Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5015, del 27-05-2005 (2005/5967)

Resolució de 17 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5015

Data del DOGV
:   27-05-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/5967


Data del document
:   17-05-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * València
    * Sagunt
    * Elx
    * Traiguera
    * Albatera
    * empresa industrial
    * impacte ambiental

Resolució de 17 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/5967]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això; he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 387/98-AIA Albatera, 016/04-AIA Valencia, 035/04-AIA Elx, 043/04-AIA Sagunt i 440/02-AIA Traiguera, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 17 de maig de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 387/98-AIA
  
Títol: Construcció de dos embassaments revestits amb làmina de polietilé
  
Promotor: Comunitat de regants d'Albatera
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Objecte: Construcció de dos embassaments per a reg
  
Localització: Albatera (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la modernització dels regadius, mitjançant el reg localitzat de totes les terres, i la construcció de dos embassaments reguladors de 88.320 m3 i 109.659 m3, revestits amb làmina de polietilé d'alta densitat de 2 mm de grossor.
  
La superfície a regar és de 3.000 ha, destinada la meitat al cultiu de cítrics, i la resta al cultiu d'ametllers, raïm de taula i terra en blanc.
  
Les característica dimensionals de l'embassament núm. 1 són les següents:
  
- Superfície d'ocupació: 23.642,2 m2
  
- Alçària: 9,9 m
  
- Talús exterior: 1:2
  
- Talús interior: 1:2,5
  
- Amplària corredor coronació: 4 m
  
- Longitud corredor de coronació: 540 m
  
- Cota de coronació: 104 m
  
- Cota de solera: 94,1 m
  
- Resguard: 0,5 m
  
- Volum embassat: 109.659 m3
  
- Volum útil: 100.261 m3
  
Les característiques dimensionals de l'embassament núm. 2 són les següents:
  
-- Superfície d'ocupació: 22.500 m2
  
-- Alçària: 8 m
  
- Talús exterior: 1:1,25
  
- Talús interior: 1:2,5
  
- Amplària del corredor de coronació: 5 m
  
- Longitud del corredor de coronació: 625 m
  
- Cota de coronació: 99 m
  
- Cota de solera: 91 m
  
- Resguard: 0,50 m
  
- Volum embassat: 88.320 m3
  
- Volum útil: 81.158 m3
  
Per a evitar accessos no controlats a l'embassament s'ha projectat una tanca metàl·lica d'1,7 m d'alçària, galvanitzada, al voltant de tot el perímetre de coronació.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 29 de juliol de 1998 la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de construcció de dos embassaments revestits amb làmina de polietilé.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de construcció de dos embassaments revestits amb làmina de polietilé, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP d'Alacant núm. 201, de 3 de setembre, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 11 de gener de 1999 es va efectuar consulta als organismes següents:
  
- Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant.
  
- Direcció General d'Interior de la Conselleria de Presidència.
  
En data 26 de febrer de 1999 es va sol·licitar ampliació amb l'objecte d'esmenar algunes deficiències trobades en l'estudi d'impacte ambiental, per a poder així emetre la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
L'esmentada ampliació va ser contestada el 25 de maig de 2000, després de reiterar l'esmentada petició el 28 de març de 2000.
  
El 3 de juny de 2003, es torna a realitzar consulta a la Direcció General d'Interior, perquè informe sobre l'estudi de risc sísmic presentat pel promotor en l'ampliació requerida anteriorment.
  
L'esmentada consulta va ser contestada el 9 de juliol de 2003, i en ella s'assenyala que:
  
Hauria de remetre's específicament el càlcul d'estabilitat de talussos dels embassaments amb la consideració dels paràmetres sísmics de la zona, i concretar si són segurs els talussos davant dels terratrèmols esperats en el municipi d'Albatera.
  
En data 15 de juliol de 2003, es remet l'esmentat informe a la Comunitat de Regants d'Albatera, perquè remeten un estudi del càlcul d'estabilitat de talussos, el qual es va rebre en aquest Servei el 30 de març de 2004.
  
Informes sectorials
  
Es passa a continuació a fer un breu resum de la informació obtinguda dels informes que s'assenyalaven en el punt anterior.
  
- La Direcció Territorial de Medi Ambient, en un escrit remés amb data 21 de gener de 1999, assenyala que:
  
Els referits embassaments, amb una capacitat de 109.659 m3 i 88.320 m3 respectivament han sigut recentment executats; els talussos exteriors d'aquests necessiten una forta alçària i pendent i una restauració apropiada. A més, els talussos interiors de l'embassament es recobriran amb graveta o un altre material rugós que faciliten l'eixida d'animals que hi entren. Ha de senyalitzar-se la part superior del tanca amb algun dispositiu que el faça visible per a evitar-hi els xocs de l'avifauna.
  
- L'informe de la Direcció General d'Interior, remés el 16 de febrer de 1999, assenyala que:
  
No s'ha tingut en compte el risc sísmic en l'elaboració del projecte que ens ocupa; Albatera és un del municipis de major perillositat sísmica de la Comunitat Valenciana, i els dos embassaments a construir són obres de terra compactada, especialment sensibles als moviments sísmics...
  
Aquest Servei de Planificació suggereix que el projecte preveja un apartat on s'analitzen les repercussions sobre l'obra projectada del risc sísmic a què està sotmesa.
  
Finalment, és necessari que es faciliten els càlculs que justifiquen la seguretat en l'evacuació dels sobreeixidors en cas de pluges torrencials, ja que no s'inclouen en l'estudi d'impacte ambiental...
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La zona objecte de l'actuació es configura com a un territori eminentment agrari, i presenten la majoria de les terres transformacions per al cultiu de cítrics.
  
El sòl és susceptible de veure's afectat per l'eliminació de sòl fèrtil. També la modificació de la geomorfologia pot generar-hi processos erosius.
  
La vegetació pot veure's afectada fins al punt de la total desaparició en la zona on s'han de realitzar les obres, com també la fauna per la desaparició de nínxols ecològics, i per la incidència de les operacions de construcció.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
La zona que ocupen els embassaments provocarà una pèrdua de sòl deguda als desmunts, que s'usaran per a terraplenar els talussos de l'embassament.
  
La qualitat de l'aire patirà distints impactes, sobretot durant la fase de construcció, com l'alçament de pols, l'emissió de gasos i la generació de soroll durant els moviments de terres.
  
La vegetació de la zona ha sigut modificada en la major part d'aquesta cap a les activitats agrícoles, i en qualsevol cas es tracta de terrenys ocupats per espècies matolls, per la qual cosa el grau d'impacte no hi serà molt greu.
  
Quant a la fauna, aquesta es veurà afectada per les operacions de moviment de terres i maquinària, com també de desbrossament, que provocaran l'alteració d'hàbitats.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més importants que s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental són aquelles referents a les precaucions que cal prendre durant el moviment de terres, com són:
  
- El sòl i terra vegetal retirada de la zona d'obres es guardarà en munts per a la utilització posterior d'aquesta en els talussos exteriors a revegetar com a substrat de la vegetació.
  
- El decapatge s'efectuarà en la superfície compresa en els terrenys que ha d'ocupar l'obra, i se seleccionaran aquelles àrees on s'aprecie sòl de bona qualitat i preferiblement mostren coberta vegetal natural.
  
- Els cordons procedents del decapatge hauran de tenir una alçària inferior a 1,5 m i se situaran en el perímetre exterior dels futurs terraplens
  
I les referents a la restauració vegetal dels talussos mitjançant la plantació d'espècies autòctones com el Pinus halepensis, Pistacea lentiscus o Rhammus lycioides.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental.
  
- S'ha de cuidar que els abocadors i abassegaments de materials de rebuig se situen en zones adequades, on es reduïsca al mínim l'alteració paisatgística. Si és possible, se situaran en l'interior del vas de l'embassament.
  
- S'han de cuidar que les emissions de pols no siguen excessives (amb regs periòdics) i que les labors de manteniment i reparació del parc de maquinària es realitzen en els llocs indicats amb aquest fi.
  
- S'ha de realitzar una remodelació geomorfològica de les superfícies d'extracció i dipòsit existents en la zona d'obres, amb vista a dotar-la de talussos estables, amb una adequada xarxa de drenatge, que permeten l'establiment de la vegetació i la reducció de processos erosius.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-e) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de construcció de dos embassaments revestits amb làmina de polietilé, promogut per la Comunitat de Regants d'Albatera, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Es considera necessari conferir a les basses un determinat grau de naturalitat. Amb aquest fi, a més de les mesures que preveu l'estudi, s'ha d'afavorir la colonització per part de les plantes aquàtiques i de fauna. Amb quest fi es recomana l'ús de diverses plataformes flotants capaces d'albergar el substrat suficient com perquè es puguen fixar estolons d'espècies com ara canyís (Phragmites australis) o bogues (Typha latifolia, Typha angustifòlia o Typha domingensis), com també plataformes amb grava que faciliten la nidificació d'aus.
  
2. Els diversos documents del projecte (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) han d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació i execució conjunta d'aquestes amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han de realitzar.
  
També s'han de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
3. S'han d'incloure tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, i adequar-se i reestructurar-se amb el desenvolupament d'aquesta.
  
El director de les obres ha d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'ha d'actuar i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establerts en aquest programa.
  
4. Els materials de farciment i els de rebliment que calguen per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures aquestes s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la utilització d'aquestes, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
5. Durant l'execució de les obres no es poden desenvolupar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
6. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, ha d'incorporar campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part de l'esmentat programa de vigilància ambiental s'ha de presentar, davant d'aquesta Direcció General, informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat dels primers mesuraments efectuats.
  
7. La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Així mateix, es recorda el promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
8. S'ha d'assegurar el manteniment de les plantacions realitzades en els talussos exteriors per a evitar efectes erosius en aquests, disposant els mecanismes i regs necessaris per a això.
  
9. S'han d'instal·lar plataformes flotants en l'interior de la bassa, per tal d'evitar la mortalitat de grans aus que es dóna en aquest tipus d'infrastructures quan fortuïtament d'ofeguen per buscar aigua, o un sistema equivalent que conferisca propietats semblants.
  
10. La direcció d'obra ha d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'han d'establir en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'hi ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
11. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, s'ha d'informar a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 d'abril de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 16/04-AIA
  
Títol: Projecte bàsic del bioparc a les parcel·les sector 3 i 4 del GEL 1 parc de Capçalera
  
Promotor: Ajuntament de València
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de València
  
Objecte: Construcció d'un zoològic
  
Localització: València
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la construcció d'un zoològic en la parcel·la definida com a sector 3 dins de la parcel·la GEL 1, qualificat urbanísticament pel PGOU de València com a sistema general d'espais lliures, amb la categoria de parc metropolità.
  
El zoo es trobarà situat dins del parc de Capçalera, situat en l'antic llit del riu Túria al terme municipal de València, i ocuparà una extensió de 95.000 m2, dels 320.000 m2 que posseeix el parc.
  
El conjunt del zoo consta de tres zones temàtiques del continent africà:
  
- Madagascar
  
- L'Àfrica equatorial
  
- La sabana etiòpica
  
Les dues primeres recreen ecosistemes dels boscos plujosos i presenten una major biodiversitat. L'última, la sabana etiòpica és un contrapunt atractiu, en presentar una nova visió d'animals àmpliament coneguts i actualment al zoo de Vivers.
  
Previ a aquest conjunt d'hàbitats s'ha recreat un poblat amb caràcters propis d'aquest continent on se situen una sèrie d'edificis que donen cabuda als usos lligats a restauració, lavabos, zona de xiquets, marxandatge, etc.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 26 d'abril de 2004 l'Ajuntament de València va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de bioparc València.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de bioparc València ha estat exposat al públic en l'Ajuntament de València durant el termini de trenta dies hàbils, segons un anunci publicat en el BOP de data 9 de març de 2004, sense que s'hi hagen presentat al·legacions en l'esmentat termini.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La zona objecte de l'actuació és un tram de l'antic llit del riu Túria, en la plana al·luvial valenciana. Actualment l'ús predominant del sòl és la terra campa, i s'observa la utilització de l'àrea com a zona de recollida de materials de les obres del parc de Capçalera. Encara que anteriorment es va dedicar a cultius propis de l'horta valenciana.
  
En resum, l'impacte sobre la fauna i la flora es considera de poca importància, i existieix únicament vegetació palustre i arvense associada a hàbitats fortament degradats o antropitzats.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
L'impacte més rellevant és el risc d'inundació que existeix en aquesta zona, ja molt pròxima a la desembocadura del riu, però que es veurà minimitzat gràcies a la desviació del curs del riu cap al nou llit.
  
També es pot produir un impacte sobre les aigües superficials a causa d'un abocament incontrolat de residus orgànics procedents dels animals.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més importants que s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental són:
  
- Aplicació de mesures correctores i de disseny que disminuïsquen a nivells acceptables el risc d'inundació.
  
- Es recomana la cota 23 com a cota mínima d'implantació per a les instal·lacions sensibles i en particular per al zoològic.
  
- Per a l'execució del parc de Capçalera es recomana que es deixen 150 m2 de secció lliure transversal per sota de l'esmentada cota.
  
- L'abocament d'aigües residuals s'ajustarà a la taula de l'annex II, requeriments de qualitat de l'abocament a la xarxa municipal de clavegueram de l'ordenança de sanejament de l'Ajuntament de València.
  
En tot cas, i en previsió de la necessitat d'una depuració d'aigües residuals, s'ha previst la reserva de sòl necessària per a la ubicació d'instal·lacions compactes de depuració d'aigua residuals que operarien al final de cadascuna de les conduccions principals que connecten amb el col·lector general propietat de l'Ajuntament de València.
  
- Tots els residus sòlids (bàsicament defecacions) seran retirats pels cuidadors i portats a contenidors o empaquetats en bosses de fem, i seran posteriorment recollits per una empresa especialitzada per al processament i el compostatge d'aquests.
  
- La recollida de residus hospitalaris o biosanitaris i de matèries contumaces es realitzarà per una empresa especialitzada i autoritzada, que subministrarà amb aquest fi contenidors de grandària adequada amb germicida desinfectant.
  
- El bioparc disposarà de tres sistemes per a la destrucció o eliminació higiènica de cadàvers animals:
  
1. Convenis amb institucions acadèmiques per a la cessió de cadàvers d'animals que no presenten risc de propagació de malalties infeccioses (per exemple animals morts per accidents, senilitat, etc.), però que puguen interessar a institucions acadèmiques per elements com ara ossos, cranis, etc.
  
2. Contracte amb empreses especialitzades i autoritzades per a la recollida i posterior destrucció de cadàvers.
  
3. Establiment de zones perfectament fitades en el mateix bioparc per al soterrament higiènic de cadàvers, apartades de les instal·lacions amb animals, de les zones de servei del personal i de les àrees del públic. Els cadàvers seran soterrats a una profunditat adequada i prèviament coberts de calç viva per a la destrucció d'aquests.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental.
  
- Es cuidarà que les emissions de pols no siguen excessives (amb regs periòdics) i que les labors de manteniment i reparació del parc de maquinària es realitzen en els llocs indicats amb aquest fi.
  
- Es realitzaran les corresponents analítiques per a veure la necessitat d'instal·lació d'equips de depuració o bé per a establir les mesures correctores oportunes, una vegada iniciat el funcionament del bioparc.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 1-f de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte bàsic del bioparc a les parcel·les sector 3 i 4 del GEL 1 parc de Capçalera, promogut per l'Ajuntament de València, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir s'hi estableixen les següents:
  
1. Els materials de farciment i els de rebliment que calguen per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures aquestes s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la utilització d'aquestes, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
2. La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat a la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
3. Respecte a l'eliminació dels cadàvers animals, ha de complir-se el que estableix l'apartat 2 de l'article 4 i relacionats, per pertànyer els animals de zoològic a la categoria 1, segons l'incís III) de la lletra a) de l'apartat 1 de l'article 4, segons el Reglament 1774/02 del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
4. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'ha d'informar a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 d'abril de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 35/04-AIA
  
Títol: Variant de traçat en el km 3 de la carretera CV-857 (ermita de l'Àngel)
  
Promotor: Diputació Provincial d'Alacant
  
Autoritat substantiva: Diputació Provincial d'Alacant
  
Objecte: Millorar la seguretat vial en l'encreuament amb el camí de l'Ermita
  
Localització: Terme municipal d'Elx (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la millora de la seguretat vial en l'encreuament de la carretera CV-857 amb el camí municipal de l'ermita de l'Àngel.
  
Amb quest fi es preveu la construcció d'una variant de traçat en el quilòmetre 3 de l'esmentada carretera, entre els PK 2+165 al 2+769, com també la construcció de dues interseccions en T amb carril central per a girs a l'esquerra.
  
La secció tipus projectada dóna continuïtat a l'ampliació realitzada recentment en tota la carretera, i està formada per dos carrils de 3,10 m, vorals exteriors de 0,90 m i bermes laterals de 0,80 m per a la instal·lació de la senyalització vertical i de les barreres de seguretat.
  
El ferm està compost per 25 cm de llast artificial i 15 cm de mescla bituminosa que es descomponen en:
  
- 5 cm en capa de rodament d'aglomerat asfàltic en calent S-20 pòrfir
  
- 10 cm en capa intermèdia d'aglomerat G-20
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 2 de febrer de 2004 la Diputació Provincial d'Alacant va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte de variant de traçat al km 3 de la carretera CV-857 (ermita de l'Àngel).
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte de variant de traçat al km 3 de la carretera CV-857 (ermita de l'Àngel), ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 274 de data 28 de novembre de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
L'àrea d'implantació del projecte és una àrea periurbana, molt antropitzada, on hi ha carreteres, camins forestals, naus industrials, etc.
  
La vegetació de la zona està formada per espècies típiques de camps erms, ermots, voreres de camins i, en general zones molt degradades i alterades per la mà de l'home.
  
La fauna que trobem és la típica de cultius i matoll, i no hi ha espècies d'especial protecció.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Pel fet que la zona, com s'ha dit anteriorment, es troba fortament antropitzada, i que l'actuació no afecta ni llits ni barrancs, podem dir que els impactes provocats seran de poca importància.
  
Únicament cal destacar l'afecció a un nombre aproximat de 45 exemplars de palmera datilera, que seran trasplantades i cedides al Patronat d'El Palmerar d'Elx, en compliment de les disposicions legals vigents respecte d'això.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infrastructures viàries.
  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.
  
- S'ha d'utilitzar com a provisió d'olis i combustibles qualssevol de les estacions de servei situades prop de l'àrea del projecte, i s'ha de limitar la presència de materials perillosos en la zona d'obres.
  
- Limitar al màxim l'emmagatzematge d'olis i combustibles; s'ha de realitzar en dipòsits amb una estanquitat del 100%.
  
- Queda prohibit l'abocament de restes d'obra en els llits.
  
- No s'ha d'afectar o ocupar per trànsit de personal o maquinària cap sòl que no haja sigut destinat a això.
  
- En totes les operacions s'han d'evitar danys innecessaris a la vegetació.
  
- El parc de maquinària i emmagatzematge de materials s'ha d'instal·lar en l'àrea de menor interés ambiental de les disponibles; i s'ha d'abandonar només després de la restauració dels valors inicials d'aquesta.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental ha de tenir com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de variant de traçat en el km 3 de la carretera CV-857 (ermita de l'Àngel), promogut per la Diputació Provincial d'Alacant, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) han d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació i execució conjunta d'aquests amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han de realitzar.
  
També s'han de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. S'han d'incloure tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, a més d'adequar-se i reestructurar-se amb el desenvolupament d'aquesta.
  
El director de les obres ha d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'ha d'actuar i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors que s'han de controlar establerts en aquest programa.
  
3. Els materials de farciment i els de rebliment que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures aquestes s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la utilització d'aquestes, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
4. Durant l'execució de les obres no s'han de desenvolupar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans nocturn de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
5. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en l'apartat de mesures correctores d'aquest, s'ha de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'han d'abassegar al llarg de la traça en munts, l'alçària dels quals ha de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de forma que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests. En cap cas aquests abassegaments temporals s'han de realitzar tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents de la mateixa forma, en finalitzar els treballs, s'ha de procedir a la descompactació per subsolat de tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.
  
6. El projecte de construcció ha d'incorporar un estudi específic d'integració paisatgística en què s'han d'incloure les mesures correctores sobre restauració i revegetació de les àrees que vagen a quedar despullades, com també dels talussos generats, en els quals, a més, cal fixar-se molt especialment que les esmentades mesures, o altres addicionals que hagueren de prendre's, siguen efectives contra l'erosió d'aquests.
  
7. La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
8. Amb l'objecte de no augmentar la incidència negativa sobre la vegetació i el sòl, les instal·lacions auxiliars d'obra (oficines, tallers, parc de maquinària, magatzems, etc.) s'han de construir sobre terrenys desproveïts de vegetació. El mateix s'ha de fer respecte als accessos provisionals a aquestes instal·lacions; en aquest cas s'ha d'intentar aprofitar en la mesura que es puga el traçat dels camins agrícoles existents.
  
9. La direcció d'obra ha d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants d'aquesta declaració, per a la qual cosa s'han d'establir en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'hi ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
10. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevol troballa arqueològica, el fet s'ha d'informar a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 d'abril de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 043/04'AIA
  
Títol: Línia elèctrica subterrània per a proveïment de la planta de regasificació situada al port de Sagunt (València)
  
Promotor: Planta de Regasificación de Sagunto, SA
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme
  
Objecte: Execució de línia elèctrica subterrània de 132KV
  
Localització: Sagunt (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
La línia elèctrica subterrània de 132 kV que es pretén executar té una longitud total de 3.905 km, i discorre aproximadament la meitat de la mateixa sobre el contradic projectat per a l'ampliació del port.
  
La secció transversal de la conducció serà d'1,30x1,50 metres. Així mateix, és destacable que per a la confecció dels entroncaments a realitzar al llarg de l'esmentada conducció, es preveu executar tres cambres, de 7 metres de longitud per 4 metres d'amplària i 2 metres de profunditat.
  
2. Alternatives
  
L'estudi s'ha referit a la possibilitat de soterrar, o no, la línia aèria, i s'argumenta, finalment, en favor de la primera opció.
  
Respecte al traçat, se n'han estimat diversos possibles, tots ells transcorren, en gran part, sobre traçats d'infrastructures existents. Així, finalment, l'elecció s'ha decantat per aquell més allunyat de la mar, amb menor encreuament amb infrastructures i amb major superfície de domini públic, entre altres criteris.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 09 de març de 2004, la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme va remetre l'estudi d'impacte ambiental corresponent al Projecte de línia elèctrica subterrània per a proveïment de la planta de regasificació situada al port de Sagunt (València).
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte de línia elèctrica subterrània per a proveíment de la planta de regasificació situada en el port de Sagunt (València), ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València, de data 13 de desembre de 2003, Boletín Oficial del Estado de data 23 de desembre de 2003, i en un mitjà de comunicació no oficial, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental i altres documents consultats, cal assenyalar que hi ha afecció a les servituds legals de caràcter ambiental següents:
  
- D'acord amb la Llei de costes 22/1988, de 28 de juliol, se afecta el domini públic maritimoterrestre.
  
- Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció al tram del camí ramader canal del Mar, de 75,22 metres d'amplària legal.
  
- D'acord amb l'apartat 2.4, criteris de delimitació, del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, que diu el següent:
  
(...) i pel que fa a la delimitació de les denominades conques i segons el que disposa l'apartat 4a del ja esmentat article 15 de la Llei 11/1994, s'ha adoptat, (...), un perímetre de 500 metres al voltant de la delimitació de l'aiguamoll.
  
Podria pensar-se que existira afecció a la zona humida marjal dels Moros. No obstant això, es diu en l'EIA, en l'apartat 8.0.3.2 d'aquest i en referència als espais naturals protegits, que és el més pròxim la marjal dels Moros, que es troba a més de 500 metres de qualsevol punt de la línia.
  
Això no obstant, s'observa que part de l'actuació podria localitzar-se en l'interior del perímetre de seguretat de l'aiguamoll (línia de 500 metres), la qual cosa hauria d'estudiar-se i recollir-se en el projecte constructiu.
  
- Si bé no hi ha afecció directa, cal assenyalar que, segons allò que s'ha especificat en la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2000), per a formar part de la xarxa Natura 2000 de la Directiva d'hàbitats (92/43/CEE), es pot afectar, de forma indirecta, el lloc d'interés comunitari denominat marjal dels Moros.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
- Atmosfera
  
És destacable que, atés l'entorn industrial en què se situa l'actuació, s'hi observen nivells alts de contaminants atmosfèrics, si bé queden per sota dels límits legals establerts. Els valors més alts són els corresponents a NOx.
  
- Geologia
  
L'actuació es localitza sobre el con al·luvial del riu Palància. Hi destaquen els materials quaternaris.
  
Pel que fa als sòls, es diu en l'estudi que es tracta de sòls d'origen al·luvial i col·luvial, d'origen calcari. Això condueix a pensar que pot tractar-se de fluvisòl calcari o semblant, sòl ric i molt apte per a l'ús agrològic. De fet, d'acord amb la cartografia temàtica de la CIT, el sòl presenta una capacitat d'ús agrològic molt alta.
  
- Vegetació
  
La zona que serà afectada per l'actuació destaca pel fet d'albergar vegetació oportunista desenvolupada sobre camps de cultiu abandonats. No obstant això, l'estudi s'ha referit a la gran proximitat de la marjal dels Moros, espai aquest catalogat com a LIC. D'acord amb la informació al respecte d'això, es té el següent:
  
Hàbitats i espècies destacables: lògicament, els hàbitats més remarcables són els associats al caràcter de zona humida litoral: matolls halòfils (1420), estepes temporals mediterrànies (\*3170), estepes salines mediterrànies (\*1510), pastius salins mediterranis (1410), vegetació anual sobre residus marins acumulats (1210), torberes baixes alcalines (7230), prats humits mediterranis (6240), etc.
  
- Fauna
  
L'estudi s'ha referit a la fauna ornítica i piscícola de la marjal dels Moros. Cal fer-se referència, per a explicar amb exactitud els valors faunístics d'aquesta àrea, al següent:
  
Fauna: Pel que fa a les espècies, cal destacar la riquesa i varietat de l'avifauna, entre les espècies de la qual poden mencionar-se Ardea purpurea, Chlidonias hybridus, Circus aeruginosus, Circus pygargus, Glareola pratincola, Himantopus himantopus, Marmaronetta angustirostris, Porphyrio porphyrio, Plegadis falcinellus, etc. Quant als peixos, ja s'ha esmentat l'existència en la zona de poblacions de Valencia hispanica i Aphanius iberus.
  
Observacions: la zona està considerada com a ZEPA a causa de l'evident importància d'aquesta per a l'avifauna, a més de formar part de la proposta de Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, (...).
  
- Paisatge
  
La qualitat paisatgística de l'entorn en què s'emmarca l'actuació és baixa, com també la fragilitat d'aquest, tot això és a causa de la gran industrialització de l'esmentat entorn, amb el port com a exponent màxim del paisatge.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
Les pertorbacions de la fase de construcció, derivades de les accions característiques en obres civils de caràcter lineal, són, doncs, les pròpies d'aquestes accions, sense que, en el cas ara avaluat, s'hi hagen d'afegir altres consideracions.
  
Es destaquen, per la incidència d'aquests i d'acord amb l'EIA, l'emissió de matèria pulverulenta, sorolls generats per la maquinària d'obra, compactació de sòls per abassegaments i trànsit de maquinària pesant i afecció al camí ramader canal del Mar.
  
Respecte als anteriors, l'EIA s'ha referit que podrà existir lleugera afecció a la fauna terrestre per soroll i ocupació del territori. No obstant això, no s'ha referit a l'afecció a l'avifauna, mentre podrien afectar-se les pautes de comportament d'aquelles espècies que freqüentaren la marjal dels Moros, bé en el període de reproducció d'aquestes, bé en la hivernada.
  
Els residus que podran generar-se seran olis, combustibles i semblants, procedents de la maquinària emprada, i estèrils vinguts de les operacions d'excavació.
  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, es destaca, d'un costat, la generació de camps magnètics. Es justifica l'escassa importància de l'esmentat impacte.
  
Així mateix, l'impacte estimat com a més greu, sense arribar a considerar-se sever, és el produït sobre el patrimoni cultural.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
D'entre les mesures correctores disposades per part de l'estudi d'impacte, caben ser destacades les que segueixen:
  
- No es duran a terme noves obertures de pistes d'accés a les obres, i s'aprofitarà la xarxa de camins existent.
  
- No realització de treballs en horari nocturn.
  
- Maquinària de baixos nivells sònics.
  
- Abocaments de terra, runes, etc, des d'alçàries inferiors a 1 metre, amb l'ús de mànegues de descàrrega en els casos de major risc. Tapat de les caixes dels camions, humectació d'abassegaments i rentada de rodes de vehicles i maquinàries quan abandonen la zona d'obres.
  
- Jalonament de la zona d'obres.
  
- El manteniment de la maquinària es durà a terme en tallers autoritzats.
  
- Eliminació adequada de tots els residus que es generen, mitjançant lliurament a gestor de residus autoritzats.
  
- Realització d'un seguiment a peu d'obra per part d'un arqueòleg.
  
- L'afecció al camí ramader es tractarà de minimitzar el més possible en el temps. Se'n restauraran les condicions inicials.
  
El programa de vigilància aportat atén a la totalitat dels impactes descrits, i estableix un correcte control de l'aplicació de les mesures correctores, a través de paràmetres triats, per raó de la disposició d'indicadors i valors llindar. Igualment s'han implementat tots els informes que han de realitzar-se, com també les freqüències d'aquests i els continguts a satisfer.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Línia elèctrica subterrània per a proveïment de la planta de regasificació situada en el port de Sagunt (València), promogut per Planta de Regasificación de Sagunto, SA, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) han d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació d'aquests i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han de realitzar. També s'han de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
- S'ha d'estudiar la possible afecció a aquelles espècies d'aus que puguen freqüentar la zona humida marjal dels Moros, de manera que el programa d'obra considere, i s'adapte, als períodes de reproducció i cria d'aquestes, i relegar les activitats més sorolloses o impactants a aquells mesos de menor repercussió sobre els esmentats períodes.
  
- Els materials de farciment i els de rebliment que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures aquestes s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- S'ha de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'han de recollir al llarg de la traça en munts, l'alçària dels quals ha de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de manera que es garantisca el manteniment de les propietats naturals.
  
- La direcció d'obra ha d'exigir la restauració, a les condicions originals d'aquestes, de totes les àrees que s'hagueren vist afectades per les obres.
  
- Atesa l'afecció al camí ramader canal del Mar, ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, el fet s'ha de posar en coneixement de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, s'ha de requerir que s'informe favorablement d'aquest per part de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 d'abril de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient : 440/02-AIA
  
Títol: Legalització d'una explotació avícola d'engreixament
  
Promotor: María José Compte Dellà
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Traiguera (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola d'engreixament
  
Localització: Partida la Lloma, polígon 48, parcel·la 181, del terme municipal de Traiguera (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola d'engreixament les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per dues naus contigües, amb coberta a dues aigües, de 94,8 m i 69,4 m de llarg respectivament i 13 m d'ample, amb capacitat total per a albergar 36.000 pollastres d'engreixament.
  
Es realitzen 4,5 cicles/any.
  
Les naus disposen de pis de formigó. Els pollastres es crien sobre llit de borumballa de fusta. Se suposa un total de 324 t de gallinassa generada anualment, que es retira de les naus després de cada cicle d'engreixament i és utilitzada com a adob orgànic en camps de cultiu propis o adquirida pels agricultors interessats.
  
La gallinassa, una vegada retirada de les naus, quedarà acumulada en la nau mateixa o en el femer fins al total assecat d'aquesta, que haurà de disposar de base impermeable.
  
Periòdicament, s'aplica superfosfat de calç sobre el jaç, entre les propietats del qual s'inclou la de fixar compostos amoniacals, i disminuir l'emissió d'olors, com també la humitat del llit.
  
A l'entrada de l'explotació es disposa de gual sanitari. Els cadàvers que es generen en l'explotació es destinaran a la caseta municipal de recollida de cadàvers.
  
L'aigua potable se subministra a l'explotació des d'un pou propietat d'una societat de reg (no s'aporta informació més detallada en l'expedient).
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat, l'expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per l'Ajuntament de Traiguera en data 21 de novembre de 2002.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 125, de 17 d'octubre de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 29 de gener de 2003, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix els requisits mínims establerts en la legislació vigent d'impacte ambiental (Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 de 3 de març, d'impacte ambiental), pel que fa a contingut, per a sotmetre'l als tràmits preceptius.
  
En data 22 de març de 2004, el promotor remet l'estudi d'impacte ambiental sol·licitat.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal
  
- Informe favorable del cap local de sanitat
  
- Informe favorable de l'inspector sanitari de la Conselleria de Sanitat
  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge per a les parcel·les 181 i 383 del polígon 48. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, queda condicionat a l'adopció en l'explotació de les següents mesures correctores:
  
- Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en l'accés a aquesta com també sistema apropiat per a la desinfecció de la resta del vehicle.
  
- Disposició de construccions, instal·lacions, utillatge i equipament que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.
  
- Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries de protecció del medi ambient.
  
- Mesures higienicosanitàries necessàries perquè el personal i l'utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.
  
- Utillatges de neteja, maneig i vestidor d'ús exclusiu de l'explotació.
  
- Pediluvis, o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Informe favorable de l'alcaldia.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció agropecuari, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els factors del medi susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà, amb predomini d'oliveres, ametllers i garrofers.
  
Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a la gestió inadequada de la gallinassa com a adob orgànic; l'aigua, per contaminació per lixiviats procedents de la gallinassa; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació del residu orgànic.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'ha realitzat una identificació d'impactes, per la qual cosa conseqüentment no s'ha realitzat l'estudi de les interaccions entre les accions derivades de l'actuació i les característiques específiques dels aspectes ambientals afectats.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han establert una sèrie de mesures protectores i correctores, que no obeeixen al resultat de la valoració dels efectes que l'actuació tindrà sobre els aspectes ambientals, sinó que al·ludeixen a mesures higienicosanitàries d'obligat compliment en l'explotació, entre les quals s'inclou:
  
- Es rodejarà l'explotació amb tanca metàl·lica de 2 m d'alçària, de manera que proporcione la funció de barrera sanitària.
  
- Les finestres de les naus estaran protegides per malla antiocells per a evitar l'entrada de vectors dins de les naus.
  
El programa de vigilància ambiental que inclou l'estudi d'impacte ambiental es caracteritza per la falta de rigor tècnic d'aquest, per la falta de concreció i de detall, com també per la impossibilitat de la seua adopció pel desconeixement de les pautes que s'han de seguir per a la aplicació d'aquest per part del promotor. El programa de vigilància ambiental té com a objecte, segons el Decret 162/1990, d'impacte ambiental, establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental han d'ampliar-se amb les recollides en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també els condicionants establerts a continuació.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja avícola de broilers, situada al terme municipal de Traiguera (Castelló), promogut per María José Compte Della, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- S'ha de disposar de femer en l'explotació (com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana), perfectament impermeabilitzat, amb lleuger pendent, de manera que es canalitzen els possibles lixiviats que puguen generar-se en el munt, cap a la bassa de recollida de lixiviats. S'ha de dissenyar de manera que puga contenir la gallinassa produïda com a mínim, durant un cicle d'engreixament.
  
- S'ha d'assegurar la correcta impermeabilització de les naus on s'alberga els pollastres, com també del femer. S'ha d'utilitzar un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a la nau, com per exemple malla metàl·lica o semblant.
  
- A l'entrada de l'explotació s'ha de col·locar un sistema de desinfecció del trànsit rodat que hi accedisca.
  
- S'ha de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
- S'ha d'assegurar la no-afecció a l'assagador del Boberal, que transcorre en direcció NO-SE, pròxim a l'explotació, encara que sense ser afectat.
  
- S'ha de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. Ha de preveure's disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, en el moment en què deixen de funcionar les casetes municipals de recollida de cadàvers.
  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.