivament s'implante, cal indicar el següent:
  
Es parteix d'una premissa, i és la menor rendibilitat unitària de l'ús hoteler respecte de l'ús residencial. De forma que quan s'atribueix un aprofitament de forma objectiva d'1,26 m2T es fa per a la materialització d'ús residencial. El fet que es pretenga la materialització d'un ús hoteler, menys rentable, determina, a efectes d'atribuir una equivalència de valors l'aprofitament, augmentar el nombre de metres de sostre materialitzables.
  
És a dir, es tracta de trobar l'equivalent a una materialització de 4.842 m2T residencial quan s'implanta un ús hoteler que limita aquest ús residencial a la meitat i això perquè el m2T d'ús residencial no val el mateix que el m2T d'ús residencial.
  
Criteri similar s'ha seguit per exemple en l'article 113 del RPCV, no aplicable a aquest cas. Allí es parla de «compensar amb més metres d'aprofitament subjectiu la menor rendibilitat unitària d'aquest».
  
Es jutgen que és un raonament que puga emparar la proposta però que tindrà que ser sotmés al judici crític de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, que podria posar inconvenients.
  
5. Junt amb aquestes previsions, cal tenir en compte que s'està davant d'una modificació de planejament que suposa, en cas de prosperar, l'eliminació d'un ús dotacional.
  
Això determina que s'haja d'estar a les previsions de l'article 55.3 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, i també a les de l'article 17 de l'annex del Decret 201/1998, RPCV, En aquest sentit l'article 55.3 assenyala que tota alteració de l'ordenació establida per un pla que augmente l'aprofitament lucratiu privat d'algun terreny o desafecte el sòl del destí públic, haurà de preveure les mesures compensatòries necessàries per a mantenir la proporció i qualitat de les dotacions públiques previstes respecte de l'aprofitament, sense augmentar aquest en detriment de la millor realització possible dels estàndards legals de qualitat de l'ordenació.
  
En aquest sentit i de conformitat amb l'informe tècnic de data 14 de gener de 2000, convé indicar el següent:
  
A efectes de mantenir la proporció com a conseqüència de l'increment d'aprofitament que es produiria a causa de la modificació del pla, en consonància amb l'article 55.3 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, 6/1994, s'hauria de procedir a augmentar la superfície de sòl dotacional en 1.068 m2 tal i com es raona en l'esmentat informe. No obstant això convé fer un matis i és que l'article 55.3 parla de mantenir la proporció de dotacions respecte de l'aprofitament, la qual cosa coincidiria amb les previsions de l'informe tècnic (1,26, respecte dels 4.842 m2T).
  
No obstant això, l'article 17 de l'annex del RPCV, amb major grau de detall, no sembla referir-se a l'aprofitament sinó a l'índex d'edificabilitat bruta (en aquest cas 7.263 m2T) a efectes de mantenir o augmentar la proporció de dotacions.
  
Això faria augmentar la superfície de cessió fins als 1.601 m2 de sòl (7.263: 110 x 3 x 8,09), que jutge que és el més procedent a exigir.
  
La cessió d'aquest sòl dotacional figura com a una condició legal per a poder procedir a materialitzar l'aprofitament fruït de la requalificació, forma part del seu contingut tal i com ho defineix la llei en l'article esmentat, i, en conseqüència, tindrà que ser cedit de forma gratuïta per a poder desenvolupar aquest.
  
La proposta dels interessats, per a poder complir amb els requisits exigits per la legalitat i poder ser acceptada per l'ajuntament, hauran d'articular aquesta cessió gratuïta a l'ajuntament.
  
La proposta haurà de grafiar la localització d'aquests nous terrenys dotacionals. En aquesta s'haurà de diferenciar quina porció és de zona verda, quina esportiva, etc.
  
6. L'informe favorable per part de la corporació sobre tots aquests extrems determinarien, si s'escau, la modificació de les determinacions del Pla General d'Ordenació Urbana de Sagunt.
  
En concret s'està parlant d'una dotació pública administrativa, en sòl urbà, prevista en el Pla General d'Ordenació Urbana.
  
Aquesta dotació transcendeix de donar exclusivament utilitat als aprofitaments immediats. No obstant això, no es jutja de suficient entitat per a entendre-la inclosa dins de les previsions de l'article 28 del RPCV, la qual cosa comporta considerar-lo com a integrant de l'ordenació detallada.
  
Per a procedir a la modificació del Pla General d'Ordenació Urbana s'estarà als tràmits establits en l'article 38 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística.
  
L'òrgan competent per a l'aprovació definitiva serà la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Atés que els acords municipals per a l'aprovació d'aquesta modificació són competència del ple, l'emissió d'informe sobre aquesta proposta, que de prosperar comportarà la tramitació d'aquesta modificació, ha de ser realitzada pel ple de la corporació. Pel que afecta al Pla General d'Ordenació Urbana, s'haurà d'adoptar per majoria absoluta.
  
Cosa que s'informa als efectes oportuns.
  
Aquest informe fou elevat a pronunciament plenari en sessió de data 27 de gener de 2000.
  
Conseqüència d'això és la presentació de documentació objecte d'aquest informe.
  
Respecte d'aquest, s'hauria de fer les consideracions addicionals següents:
  
1. Ajustament de superfícies:
  
Es parla dels redactors de 3.945 m2, en compte dels 3.843 que figuren en la fitxa cadastral.
  
Això en principi no ha suposat cap inconvenient tècnic, per la qual cosa s'hauria d'acceptar. Suposa una modificació molt reduïda dels càlculs resultants: 4.970 m2T total; 2.485 m2T residencial màxim: 7.455 m2T bruts; 1.645 m2 sòl dotacional addicional.
  
2. Proposta d'ubicació dels terrenys dotacionals encaminats a compensar l'increment d'edificabilitat.
  
Aquests es tradueixen en una parcel·la de 1.645 m2, a situar en zona qualificada pel Pla General d'Ordenació Urbana com a zona portuària, el que determinarà la necessitat del seu canvi de qualificació, i passarà, segons la proposta, a la qualificació de dotacional pública ludicoesportiva. S'haurà d'indicar dotacional pública cultural, lúdica i esportiva.
  
L'acord plenari al·legat pels interessats, de data 26 de novembre de 1998, no suposa una modificació del Pla General d'Ordenació Urbana respecte de la qualificació dels terrenys de la zona portuària sinó una ordenació dels usos, emparat en les previsions de la Llei 27/1992, de Ports de l'Estat, article 15.
  
No obstant això, atés que aquest s'adoptà en base a una proposta presentada per l'autoritat portuària, és un indici clar de voluntat d'exclusió d'aquests terrenys del tractament de zona portuària per aquesta.
  
No obstant això, caldrà sotmetre la proposta a consideració de l'autoritat portuària durant el període d'informació pública, en ser administració interessada, en els termes de l'article 38 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística.
  
Respecte de la idoneïtat d'ubicació, l'informe tècnic no assenyala inconvenients de cap tipus, i indica la seua adaptació a les previsions inicialment fixades per l'ajuntament.
  
Aquesta parcel·la, com assenyala la proposta dels interessats, és de cessió gratuïta.
  
3. Sobre l'oportunitat de la implantació de l'ús hoteler-residencial.
  
En l'informe de 15 de gener de 2000 es destacava la dada justificativa d'una proposta de modificació, i canviava l'ús dotacional administratiu pel residencial hoteler, en base a 2 arguments, que tenien, com abans s'ha transcrit, el tenor literal següent:
  
«Per a trobar una justificació a aquesta pretensió cal recórrer a l'expedient 58/1997, en el qual s'afirma la inviabilitat de la implantació efectiva d'aquest ús dotacional administratiu previst en el planejament, i s'usa com a arguments, entre altres, el que fins a la data no ha existit el menor indici d'execució efectiva d'aquest per les administracions implicades i per una altra banda que l'ús per al qual es va preveure, l'EPA, Ensenyament Permanent d'Adults, té la seua materialització efectiva en una altra ubicació.
  
Se parteix de l'obvietat d'aquests plantejaments sense perjudici que haja de constar l'acreditació d'aquests en l'expedient de modificació.
  
Davant aquesta innecessarietat de l'ús dotacional actualment previst, cal veure el contingut del que es pretén, un ús hoteler principal junt amb un ús residencial privat.
  
Amb independència del caràcter privat d'ambdós usos, sí convé destacar la mancança d'infraestructures hoteleres en el terme municipal, la qual cosa fa que aquesta atribució trascendesca més allà del mer interés del propietari, sobre tot si s'atén al tipus d'hotel la ubicació del qual és possible, la seua capacitat i dimensions. Aquest extrem també haurà de constar en l'expedient de modificació que en el seu moment es tramite».
  
En aquest sentit, cal indicar que acreditatiu de l'escassesa d'infraestructures hoteleres és el quadre informatiu que obra en l'expedient, facilitat per l'Oficina Municipal de Turisme, i que indica la quasi inexistència d'establiments hotelers de l'envergadura que s'habilita amb la modificació.
  
Pel que fa a la no necessitat de l'ús dotacional previst pel pla, el fet de la seua no materialització, ni l'indici d'aquesta, són dades acreditatives suficients.
  
L'ús inicialment previst, l'EPA, es troba efectivament materialitzat en el polígon A-2 del pla especial de reforma interior número 1.
  
A més, no existeix avui, 8 anys després de l'entrada en vigor del Pla General d'Ordenació Urbana, cap previsió dotacional concreta d'implantació efectiva de dotació administrativa.
  
L'ús inicialment previst obliga necessàriament a formular preceptiva consulta a la Conselleria d'Educació.
  
4. Procediment.
  
L'article 55 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística estableix 1. El canvi o substitució de determinacions en els plans i programes exigeix complir aquest procediment legal previst per a la seua aprovació.
  
L'article 38 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, ve a establir al respecte:
  
1. Durant la redacció tècnica del pla l'entitat promotora formularà consultes i formalitzarà acords amb altres administracions o entitats representatives dels col·lectius ciutadans particularment afectats, reflectint el seu resultat en l'expedient.
  
Tractant-se de plans generals, són preceptives negociacions i consultes amb els municipis limítrofs amb les administracions les competències i béns demanials de les quals resulten afectats. En especial, serà preceptiu el concert amb la conselleria competent en urbanisme per a definir un model territorial municipal acorde amb el seu context supramunicipal i amb els plans d'acció territorial aplicables.
  
2. L'òrgan competent de l'administració que promoga o supervise la redacció del pla, conclosa aquesta, ho sotmetrà simultàniament a:
  
A) Informació pública per un període mínim d'un mes, anunciada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en un diari no oficial d'àmplia difusió en la localitat. Durant aquesta, el projecte diligenciat del pla, s'haurà de trobar depositat, per a la consulta pública, en l'ajuntament o ajuntaments afectats pel canvi d'ordenació i, si s'escau, en un local de l'administració promotora situat en la capital de província.
  
No serà preceptiu reiterar aquest tràmit en un mateix procediment, ni encara quan s'introduesquen modificacions substancials en el projecte, i bastarà que l'òrgan que atorgue l'aprovació provisional notifique aquesta als interessats personats en les actuacions.
  
B) Informes dels distints departaments i òrgans competents de les administracions exigits per la legislació reguladora de les seues competències respectives, llevat que ja s'hagueren aconseguit acords interadministratius previs. Excepte en aquest últim cas, quan es tracte de plans generals, serà preceptiu l'informe de les conselleries competents en matèria d'educació i sanitat.
  
C) Dictamen dels municipis limítrofs al qual promoga el pla general o, si el pla és promogut per administració no municipal, de tots els ajuntaments afectats.
  
La falta d'emissió en el termini d'un mes dels informes o dictàmens no interromprà la tramitació.
  
A la vista del que s'ha exposat, cal jutjar, juntament amb l'obertura del període d'informació pública, la sol·licitud d'emissió d'informes per part de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, la Conselleria d'Educació i de l'autoritat portuària, en ser administracions interessades.
  
A la vista del que s'ha exposat, el ple de la corporació municipal, de conformitat amb la proposta de la Comissió d'Urbanisme, de data 22 de maig de 2000, i amb 18 vots a favor dels grups P., Segregació Porteña, Grup Mixt, El Bloc, i Unió Valenciana; i 6 abstencions del grup PSOE, acorda:
  
Primer. Sotmetre la proposta de planejament presentada pel Grupo 66 a informació pública per un període mínim d'un mes, anunciada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en un diari no oficial d'àmplia difusió a la localitat.
  
Segon. Sol·licitar l'emissió d'informes per part de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, la Conselleria de Educació i de l'autoritat portuària, en ser administracions interessades.
  
Tercer. La qualificació de la parcel·la on es va a situar l'ús dotacional que pretén compensar el canvi de qualificació, tendirà la condició de cultural, lúdica i esportiva.»