Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4937, del 02-02-2005 (2005/308)

RESOLUCIÓ de 30 de desembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4937

Data del DOGV
:   02-02-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/308


Data del document
:   30-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Guardamar de la Safor
    * Parcent
    * Alpuente
    * Vila-real
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 30 de desembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X308]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 188/03-AIA, 208/03-AIA, 293/02-AIA, 343/02-AIA i 004/03-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 30 de desembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 188/03-AIA
  
Títol: Ampliació de la pedrera Poyota núm. 1832 €bis
  
Promotor: Sicamar
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de València
  
Localització: Turó Mola Catalana. Terme municipal d'Alpuente (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.
  
La concessió minera Poyota núm. 1.832 bis per a l'obtenció d'arenes i argiles, és el resultat de l'agrupació d'una sèrie de concessions mineres i les seues demesies; agrupació autoritzada per resolució de la Direcció General d'Indústria i Energia de data 15 de febrer de 2002.
  
Les labors d'explotació minera han sigut portades a terme fins a la data únicament sobre la superfície autoritzada per a l'explotació dins de la concessió minera Poyota núm. 2.172, situada en el turó Mola Catalana del terme municipal d'Alpuente.
  
L'objecte del projecte és l'ampliació dels límits de l'explotació. Aquesta s'estén en distintes zones situades en els vessants nord, central i sud del turó. Geològicament, el material que s'ha extraure es correspon amb l'arena basal de les fàcies del cretaci superior (fàcies Utrillas), la destinació d'aquests materials és el sector de la construcció com a matèries primeres per a la fabricació de ceràmiques, ciments, vidres, formigons, porcellanes, etc. Aquesta matèria primera se sotmet prèviament a un tractament en rentador al terme municipal d'Higueruelas.
  
La superfície de la mina actual és d'aproximadament 161.500 m². La superfície total a afectar per l'ampliació de l'explotació, incloent l'actual és d'aproximadament 768.135 m² i la superfície total de tota la concessió minera és aproximadament de 45.591.620 m².
  
Per a portar a terme una explotació racional, que compatibilitze les labors d'explotació amb les de restauració i minimitze la generació d'escombreres, s'ha planificat l'explotació diferenciant-la en fases o zones a explotar (A, B, C, D, E, F i G), de manera que l'avanç de les labors mineres d'extracció en una fase o zona puguen ser simultanejades amb la restauració de la zona anterior ja esgotada, o bé, tan prompte com les labors extractives ho permeten.
  
En línies generals, l'explotació es realitzarà seqüencialment, començant per la primera zona (zona A) situada en la vessant nord de les moles. Simultàniament, es procedirà a la restauració de la zona actualment en explotació, corresponent a la part de la zona D situada en la vessant nord, utilitzant per a la regeneració de les vessants naturals d'aquesta, els estèrils generats en la primera zona. Una vegada finalitzada l'explotació de l'esmentada zona A, s'iniciarà la següent fase, començant l'explotació de la zona B i la restauració de la zona A, portant el mateix procediment successivament fins a finalitzar l'última fase. Així, la restauració de cada zona coincidirà amb l'explotació de la zona següent, per mitjà del desenvolupament d'una mineria de transferència.
  
El sistema d'extracció del material es realitzarà de forma descendent a mig vessant, en banc de 7 metres i mig, amb una inclinació de 45º respecte de la vertical, resultant un talús general de 45º. No hi haurà escombreres noves ja que s'utilitzaran les zones de recollida actual corresponents a la zona D. L'accés a la zona d'explotació serà a través d'un camí existent en la part inferior de la vessant nord que es condicionarà per al pas de maquinària.
  
El pla de restauració, consisteix en el moviment de terres per a farcimentt dels buits excavats i condicionament del pendent de talussos de restauració, disseny i construcció de drenatges, estesa i condicionament de terra vegetal, labors de revegetació, condicionament d'accessos i seguiment del pla de vigilància.
  
Per a la remodelació de talussos, una vegada dipositat el material estèril en el front d'explotació, els paràmetres de restauració que s'usaran són els següents: talussos de 5 m d'alçada, amb amplària de berma de 3 m i un angle d'inclinació respecte a l'horitzontal de 35º, tenint en compte que el talús final de restauració serà inferior a 25º.
  
Posteriorment, per a iniciar les tasques de revegetació s'aportarà 0,5 m de terra vegetal i es realitzarà una sembra de llavors (gramínies i lleguminoses), posteriorment es plantaran espècies arbustives (coscoll, timó, llentiscle i romer) i arbòries (pi blanc i silvestre, carrasca, ginebre i savina) pròpies de la zona.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Tramesa de l'expedient
  
Al juny de 2003, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València tramita davant d'aquesta Direcció General, la sol·licitud d'ampliació de la concessió d'explotació de la secció C nomenada Poyota núm. 1.832-bis, al terme municipal d'Alpuente (València) i aporta projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental.
  
En data 12 de setembre de 2003, té entrada el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient, que indica que publicat en el BOP núm. 140 de data 14.06.03, l'anunci de la citada sol·licitud i transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi ha presentat cap al·legació.
  
Consideracions ambientals
  
L'àrea d'explotació se situa al terme municipal d'Alpuente, afrontant amb els termes municipals d'Aras de los Olmos a l'oest i Titaguas al sud-oest.
  
La mola Catalana, on s'ubica la concessió minera es troba en un entorn muntanyós. Al sud-oest es troben els relleus denominats Higuero i Moratilla, i al nord-oest el relleu Muela i al sud la pedra de la Yedra.
  
La disposició dels materials cretacis, argiles i arenes caoliníferes als vessants i un recobriment calcari dolomític suprajacent donen l'aspecte de mola que caracteritza el paisatge de la zona.
  
La mola Catalana té forma allargada, i presenta una orientació NE-SO i es troba entre els barrancs d'Aigua Bona i Regalló.
  
Sobre el recobriment calcari creix una vegetació arbustiva amb matoll de port baix i exemplars dispersos de pins i carrasques, mentre que en els vessants la vegetació és molt més densa i hi ha milers d'exemplars de pinassa de repoblació, grups de carrasques i exemplars de pi roig.
  
El terme municipal d'Alpuente es troba dispers en diverses aldees dedicades econòmicament a una agricultura de secà, sobretot vinya i cereals, una ramaderia avícola i porcina i diverses explotacions mineres de caolí.
  
L'explotació es troba allunyada dels nuclis de població i l'accés es realitza des de la carretera comarcal CV-350, a l'altura del punt quilomètric es pren un camí sense asfaltar i al cap d'uns 1.100 m s'arriba a la zona d'explotació.
  
Afeccions legals
  
La mola Catalana forma part de la forest d'utilitat pública núm. 40 turó de la Cella, pertanyent a l'Ajuntament d'Alpuente.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en el seu article 17 estable que li correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'ampliació de la concessió minera denominada Potoya núm. 1.832-bis, en el terme municipal d'Alpuente (València), el promotor del qual és Sicamar, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada.
  
Segon
  
La sol·licitud d'ocupació de forest d'utilitat pública de les zones E, F i G quedarà supeditada a la completa restauració de les zones A, B, C, D (oest i est). En cas de no haver restaurat adequadament segons projecte, s'exigirà l'empresa promotora prèviament a la sol·licitud de noves ocupacions l'execució completa dels treballs de restauració projectats en la documentació tramitada.
  
Tercer
  
Es notificarà a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 6 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 208/1307-RFK
  
Títol: Declaració d'interés comunitari àrea ciutat esportiva
  
Promotor: Club esportiu Vila-real SAD
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al terme municipal de Vila-real, en uns terrenys situats entre el camí del Miralcamp i el futur vial de vora industrial, a l'oest del nucli urbà
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La construcció d'unes instal·lacions esportives que constitueixen la ciutat esportiva del Vila-real, en sòl no urbanitzable comú al costat del nucli urbà de Vila-real.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. Es planteja la construcció de la ciutat esportiva del Vila-real, on es portaran a terme les necessitats administratives i de representació del club, com també les tasques de l'escola esportiva i els entrenaments dels diferents equips que depenen del club.
  
II. L'actuació proposada suposa la construcció de 3 terrenys de joc de 105 x 60 m i 2 de 90 x 60 m d'herba natural, i 2 de 90 x 60 m i 3 camps de futbol-7 de 60 x 35 m d'herba artificial. També es projecten dues edificacions, situades en la zona central de l'actuació, destinades a vestidors i edifici social. Es creen dues zones d'aparcament ubicades al costat del vial de vora de l'actuació.
  
III. La superfície total del projecte és de 98.130 m².
  
IV. L'ús principal de l'actuació és l'esportiu.
  
V. L'estudi d'impacte ambiental expressa que es reposaran la totalitat de séquies afectades i se soterraran dues línies de mitjana tensió que discorren pels terrenys afectats.
  
3. Alternatives
  
No es plantegen alternatives de localització del sector. Es justifica la idoneïtat de l'emplaçament elegit per la seua proximitat al nucli urbà.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 17 de juny de 2003 el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló va remetre documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental i certificat del resultat de la informació pública relatius a la declaració d'interés comunitari de l'àrea de la ciutat esportiva, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, de data 15 de maig del 2003 i en el DOGV núm. 4501, de 16 de maig de 2003.
  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés pel cap del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
No s'ha sol·licitat documentació complementària ni s'han requerit informes sectorials.
  
Afeccions legals
  
1. Els terrenys que conformen l'àmbit d'actuació del projecte de referència no es troben inclosos en cap espai protegit.
  
2. No hi ha camins ramaders en l'àmbit del projecte.
  
3. No hi ha llits que es vegen afectats per l'actuació.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental expressa que s'ha consultat a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la possible existència de restes arqueològiques en la zona, concloent que no hi ha restes arqueològiques afectades per l'actuació.
  
No s'aporta l'informe que ha d'emetre la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre l'afecció del projecte al patrimoni cultural valencià, en compliment de les disposicions de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'estudi d'impacte ambiental indica que la present actuació se situa sobre terrenys ubicats al costat del nucli urbà de Vila-real, del període quaternari i amb una orografia pràcticament plana. Es tracta de terrenys destinats en la seua totalitat a l'agricultura de regadiu, on la fauna present és la pròpia de l'ús agrícola.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental valora que la zona té un interés ambiental i estètic molt baix, a causa de l'àmplia transformació que ha sofert al llarg del temps.
  
3. El proveïment d'aigua procedeix d'un pou propi existent dins de l'àmbit de l'actuació. S'afirma que el major consum d'aigua es derivarà del reg dels camps esportius. També s'assenyala que el consum d'aigua per l'actuació és inferior al del reg dels camps de cultiu.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental indica que les aigües residuals generades durant la fase de funcionament seran abocades al col·lector general que discorre pel vial de vora de l'actuació.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 20 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, la declaració d'interés comunitari de l'àrea ciutat esportiva del municipi de Vila-real (Castelló), promogut pel Club Esportiu Vila-real SAD, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i el desenvolupament del projecte:
  
I. S'ha de justificar davant la Comissió Territorial d'Urbanisme el canvi de concessió de l'aigua de pou per als nous usos implantats, autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. En el cas que no es dispose de concessió per a l'aigua extreta del pou, s'haurà de procedir a la legalització d'aquest.
  
II. De conformitat amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, de protecció del patrimoni cultural valencià, s'ha d'obtenir l'informe favorable emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre l'afecció del projecte al patrimoni cultural.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 6 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 293/02-AIA
  
Promotor: Comunitat de regants i usuaris Vall del Pop
  
Objecte del projecte: Embassament regulador d'aigua de reg per a la comunitat de regants
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Localització: Partida Costera de Blanquer al terme municipal de Parcent (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte
  
L'objecte del projecte és la construcció d'un embassament a la partida Costera de Blanquer a Parcent, de 165.252 m3 de capacitat útil i 189.977 m3 de capacitat total, com també les conduccions de connexió amb l'embassament existent i la xarxa de reg i la resta d'instal·lacions complementàries.
  
La superfície de la zona de reg de la comunitat de regants és de 211 ha, on predomina el cultiu de cítrics. Quasi la totalitat de les parcel·les es troben al terme de Parcent, encara que hi ha algunes localitzades a Alcalalí, Xaló i Benigembla
  
El subministrament d'aigua es realitza a través de tres pous en explotació, dels quals només un s'utilitza tot l'any i en èpoques de màxima demanda, per la qual cosa resulta necessari augmentar la capacitat d'emmagatzematge d'aigua (actualment únicament disposa d'un embassament de capçalera de 10.000 m3) per mitjà de la construcció d'un embassament regulador.
  
L'embassament projectat ocupa una parcel·la de 5'22 ha, amb una superfície que s'ha de desbrossar de 37.200 m3, l'alçada màxima de l'embassament és de 10 m, per al qual s'ha d'excavar 85.026'19 m². El volum de terraplé serà de 77.181'1 m3 i el volum de transport de materials a abocador 1.482,85 m3. Els talussos de la presa tenen tots el mateix pendent, amb talús interior d'1:2 i talús exterior d'1:1'5. L'embassament s'impermeabilitza amb una làmina de polietilé d'alta densitat (PEAD) de 2 mm de gruix.
  
Les conduccions projectades són d'ompliment de l'embassament (de 1.975 m i 400 mm de diàmetre), i de connexió amb la xarxa de reg, de (1.292 m i 400 mm de diàmetre), que en la seua major part transcorre per camins existents (a excepció de 380 ml de la conducció d'ompliment que travessa zona forestal). A més està previst un possible buidatge ràpid de l'embassament, per mitjà d'una derivació de la canonada de connexió amb la xarxa de reg en les proximitats del barranc de la Foya. El temps màxim de buidatge és de 100 h i 32 m. S'inclou el desplaçament i la reposició de la connexió d'aigua potable de Benissa que es vorà afectada en 190 m per l'ocupació de l'embassament.
  
També s'executarà la prolongació de la línia elèctrica d'uns 600 m des de la xarxa existent fins al grup d'impulsió a peu d'embassament, per mitjà d'una línia de 20 kv aèria que transcorre per camins i camps de cultiu, i uns 220 m discorrerà soterrada des de l'embassament fins al transformador i el quadre de baixa tensió.
  
2. Alternatives
  
S'indica que va existir una altra alternativa per a un embassament de 50.000 m3 que s'havia d'ubicar en el tàlveg del barranc contigu a l'embassament de capçalera, que es va desestimar per l'escàs volum que permetia afegint el risc d'avingudes de la conca hidrològica que l'alimenta, i que podria fer perillar la fonamentació.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
En data 28 d'agost de 2002, la Direcció General de Modernització d'Estructures Agràries de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació remet la documentació corresponent al projecte i estudi d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant núm. 212 de data 14 de setembre de 2002, sense que s'hagen presentat al·legacions a aquest segons consta en certificat de l'Ajuntament de Parcent.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
Es va efectuar consulta a la Direcció General d'Interior i a l'Ajuntament de Parcent. Es va sol·licitar ampliació relativa a la confirmació de l'alçada de l'embassament, a fi de determinar la seua classificació com a gran presa.
  
Informes sectorials
  
Com a contestació a la consulta efectuada i informes remesos, l'expedient conté els següents informes:
  
- De la Direcció General d'Interior:
  
S'indica que el risc que pot afectar l'estabilitat de l'embassament és el sísmic, ja que el terme municipal de Parcent, segons la norma sismoresistent de construcció (1994), té una acceleració sísmica de 0'06 g, la qual cosa el situa en la zona de perillositat sísmica moderada de la Comunitat Valenciana, intensitat sísmica V-VI MSK, per a un període de retorn de 500 anys (és de 0'07 g en la NCSR-02 d'aprovació posterior al projecte). L'informe conclou que el risc sísmic és el més destacat a què pot vore's sotmés el projecte, però que ha sigut considerat en el càlcul d'estabilitat de talussos, resultant coeficients de seguretat que garanteixen l'estabilitat dins dels límits permesos. No hi ha habitatges, ni infraestructures aigües avall de l'embassament, fins al barranc de la Foia, on s'arrepleguen les aigües desembassades, o d'una eventual ruptura de l'obra. Cal considerar la reducció del temps de desembassament total, partint des de la cota de màxim ompliment, baixant de les 100 hores estipulades en el projecte.
  
- De l'Ajuntament de Parcent:
  
Es rep informe que indica que no es troba cap objecció o inconvenient al projecte en el context de l'impacte ambiental.
  
Afeccions legals
  
No hi ha afecció a llocs de rellevància ambiental ni a camins ramaders, es troba a uns 1700 m de la LIC del riu Gorgos, on es destaquen els hàbitats fluvials. Part de la parcel·la es troba com a zona forestal en el Pla forestal de la Comunitat Valenciana. El terreny correspon a un sòl rústic sense protecció, segons la cartografia de qualificació urbanística de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte
  
Els elements ambientals amb possibilitat de resultar afectats per la construcció de la bassa com són el sòl, a causa de les transformacions d'adequació de la parcel·la, risc d'erosió, eliminació de vegetació natural, alteracions de la fauna, generació de residus inerts i modificacions en el paisatge, a més de les derivades del risc sísmic i el risc d'inundació en tractar-se d'un embassament classificat com a gran presa en la instrucció per al projecte, construcció i explotació de grans preses aprovada per l'Ordre de 31 de març de 1967.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
S'identifiquen com a accions més agressives en la construcció de l'embassament el desbrossament i el rebuig de la zona, i les excavacions i voladures, la conducció tindrà com a acció rellevant la que es desenvolupe a la zona forestal contigua a la carretera, ja que la resta discorre per camins rurals.
  
Els factors ambientals considerats com els que pateixen majors conseqüències són el sòl, la vegetació i paisatge, i en menor mesura la hidrologia i el drenatge.
  
No obstant això, cal assenyalar que l'impacte previsible sobre la fauna no ho és únicament per la fauna que es puga desplaçar per l'ocupació de sòl, sinó també pels possibles xocs de l'avifauna amb la tanca com també per la caiguda accidental d'animals a la bassa o l'efecte barrera de la tanca en els amfibis o xocs de l'avifauna amb la línia elèctrica en el cas que aquesta existisca.
  
També hi ha el risc d'inundació per eventual ruptura de l'embassament com s'ha indicat en el paràgraf anterior. No s'indiquen els possibles efectes sobre el patrimoni historicoartístic en totes les intervencions que suposen moviment de terres, tant en l'execució de l'embassament com de les conduccions. Tampoc s'assenyalen els impactes previsibles de l'execució de la línia elèctrica.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
S'estableixen mesures correctores relatives a la qualitat atmosfèrica; La protecció del sòl que evita la seua erosió i degradació (retirada de terra vegetal); protecció d'aigües superficials i subterrànies; protecció de la vegetació, la fauna i el paisatge per mitjà de la revegetació dels talussos amb espècies autòctones, reservant també la terra vegetal excavada per a facilitar les plantacions. També sobre les vies de comunicació.
  
No obstant això, no es contemplen mesures correctores per a evitar l'afecció a l'avifauna i facilitar el trànsit d'amfibis. Tampoc s'indica la gestió amb els materials excedentaris de les obres realitzades. No es concreten les espècies que s'han d'utilitzar per a la revegetació dels talussos. No s'estableixen mesures correctores per a la línia elèctrica.
  
En el programa de vigilància ambiental s'indica que durant l'execució de les obres es realitzaran controls, entre altres, sobre el lloc d'ubicació de les instal·lacions auxiliars i recollides de material, restauració de les zones compactades per pas de maquinària, de la gestió i destinació dels distint tipus de residus. Durant l'explotació es realitzaran controls del manteniment de les espècies utilitzades en la revegetació, sobre l'estat de talussos i si és necessari realitzar noves sembres.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics de l'annex I 8.e del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989 de 3 de març de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament annex I 8e del Decret 162/90.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, a l'efecte ambiental, i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació en especial les relatives a la seguretat de preses i embassaments de l'administració hidràulica competent, el projecte d'embassament regulador d'aigua per a reg que s'ha de situar a Parcent (Alacant), promogut per la comunitat de regants i usuaris Vall del Pop, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1) L'embassament es troba inclòs en la classificació de grans preses en l'article 1.1 de la instrucció per al projecte, construcció i explotació de grans preses aprovada per l'Ordre de 31 de març de 1967, per la qual cosa ha de presentar la proposta de classificació enfront del risc davant de la Direcció General d'Obres Hidràuliques del Ministeri de Medi Ambient, en els termes previstos en la Directriu Bàsica de Planificació de Protecció Civil davant del risc d'inundacions (aprovada per Acord del Consell de Ministres de 9 de desembre de 1994 €BOE de 14 de febrer de 1995).
  
2) S'ha de considerar la reducció del temps de desembassament total, partint des de cota de màxim ompliment, baixant de les 100 hores estipulades en el projecte reduint-se a 72 hores com a màxim.
  
3) S'ha d'evitar que l'inici de la fase d'execució, especialment l'ús d'explosius, coincidisca amb els períodes de nidificació-reproducció de l'avifauna existent. També s'ha de recobrir la part superior de la tanca metàl·lica, amb algun dispositiu que la faça visible per a evitar els xocs de l'avifauna.
  
4) Per a garantir l'estabilitat dels talussos, evitar l'erosió i aixaragallament d'aquests, s'ha d'efectuar un seguiment de la plantació que es realitze, assegurant el manteniment de la revegetació per mitjà de la implantació d'un sistema de reg, incloent en el pressupost tant la instal·lació del dit sistema com els costos de les plantacions. Quant a les espècies que s'han d'utilitzar per a la revegetació, han de ser preferentment les espècies arbustives que s'exposen en l'estudi, a més d'herbàcies (margall italià, farratge, trèvol blanc, etc. a portell), amb tasques d'implantació consistents en llaurada lleugera d'esponjament, sembra, adob i reg posterior. Quant a les espècies arbòries la ubicació d'aquestes no ha de comprometre l'estabilitat dels talussos.
  
5) Per a evitar l'electrocució de l'avifauna, en la línia elèctrica es procedirà a aïllar els conductors en 0'75 metres a un costat i a l'altre dels aïlladors tant en el suport com en el centre de transformació. També es procedirà a aïllar tots els ponts, grapes i la resta d'elements de tensió.
  
6) S'instal·laran elements (rampes, escalons, etc.) que permeten l'eixida d'animals de la bassa que entraren en aquesta de forma accidental.
  
7) Per a facilitar el trànsit d'amfibis es crearan buits en la base de la tanca, bé en els blocs de formigó o bé instal·lant la tanca a una determinada alçada del sòl que faça la mateixa funció.
  
8) Els materials sobrants es traslladaran a abocadors autoritzats. S'efectuarà la reposició i la restauració de camins afectats per les obres de les conduccions i la resta de terrenys on s'ubique el dipòsit de materials i parc de maquinària.
  
9) En el programa de vigilància ambiental s'inclourà la gestió realitzada amb els distints tipus de residus retirats i els generats en l'execució i funcionament de les obres projectades, remetent anualment un informe amb el resultat de l'esmentat programa a aquesta Direcció General amb indicació dels llocs de destinació del material excedentari, indicació de la solució adoptada per a l'eixida d'animals de la bassa, incloent reportatge fotogràfic de les obres realitzades i estat de la revegetació de talussos.
  
10) Prèviament a l'execució de les obres s'ha d'elaborar un informe sobre el possible impacte sobre els elements integrants del patrimoni historicoartístic. I en qualsevol cas, si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents en ordre a la protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
11)Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 7 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 343/6579-QSF
  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar de la Safor
  
Promotor: Ajuntament de Guardamar de la Safor
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Terme municipal de Guardamar de la Safor
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
L'objecte del Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar de la Safor és definir un model d'ordenació territorial per a tot el terme municipal, segons la base del model establert pel planejament vigent, i adaptar l'esmentat planejament al que disposa la Llei reguladora de l'activitat urbanística de la Generalitat Valenciana.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. El Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar de la Safor manté, amb caràcter general, la classificació i la qualificació de sòl establerta per les normes subsidiàries vigents. Es realitzen xicotets reajustaments en la delimitació d'alguns sòls classificats com a urbans o urbanitzables, i únicament es reclassifiquen com a sòl urbanitzable els terrenys que ocupen la zona de sòl no urbanitzable existent entre el sòl urbanitzable residencial de baixa densitat, platja, denominat sector III de sòl urbà en el planejament vigent, i el sòl urbà de la platja, a fi de donar continuïtat als dos nuclis urbanitzats. Es manté la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció agrícola per a la major part del terme municipal, introduint dins d'aquesta categoria una zona amb protecció paisatgística pels seus ullals i entorn rural.
  
II. El PGOU de Guardamar estableix les següents classificacions de sòl:
  
- Sòl urbà: Es correspon amb el nucli històric tradicional i amb l'àrea urbanitzada al costat del domini públic maritimoterrestre.
  
- Sòl Urbanitzable:
  
- Sector residencial de baixa densitat, platja: Es tracta d'un sòl urbanitzable amb ordenació detallada, emplaçat al costat del camí de la Mar, que coincideix amb el sector III classificat com a sòl urbà per les normes subsidiàries vigents. L'ampliació ocupa la bossa de sòl no urbanitzable existent entre l'esmentat sector i el nucli urbà de la platja. L'ús global és el residencial unitari o múltiple i la superfície total és de 64.188 m².
  
- Sector residencial de baixa densitat, casc: Es tracta d'un sòl urbanitzable definit en les normes subsidiàries vigents. La seua homologació modificativa i pla parcial de desenvolupament van ser aprovats en data 27 de juliol de 2001 per la Comissió Territorial d'Urbanisme. La superfície és de 37.300, 06 m².
  
- Sector industrial sense ordenació detallada: Situat a l'oest de la CV-670 i limitat al sud pels termes municipals de Gandia i Miramar. El present pla general manté bàsicament la delimitació del sector industrial classificat pel planejament vigent. La superfície d'aquest és de 82.863,67 m².
  
- Sòl no urbanitzable:
  
- Sòl no urbanitzable comú: Es qualifiquen així els terrenys ocupats per la declaració d'interés comunitari de la central hortofructícola, cementeri, jardí casc de la xarxa primària i centre educatiu de la xarxa primària. Els usos permesos en aquesta categoria de sòl són, mentre no es desenvolupen els anteriorment definits, l'agrícola i l'arqueològic.
  
- Sòl no urbanitzable protegit:
  
- De protecció viària: Es correspon amb l'espai de protecció de la carretera CV-670.
  
- De domini públic maritimoterrestre.
  
- De llits: El corresponent al llit del riuet o assagador i a la séquia mare.
  
- De protecció agrícola: Es correspon amb la resta de sòl, no inclòs en les categories anteriors ni ocupat per la xarxa viària primària. La normativa estableix els usos permesos en aquesta categoria de sòl, compatibles amb l'ús agrícola pel qual es protegeixen els terrenys inclosos en aquesta.
  
- De protecció agrícola i paisatgística: Es tracta d'uns terrenys situats al sud del camí de la Mar i a l'est del sector de sòl urbanitzable residencial de baixa densitat, casc.
  
En totes les categories de sòl no urbanitzable protegit queda prohibida qualsevol activitat que altere els valors pels quals es protegeix el sòl o que impliquen transformació de la destinació o naturalesa.
  
III. L'estudi d'impacte ambiental indica que, ja que la classificació de sòl es manté de les normes subsidiàries vigents, les millores introduïdes sobre l'esmentat planejament consisteixen en millora d'accessos i seguretat vial, l'articulació del territori, millora del medi rural i mesures contra les inundacions amb la protecció dels llits. Es destaca la protecció del sòl no urbanitzable enfront de noves reclassificacions de sòl en dotar-lo amb caràcter general de protecció agrícola.
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que les alternatives de projecte estudiades consisteixen en la diferent localització dels espais públics i equipaments com també en el traçat de la xarxa viària primària que serveix d'accés als distints sectors projectats. No hi ha alternativa de localització dels distints sòls urbanitzables classificats ja que el present pla general adopta els sòls classificats pel planejament vigent, reclassificant una xicoteta porció de sòl no urbanitzable per tal de donar continuïtat al sòl urbanitzable residencial de baixa densitat platja i al sector II de sòl urbà platja.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 26 de setembre de 2002, el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre documentació urbanística, estudi d'impacte ambiental i certificat d'aprovació provisional i resultat de la informació pública corresponents al Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar de la Safor, es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
En data 8 de novembre de 2002, se remet a l'Ajuntament de Guardamar de la Safor un ofici pel qual, amb caràcter previ a l'avaluació ambiental del projecte de referència, se sol·licita la següent documentació:
  
- Informe vinculant emés per la Conselleria de Cultura i Educació sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià, de conformitat amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
- Acreditació de l'existència de recursos hídrics suficients per a atendre la demanda prevista amb el desenvolupament del pla general.
  
- Certificat sobre la capacitat de l'estació depuradora per a admetre les aigües residuals generades al terme municipal.
  
- Justificació del tractament de residus sòlids urbans amb gestor autoritzat.
  
En data 8 de novembre de 2002, s'efectua consulta a la Direcció Territorial de Medi Ambient de València.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante-EMV, de data 31 d'agost de 2001 i en el DOGV núm. 4085, de 13 de setembre de 2001.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar dues al·legacions, segons consta en el certificat emés per la Secretaria de l'Ajuntament de Guardamar.
  
2. Resum de les al·legacions
  
Les al·legacions presentades no són de caràcter ambiental.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 14 de febrer de 2003, l'Ajuntament de Guardamar de la Safor remet part de la documentació sol·licitada per aquesta Direcció General sense que, a dia de hui, haja sigut remés l'informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre el contingut de l'estudi d'impacte ambiental.
  
Informes sectorials
  
El projecte que es tramita compta amb un expedient previ de consulta, núm. 122/01-CON. L'esmentat expedient inclou un informe emés per la Direcció General de Costes sobre el Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar de la Safor sotmés al tràmit d'informació pública. En l'esmentat informe es realitzen diverses consideracions sobre el contingut de la documentació presentada, indicant que la documentació completa corregida i diligenciada ha de ser remesa a l'esmentada Direcció General per a ser novament informada, amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del projecte referenciat.
  
En data 16 d'octubre de 2003, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge remet els informes emesos pels tècnics de la Secció Forestal, de Camins Ramaders i d'Espais Naturals. Aquests són:
  
- Espais Naturals: S'informa que el Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar de la Safor no afecta cap espai natural protegit de la província ni cap espai natural inclòs en l'actualitat en l'àmbit dels plans d'ordenació dels recursos naturals o de plans rectors d'ús i gestió que es troben aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais protegits de la Comunitat Valenciana. També s'informa que el lloc d'interés comunitari (LIC) denominat Dunes de la Safor, afecta parcialment el terme municipal de Guardamar de la Safor. No obstant això, s'assenyala que la zona LIC, que es correspon amb el cordó dunar, s'inclou a la zona de domini públic maritimoterrestre contemplat pel projecte, per la qual cosa es conclou que no hi ha cap contradicció amb el projecte presentat i s'informa favorablement sobre el pla general de Guardamar de la Safor.
  
- Camins ramaders: S'indica que en la memòria de l'estudi d'impacte ambiental no s'indica el nom del camí ramader classificat en el municipi ni s'assenyalen les característiques d'aquest, com també que en els plànols presentats ha d'aparéixer el nom correcte d'aquest, denominat assagador de Guardamar, d'amplària legal i necessària de 4,5 m. S'adjunta plànol i ordre de classificació d'aquest. Aquest informe proposa la correcció de l'omissió i error citats.
  
- Secció forestal: S'indica que al terme municipal no hi ha forests catalogades d'utilitat pública o consorciades. S'informa favorablement sobre el projecte presentat.
  
Afeccions legals
  
1. El Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar no afecta parcs naturals, zones humides, zones d'especial protecció d'aus (ZEPA), coves ni microreserves.
  
2. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, en el municipi de Guardamar de la Safor s'ha designat el lloc d'interés comunitari o LIC denominat Dunes de la Safor que alberga el cordó dunar existent en la comarca de la Safor. Aquest espai es restringeix a la zona de domini públic maritimoterrestre.
  
L'estudi d'impacte ambiental no analitza aquesta afecció.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental assenyala l'afecció del projecte a la costa del mar Mediterrani, amb la delimitació del domini públic maritimoterrestre. A aquest respecte, es fa referència al compliment de la Llei 22/1998, de 28 de juliol, de costes i la resta de disposicions vigents i reglamentàries que s'aproven.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental assenyala que pel terme municipal de Guardamar discorre el camí ramader assagador de Gandia, de 4,5 m d'amplària legal. L'esmentat camí coincideix amb el traçat de la carretera CV-670. L'esmentat camí ramader queda dibuixat en els plànols d'ordenació del document urbanístic però no apareix recollit en l'apartat d'afeccions de l'estudi d'impacte ambiental.
  
5. En el límit del terme municipal de Guardamar amb el terme municipal de Daimús discorre el barranc denominat Riuet, classificat pel pla general com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, llits. Aquest constitueix el límit nord del nucli urbà de la platja, del sòl urbanitzable de baixa densitat platja i de la declaració d'interés comunitari existent a l'oest de la carretera CV-670. En el límit sud del terme municipal discorre una séquia de drenatge. També s'indica que es consideren espais protegits els llits de drenatge no referenciats, es reduïx la distància de les edificacions a 6 m de la vora del llit en sòl urbà o urbanitzable.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que la distància mínima de qualsevol edificació a les vores dels llits serà de 20 m, com expressa la Llei 6/1989, d'ordenació del territori.
  
6. Segons indica la cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, hi ha tres línies elèctriques aèries al terme municipal de Guardamar, dos de 132 kV i una de 66 kV. Totes discorren per sòl classificat com a no urbanitzable.
  
En l'apartat de mesures protectores i correctores s'especifica com ha de ser el traçat de les línies elèctriques en cada tipus de sòl, s'indica que aquelles que discórreguen per sòl urbà o urbanitzable han d'instal·lar-se soterrades, mentre que en sòl no urbanitzable podran traçar-se aèries.
  
També es fixa la distància de protecció per a la plantació d'arbres i la construcció d'edificacions en les proximitats de les línies elèctriques.
  
7. Pel que fa a l'afecció al patrimoni historicoartístic o arqueològic, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que els elements mereixedors de protecció són la Casa Gran i l'ermita, aquests dos emplaçats en el nucli urbà.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'estudi d'impacte ambiental afirma que els terrenys existents al terme municipal es corresponen amb materials pertanyents al període quaternari procedents de l'aportació de l'home per a destinar els terrenys a l'activitat agrícola. També s'indica que el sòl inferior està constituït per llims eòlics i llims terrosos.
  
També s'indica que l'àrea d'estudi presenta condicions constructives favorables sense problemes específics, excepte a zones localitzades de la costa, àrea que es troba parcialment edificada.
  
Pel que fa a la vulnerabilitat de les aigües subterrànies, s'indica que es tracta de materials semipermeables en conjunt, amb un nivell freàtic situat entre els 1,5 m i els 3-4 m. A aquest respecte, la cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport contempla un risc de grau alt a la contaminació de les aigües subterrànies en l'extrem oest del terme municipal, mentre que defineix un grau mitjà per a la resta del terme municipal. A causa de l'existència de risc de contaminació de les aigües subterrànies, l'estudi d'impacte ambiental afirma que ha de prohibir-se l'ús de fosses sèptiques i pous filtrants.
  
2. El terme municipal de Guardamar de la Safor presenta un relleu pràcticament pla, amb dues terrasses diferenciades, situades a l'oest del nucli històric tradicional i a l'est d'aquest. Ambdues posseeixen un pendent descendent principalment en sentit oest-est. Cal destacar la inexistència de relleus muntanyosos al terme municipal.
  
3. La vegetació existent a la zona d'estudi es correspon en la seua totalitat amb la pròpia del monocultiu de cítrics. Associada a les séquies i canals de drenatge, podem trobar zones de canyar i vegetació pròpia d'ambients més humits, principalment a la zona amb protecció paisatgística.
  
L'estudi d'impacte ambiental no descriu la vegetació potencial de la zona.
  
4. S'afirma que la fauna existent al terme municipal és la pròpia de zones de matoll i de cultius de taronger, que ocupa la totalitat del sòl no urbanitzat. S'indiquen diverses espècies d'aus i mamífers presents a la zona. També es destaca que es tracta d'una flora i fauna empobrides per la proximitat dels nuclis urbanitzats i d'infraestructures viàries.
  
5. L'estudi d'impacte defineix el clima existent al municipi de Guardamar de la Safor, segons la classificació de Clavero Paricio, com la que pertany al sector climàtic de la planura litoral plujosa (Gandia). Es caracteritza per temperatures moderades per la proximitat al mar i per una elevada pluviometria principalment a la tardor i a l'hivern. S'indica que es tracta del sector on s'han registrat pluges torrencials més intenses. D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental no ha realitzat una anàlisi del règim de vents present a la zona, a fi de valorar les possibles interaccions entre diversos usos per contaminació atmosfèrica i acústica.
  
La fitxa de gestió de la Unitat d'Execució del sòl urbà residencial, sector I, indica entre les condicions de connexió, la necessitat de projectar pantalles antisoroll per a aïllar acústicament del trànsit de la carretera CV-670 els habitatges que es construïsquen.
  
L'estudi d'impacte ambiental expressa, de conformitat amb el que disposa la cartografia temàtica publicada per la COPUT, la inexistència de risc d'inundació al terme municipal. No obstant això, destaca la necessitat de prendre en compte diverses mesures per a garantir el drenatge de la zona. S'indica que l'existència d'una séquia de desguàs al sud del nucli urbà i en el camí de la Mar, com també la presència del llit de l'escorredor al nord i les séquies de drenatge secundàries garanteixen el correcte drenatge de la zona.
  
6. En el que respecta a l'abastiment d'aigua potable als usos proposats en el Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar de la Safor, l'estudi d'impacte ambiental proposa en el capítol de mesures protectores i correctores, la necessitat de justificar l'evolució dels requeriments d'aigua potable al llarg del temps. S'aporten dades en funció dels usos presents en el territori per a estimar la dotació necessària. Com a documentació complementària, l'Ajuntament de Guardamar de la Safor aporta un certificat emés pel delegat de zona la Safor d'Omnium Ibérico, SA, empresa subministradora d'aigua a la població de Guardamar de la Safor, en el qual s'afirma que actualment hi ha un sistema d'abastiment conjunt per a les platges de Miramar, Bellreguard i Guardamar de la Safor, subministrat des d'un pou existent al terme municipal de Miramar, amb capacitat de 3.670 m³/dia, i des d'un pou al terme de Bellreguard, amb capacitat de 874 m³/dia, i un dipòsit de 150 m³. S'indica que s'està realitzant una nova perforació a Bellreguard per a reforçar el sistema, com també es preveuen construir dos dipòsits de 800 m³ cadascun. Amb açò es conclou que, amb aquestes instal·lacions en funcionament, s'estaria en condicions d'atendre la demanda d'aigua potable prevista en el PGOU de Guardamar de la Safor. L'estudi d'impacte ambiental ressalta que no hi ha problemes d'abastiment, ja que els cabals previstos coincideixen amb els del planejament vigent.
  
7. Quant a la xarxa de sanejament projectada per als diferents sòls urbanitzable proposats, la documentació presentada indica el següent
  
- Sòl urbanitzable residencial de baixa densitat, platja: Es projecta xarxa separativa d'evacuació d'aigües. La xarxa d'aigua residual es connectarà al col·lector general que discorre pel camí de la Platja. La xarxa d'evacuació de pluvials disposarà de connexions parcials a la séquia de drenatge del camí de la platja i al riuet.
  
- Sòl urbanitzable residencial de baixa densitat, casc: La xarxa d'evacuació d'aigua residual es connectarà al col·lector general que discorre pel camí de la Platja. La xarxa d'evacuació de pluvials es realitzarà amb connexions parcials a la séquia de drenatge del camí de la Platja i del límit sud del terme municipal.
  
- Sòl urbanitzable industrial: La fitxa de planejament de l'esmentat sector estableix, com a condicions d'ordenació, que el programa o programes que desenvolupe el sector industrial han d'acreditar l'existència dels cabals necessaris per al subministrament d'aigua potable, com també la possibilitat de connexió a la xarxa mancomunada de depuració, i en cas contrari garantir la depuració de les aigües residuals.
  
- Unitat d'execució sòl urbà sector I residencial: Es projectarà xarxa de sanejament separativa. La xarxa d'evacuació d'aigües residuals es connectarà al col·lector general que discorre per l'av. del Mar o a través del sòl urbanitzable residencial de baixa densitat, casc, amb el que és confrontant. La xarxa de pluvials es connectarà amb la séquia que discorre en el límit sud del terme municipal.
  
El col·lector general que discorre pel camí de la Mar entronca en la zona de la platja amb el col·lector mancomunat per als municipis al sud de Gandia que condueix les aigües residuals a l'estació depuradora d'aigües residuals de Gandia. S'aporta informe emés per l'entitat de sanejament d'aigües en qualitat d'entitat gestora de l'EDAR de Gandia-zona sud sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració per a admetre els cabals d'aigües residuals generats amb el desenvolupament del PGOU de Guardamar de la Safor. S'indica que dita EDAR està dissenyada per a tractar 60.000 m³/dia, que actualment tracta un cabal mitjà de 41.053 m³/dia i que el cabal d'aigua residual generat previst és de 193 m³/dia. També s'expressa que l'abocament d'aigües residuals ha de complir amb els límits d'abocament establerts en l'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament, haurà de disposar-se abans del punt de connexió una arqueta de connexió d'acord amb el que disposa l'esmentat model, dotada de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament.
  
En l'apartat de mesures correctores s'expressen diverses característiques relatives a les condicions de la xarxa de sanejament, cabals de càlcul, depuració i abocament d'aigües residuals.
  
8. L'estudi d'impacte ambiental no descriu com es gestionen els residus sòlids urbans i els residus inerts generats al municipi. La documentació aportada amb posterioritat expressa que el transport dels residus sòlids urbans recollits en el municipi es porta a terme per l'empresa Joaquín Lerma, SA, i són tractats en la planta del terme municipal d'Ador.
  
9. Pel que fa a l'anàlisi paisatgística, l'estudi d'impacte ambiental indica que els sòls urbanitzables són de xicoteta extensió i de baixa densitat, i s'emplacen al costat dels nuclis urbans consolidats, per la qual cosa no es produirà impacte visual important.
  
10. Es proposen diverses mesures correctores de caràcter general per a l'execució de les obres d'urbanització.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquest, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar de la Safor (València), promogut per l'Ajuntament de Guardamar de la Safor, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. La normativa urbanística ha d'establir els usos permesos i prohibits en el sòl no urbanitzable de protecció agrícola i paisatgística, d'acord amb els valors que motiven, a més de la protecció agrícola, la protecció paisatgística.
  
II. En compliment amb el que expressa l'informe de la Unitat de Camins Ramaders de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, tant l'estudi d'impacte ambiental com la normativa urbanística han d'incorporar el nom correcte del camí ramader, la seua amplària legal i necessària, i les característiques principals d'aquest. El plànol d'ordenació relatiu a la classificació de sòl ha de corregir el nom del camí ramader, denominat correctament assagador de Guardamar.
  
III. En relació amb l'informe emés per la Direcció General de Costes sobre el Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar de la Safor, la documentació sotmesa a aprovació definitiva per la Comissió Territorial d'Urbanisme ha de ser objecte d'informe per l'esmentada Direcció General sobre l'adequació del pla a la normativa sectorial vigent.
  
IV. De conformitat amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, s'ha d'obtenir l'informe favorable emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del pla general amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià.
  
V. Quant a les zones de protecció dels llits presents en el terme municipal, s'ha de mantenir en els sòls urbanitzables la distància mínima de 20 m des de qualsevol edificació fins a la vora del llit, d'acord amb allò que s'ha disposat per la Llei 6/1989, de 7 de juliol, d'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana. Així mateix, de conformitat amb el que estableix el Reial decret legislatiu 1/2001, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, s'ha d'obtenir l'autorització per l'òrgan competent per als sòls urbanitzables proposats dins de la zona de policia de 100 m del llit, entenent que, encara que es tracta de sòls urbanitzables mantinguts amb caràcter general de les normes subsidiàries aprovades en 1983, es tracta de sòls sense desenvolupar.
  
VI. Pel que fa a les distàncies de seguretat respecte de les línies elèctriques existents al terme municipal, per a les edificacions de nova planta i la plantació d'arbratge s'han d'adoptar aquelles que estableix la legislació sectorial vigent.
  
VII. Sobre la contaminació acústica, els nivells sonors proposats en les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental s'adequaran als contemplats per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
VIII. Al sector de sòl urbanitzable industrial s'ha d'exigir la construcció d'arquetes separadores d'olis i greixos a l'interior de la parcel·la, en aquelles indústries que siguen potencialment manipuladores de dites substàncies. Així mateix s'ha de disposar d'una arqueta de registre a l'exterior de la parcel·la a fi de procedir al control sobre la qualitat de les aigües residuals generades.
  
IX. L'autorització d'abocament d'aigües pluvials de la xarxa separativa als llits pròxims ha de tramitar-se d'acord amb el que disposa la legislació vigent en matèria d'aigües. S'ha d'exigir la implantació d'un sistema de pretractament compacte i en continu previ al punt d'abocament d'aquestes, format per desbast, desarenat i desgreixat, segons les característiques de les aigües que s'han de tractar. Es realitzarà un manteniment periòdic de la instal·lació, i s'eliminaran de forma adequada els materials sedimentats i retinguts.
  
X. Els residus d'origen vegetal generats per la tala i desbrossament de la vegetació existent en les zones que s'han d'urbanitzar seran gestionats de manera adequada. Queda prohibida la incineració in situ d'aquests.
  
XI. Els residus generats durant les obres d'urbanització han de ser separats en obra en funció de les característiques fisicoquímiques. Aquells que per la seua naturalesa tinguen la condició inerta seran traslladats a abocador autoritzat. Les restes de fusta, ferro, plàstics, etc. seran recollides per gestor autoritzat. S'ha de prohibir l'emmagatzematge d'aquests en parcel·les externes a l'àmbit dels sòls que s'han d'urbanitzar.
  
XII. S'ha de redactar un programa de vigilància ambiental que garantisca el compliment de les mesures protectores i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també els condicionants establerts en la present declaració, establint uns indicadors objecte de seguiment i control, tipus de controls que s'han de realitzar, periodicitat d'aquests, anàlisi de resultats i correcció d'impactes, etc.
  
XIII. Les mesures exposades en els condicionants precedents han de ser incorporades en les fitxes de planejament i de gestió o en qualsevol altre document que garantisca el compliment d'aquestes, principalment pel que fa al desenvolupament dels sòls urbanitzables proposats.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 11 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 004/03'AIA
  
Títol: Projecte de construcció eixamplament i millora de la carretera CV-717. Accés a Forna des de la CV-700
  
Promotor: Diputació Provincial d'Alacant
  
Autoritat substantiva: Diputació Provincial d'Alacant
  
Objecte: Millora de la carretera CV-717
  
Localització: Nucli urbà de Forna pertanyent al municipi d'Adsubia
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
El projecte té com a objectiu la millora de la carretera d'accés a Forna, CV-717 des de la carretera CV-700. Aquest accés a la pedania de Forna està en mal estat, amb revoltes molt tancades, a més, es dóna la circumstància que en el PK 1+400 hi ha una pedrera d'explotació, per la qual cosa hi ha gran quantitat de trànsit pesant des d'aquest punt fins l'inici de la carretera, i és molt de menor la intensitat de trànsit des d'aquest punt fins a l'entrada a Forna.
  
Per tant, les obres projectades es divideixen en:
  
a) Tram I. Des de l'inici fins al PK 1+359,276 una vegada sobrepassada la intersecció 2, d'entrada a la pedrera. En aquest tram s'adopta una secció tipus composta en recta per 2 calçades de 3 m, 2 voreres d'emergència d'1 m, i 2 bermes de 0,5 m; en corba, la secció és idèntica a l'anterior, i s'amplia la calçada en els sobreamples corresponents. Per al ferm, s'adopta una secció tipus de 232 de les previstes en la instrucció 6.1-IC i 6.2-IC secció de ferms, formada per 20 cm de mescles bituminoses i 25 de rebliment artificial.
  
b) No s'actua en el tram comprés entre els PK 1+359,276 i 1+520, tans sols es refà la senyalització horitzontal.
  
c) Tram II. Des del PK 1+520 fins al final de l'obra, en el PK 2+895,568. En aquest tram s'adopta una secció tipus composta en recta per 2 calçades de 3 m, 2 voreres d'emergència de 0,5 m, i 2 bermes de 0,5 m; en corba, la secció és idèntica a l'anterior, ampliant-se les calçades en els sobreamples corresponents. Per al ferm, s'adopta una secció tipus 431 de les previstes en la Instrucció 8.8-J.Y i 6.2-IC secció de ferms, formada per 5 cm de mescles bituminoses i 30 de rebliment artificial.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 23 de desembre de 2002 la Diputació Provincial d'Alacant va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'eixamplament i millora de la carretera CV-717. Accés a Forna des de la CV-700.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de construcció de l'eixamplament i millora de la carretera CV-717. Accés a Forna des de la CV-700, ha sigut sotmés a informació pública, per mitjà d'un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant. núm. 248 de data 29 d'octubre de 2002, sense que s'hi hagen presentat al·legacions i informes.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 10 de febrer de 2003 es va sol·licitar ampliació a la Diputació Provincial d'Alacant, sobre:
  
- L'afecció a camins ramaders.
  
- Estudi d'alternatives del tram final del traçat, del PK 2+700 fins a l'entrada a Forna.
  
Informes sectorials
  
En data 10 de novembre de 2003 es va rebre l'ampliació de la Diputació Provincial d'Alacant, en la qual s'aporta un croquis detallat de l'afecció a camins ramaders, i on es proposa un nou traçat que genera uns desmunts de menor alçada però pel contrari augmenta els volums de desmunt i terraplé, com també un augment del pendent de la rasant, per la qual cosa s'ha optat per deixar el traçat inicial com a definitiu.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb els informes rebuts i el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que hi ha, per part de les obres projectades, afecció a les servituds legals següents:
  
- D'acord amb l'art. 2n de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, modificada per la Llei 46/99, de 13 de desembre, s'afecta el domini públic hidràulic del barranc de Gallinera.
  
- Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció al tram del camí ramader assagador del Camí de Vall de Gallinera i Camí Vell de Forna i assagador del Barranc de Gallinera.
  
- Pel que fa a la qualificació del sòl, hi ha afecció a sòl rústic amb protecció entre els PK 0 - 1+900, i al final de l'actuació, a l'entrada a Forna.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
- La qualitat de l'aire es veurà temporalment afectada durant la fase de construcció a causa de l'emissió de partícules i a la contaminació acústica provocades pel moviment de terres i a l'ocupació d'explosius.
  
- La geomorfologia podria veure's afectada per risc de despreniment en el marge dret de la carretera entre els PK 1+500 i 1+850 a l'altura de la pedrera, per tractar-se de sistemes muntanyosos de naturalesa calcària molt diaclassats, els plans de capbussament dels quals afavoreixen la caiguda de blocs.
  
- L'aigua subterrània pertanyent a l'aqüífer Albuerca-Mustalla posseeix una qualitat bona. L'aqüífer és excedentari en recursos i podria veure's afectat per l'abocament incontrolat de residus procedents de la maquinària en posseir una alta vulnerabilitat.
  
- La vegetació necessàriament es veurà afectada a causa de la pèrdua puntual d'exemplars de diverses espècies existents en els marges de la carretera.
  
- El paisatge també serà objecte d'una afecció important a causa de l'existència de terraplens i desmunts d'entitat en diversos punts del traçat, com també trams de vial abandonat i murs de formigó que produeixen algun grau de pertorbació sobre les condicions originals.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest punt es pretén recalcar els efectes generats per l'actuació que presenten major rellevància.
  
Ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció:
  
- Els impactes sobre la geomorfologia provenen dels moviments de terres a causa de l'abrupte del terreny i als pendents existents. La major part de talussos es crearan sobre materials existents de gran consistència i seran de poca alçada a excepció d'un tram entre els PK 1+020-1+100, que són de 10 m. Només en dos punts del traçat les condicions físiques del medi donen com resultat que els talussos que es preveuen tinguen alguna inestabilitat que podrien induir a processos erosius, aquests dos talussos es localitzen en els PK 2+180 i 2+870.
  
- Respecte a la vegetació que desapareixerà per desbrossament, s'afectaran principalment parcel·les de cultius i, en menor mesura, àrees de vegetació natural. Pel que fa a la flora protegida que podem trobar hi ha el timó (Thymus vulgaris), el margalló (Chamaerops humilis), i la murta (Myrtus communis). Queda sotmesa a autorització el desarrelament, segons l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.
  
- La fauna es veurà afectada pels sorolls de les voladures, que afectaran a les espècies en etapa de cria. Respecte a la fauna protegida es poden veure serps blanques (Elaphe scalaris) i el rossinyol (Luscinia megarhynchos), segons l'annex II del Reial Decret 439/1990, de 30 de març pel qual es regula el Catàleg nacional d'espècies amenaçades.
  
- Durant la fase de construcció es produirà contaminació per emissions de pols a l'atmosfera deguda sobretot a les voladures i els treballs de la maquinària pesada.
  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en aquest cas són:
  
- Alguns impactes ambientals poden ser la mortalitat per atropellament d'animals silvestres com ara gripaus, lacèrtids, distints tipus de serps i alguns tipus de mamífers com per exemple els eriçons.
  
- Desaparició i modificació d'hàbitats terrestres per introducció d'una barrera en els ecosistemes.
  
- El paisatge també es veurà afectat per la creació de talussos i l'aparició de trams abandonats.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més importants que s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental són:
  
- Respecte als impactes produïts sobre la geomorfologia es realitzarà la hidrosembra d'espècies herbàcies (gramínies i lleguminoses) i, en menor mesura, arbustives, amb l'objecte de revegetar el talús. Aquesta revegetació tindrà una doble funció: disminuir l'erosionabilitat i integrar-lo paisatgísticament.
  
- D'altra banda i per tal d'evitar la contaminació d'aqüífers per part de residus, productes i combustibles, es buscaran els llocs idonis per a la col·locació de maquinària.
  
- Pel que fa als impactes produïts pels usos del sòl, les àrees afectades per maquinària, personal i l'emmagatzematge de terres, es deixaran en acabar l'obra en condicions de ser utilitzades per a altres usos sense necessitat de portar a terme neteja o transport de materials, i es realitzarà una demolició d'aquells trams de carretera que s'abandonen per construcció de variant.
  
- Com a mesura davant de la producció de pols s'aplicaran regs periòdics.
  
- Es mantindran lliures en tot moment, tant durant la fase d'obres com de funcionament, els accessos i interseccions amb els camins ramaders, senyalitzant-los convenientment.
  
- En relació amb el moviment de terres que s'ha d'efectuar per l'execució de les obres, és possible recollir, en el projecte de construcció, la localització de possibles zones d'extracció de materials i d'abocadors per a la destinació final dels materials sobrants, incloent runes i la resta de restes d'obra. Amb aquest fi es pot recórrer a explotacions ja existents en les proximitats (pedreres i abocadors legalitzats i en funcionament). Si no és així, i si es projecta l'obertura de noves instal·lacions, es recorda que aquestes hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental.
  
Quant al programa de vigilància ambiental, tindrà per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra.
  
A continuació s'enumeren els paràmetres objecte d'estudi, i els seus indicadors:
  
- So: ve definit per una Leq (8h-21h) que no ha de sobrepassar els 65-70 dB (A) durant la fase d'obres.
  
- Paràmetres de contaminació d'aigües superficials, amb una DBO5 que ha de ser igual a la que tenia abans de l'obra.
  
- Gestió de terres vegetals pel que fa a qualitat i quantitat a aportar, tractant de conservar les terres vegetals retirades durant els moviments de terres per al seu ús en el procés de revegetació de talussos.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental ha de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals es donarà compte del compliment del programa com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, la present declaració d'impacte ambiental del projecte d'eixamplament i millora de la carretera CV-717, accés a Forna des de la CV-700, promogut per la Diputació Provincial d'Alacant, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre. També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. El projecte de construcció incorporarà un estudi específic d'integració paisatgística en el qual s'inclouran les mesures correctores sobre restauració i revegetació de les àrees que hagen de quedar despullades, com també dels talussos generats, en els quals, a més, caldrà fixar-se molt especialment perquè les mesures, o d'altres addicionals que s'hagen de prendre, siguen efectives contra l'erosió d'aquests.
  
3. S'inclouran tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, i s'adequaran i es reestructuraran amb el desenvolupament d'aquesta.
  
El director de les obres ha d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de forma que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establits en aquest programa.
  
4. En tots els trams de carretera que queden en desús es picarà el ferm i després es cobrirà amb terra vegetal amb gruix suficient per a la posterior revegetació.
  
5. Es trasplantaran a les superfícies a revegetar els exemplars de garrofera (Ceratonia siliqua) afectades per la traça de la carretera, i es comunicarà a la Direcció Territorial d'Alacant la tala de pins (Pinus halepensis) també afectats, a fi que gestione el posterior aprofitament.
  
6. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en el seu apartat de mesures correctores, es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per al seu posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts aplegaran al llarg de la traça en munts, l'alçada dels quals ha de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de forma que es garantisca el manteniment de les propietats naturals.
  
7. També, es recorda el promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos. En el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no preparada a l'efecte, aquesta haurà d'anar proveïda d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles emissions de residus fluids a elements de recollida (rases filtrants, cunetes, etc.).
  
8. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquells runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea del terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
9. Donada l'afecció als camins ramaders enumerats en l'apartat d'afeccions legals de la present declaració, ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de reposició de pas davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
10. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet es posarà en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.