Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9998, del 03-12-2024 (2024/12195)

RESOLUCIÓ de 13 de setembre de 2024, de la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental per la qual s’ordena la publicació de l’informe ambiental i territorial estratègic de la revisió del Pla de prevenció d’incendis forestals del Parc Natural de la Serra de Mariola (PPIF-PN) en els termes municipals de Banyeres de Mariola, Alcoi, Cocentaina, Muro de Alcoy, Agres, Alfafara i Bocairent. Expedient 29/2427-ZCK.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9998

Data del DOGV
:   03-12-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/12037

CVE
:   QQEE-W-5009-75640

Data del document
:   13-09-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

De conformitat amb l’article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  de l’informe ambiental i territorial estratègic,

RESOLC

Publicar en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  l’informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l’expedient 29/7360-PUB.

«Informe ambiental i territorial estratègic

Tràmit: Revisió del Pla de prevenció d’incendis forestals del Parc Natural de la Serra de Mariola

Promotor: Direcció General de Prevenció d’Incendis Forestals.

Autoritat substantiva: Conselleria d’Agricultura, Desenrotllament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.

Localització: Termes municipals de Banyeres de Mariola, Alcoi, Cocentaina, Muro de Alcoy, Agres, Alfafara i Bocairent

Expedient: 029 - 2020 - EAE

La Comissió d’Avaluació Ambiental, en la sessió del 30 de juny de 2022, va adoptar el següent

Acord

En data 8 de gener de 2020 es va registrar en el Servici d’Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d’Avaluació Ambiental i Territorial una sol·licitud d’inici de l’avaluació ambiental i territorial estratègica de la revisió del Pla de prevenció d’incendis forestals del Parc Natural de la Serra de Mariola (PPIF-PN).

Per a esta proposta d’acord, els articles que fan referència a la Llei 5/2014 s’entendran *mutatis mutandis*  als corresponents en l’actual Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge.

A) Documentació presentada

La sol·licitud d’inici, remesa per la Direcció General de Prevenció d’Incendis Forestals, aporta la documentació següent: documents introductoris, esborrany de la revisió del pla, document inicial estratègic, alternatives, cartografia i diversos arxius, que fan referència al pla de prevenció d’incendis anterior i que ara es revisa.

Des del punt de vista formal, complix amb els continguts de l’article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP vigent en el moment de la seua presentació). La documentació es presenta en format digital.

B) Planejament vigent

La Resolució de 22 de maig de 2006, del conseller de Territori i Vivenda, va aprovar el Pla de prevenció d’incendis forestals del Parc Natural de la Serra de Mariola, amb una vigència de 10 anys (DOGV 5271, 01.06.2006).

Segons establix l’article tres d’esta resolució, «les disposicions que conté el Pla de prevenció d’incendis forestals del Parc Natural de la Serra de Mariola no tenen caràcter normatiu, i són subsidiàries en la seua aplicació tant del marc legislatiu propi del parc, en concret el Pla d’ordenació dels recursos naturals aprovat segons el Decret 76/2001, de 2 d’abril, del Consell de la Generalitat (DOGV 3978, 11.04.01), així com de la normativa general de prevenció d’incendis forestals»

Pel que fa a la normativa sectorial forestal o d’incendis forestals, d’acord amb la divisió del terreny forestal de la Comunitat Valenciana que establix el Pla d’acció territorial forestal, el Parc Natural forma part de dos demarcacions:

– En la província d’Alacant, la demarcació forestal d’Alcoi, el Pla de prevenció d’incendis forestals de la qual a nivell demarcació es va aprovar mitjançant la Resolució d’11 de març de 2014, del conseller de Governació i Justícia i,

–  En la província de València, la demarcació de Xàtiva, pel que fa al municipi de Bocairent, dins del Parc Natural, el Pla de prevenció d’incendis forestals de demarcació del qual es va aprovar mitjançant la Resolució de 3 de març de 2014, del conseller de Governació i Justícia.

A l’efecte del que establix l’article 48 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, els plans de demarcació, juntament amb el que establix la planificació general d’extinció d’incendis forestals en el seu àmbit territorial, tindran la consideració d’un pla de defensa.

El Pla de prevenció d’incendis forestals de demarcació té una vigència de 15 anys, comptats des de la seua aprovació (2014), sotmés a revisions ordinàries cada 5 anys, per la qual cosa els plans de prevenció d’incendis de les dos demarcacions forestals continuen vigents.

Tots els municipis que formen part del parc natural disposen d’un pla local de prevenció d’incendis forestals aprovat des de les dates de resolució següents

En la província de València:

Bocairent: 18.01.2016.

En la província d’Alacant:

Alcoi: 11.12.2014

Agres: 19.01.2017

Alfafara: 30.10.2020

Banyeres de Mariola: 31.03.2022

Cocentaina: 08.09.2021

Muro de Alcoy: 30.07.2021

Tot això, de conformitat amb el que establix l’article 55.3 de la Llei forestal de la Comunitat Valenciana.

C) Objectiu de la revisió

La superfície que abraça este pla és de 16.621,5 hectàrees, extensió que coincidix amb l’àmbit territorial del PORN del Parc Natural.

Amb el seguiment del contingut del pla de prevenció, s’inclou:

– els antecedents del PPIF;

– s’analitza i es diagnostica el risc d’incendi forestal;

– un pla d’actuacions per a la prevenció de causes mitjançant la formació i la divulgació, la modificació de pràctiques de risc, els plans locals de prevenció, la vigilància i detecció, la zonificació del risc d’incendi i la revisió de la normativa del Parc Natural;

– un pla d’infraestructures amb estudi de punts estratègics de control, silvicultura preventiva, xarxa viària i xarxa hídrica, usos agrícoles tradicionals i àrees d’ús públic;

– un resum d’estimació econòmica d’actuacions;

– la coordinació i el seguiment de les actuacions amb els organismes promotors i implicats en cada actuació.

En els annexos que s’adjunten a la memòria s’inclou:

– Una anàlisi del grau de compliment.

– Una llista de successos i altres gràfics de l’anàlisi històrica d’incendis.

– Finalment, unes fitxes de les actuacions del Pla de prevenció de causes i del Pla d’infraestructures.

Àrea del Parc Natural amb la divisió municipal.

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/19/1215703/17_1732715138500_1917165393829951688_imagen.png)

Alternatives considerades

Com indica la pàgina 6/16 del DIE, s’han considerat dos alternatives per a la revisió del PPIF del PN.

– L’alternativa 0, que consistiria a mantindre el contingut exacte de les actuacions que establix el PPIF aprovat en 2006 i que comprenia 63 actuacions (3 en un pla general, 22 en el Pla de prevenció de causes i 38 en el Pla d’infraestructures).

– I l’alternativa 1, finalment seleccionada, consistix a revisar el Pla de prevenció d’incendis forestals del PN.

Esta alternativa 1 seleccionada s’estructura en:

+ un pla de prevenció de causes i

+ un pla d’infraestructures.

Comprén 19 actuacions (10 en el Pla de prevenció de causes i 9 en el Pla d’infraestructures), i un apartat de seguiment i control de l’execució de les actuacions.

Per la informació aportada en la pàgina 10/16 del DIE, els principals canvis de l’alternativa 1 seleccionada respecte a l’alternativa 0 són:

En el pla de prevenció de causes:

– La difusió de les normes de prevenció d’incendis mitjançant jornades de formació i mitjançant difusió a través de fullets i multimèdia (actuacions 1.1 i 1.2).

– La revisió o l’elaboració dels plans locals de crema (actuació 2.1).

– Foment de l’ús d’alternatives diferents del foc per a eliminar restes vegetals (actuació 2.2).

– Foment de la construcció de cremadors agrícoles (actuació 2.3).

– El foment de la redacció / revisió dels plans locals de prevenció d’incendis forestals (actuació 3.1), dels municipis del Parc Natural i que han d’elaborar els ajuntaments.

– Les tasques de vigilància i detecció d’incendis forestals que establix el Pla de vigilància preventiva d’incendis forestals de la Comunitat Valenciana (actuació 4.1) i les ajudes al voluntariat en prevenció d’incendis forestals (actuació 4.2).

– A més, inclou les actuacions 5.1 i 6.1, corresponents a l’actualització de la zonificació del risc d’incendi i a la revisió de la normativa sectorial del parc natural amb la finalitat de facilitar l’execució de les infraestructures de prevenció d’incendis del Pla de demarcació, en la mesura que siga possible.

En el Pla d’infraestructures:

– Elaboració d’un estudi sobre els punts estratègics de gestió de la vegetació per a la prevenció d’incendis forestals (actuació 1.1).

– Execució i manteniment de les àrees tallafocs que s’inclouen en els plans de demarcació de Xàtiva i Alcoi (actuacions 2.1 i 2.2).

– Adequació i manteniment de les pistes forestals incloses com a xarxa viària òptima en els plans de demarcació de Xàtiva i Alcoi (actuació 3.1).

– L’adaptació i manteniment dels punts d’aigua que s’inclouen en els plans de demarcació de Xàtiva i Alcoi (actuacions 4.1 i 4.2).

– Manteniment de cultius (actuació 5.1).

– Foment de l’aprofitament ramader (actuació 5.2).

– Adequació d’àrees d’ús públic (actuacions 6.1).

S’introduïx un apartat relatiu a la coordinació i al seguiment de les actuacions.

Els principals canvis de l’alternativa 1 seleccionada respecte a l’alternativa 0 són:

En el pla de prevenció de causes:

– L’agrupació de les actuacions relatives a jornades i la difusió mitjançant fullets i la inclusió de la difusió multimèdia (actuacions 1.1 i 1.2).

– L’agrupació d’actuacions encaminades a facilitar l’elaboració dels plans locals de cremes (actuació 2.1) i el foment d’alternatives diferents del foc per a eliminar restes vegetals (actuació 2.2), sense especificar únicament la creació de línies d’ajuda.

– La inclusió de les actuacions d’adaptació dels paellers i la instal·lació de cartells en les àrees d’ús públic, i la clausura dels paellers de Sant Cristòfol com a part de l’actuació d’adaptació de les àrees d’ús públic del Pla d’infraestructures (actuacions 6.1).

– L’agrupació i implementació de les actuacions relatives a vigilància i detecció d’incendis, mitjançant la referència al Pla de vigilància preventiva de la CV i la inclusió de les ajudes al voluntariat per a previndre incendis forestals (actuacions 4.1 i 4.2).

– La inclusió de les actuacions d’actualització de la zonificació del risc d’incendis, i de la modificació de la normativa sectorial del PN per a facilitar l’execució de les infraestructures de prevenció (actuacions 5.1 i 6.1 del pla de prevenció de causes).

I l’exclusió de les actuacions relatives a:

– incloure les normes de prevenció d’incendis en la normativa sectorial del PN.

– adaptar paellers en propietat privada.

– eliminar punts d’abocament no controlats, que fan els ajuntaments.

Els principals canvis de l’alternativa seleccionada respecte a l’alternativa 0 en el Pla d’infraestructures són:

– La inclusió de l’elaboració d’un estudi sobre els punts estratègics de gestió de la vegetació per a previndre incendis forestals (actuació 1.1).

– L’agrupació de les actuacions relatives a cada classe d’infraestructura (àrees tallafocs, xarxa viària i xarxa hídrica), així com les relatives a l’adequació d’àrees recreatives, que inclou tant l’execució com la redacció dels projectes (actuacions 2.1, 2.2, 3.1, 4.1, 4.2 i 6.1).

Pel que fa a les infraestructures, es modifica el contingut de les actuacions respecte al PPIF de 2006, que se substituïx per les que s’inclouen en els plans de prevenció d’incendis de les demarcacions de Xàtiva i Alcoi. Només s’inclouen en esta revisió les que establixen estos plans.

– L’agrupació en una única actuació de les actuacions destinades al manteniment i a la recuperació de cultius (actuació 5.1) i a l’aprofitament ramader (actuació 5.2).

– El foment de l’execució d’infraestructures no se centra en subvencions i ajudes únicament, sinó que preveu més opcions, com ara convenis, estudis, col·laboracions, etc.

– I l’exclusió de les actuacions relatives a la declaració com a zona d’actuació urgent davant dels incendis forestals, a incloure les normes de prevenció d’incendis en la normativa sectorial del PN i l’aprofitament industrial de llenyes.

A més, com s’ha comentat anteriorment, s’introduïx un apartat relatiu a la coordinació i el seguiment de les actuacions, en el qual també s’inclou la possibilitat de celebrar reunions de prevenció d’incendis amb el Parc Natural (anterior actuació C d’actuacions prioritàries del PPIF).

En l’elecció de l’alternativa seleccionada no s’ha justificat per què esta alternativa, a diferència de l’anterior (la caducada), sí que es podrà executar, si bé, en este sentit, podria vore’s afavorit que la disminució del nombre d’actuacions junt amb el pla de seguiment i coordinació en l’execució, que s’adjuntarà amb fitxes particularitzades per a cada una de les actuacions del Pla de prevenció de causes i del Pla d’infraestructures en què s’indica la classe d’actuació, la quantitat prevista, la unitat de mesurament i indicador, la valoració econòmica, l’organisme promotor, els organismes implicats i la descripció de cada actuació, afavorisca l’execució del conjunt del pla, a falta de la concreció financera amb les lleis d’anuals de pressupostos.

Justificació de la revisió

Com s’ha indicat anteriorment, el termini que es preveu per a la vigència del pla de prevenció d’incendis forestals (PPIF) actual del Parc Natural de la Serra de Mariola ha conclòs (10 anys des de 22.05.2006), i és necessària la seua revisió de manera que es continue amb el treball de prevenció i establir quines actuacions del pla vigent es prorroguen i actualitzen i quins es descarten, així com la introducció de noves en funció de la necessitat o l’interés.

El Decret 76/2001, de 2 d’abril, del Govern Valencià, pel qual s’aprova el Pla d’ordenació dels recursos naturals de la serra de Mariola. (DOGV 11.04.2001), obliga a la redacció d’un pla de prevenció d’incendis forestals per a l’àmbit del PORN.

Com indica la pàgina 4/16 del document inicial estratègic, «...és per la caducitat del PPIF de 2006, per la qual cosa s’efectua esta revisió del Pla de prevenció d’incendis forestals (d’ara en avant, PPIF).

Això s’ha efectuat després d’analitzar el nivell de compliment del pla vigent.

És important destacar que, com indica l’esborrany del pla presentat (pàgina 6/62), el grau general de compliment del PPIF del Parc Natural de la Serra de Mariola és del 36 %.

El grau de compliment que ha aconseguit el Pla de prevenció de causes del PPIF del Parc Natural és mitjà, el seu nivell d’execució és del 50 %.

Les actuacions relatives a l’execució d’infraestructures de prevenció d’incendis es complixen en un 24 % del que es preveia.

La documentació presentada també fa un estudi històric dels incendis produïts, la causalitat, la freqüència i la temporalitat d’estos, en què es destaquen com a conclusions:

+ la tendència que s’observa en l’anàlisi de dades que s’ha dut a terme és a l’augment del nombre d’incendis ocorreguts en la zona d’estudi al llarg del període 2008-2017.

+ el nombre mitjà d’incendis per any és similar a la mitjana provincial.

+ la superfície afectada per incendis entre 2008 i 2017 ha disminuït en un 89 % respecte a la sèrie anterior.

+ que la incidència d’incendis més alta es dona en estiu, i juliol és el mes més afectat entre 2008 i 2017, i respecte a la franja horària en la qual es concentren els incendis en la zona d’estudi, destaca un pic de successos a les 15 h i a les 18 h.

La causa més freqüent continua sent la intencionalitat i, a més, hi ha més problemàtica pels incendis ocasionats per llamp.

Els incendis causats per negligències (a causa del gran incendi de 2012) i els originats per treballs forestals, en segon lloc, afecten una superfície mitjana més gran per incendi (al voltant de les 7 ha en el segon cas).

En l’àmbit del Pla de prevenció d’incendis forestals del Parc Natural s’ha produït un gran incendi en els últims 10 anys, i es consideren així els episodis de foc que han consumit més de 500 hectàrees de terreny forestal.

Va afectar 526,64 ha en 2012 en els termes municipals d’Alcoi i Cocentaina, i es va originar per negligències en el terme municipal de Cocentaina, en un dia amb índex de perillositat 3 el mes de juliol. L’incendi es va originar prop d’una zona amb vivendes en el terme de Cocentaina.

En general, els incendis analitzats en la zona d’estudi són de dimensions inferiors a 1 hectàrea.

D) Document inicial estratègic presentat

Seguint l’article 50 de la llavors vigent Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, el document inicial estratègic presentat consta de:

1. Objectius del pla i problemàtica existent.

2. Àmbit territorial, abast del pla i contingut de les alternatives.

3. Desplegament previsible del pla.

4. Diagnòstic ambiental i territorial anterior al pla.

5. Efectes previstos sobre el medi ambient, el territori i el canvi climàtic.

6. Selecció de les alternatives previstes.

7. Incardinació amb l’estratègia territorial valenciana i incidència en altres instruments de planificació.

8. Procediment simplificat d’avaluació ambiental i territorial estratègica.

9. Mesures preventives o atenuants d’efectes negatius sobre el medi ambient i el territori.

10. Mesures previstes per al seguiment ambiental del pla.

En la fase de revisió del pla s’han efectuat consultes i s’han rebut aportacions de diferents organismes als quals s’han consultat com ens referirem a continuació.

E) Consultes efectuades

1. Per part de l’òrgan promotor:

La pàgina 3/8 de l’annex 1 presentat indica que en el procés de la revisió del Pla de prevenció d’incendis forestals (PPIF) del Parc Natural de la Serra de Mariola es van dur a terme dos fases de consultes:

– En la primera es va sol·licitar informació relativa al grau aconseguit en el compliment de les actuacions previstes fins al moment en el PPIF a diversos dels agents responsables d’estes, o el centre de treball dels quals està en l’àmbit del pla.

– I en una segona fase es va remetre al Parc Natural un esborrany de la revisió del PPIF en què se sol·licitava que remeteren les propostes pertinents a la Direcció General de Prevenció d’Incendis.

Durant la fase d’anàlisi del grau d’avanç del Pla de prevenció es van efectuar consultes a direccions territorials de Medi Ambient d’Alacant i de València, al director general del Medi Natural, als ajuntaments d’Alcoi, Bocairent, Cocentaina, Muro de Alcoy, les diputacions d’Alacant i de València, Iberdrola i Red Eléctrica.

També es van celebrar reunions entre la Direcció General de Prevenció d’Incendis Forestals i els directors dels parcs naturals, que van rebre aportacions de data 08/11/2018.

1. Per part de la Subdirecció General d’Avaluació Ambiental, la documentació aportada s’ha sotmés a consulta en les administracions afectades següents:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Consulta* | *Informe* | *Administració pública consultada* |
| 07.05.2020 | 22.07.2020  27.04.2021 | DG Política Territorial i Paisatge:  + Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge  + Servici de Gestió Territorial (PATRICOVA) |
| 04.03.2022  07.05.2020  07.05.2020 | 07.04.2022  08.09.2020  15.09.2020 | Subdirecció General de Medi Natural:  Serv. d’Ordenació i Gestió Forestal,  Gestió d’Espais Protegits i Vida Silvestre |
| 16.08.2021 | 10.09.2021 | Servici de Patrimoni Cultural |
| 07.05.2020 | 24.08.2020 | Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a Emergències – Servici de Planificació |
| 07.05.2020 | 21.10.2020 | Confederació Hidrogràfica del Xúquer |
| 07.05.2020 | 15.12.2021 | Servici de Planificació (carreteres) |
| 07.05.2020 | 13.08.2020 | Diputació d’Alacant |
| 07.05.2020 |  | Diputació de València |
| 07.05.2020 | - | Red Eléctrica |
| 07.05.2020 | - | Iberdrola |
| 16.10.20 |  | Banyeres de Mariola |
| 16.10.20 | 09.03.21 | Alcoi |
| 16.10.20 |  | Muro de Alcoy |
| 16.10.20 |  | Alfafara |
| 07.10.20 | 23.02.21 | Cocentaina (al·legacions) |
| 07.05.20 |  | Bocairent |
| 07.05.20 |  | Agres |
| 03.07.2020 |  | Ecologistes en Acció |
| 29.06.2020 |  | Colla Ecologista La Carrasca |

  

Nota: Els informes rebuts es poden consultar en la pàgina web

[https://mediambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica](http://www.agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients)  una vegada s’emeta este IATE.

De les consultes que s’han efectuat a les administracions públiques afectades a les quals es referixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP (vigent a la seua presentació) indiquem els aspectes següents.

– Infraestructura verda i paisatge

L’informe del Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge indica:

«Formen part de la infraestructura verda de la Comunitat Valenciana els espais que integren la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana, seleccionats o declarats de conformitat amb el que establix la legislació de l’Estat sobre el patrimoni natural i la biodiversitat (article 5.2.a de la LOTUP i directriu 38 de l’Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, ETCV).

El Parc Natural forma part de la Xarxa Natura 2000 com LIC (lloc d’importància comunitària) i ZEPA (zona d’especial protecció per a les aus), per la qual cosa està inclòs en la infraestructura verda de la Comunitat Valenciana.

El parc es troba en l’àmbit del paisatge de rellevància regional PRR 21, Foies d’Alcoi i Castalla i vall de Bocairent, i forma part de la infraestructura verda a escala regional d’acord amb l’article 5 de la LOTUP»

En relació amb els paisatges de rellevància regional, s’indica que actualment s’està redactant el document Objectius de qualitat i instruccions tècniques per a l’ordenació i gestió dels paisatges de rellevància regional de la Comunitat Valenciana.

El Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge inclou la condició següent (pàgina 4/4 de l’informe firmat el 22.07.2020):

«s’haurà de fer constar com a condició en les fitxes de l’annex 2, Programes d’actuació, del Pla d’infraestructures, que per al desenrotllament dels projectes que s’indiquen, l’objecte dels quals siga l’execució d’elements que incidisquen sobre la infraestructura verda i el paisatge, que cada projecte continga l’instrument del paisatge corresponent, en este cas, un estudi d’integració paisatgística en:

+ actuacions en àrees tallafocs,

+ en pistes forestals,

+ en àrees d’esbarjo d’ús públic,

+ obertura de nous vials,

+ afavorir el manteniment de cultius,

+ construcció de depòsits d’aigua.

Tot això, d’acord amb el que establix l’article 6.3 de la LOTUP anteriorment citat, així com l’article 6.4.b d’esta llei, que establix que els estudis d’integració paisatgística valoren els efectes sobre el caràcter i la percepció del paisatge dels projectes i les actuacions amb incidència en el paisatge, i establix mesures per a evitar o mitigar els possibles efectes negatius.»

PATRICOVA

L’informe del Servici d’Ordenació del Territori (actualment Gestió Territorial) assenyala:

Des del punt de vista de la vulnerabilitat, les actuacions que preveu el Pla prevenció d’incendis forestals en el Parc Natural de la Serra de Mariola, l’estudi proposa una sèrie d’alternatives i actuacions, les quals, en principi, són compatibles amb la normativa. Però la revisió del Pla de prevenció d’incendis forestals fa una descripció genèrica, mitjançant fitxes, de les actuacions que cal dur a terme durant la vigència d’este pla.

Atés que no es localitzen les actuacions concretes, particularment les referides en el Pla d’infraestructures, ja que estes s’arrepleguen en el Pla de prevenció d’incendis de la demarcació de Xàtiva i Alcoi no és possible identificar les afeccions per inundabilitat.

Igualment, esta revisió no fa referència a les afeccions de les cartografies del Pla d’acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d’inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) i el Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI), les quals s’haurien de tindre en consideració en les diferents actuacions que es pretén desenrotllar amb la revisió del Pla de prevenció d’incendis forestals del Parc Natural.

Fa les consideracions següents:

1. El Pla de prevenció d’incendis forestals del Parc Natural de la Serra de Mariola està afectat per perillositat d’inundació. No obstant això, s’hauran de concretar en els projectes les actuacions que comporten l’alteració de la rasant i les afectacions, així com, en el cas que pertoque, les mesures que es prevegen per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el PPIF serà compatible amb la normativa del PATRICOVA, sempre que incorpore en les actuacions que es projecten les condicions d’adequació de les infraestructures que preveu l’article 21.

2. Les actuacions que preveu el PPIF, si s’executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i d’impacte reduït, no es preveu que generen un increment significatiu del risc d’inundació.

3. El criteri que, en matèria de risc d’inundació, s’han de considerar en el PPIF afectat per perillositat d’inundació, és que els projectes d’execució derivats d’este hauran de complir les condicions que establix l’article 21 de la normativa del PATRICOVA.

Finalment conclou que es troba afectat per perillositat d’inundació i es considera compatible, segons les determinacions normatives del Pla d’acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d’inundació a la Comunitat Valenciana.

Servici d’Ordenació i Gestió Forestal

La secció forestal de València (per la seua afecció a Bocairent) en l’informe firmat el 30.03.22 fa una sèrie d’observacions, objeccions o puntualitzacions entre les quals destaca:

– La inclusió de les àrees tallafocs de tercer orde.

– Que les àrees tallafocs es recolzen en pista forestal i la claredat en l’accés a les pistes.

– Ubicacions i manteniments de depòsits.

– Revisió d’usos agrícoles i prevore només la superfície agrícola actual.

– Aclarir una sèrie de parcel·les i superfícies que es llisten en l’informe.

Des de la secció forestal d’Alacant, l’informe firmat el 30.03.2022 considera que cal fer una sèrie de modificacions que afecten:

– la xarxa d’àrees tallafocs i sobre la qual es proposen revisions importants

– la xarxa viària

– xarxa hídrica, en la qual es proposen tant la revisió de depòsits actuals com la construcció de nous amb la indicació dels motius pel que fa a l’impacte visual mínim i la millor disposició de càrrega d’estos

– recuperació d’usos tradicionals: es proposa la construcció de corrals per a ramaderia

– seguretat en àrees d’ús públic en diferents àrees d’esbarjo

Sobre estos aspectes, tots estos argumentats en l’informe, es conclou que s’han de fer les modificacions proposades.

Servici de Gestió d’Espais Naturals Protegits

L’informe de data 17.06.2020 conclou que la documentació aportada en el PPIF del Parc Natural de la Serra de Mariola és compatible amb la normativa que establix el Decret 76/2001, de 2 d’abril, del Govern Valencià, pel qual s’aprova el PORN, així com el Decret 79/2007, de 25 de maig, pel qual s’aprova el PRUG.

Considera que una vegada es redacten els projectes d’execució de les actuacions fixades en el PPIF (principalment treballs silvícoles, reparació de camins i obertura/manteniment d’infraestructures de prevenció i lluita) es revisarà i es valorarà la seua adequació a la normativa de l’espai natural protegit, així com la possible afecció a la Xarxa Natura 2000, sempre per a cada cas concret.

Servici de Vida Silvestre

Comunica el 17.06.2020 que des d’este servici no hi ha res per a informar.

Patrimoni cultural

El Servici Territorial de Patrimoni d’Alacant determina que el «document inicial» inclou les normes bàsiques d’ordenació i de les quals no es derivaran efectes significatius sobre el medi ambient en l’àmbit del patrimoni cultural i es comprova que es tracta d’un pla de prevenció compatible amb els valors del patrimoni cultural i, per tant, no cal adoptar mesures cautelars addicionals en l’àmbit del patrimoni arqueològic.

Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a Emergències – Servici de Planificació

L’informe de l’Agència d’1.06.2020 indica que l’actualització del Pla de prevenció d’incendis del Parc Natural millora la protecció humana i ambiental davant del risc d’incendis forestal. No obstant això, assenyala aspectes que s’hauran de revisar i corregir en la documentació presentada per l’òrgan promotor:

+ S’han de corregir/adaptar les referències legals i organitzatives que figuren en la documentació rebuda.

+ En relació al programa d’actuacions 5 (seguretat en àrees d’ús públic) i en general en les edificacions o instal·lacions noves situades en àrees d’interfície urbana-forestal, així com les instal·lacions d’acampada, s’ha de tindre en compte que l’elaboració dels plans d’autoprotecció davant del risc d’incendi forestal és responsabilitat de la persona, física o jurídica, titular de les instal·lacions.

+ S’haurà d’atindre a la legalitat que establix el Reial decret 893/2013, de 15 de novembre, pel qual s’aprova la directriu bàsica de planificació de protecció civil d’emergència per incendis forestals, així com l’última versió del Pla especial davant del risc d’incendis forestals.

Confederació Hidrogràfica del Xúquer

Conclou que els efectes sobre el medi ambient, en principi, no han de ser significatius, si en les actuacions futures s’establixen les mesures de protecció ambiental corresponents.

Si és el cas, les actuacions previstes que puguen afectar el domini públic hidràulic o les seues zones de protecció hauran de complir la legislació d’aigües vigent i s’hauran de sol·licitar les autoritzacions administratives corresponents.

Servici de Planificació (carreteres GVA)

Informa que les carreteres existents en l’àmbit geogràfic del PORN són les següents:

+ Titularitat estatal

N-340

+ Titularitat GVA

Xarxa bàsica: CV-81.

Xarxa local: CV-700.

+ Titularitat Diputació de València

Xarxa local: CV-794.

+ Titularitat Diputació d’Alacant

Xarxa local: CV-795, CV-803.

En l’àmbit de les seues competències (afecció a infraestructures de titularitat autonòmica i xarxa estructural viària), no es produïxen afeccions.

Diputació d’Alacant

L’informe firmat de 27.05.2020 fa una sèrie de determinacions tècniques a partir d’un control de l’espessor de la vegetació, en funció de la classe de formació o estructura vegetal que ens trobem, de manera que es distingix la classe d’actuació forestal que cal fer per a complir el criteri de selectivitat i minimització de l’impacte generat en el tractament de les masses forestals, així estes evolucions van cap a formacions més madures i, al seu torn, menys combustibles.

L’informe indica que l’única actuació crítica ambientalment és l’execució i el manteniment de les àrees tallafocs incloses, més el tractament de la vegetació en els punts estratègics de gestió de la vegetació per a previndre incendis forestals.

Unes àrees tallafocs necessàries per a limitar l’extensió d’un possible incendi en el parc, però que la seua execució pot tindre efectes en el medi ambient si són agressives i es localitzen dins d’una vegetació de valor, ja que es tracta d’eliminar bona part de vegetació per a reduir la combustibilitat.

Per això, per a evitar que este possible impacte siga ambientalment admissible es podria considerar que en zones de vegetació de valor, com en alzinars o pinedesmadures de pi blanc, cal no rebaixar la densitat de recobriment als valors que establix la norma, per l’impacte que pot ocasionar, i a canvi ampliar considerablement l’amplària d’estes àrees amb l’aplicació de millores silvícoles, de reservació selectiva en alzinar i clarianes baixes en pinedes madures, que facen evolucionar estes formacions a models menys combustibles, adaptats paisatgísticament i de més qualitat ambiental, en els quals la naturalesa també col·labora activament amb el pas del temps davant de la vulnerabilitat davant de l’incendi. En la resta de casos, amb formacions vegetals d’un valor inferior es pot aplicar el que establixen les normes tècniques.

A continuació, en l’informe s’exposen els models silvícoles que executa l’Àrea de Medi Ambient de la Diputació d’Alacant amb un resultat bo i es distingix entre:

– Reservació selectiva d’alzinar.

– Clarianes baixes de pineda madura.

Respecte als punts estratègics de gestió de la vegetació per a previndre incendis forestals, el mateix, és recomanable aplicar en estes zones models silvícoles no només de prevenció immediata d’incendis, sinó que preparen a la vegetació cap a models evolucionats poc combustibles amb l’aplicació de silvicultura de millora.

Així, a part de la reservació en alzinar i les clarianes baixes en pineda incorporem altres tècniques en zones de pineda amb risc alt que pogueren ser d’utilitat i que s’exposen a continuació:

– Podar selectivament (aplicació en la denominada plançonada grossa).

– Aclarida selectiva.

– Clariana alta selectiva

Per a cada una de les tipologies de l’estat forestal anteriors, indica les condicions i la forma d’execució amb gràfiques explicatives per a una comprensió millor.

Exemple gràfic del tractament de masses forestal de clariana alta.

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/11/19/1215703/18_1732715138511_9078490935883993525_imagen.png)

Ajuntament d’Alcoi

Considera que no hi ha inconvenient en la tramitació de la proposta de revisió.

Ajuntament de Cocentaina

Fa una sèrie d’al·legacions referides al Pla local de cremes i al condicionament d’àrees d’ús públic d’instal·lacions de l’ajuntament, Pla local de prevenció i respecte a la vigència o no d’actuacions planificades en 2006 i 2018.

F) Identificació dels possibles efectes sobre el medi ambient.

La revisió del pla suposa una modificació que s’aprova per una administració pública, l’elaboració i l’aprovació de la qual està exigida per una disposició legal, i constituïx un marc per a projectes.

La concreció dels possibles projectes en la documentació aportada és genèrica i deixa la seua precisió als projectes que posteriorment s’han de desenrotllar, per la qual cosa no permet determinar amb precisió si estos es trobaran sotmesos a avaluació d’impacte ambiental, o realment la seua implicació i risc ambiental en l’execució, més enllà del que s’expressa com a fitxes de resum d’actuacions que es preveuen efectuar *a posteriori*  i els tractaments típics de la vegetació per a crear o mantindre les discontinuïtats actuals del «combustible (vegetació) forestal» en el que tècnicament es denominen línies de ruptura i disminucions puntuals de la densitat de la vegetació a fi de disminuir la velocitat de propagació d’un incendi eventual.

No obstant això, és possible que en alguns casos es troben sotmesos a avaluació d’impacte ambiental, com ara: la recuperació i el manteniment de cultius proposats podria trobar-se en els supòsits que preveu el Decret 162/1990, del Reglament d’impacte ambiental autonòmic, que inclou en l’annex I transformacions a cultiu de terrenys naturals, seminaturals o incultes amb superfície superior a 25 ha a declaració d’impacte ambiental, i amb superfície superior a 5 ha a estimació d’impacte ambiental, igualment que li fora aplicable l’annex I o II de la Llei 21/2013 d’avaluació ambiental.

En algunes de les actuacions que preveuen les fitxes d’actuacions, per la naturalesa dels treballs previstos no és possible una quantificació econòmica i, en este sentit, algunes de les actuacions depenen d’inversions coordinades entre diversos organismes (per exemple, en el Pla de prevenció de causes, l’actuació de foment de cremadors agrícoles que complisquen requisits tècnics).

Altres actuacions com la 1.1. Elaboració d’un estudi de punts estratègics de gestió per a la prevenció d’incendis (Pla d’infraestructures) contenen una partida alçada, però el destacable d’esta actuació és que al tractar-se d’un pla de prevenció d’incendis en un parc natural, seria recomanable que este estudi estiga redactat i quantificat en la seua execució amb caràcter previ i no aprovar un pla (PPIF del parc) per a encarregar un altre pla per a indicar a on van els punts de gestió. Això facilitaria el coneixement concret respecte a possibles afeccions d’hàbitats d’interés, al mateix temps que al gestor li facilitaria modelitzar estratègies de control del foc des de l’aprovació mateixa del pla que es presenta.

Altres actuacions com el foment d’aprofitament ramader (actuació 5.2 del Pla d’infraestructures i la pàgina 31/43 del Pla d’infraestructures) contenen la valoració econòmica, però, excepte la referència genèrica de l’Orde de 4 d’octubre de 2002, per la qual s’establix un règim de primes compensatòries per al control de la pastura i el matoll en àrees tallafocs de la Comunitat Valenciana i pasturatges comunals (porció de terreny comunal o en rostollada en què pasturen lliurement o per torns els bestiars dels veïns d’un poble) de la província de Castelló, mitjançant pasturatge controlat, però no s’especifica per a les característiques pròpies del Parc Natural la càrrega ramadera que seria capaç de suportar el parc per a garantir així tant la persistència o l’esgotament de la vegetació que cal controlar, les estratègies de control, la zonificació recomanada de la massa forestal a l’efecte dels diferents tipus de càrrega de pastura, en nombre de caps de bestiar, la rotació i la periodicitat que són capaços de controlar l’excés de vegetació en àrees prèviament planificades, ja que, novament, esta actuació consistix en l’elaboració al seu torn d’un nou pla que el determine, per la qual cosa sense estos aspectes bàsics és difícil pronunciar-se sobre els possibles efectes que esta mesura pot ocasionar sobre el medi ambient del Parc Natural.

G) Consideracions jurídiques

L’avaluació ambiental estratègica és l’instrument de prevenció que establix la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a integrar els aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s’incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).

H) Valoració ambiental d’acord amb els criteris de l’annex VIII de la LOTUP.

De conformitat amb l’article 46.3 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, l’òrgan ambiental determinarà si un pla ha d’estar subjecte a avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària. Per a fer-ho, cal tindre en consideració els criteris de l’annex VIII d’este text refós, o la disposició reglamentària aprovada mitjançant un decret del Consell que ho modifique.

El Pla d’ordenació dels recursos naturals de la serra de Mariola (PORN / Decret 76/2001, de 2 d’abril) indica que la serra de Mariola constituïx un dels territoris valencians en els quals es concentren, en major mesura, valors mediambientals, paisatgístics i socioculturals d’especial rellevància.

Constituïda majoritàriament per materials calcaris, l’activitat tectònica intensa ha generat un massís d’orientació predominant de sud-oest a nord-est, com correspon al context de les serres bètiques en el qual s’enquadra, i d’una topografia molt variada, que arriba a l’agressivitat màxima en l’extrem nord-oriental, sector en què se situen també les altures màximes, presidides pels 1.390 metres de l’emblemàtic Montcabrer.

Els aqüífers importants de Mariola donen lloc a fonts, brolladors i surgències que omplin tota la superfície de la serra.

La riquesa vegetal és un aspecte que cal considerar, ja que disposa de més de mil dos-centes espècies de vegetals superiors catalogades en la zona.

Moltes àrees de la serra conserven encara restes interessants dels antics ecosistemes forestals, dominats per espècies com ara carrasques, freixes florits, aurons, teixos, etc.

Les pinedes també troben una àmplia representació a Mariola, així com els matolls i els salviars, fruit sovint de la degradació de formacions més madures, però en els quals prosperen moltes de les plantes aromàtiques i medicinals que han fet coneguda la serra.

La fauna conserva poblacions bones de moltes espècies d’interés, com rapinyaires (àguila reial, àguila cuabarrada, falcó pelegrí, esparver i brúfol) o carnívors, entre els quals poden destacar-se el gat salvatge, la geneta, la fagina o el teixó.

Les restes patrimonials troben una representació rellevant a Mariola: nombrosos jaciments arqueològics, alguns d’estos de valor excepcional, com la cova de la Sarsa, el Salt o la mola d’Agres, entre altres, apareixen per tota la zona, i comprenen des del paleolític mitjà fins a l’època medieval, passant pel neolític, el bronze, la cultura ibèrica, la romanitat tardana o el poblament andalusí intens.

També el patrimoni etnològic es troba molt present, i destaca per la seua peculiaritat el conjunt de caves o pous de neu, alguns d’estos, com la cava d’Agres o la de Don Miguel, amb característiques realment monumentals, o els diversos castells, com els de Cocentaina i Agres.

No obstant això, el caràcter probablement més important de Mariola és el que deriva precisament de la llarga història d’ocupació i interacció humana. Els diversos usos exercits sobre els recursos naturals de la serra han acabat configurant un mosaic d’ecosistemes i paisatges excepcional, des de les restes forestals més ben conservades fins als cultius rústics de muntanya, des de les antropitzades riberes als cingles més inaccessibles, que sintetitzen, com pocs territoris valencians, les característiques bàsiques i les peculiaritats de la mitja muntanya mediterrània, i que han fet de la serra una senya d’identitat verdadera per als pobles que la circumden.

Un mosaic, amb tot, que, malgrat el seu valor i interés, no ha romàs lògicament alié als canvis i les alteracions que s’han experimentat recentment pel món rural, fins al punt que la confluència i la reiteració de processos destructius, l’abandó de cultius i altres usos tradicionals, la urbanització incontrolada, els incendis forestals, les extraccions d’aigua i molts altres han arribat a posar en perill el manteniment de les característiques bàsiques de la serra, i han fet necessari l’establiment de mesures de gestió activa dirigides a la seua conservació. Es tracta d’una conservació que, en tot cas, no pot ser aliena a la població que secularment, i de manera directa o indirecta, ha configurat el paisatge de Mariola, i la participació i la implicació del qual en la preservació de la serra resulta imprescindible.

Dins de l’àmbit del PPIF, es troba distribuïda una multitud d’hàbitats d’interés comunitari, i dos d’estos es consideren d’interés prioritari de conservació per la Unió Europea, com els boscos de *Quercus ilex*  i *Quercus rotundifolia*  o els matolls termomediterranis i preestèpics.

Així mateix, hi ha microreserves de flora dins de la zona (Molí Mató, Alt de la Cava, el Recingle, Teixera d’Agres, Lloma del Cavall, Mola de Serelles, Ombria del Garrofer) i plans i àrees de recuperació i conservació de fauna.

1. Per les característiques dels plans i els programes:

De la documentació presentada no s’aclarix si la revisió del Pla de prevenció d’incendis, en particular, el Pla d’infraestructures, establix el marc per a projectes sotmesos a avaluació d’impacte ambiental, atés que, com s’ha indicat i així apareix en les fitxes d’actuacions dels subplans (prevenció de causes i infraestructures), es posposen actuacions que a falta de la seua concreció, si podrien, o no, ser objecte d’avaluació posterior d’acord amb la normativa d’avaluació d’impacte ambiental de projectes o d’avaluació de repercussions de projectes en Xarxa Natura 2000.

Convergixen en este lloc figures de protecció que pertanyen a la Xarxa Natura 2000:

– Es va declarar LIC ES 0000213 serra de Mariola i Carrascar de la Font Roja

– Ha sigut declarat ZEC amb el mateix nom

– També se situa dins de la zona la ZEPA amb el mateix nom (i codi ES0000474)

Pel que fa a les normes de gestió de la zona d’especial conservació, el Decret 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, pel qual es declaren com a zones especials de conservació deu llocs d’importància comunitària coincidents amb espais naturals protegits i s’aproven les normes de gestió per a estos llocs i per a deu zones d’especial protecció per a les aus, establix en els articles 4 i 7 com a normes de gestió i aplicable directa respectivament, els instruments de gestió vigents en els espais naturals.

El Pla de prevenció d’incendis forestals del PN de la Serra de Mariola comprén actuacions de silvicultura preventiva, que encaixen amb el que preveu la directriu 45.d que establix el capítol III de l’estratègia territorial valenciana, per la qual cosa no hi ha incoherències entre els dos plans.

En relació amb el Pla d’acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, este preveu, tant en el seu diagnòstic com en el programa d’actuacions, el servici que els ecosistemes forestals fan en la regulació dels incendis, així com la realització de treballs silvícoles a este efecte, per la qual cosa el PPIF és compatible amb el PATFOR.

D’altra banda, el PPIF del PN de la Serra de Mariola encaixa en les infraestructures de prevenció que inclouen els plans de prevenció d’incendis forestals de les demarcacions de Xàtiva i Alcoi, ja que inclou les infraestructures que establixen els plans de demarcació.

Quant a la normativa sectorial del parc, el Decret 76/2001, de 2 d’abril, del Govern Valencià, pel qual s’aprova el Pla d’ordenació dels recursos naturals del Parc Natural de la Serra de Mariola, inclou en l’article 36 relatiu a la conservació de terrenys cultivats que: «Pel seu valor ecològic, paisatgístic i de protecció davant de l’erosió i els incendis forestals, per als terrenys agrícoles enclavats en zones forestals, i en particular els que el Pla de prevenció d’incendis forestals considere àrees tallafocs, la Conselleria de Medi Ambient habilitarà els mecanismes oportuns per a afavorir el manteniment d’estos cultius.»

També és destacable el que establix l’article 28 del PRUG del Parc Natural, article 28. Ramaderia, «L’activitat ramadera s’ajustarà al que establix l’article 39 del PORN. Mentres es duga a terme la confecció i tramitació del Pla d’aprofitament ramader, es promocionaran les actuacions dirigides a una ramaderia extensiva que aprofite les pastures naturals existents, de manera compatible amb el manteniment de la vegetació silvestre i, al mateix temps, contribuir al control de la vegetació per a reduir els riscos d’incendi forestal»; atesa l’existència d’esta mesura específica en el Pla de prevenció d’incendis, però que, no obstant això, com ja s’ha mencionat abans, està supeditada a l’aprovació d’un estudi/pla posterior i s’ha optat per indicar una referència genèrica de l’orde de subvencions de l’any 2002 de caràcter general per a la Comunitat Valenciana.

2. Per les característiques dels efectes i de l’àrea probablement afectada:

L’efecte inicial de l’aprovació del Pla de prevenció d’incendis serà establir el marc necessari per al desenrotllament d’una sèrie d’actuacions que s’han descrit en el Pla de prevenció de causes i en el Pla d’infraestructures.

Realment, només les actuacions d’este últim pla tenen efecte directe sobre el medi natural afectat a través d’actuacions de silvicultura preventiva que busquen la modificació de la massa existent a fi de dificultar la propagació dels incendis forestals.

Segons la literatura tècnica en matèria de prevenció d’incendis (pàgina 14.7 del llibre La defensa contra incendios forestales – Fundamentos y experiencias, Velez, R. coord., ISBN 16-952-7839-4, mencionat en l’esborrany de revisió del pla), els principis de la silvicultura preventiva han de ser:

+ L’objectiu de la silvicultura preventiva és modificar l’estructura de la massa forestal per a dificultar la propagació del foc.

+ Este objectiu s’aconseguix mitjançant la diversificació de la massa, amb l’establiment de discontinuïtats en el seu perímetre i al llarg de camins, tàlvegs, cursos d’aigua i divisòries, així com per mitjà de la conservació i l’afavoriment de l’alternança d’espècies.

+ La diversificació s’ha de fer amb respecte pel paisatge i el caràcter de la zona, així com els hàbitats de vida silvestre que s’inclouen en esta.

En general, de manera molt sintètica dins dels plans de prevenció d’incendis i amb l’objectiu de reduir la velocitat de propagació en cas que hi haja incendi, ja que en l’àrea afectada es modificarà la cobertura vegetal, amb la reducció de la continuïtat de la vegetació que es puga cremar, la reducció de densitats de la massa forestal (reducció de fracció de densitat de recobriment sobre el terreny i/o nombre de peus), la modificació de la composició florística o vegetal, que implicarà la modificació del «model de combustible forestal» actual cap a un altre dels considerats en el projecte i que complisca amb els objectius que es busquen, per a, així mateix, alterar la inflamabilitat, la combustibilitat, la perillositat, etc., de tota l’àrea.

És de destacar que la varietat de «models de combustibles» del Parc Natural, segons tant la taula de models de combustible de Rothermel (adoptat per ICONA en 1987) es caracteritza així com els models propis del catàleg de models de combustible per a la Comunitat Valenciana, que condicionaran tant les estratègies de prevenció com, si és el cas, les d’extinció.

Per tant, cal indicar que esta caracterització forestal basada en el model de combustible justifica actuacions immediates de prevenció per a aconseguir dirigir la vegetació cap a models de combustible més favorables i que, en el marc del PORN del Parc Natural, s’aconseguisquen els objectius perseguits en el Pla de prevenció.

Però estes actuacions no han de suposar la regressió de les formacions forestals més evolucionades des del punt de vista fitosociològic cap a formacions més pobres en diversitat o en evolució, i s’hauria de concretar només en els paratges estrictament necessaris en el marc de l’estratègia de control, per la qual cosa l’aplicació del pla de prevenció en el seu conjunt, a partir de l’acurat estudi de detall dels projectes que el desenrotllen, ha de considerar afavorir l’evolució de les masses forestals cap a formacions pluriespecífiques i pluriestratificades en la mesura que siga possible i estudiar en cada cas concret l’estat forestal de la massa sobre la qual es pretén actuar.

En relació amb el que s’ha exposat anteriorment, en este sentit, la reducció d’espessor (fracció de densitat de recobriment) provocarà l’aparició d’espècies més «de llum», o més adaptades a les condicions d’alta lluminositat de l’espai forestal, espècies que, en general, en el medi mediterrani, a causa de la seua composició, solen ser més inflamables/piròfiles, però, no obstant això, eixa obertura de llum provocarà que la separació entre espècies, en cas que hi haja un incendi, probablement disminuïsca la intensitat calorífica i l’altura de flama, la combustibilitat, etc., aspectes essencials per a la lluita contra els incendis forestals, per la qual cosa les tasques d’extinció es voran facilitades.

Cal aconseguir l’equilibri entre les tasques de «ruptura de la continuïtat del combustible» i la conservació del màxim potencial florístic/vegetal en el parc natural, aspectes que es troben a faltar perquè no s’ha fet l’anàlisi d’alternatives en este sentit i que permeten valorar els efectes sobre la riquesa florística afectada dins dels paràmetres que per previndre incendis es requerixen en l’àrea afectada.

En síntesi, consistiria a «sacrificar» l’existència de vegetació en unes zones per a afavorir l’existència del conjunt afectat pel Pla de prevenció d’incendis.

Per a fer-ho, els plans d’execució dins de les denominades actuacions de silvicultura preventiva són els que en concret hauran de modelitzar els efectes esperats després de l’execució dels projectes de silvicultura preventiva mencionats, sobre la base de paràmetres de càlcul que definiran o quantificaran el disseny de les línies de ruptura que fonamentalment són: amplària de la línia de ruptura segons el seu orde (1, 2 o 3), altura de flama esperada segons la tipologia de la vegetació del «model de combustible», qualitat del medi forestal en el qual es desenrotllen, fisiografia del medi (pendents i orientacions) i variables meteorològiques (vent dominant) de la unitat territorial considerada, etc.

D’altra banda, s’espera, segons les previsions d’eixa classe d’actuacions, que les actuacions d’extinció d’incendis es vegen afavorides, ja que s’espera que la disminució de la intensitat de calor permeta apagar abans un foc utilitzant menys quantitat d’aigua i la disminució en la velocitat de propagació de l’incendi disminuïsca la superfície cremada en igualtat de temps de resposta dels mitjans d’extinció.

Estos efectes, produïts en l’àrea afectada, no es veuen analitzats amb claredat en les alternatives presentades per la revisió del Pla de prevenció; no obstant això, com s’ha dit abans, els projectes de silvicultura redactats en desplegament d’este pla haurien d’analitzar esta situació, si bé, malgrat això, és important reiterar l’objectiu principal que han de buscar les actuacions de prevenció d’incendis i, en concret, de l’execució derivada del Pla d’infraestructures.

D’altra banda, un altre dels efectes posteriors esperats és el que fa referència a la disminució del temps de resposta en tasques d’extinció.

En la pàgina 20/43 de la memòria del Pla d’infraestructures es referix a la definició de la xarxa hídrica òptima com aquella en què:

La distància que ha de recórrer un helicòpter perquè siga capaç d’obtindre una cadència de descàrregues de cinc minuts és de 2,5 quilòmetres (Bardají & Molina, 1998)1. Això ens dona una superfície circular de radi 2.500 metres amb centre en el mateix depòsit, a la qual denominarem zona d’influència del depòsit, i que ocupa una superfície de 1.963,5 hectàrees.

Finalment, en la pàgina 20 i següents de la memòria del Pla d’infraestructures es proposa la ubicació de depòsits, les característiques i l’execució d’estos depenent de si la seua gestió posterior recau directament o no en la Generalitat.

Si en els projectes que deriven del pla s’aconseguix disminuir la velocitat de propagació dels incendis i s’augmenta el nombre de punts de presa d’aigua, l’efecte immediat serà un augment en l’eficàcia de l’extinció amb un efecte positiu en la conservació del parc natural.

En relació amb el que es tracta en este informe, hem d’indicar que, efectivament, el paisatge ha de ser un element que cal considerar en esta classe d’actuacions i un dels principis en què s’ha de basar la silvicultura preventiva.

El Pla de prevenció no incidix en el model territorial vigent.

Finalment, afegim que l’execució d’este pla de prevenció té incidència sobre actuacions que cal desenrotllar per diverses persones públiques i privades i que requerirà la coordinació amb la resta d’actuacions amb incidència en el medi natural, com ara l’execució de qualsevol instrument de gestió forestal dels definits per la Llei forestal valenciana, actuacions de clausura o condicionament d’abocadors o projectes de restauració i recuperació ambiental de diversos espais del parc natural, plans de recuperació o conservació de flora i/o fauna en vigor, així com qualsevol classe d’actuació que tinga com a objectiu el tractament de la vegetació o que, sense tindre’l, com ara condicionament de camins, hidrants, cartells informatius..., puga suposar un solapament amb actuacions que ja preveu el Pla de prevenció d’incendis i que, com es descriu en les fitxes d’actuacions, tindran implicació sobre altres interessats, públics o privats, en què es requerix una coordinació important.

D’esta manera, l’execució de gran part de les actuacions proposades dependrà de persones alienes al promotor del Pla de prevenció.

De conformitat amb l’informe de patrimoni cultural d’Alacant, el PPIF és compatible i no suposa afeccions a la riquesa o els valors patrimonials sense necessitat d’adoptar mesures cautelars.

Tenint en compte les circumstàncies i els criteris que s’han descrit abans, s’estima que ens trobem davant d’un dels supòsits de l’article 46.3 del TRLOTUP, podria aplicar-se-li l’article 46.3.a, o 46.3.c, i es considera suficient l’avaluació simplificada del pla presentat.

I) Acord

D’acord amb el que s’ha exposat, es resol:

Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment d’avaluació ambiental i territorial estratègica de la revisió de Pla de prevenció d’incendis forestals del Parc Natural de la Serra de Mariola, que té com a objectiu el que es descriu en la documentació remesa i d’acord amb els criteris de l’annex VIII del LOTUP, tenint en compte les consultes i l’anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d’avaluació simplificat és suficient per a determinar que no presentarà efectes significatius sobre el medi ambient, sempre que, prèviament a la seua aprovació definitiva, es complisquen els condicionants que es descriuen a continuació, i correspon continuar la tramitació de la modificació de pla d’acord amb la seua normativa sectorial:

1. Els projectes de desenrotllament de les actuacions previstes en el pla que constituïsquen supòsits d’avaluació d’impacte ambiental, d’acord amb la legislació vigent a la Comunitat Valenciana (estatal o autonòmica), han de tramitar el procediment d’avaluació d’impacte ambiental que corresponga incardinat en el procediment d’aprovació o autorització.

2. De conformitat amb l’informe del Servici de Gestió d’Espais Naturals Protegits, el desenrotllament dels projectes del PPIF es revisarà i valorarà a la normativa de l’espai natural protegit, així com la possible afecció a la Xarxa Natura 2000, sempre per a cada cas concret.

3. En el Pla de prevenció d’incendis haurà de constar que els projectes d’execució derivats del pla hauran de complir les condicions que establix l’article 21 de la normativa del PATRICOVA.

4. En compliment de PORN i PRUG, per als treballs silvícoles en les zones arbrades que tinguen per finalitat la millora de la massa i del sòl sobre terrenys forestals de titularitat municipal, les formacions forestals d’especial valor així com, si és el cas, en els punts estratègics de gestió de la vegetació, es valorarà i, si és el cas, es prendrà en consideració l’informe subscrit pel cap de projectes i director de l’àrea de la Diputació d’Alacant de data electrònica 27/05/2020.

5. D’acord amb l’informe del Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge, en les fitxes de l’annex 2 (Programa d’actuació/Pla d’infraestructures) haurà de constar per a cada actuació, segons el cas concret, el projecte i la ubicació de les que indica este informe respecte a la necessitat concreta d’un estudi d’integració paisatgística.

6. El PPIF valorarà per raons de coordinació i competència en matèria i territori i, si pertoca, tindran en consideració les actuacions recomanades tant per les seccions forestals de València i Alacant com, si és el cas, les consideracions formulades per l’Ajuntament de Cocentaina, que és el cas per a la coordinació amb el Pla de prevenció d’incendis d’àmbit local d’este municipi.

Segons establix l’article 53.7 del TRLOTUP, l’informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i deixarà de tindre els efectes propis si, una vegada publicat en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha aprovat la revisió del pla en el termini màxim de quatre anys des que es va publicar. En este cas, el promotor haurà d’iniciar novament el procediment d’avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.

Òrgan competent

La Comissió d’Avaluació Ambiental és l’òrgan competent per a emetre l’informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l’article 53.2.b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d’acord amb el que disposa l’article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de l’òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d’avaluació ambiental estratègica (plans i programes).

A la vista de tot el que s’ha exposat, la Comissió d’Avaluació Ambiental, acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d’avaluació ambiental i territorial estratègica la «revisió del Pla de prevenció d’incendis forestals del Parc Natural de la Serra de Mariola», perquè considera que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s’inclouen en l’informe mencionat.

Notificar als interessats que, contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és un inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.

Vos ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.

La qual cosa se certifica amb anterioritat a l’aprovació de l’acta corresponent i a reserva dels termes precisos que deriven d’esta, tal com ho autoritza l’article 18.2 de la Llei 40/2015, d’1 d’octubre, de règim jurídic del sector públic.

València, 4 de juliol de 2022. El secretari de la Comissió d’Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»

  

València, 13 de setembre de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental