Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6211, del 22-02-2010 (2010/1860)

RESOLUCIÓ de 31 de març de 2009, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa Enagás, SA, l'autorització ambiental integrada per a una estació de compressió de gas al terme municipal de Paterna (València).
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6211

Data del DOGV
:   22-02-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2010/1860


Data del document
:   31-03-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * empresa privada

RESOLUCIÓ de 31 de març de 2009, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa Enagás, SA, l'autorització ambiental integrada per a una estació de compressió de gas al terme municipal de Paterna (València). [2010/1860]  
Vistos els documents que consten en l'expedient 373/06 IPPC, instruït a instàncies de l'empresa Enagás, SA, a fi d'obtenir l'autorització ambiental integrada per a una estació de compressió de gas, s'emet aquesta resolució de conformitat amb els següents  
Antecedents de fet  
1. Amb data 29 de desembre de 2006, Ernesto Vicente Ezcurra, en representació de l'empresa Enagás, SA, amb CIF O55767552, va presentar a la Conselleria de Territori i Habitatge una sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a una estació de compressió de gas ubicada en una parcel·la molt pròxima a l'autopista A-7, a l'altura en què s'encreua amb la CV-3105 i amb la CV-35, al terme municipal de Paterna (València), que es detalla en l'annex I.  
A la sol·licitud s'adjunta la sol·licitud de l'informe de compatibilitat urbanística presentada a l'Ajuntament de Paterna.  
2. Una vegada admesa a tràmit la sol·licitud, la Conselleria va remetre l'expedient a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que havien d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada, a fi que informaren sobre la suficiència de la documentació que acompanyava la sol·licitud.  
3. Amb data 6 de març de 2007 es va rebre l'informe de suficiència del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, pel qual es requeria que s'aportara nova documentació en matèria de contaminació acústica.  
En data 2 de maig de 2007 es va rebre un informe de l'Ajuntament de Paterna, pel qual es requeria nova documentació per a esmenar deficiències.  
Com a conseqüència d'aquests informes, en data 28 de maig de 2007 aquesta Conselleria va requerir a Enagás, SA, la documentació esmentada, la qual va ser aportada per l'empresa en data 30 de juliol de 2007.  
En data 2 d'agost el Servei de Residus Urbans va emetre un informe favorable en matèria de contaminació de sòls.  
Igualment, s'ha incorporat a l'expedient l'informe del Servei de Residus Industrials, pel qual se sol·licitava l'aportació de nova documentació, que li va ser requerida per aquesta Conselleria en data 5 de novembre de 2007, la qual va ser aportada en data 3 de desembre de 2007.  
4. Amb data 13 de setembre de 2007 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va emetre un informe favorable sobre la inexistència d'abocament d'aigües residuals al domini públic hidràulic (abocament cero).  
5. Amb data 27 de setembre de 2007 es va sotmetre a informació pública l'expedient de referència, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que estableix l'article 16 de la Llei 16/2002, i es va publicar un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV núm. 5608).  
Durant el període d'informació pública no s'han presentat al·legacions al projecte en aquesta Conselleria, i a l'Ajuntament de Paterna se n'ha presentat una, i així consta en l'expedient certificat de la informació pública i notificació a confrontants.  
6.. Una vegada transcorregut el termini d'informació pública, es va sol·licitar un nou informe a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que havien d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada sobre l'adequació del projecte a tots aquells aspectes que foren de la seua competència.  
7. Amb data 5 de maig de 2008 l'Ajuntament de Paterna va emetre un informe pel qual sol·licitava el Projecte d'activitat, referent a l'ampliació d'activitat, i un estudi acústic.  
8. Amb data 10 de desembre de 2008 es va fer el tràmit d'audiència a l'empresa, i amb data 29 de desembre es van presentar al·legacions respecte al valor límit d'emissió d'òxids de nitrogen.  
9. Amb data 16 de desembre de 2008 la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada va celebrar una sessió ordinària i va aprovar la proposta de resolució de l'expedient 373/06 IPPC de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, promoguda per Enagás, SA.  
10. Amb data 26 de gener de 2009 l'Ajuntament de Paterna va emetre un informe favorable condicionat a la presentació de documentació quan l'empresa sol·licitara l'autorització d'inici.  
Fonaments de dret  
1. D'acord amb l'article 6 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, per la qual es desplega en l'àmbit de la Comunitat Valenciana la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, les activitats que apareixen en l'annex I d'aquesta llei estan subjectes a autorització ambiental integrada.  
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 1.1.b. de l'annex I de la Llei 16/2002.  
2. L'expedient s'ha tramitat d'acord amb el que preveuen els articles 27 i següents de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.  
3. A la Comunitat Valenciana l'òrgan competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada és la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, d'acord amb l'article 3.h de la Llei 16/2002 i el Decret 7/2007, de 28 de juny, del President de la Generalitat Valenciana, pel qual es determinen les conselleries en què s'organitza l'administració de la Generalitat.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 18 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, correspon a la Direcció General per al Canvi Climàtic exercir les competències en matèria de control integrat de la contaminació.  
En vista d'aquests antecedents, a proposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap de l'Àrea de Qualitat Ambiental, resolc:  
Primer  
Concedir a Enagás, SA, l'autorització ambiental integrada per a l'estació de compressió de gas ubicada al camí del Rabosar, s/n, en l'encreuament de la autopista A-7 amb la CV-3105 i amb la CV-35, al terme municipal de Paterna (València), referent al Projecte bàsic per a l'autorització ambiental integrada. Estació de compressió de Paterna, visat per Carlos Torres Minondo en data 22 de desembre de 2006, que queda inscrita en el Registre General d'Instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 383-09/AAI/CV, condicionada al compliment dels requisits següents:  
1. Emissions atmosfèriques  
1.1. Emissions canalitzades  
S'inclouen en aquesta autorització els focus d'emissió següents, la nomenclatura dels quals serà d'ara endavant la utilitzada per al millor control i comunicació de les emissions:  
Núm. de focus Descripció  
F-1 Caldera C1A  
F-2 Caldera C1B  
F-3 Caldera C1C  
F-4 Turbina de gas 1  
F-5 Turbina de gas 2  
F-6 Turbina de gas 3  
F-7 Turbina de gas 4  
Cadascun d'aquests focus ha d'estar convenientment identificat in situ, d'acord amb aquesta nomenclatura.  
Els valors límit d'emissió per als focus canalitzats i la periodicitat de controls per part d'una ECMQA són els següents:  
  
\* \* \* \* \*  
  
1.2. Control de l'emissió de contaminants per focus canalitzats  
1.2.1. Condicions de presa de mostres i expressió de resultats  
a) Punts de presa de mostres: els focus canalitzats han de tenir la situació, la disposició, la dimensió i els accessos corresponents d'acord amb l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial. En particular, les característiques i la distribució dels focus emissors a l'atmosfera han de garantir una dispersió correcta dels contaminants emesos. Més concretament, la seua alçària no sols ha de complir el que estableix l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sinó que es recomana que siga tal que, en una distància equivalent a deu vegades l'alçària del punt d'emissió d'un focus, no hi haja altres estructures d'alçària superior a la del mateix focus menys dos metres, que produïsquen un apantallament que dificulte la dispersió i justifique tècnicament la influència de l'efecte down-wash (turbulència o rebuf).  
b) Preferiblement, la temperatura dels gasos en el punt de mostratge ha de ser inferior a 200 °C.  
c) Les concentracions mesurades han d'estar referides sempre a condicions normals de pressió i temperatura (101,3 kPa i 273,16 K), i per als gasos de combustió en base seca i un contingut d'oxigen del 15% de O2.  
2. Soroll  
Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, cal complir el que estableixen la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es fixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
En particular, els límits sonors que estableix la Llei 7/2002 per a zones d'ús industrial són:  
Diürn Nocturn  
70 Db(A) 60 Db(A)  
Almenys cada cinc anys, cal fer una auditoria acústica, a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, en el perímetre de la instal·lació, per a la qual cosa s'han de fer mesuraments del nivell de soroll en un nombre de punts representatius del perímetre, tant amb l'activitat en funcionament com parada (nivell de fons). Aquesta auditoria l'ha de fer una entitat col·laboradora en matèria de contaminació acústica, d'acord amb el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre.   
El titular ha de disposar del llibre de control, que ha d'estar constituït pels certificats dels resultats obtinguts de les auditories acústiques i pels informes complets d'aquestes.  
3. Abocaments  
3.1. Aigües residuals industrials  
El procés principal de la planta, la compressió de gas natural, no requereix cap demanda d'aigua, tampoc per motius de refrigeració, ja que aquesta es produeix per aire.  
3.2. Aigües sanitàries  
Les aigües residuals sanitàries són emmagatzemades en un depòsit estanc per a ser evacuades posteriorment per un gestor autoritzat.   
3.3. Aigües pluvials  
Les aigües pluvials són abocades a través d'una conducció subterrània al barranc Travessat de Paterna. Es disposa de l'autorització pertinent de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
3.4. Control  
Amb vista a possibles inspeccions per part dels òrgans que tenen atribuïdes les funcions de control i vigilància del domini públic hidràulic i per a garantir la inexistència d'abocaments al domini públic hidràulic, el titular ha de disposar i presentar, quan aquests òrgans ho requerisquen, les factures o justificants acreditatius de la retirada de les aigües residuals que s'hagen emmagatzemat en un depòsit impermeable per al tractament posterior per un gestor autoritzat, de manera que aquests concorden amb el volum generat.  
Es recorda que, d'acord amb l'article 100 del text refós de la Llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol), "està prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es dispose de l'autorització administrativa prèvia", i s'incoarà, si escau, un expedient sancionador per infracció tipificada en la lletra f) de l'article 116.3 de l'esmentada llei.  
Les instal·lacions s'han de mantenir netes, lliures de qualsevol tipus de residus, en particular de restes de greixos i olis, i sense aplecs a la intempèrie, de manera que no es puga produir la contaminació de les aigües pluvials, les quals han de ser recollides i eliminades per sistemes que asseguren la inalterabilitat de les seues característiques qualitatives i la innocuïtat del seu abocament al domini públic hidràulic, si escau.  
D'acord amb el que disposa l'article 30 i la disposició final primera de la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, el marc competencial establit amb aquesta autorització ambiental integrada no altera les competències que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer té atribuïdes en relació amb el control, la inspecció i la vigilància del domini públic hidràulic, ni en particular la potestat sancionadora.  
4. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies  
No es pot fer cap abocament que puga afectar el sòl o les aigües subterrànies.  
No es poden fer pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.  
Cal ajustar-se al que disposa el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
En aquest sentit, l'empresa ha presentat l'informe preliminar de situació del sòl, d'acord amb el que estableix l'article 3.1 del Reial decret 9/2005, sense perjudici que posteriorment es puguen requerir al titular de l'activitat informes complementaris o periòdics més detallats, tal com preveuen els punts 3 i 4 l'article 3 de l'esmentat reial decret.  
5. Residus  
5.1. Producció de residus  
L'activitat està subjecta als requisits que estableixen la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus; la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, sobre el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, modificat pel Reial decret 952/1997.  
S'autoritza la producció dels residus perillosos següents, sempre que la seua capacitat de generació anual siga de l'ordre de magnitud que es detalla a continuació:  
Aquest centre productiu queda inscrit en el Registre de Petits Productors de Residus Tòxics i Perillosos de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que estableix l'article 22 del Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, bàsica de residus tòxics i perillosos, i l'Ordre de 12 de març de 1998, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es crea i regula el registre esmentat.  
Cal aportar l'original o una còpia compulsada dels documents d'acceptació de tots els residus generats, perillosos i no perillosos, emesos per gestors autoritzats. Aquests documents han d'incloure la codificació dels residus, han d'estar segellats pel gestor i han d'estar vigents.  
Qualsevol modificació relacionada amb la producció de residus perillosos que implique un canvi en la caracterització, producció de nous residus o canvis significatius en les quantitats habituals generades que puga alterar el que estableixen aquestes condicions ha de ser comunicada.  
En el cas que la producció de residus perillosos supere les 10 tones anuals, cal sol·licitar la inscripció en el Registre de Productors de Residus de la Comunitat Valenciana.  
Els residus s'han d'entregar a un gestor autoritzat per a aquesta activitat, tal com consta en el projecte.  
Els residus es poden emmagatzemar durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas que siguen perillosos, i en el cas de residus no perillosos es poden emmagatzemar durant un període d'un any, quan la destinació final siga l'eliminació, i de dos anys, quan la destinació final siga la valorització, i una vegada transcorregut aquest període hauran de ser entregats a un gestor autoritzat. Aquest emmagatzematge temporal de residus perillosos s'ha de fer segregat segons el tipus de residu, ha d'estar convenientment senyalitzat i s'ha de fer en un lloc cobert, amb sòl impermeable i sistemes de recollida de vessaments accidentals, com ara una arqueta cega no connectada a la xarxa de clavegueram i safates de recollida. Així mateix, la zona d'emmagatzematge ha d'estar inclosa en el sistema general de protecció contra incendis de la indústria.  
Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments, cal disposar de cubetes o recipients de recollida de possibles vessaments, que han de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la més gran d'ambdues quantitats). Les cubetes han de ser individuals per a aquells residus la mescla dels quals, en el cas que es produïsquen vessaments, represente un augment de la perillositat o en dificulte la gestió.  
Per a la recollida de possibles fugues o vessaments accidentals de líquids, tant de residus com de matèries primeres, cal disposar de material absorbent no inflamable en quantitat suficient per a aquesta finalitat. L'absorbent, una vegada contaminat, s'ha de gestionar com a residu perillós o no perillós, segons corresponga.  
L'envasament i l'etiquetatge dels residus s'ha de fer d'acord amb el que estableixen els articles 13 i 14 del Reial decret 833/1988, pel qual s'aprova el Reglament de residus tòxics i perillosos. Així mateix, cal disposar d'un registre on conste la quantitat, la naturalesa, la identificació, l'origen i la data de generació i entrega a un gestor autoritzat, com també el número de document de control i seguiment utilitzat, si escau, i el gestor a qui s'entrega el residu.  
Cada quatre anys cal elaborar un pla de prevenció i reducció de residus, que s'ha de presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Les autoritzacions i la resta de requisits que estableix la legislació vigent en matèria d'envasos i residus d'envasos, i especialment el que estableix el Reial decret 782/1998, no queden derogades per la Llei 16/2002, per la qual cosa la concessió de l'autorització ambiental integrada no eximeix del seu compliment.  
6. Mesures que cal adoptar en situacions diferents de les normals que puguen afectar el medi ambient  
S'han de prendre totes les mesures necessàries perquè quede garantida la protecció del medi ambient i la salut de les persones davant de qualsevol situació fora de la normalitat pel que fa al funcionament de les instal·lacions.  
Si, tot i amb això, es produeix algun incident en les instal·lacions que comporte un funcionament anòmal i en pot resultar l'incompliment dels límits imposats, s'ha de comunicar immediatament aquesta situació a Protecció Civil, a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Una vegada produïda la situació d'emergència, la mercantil ha d'utilitzar tots els mitjans al seu abast per a reduir al màxim els efectes sobre el medi ambient.  
En el termini màxim de set dies després de l'incident, la mercantil ha de remetre a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic un informe detallat en què, a més de les dades identificatives, han de figurar-hi les següents:  
Les causes de l'incident.  
L'hora en què es va produir i la duració.   
Les característiques de l'emissió o abocament.   
Les mesures correctores adoptades.  
L'hora i la forma en què es va comunicar el succés.  
En relació amb el possible dany ambiental ocasionat per l'activitat, cal aplicar la Llei 26/2007, de 23 d'octubre, de responsabilitat mediambiental, en l'àmbit d'aplicació de la qual s'inclouen les activitats subjectes a autorització ambiental integrada. Segons aquesta llei, l'activitat ha de disposar d'una garantia financera que els permeta afrontar la responsabilitat ambiental inherent a l'activitat, en les modalitats previstes d'assegurança, aval o reserva tècnica, i amb les possibles exempcions derivades de la magnitud del dany potencial o de l'adhesió amb caràcter permanent i continuat, bé al sistema comunitari de gestió i auditoria mediambientals (EMAS), bé al sistema de gestió mediambiental UNE-EN ISO 14406: 1996.  
Així mateix, quan es determine el cessament d'alguna de les unitats, cal desmantellar, segellar i clausurar les instal·lacions, d'acord amb la normativa vigent, de manera que el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar l'activitat i no es produïsca cap dany sobre el sòl i el seu entorn.  
7. Altres condicions  
Cal ajustar-se al que disposa el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi.  
La indústria i les seues instal·lacions s'han d'ajustar a les condicions indicades en el projecte tècnic i en els seus annexos en els aspectes que no fixa aquesta resolució.  
S'han de complir totes les disposicions aplicables per a garantir la protecció de la salut de les persones.  
En el control inicial s'ha de comprovar que s'han aplicat les mesures previstes en el projecte.  
8. Obligació de subministrament d'informació  
Abans de l'1 de març de cada any s'ha de notificar a la Direcció General per al Canvi Climàtic, d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002, les dades sobre les emissions de la instal·lació relatives a l'any anterior, específicament les que figuren en l'article 3 del Reial decret 508/2007, de 20 d'abril, pel qual es regula el subministrament d'informació sobre emissions del Reglament E-PRTR i de les autoritzacions ambientals integrades.  
Segon  
L'autorització ambiental integrada s'ha de renovar, en els aspectes ambientals, en el termini màxim de huit anys, llevat que abans d'aquest termini es produïsquen modificacions substancials que obliguen a tramitar una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici que recull l'article 26 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol.  
La renovació s'ha de sol·licitar amb una antelació mínima de deu mesos abans del venciment del termini de vigència de l'autorització ambiental integrada.  
Tercer  
El titular de la instal·lació ha de presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic un certificat visat del tècnic director de l'execució del projecte, en el qual s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat, com també a la resta de documentació tècnica presentada.  
Quart  
Aquesta autorització queda condicionada a la visita de comprovació i a l'obtenció de l'informe favorable corresponent al compliment dels requisits que estableix aquesta resolució. Aquesta visita serà efectuada en el termini de sis mesos per una entitat col·laboradora acreditada per al control integrat de la contaminació, segons el Decret 29/2007, de 9 de març, de modificació del Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre, en el qual s'ha d'acreditar el compliment del contingut de l'autorització ambiental integrada.  
Cinqué  
.L'Administració deixarà sense efecte aquesta resolució en el moment que observe qualsevol incompliment de les condicions que s'hi imposen, amb audiència prèvia de l'interessat.  
Sisé  
El titular de les instal·lacions objecte d'aquesta resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general estableix la Llei 16/2002, ha de:  
1. Complir les obligacions de control i subministrament d'informació que preveu la legislació sectorial aplicable i l'autorització ambiental integrada.  
2. Comunicar a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge qualsevol modificació, substancial o no, que es propose fer en la instal·lació, la transmissió de la titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.  
3. Prestar l'assistència i la col·laboració necessàries a aquells que s'encarreguen de les actuacions de vigilància, inspecció i control.  
Seté  
En tot el que no especifica aquesta resolució, cal ajustar-se a totes i cadascuna de les condicions que estipula la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus, com també qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, s'hi pot presentar un recurs d'alçada davant la Secretaria Autonòmica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge en el termini d'un mes des de l'endemà de la recepció d'aquesta notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.  
València, 31 de març de 2009.- El director general per al Canvi Climàtic: Jorge Lamparero Lázaro.  
ANNEX I  
Descripció del projecte  
L'estació de compressió de Paterna s'ubica en una parcel·la pròpia d'Enagás, SA, situada al terme municipal de Paterna, molt pròxima a l'autopista A-7, a l'altura en què s'encreua amb la CV-3105 i la CV-35.  
Es va construir entre els anys 2000 i 2001 a fi d'elevar la pressió del gas natural que és transportat a través del gasoducte Barcelona-València-Cartagena, procedent de les plantes de recepció, emmagatzematge i regasificació de GNL situades a l'eix esmentat, per a transportar-lo als diferents punts de distribució.  
L'activitat principal consisteix en la compressió del gas procedent de la xarxa bàsica de gasoductes per a afavorir la capacitat de transport i mantenir una pressió adequada en el sistema.  
L'estació és reversible, del tipus intempèrie, i completament automatitzada. S'ha dissenyat amb un cabal de funcionament de 600.000 Nm³/h, amb la configuració d'un turbocompressor en funcionament i un altre en reserva.  
L'estació està constituïda per quatre compressors centrífugs en paral·lel, accionats per turbines de gas, i les instal·lacions auxiliars necessàries per al seu funcionament.  
Amb aquesta finalitat, la planta té com a elements principals quatre unitats de compressió formades cadascuna per un compressor centrífug que és accionat per una turbina de gas natural. Aquest procés principal implica distints subprocessos l'objecte dels quals és l'adequació del gas abans de passar pel compressor (filtratge de partícules) i després de comprimit abans d'impulsar-lo a la xarxa (refredament).  
Per a regular i assegurar el subministrament de gas natural a cada turbina, s'empra una estació de regulació i mesurament.  
En aquesta estació es produeix una regulació de la pressió de subministrament del gas des de la pressió en el gasoducte fins a la pressió de la cambra de combustió de les turbines. En aquest procés complementari també es duen a terme actuacions dirigides a l'adequació del gas: filtratge inicial i escalfament posterior, escalfament que es fa a través de calderes de baixa potència.  
L'estació de compressió entra en servei quan en la xarxa de transport es detecta una baixada de tensió, per a la qual cosa els sistemes de control envien ordres a les vàlvules del nuc d'estació i permeten la circulació del gas de la xarxa de transport cap als compressors, alhora que es posen en marxa les turbines de gas que els accionen.  
Abans de l'etapa de compressió, el gas passa per filtres multiciclònics per a retenir els elements sòlids o altres impureses que puga contenir, i evitar d'aquesta manera que es danyen els elements mòbils dels compressors. Amb aquest objectiu hi ha una bateria de quatre filtres multiciclònics, dotats amb detector de nivell de condensacions.  
Després d'aquesta etapa de filtratge, el gas es dirigeix cap als compressors. Aquests compressors, accionats per turbines de gas, eleven la velocitat del gas, i per tant la pressió, i l'impulsen cap al gasoducte.  
En la compressió el gas pot arribar a més de 50 ºC, temperatura que cal rebaixar per a assegurar una capacitat de transport adequada, de manera que el gas, abans d'entrar en la xarxa bàsica de gasoductes, passa per una unitat d'aerorefrigeradors que limita la temperatura d'emissió per davall de 50 ºC. Aquesta unitat és accionada per motors elèctrics.  
Per a regular el subministrament de gas natural a les turbines d'accionament dels compressors, es disposa d'una estació de regulació i mesurament que garanteix la pressió del gas a l'entrada de la cambra de combustió de la turbina de gas. En aquesta reducció de pressió es produeix un refredament del gas, per la qual cosa l'estació de regulació i mesurament disposa de tres calderes per a preescalfar el gas, en el cas que siga necessari, abans de la regulació. Aquestes calderes utilitzen com a combustible el mateix gas natural. Aquest sistema principal de gas es complementa amb el sistema de gas de serveis o gas d'alimentació a calderes i a la calefacció dels edificis de manteniment i control. En paral·lel hi ha un sistema d'aigua en dos circuits: un d'aigua per a escalfar el gas combustible i un altre per al gas de serveis. En ambdós casos es tracta de circuits tancats.  
Les emissions són els gasos de fuga dels distints processos de combustió i les relacionades amb l'evacuació directa a l'atmosfera de gas natural.  
Tant les turbines com les calderes disposen de xemeneies d'eixida dels gasos.  
Les turbines incorporen un sistema de baixa emissió de contaminants que es considera la millor tècnica disponible per al control d'emissions de NOx i CO.  
Les aigües sanitàries s'aboquen a un depòsit estanc d'emmagatzematge i són retirades per un gestor autoritzat.  
Les aigües pluvials s'evacuen a través d'una conducció soterrada al barranc Travessat, al terme municipal de Paterna.  
L'empresa està inscrita en el Registre de Petits Productors de Residus.