Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5032, del 21-06-2005 (2005/6921)

RESOLUCIÓ de 7 de juny de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5032

Data del DOGV
:   21-06-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/6921


Data del document
:   07-06-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alcoi
    * Vall d'Alba
    * Xert
    * Alfafara
    * Benferri
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 7 de juny de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X6921]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 326/03-AIA Benferri, 211/03-AIA Xert, 453/02-AIA Alcoi, 313/03-AIA Vall d'Alba i 303/03-AIA Alfafara, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990, estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 7 de juny de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 326/03-AIA
  
Títol: Homologació modificativa i pla parcial del sector Alto del Pino
  
Promotor: Ajuntament de Benferri
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Objecte: Des del punt de vista estrictament mediambiental, es busca la reclassificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable d'ús residencial
  
Localització: Benferri (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
El sector Alto del Pino es localitza a l'oest del nucli urbà de Benferri, afronta al nord amb la rambla de l'Abanilla. Es localitza sobre sòl no urbanitzable comú i presenta una superfície de 147.789 m².
  
La reclassificació pretén implantar, en l'àrea implicada, l'ús residencial, amb habitatge unifamiliar aïllat. S'estableix una limitació de 2 plantes, amb alçària màxima de coronació de 8 metres.
  
2. Alternatives
  
No s'han estudiat alternatives per a la ubicació del sòl, la qual cosa en l'estudi, s'argumenta amb el fet que es tracta d'un projecte de modificació del planejament amb una finalitat concreta en la qual entren en joc molts factors que determinen la ubicació concreta, i en especial, en aquest cas, el tema de la propietat, de capacitat i oportunitat de desenvolupament, expectatives econòmiques. Per tot això, es diu que la valoració d'alternatives va més dirigida a l'ordenació detallada del sòl seleccionat.
  
Vol indicar-se, això no obstant, que s'entén important que sempre s'estudien tant la necessitat real d'ampliar el sòl urbanitzable en detriment del no urbanitzable, més sensible des del punt de vista ambiental, com també que, conclosa aquesta necessitat, es procedisca a la selecció del millor emplaçament possible, per al qual el criteri ambiental hauria de pesar especialment.
  
En el cas present no s'ha argumentat en l'estudi d'impacte, ni la necessitat real d'ampliació de sòl residencial ni, una vegada puga acceptar-se aquesta, la millor localització possible. No obstant això, que no s'haja realitzat en l'estudi no implica que s'hagen obviat els esmentats aspectes en la present avaluació d'impacte ambiental, la qual cosa queda recollida en posteriors apartats.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 8 d'agost de 2003, l'Ajuntament de Benferri va remetre l'estudi d'impacte ambiental corresponent a l'homologació modificativa i pla parcial del sector Alto del Pino.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de l'Homologació modificativa i Pla parcial del sector Alto del Pino, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4.576 de data 20 d'agost de 2003, i s'hi han presentat tres al·legacions per particulars, però cap d'elles presentava un contingut ambiental.
  
En data 13 de febrer de 2003 es rep un informe de l'alcalde'president de l'Ajuntament de Benferri on es fa referència tant a la necessitat de reclassificació del sòl com a la identificació de la millor ubicació possible. Així, respecte al primer aspecte, es destaca que el sòl urbanitzable del Pla parcial Benfis-Park, actualment en desenvolupament, es troba consolidat en més d'un 80%. Pel que fa a la millor ubicació, es diu que s'ha atés tant a la proximitat al nucli urbà com a l'alta densitat d'habitatges aïllats disseminats existents en la superfície del sector a reclassificar.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que no hi ha afecció a llits públics, camins ramaders ni qualsevol altra ressenyable des del punt de vista ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
Els valors susceptibles d'afectar-se són els que s'enumeren i descriuen, de forma breu, a continuació:
  
- Geologia
  
La zona sobre la qual s'ha de desenvolupar l'actuació està conformada per terrenys quaternaris d'origen al·luvial, compostos per llims negres, rojos i conglomerats, d'excel·lent utilització en l'agricultura, sempre d'acord amb la descripció donada per l'estudi. Del sòl es diu en l'estudi que presenta característiques que el converteixen en idoni per a l'agricultura, i que té un alt valor ambiental per aquesta qüestió.
  
- Vegetació
  
En la superfície a reclassificar no existeix pràcticament representació de la vegetació natural, sempre d'acord amb les conclusions de l'estudi, per la qual cosa aquest aspecte no serà rellevant en el conjunt del projecte.
  
- Fauna
  
La fauna, ateses les característiques de l'entorn, presenta un caràcter antropòfil molt marcat.
  
- Hidrologia
  
En l'entorn més immediat a la zona d'actuació es troba la rambla de l'Abanilla. El nivell freàtic se situa en profunditat.
  
- Usos del sòl
  
Pel que fa als usos del sòl, la zona en qüestió es troba cultivada per cítrics de regadiu.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
De la valoració realitzada per l'estudi entorn als impactes que es generaran, s'entén que s'ha de destacar l'impacte produït sobre el sòl, impacte aquest valorat com moderat, la fauna (rèptils i amfibis), valorat com moderat-crític, i els usos del territori; aquest últim s'ha estimat com a crític.
  
D'altra banda la demanda d'aigua generada comportarà un impacte valorat en l'estudi com molt important.
  
Així mateix, l'impacte sobre la hidrologia s'ha valorat com a compatible. S'entén que l'esmentada valoració no és adequada a la realitat de l'actuació, la qual cosa s'argumenta a continuació.
  
L'estudi ha caracteritzat el risc d'inundació de la zona, de manera que s'assenyala que aquest no apareix en la mateixa, si bé existeix en la pròxima rambla de l'Abanilla. Així, s'ha referit a l'actuació prevista en el PATRICOVA per a la resolució dels problemes d'inundabilitat en algunes àrees pròximes a l'esmentada rambla, i s'afegeix que: l'actuació proposada no entra en contradicció amb allò que ha establert el PATRICOVA per a aquesta rambla (Abanilla) ja que es troba prou allunyada d'aquesta.
  
D'altra banda, d'acord amb el que es recull en la pàgina 43 de l'estudi, la impermeabilització de la superfície corresponent a l'àrea que s'ha d'urbanitzar augmentarà el cabal en la rambla, encara que, es diu, sense comportar un impacte important. A més, dels plànols de drenatge aportats es desprén que els vials abocaran les aigües d'aquests a la rambla en dos punts distints.
  
Així que amb tot, si, com sembla evident pels arguments dels paràgrafs anteriors, les aigües pluvials discorreran per superfície i seran abocades a la rambla d'Abanilla, no és possible estar d'acord amb l'afirmació que s'ha transcrit de l'estudi d'impacte, és a dir, no pot acceptar-se que la impermeabilització d'una superfície de 147.789 m², de gran planitud i prèviament destinada a cultius, no tindrà implicacions significatives sobre la punta de l'hidrograma d'avinguda, per al període de retorn que es necessite, de manera que aquesta contribuïsca, també significativament, a incrementar els problemes d'inundabilitat de l'àrea immediatament aigües avall de la zona que s'ha d'urbanitzar. Es recorda que l'actuació proposada pel PATRICOVA consisteix en la reforestació d'una porció de la conca contributiva per tal d'aconseguir una disminució subtil dels cabals.
  
A tot el que s'ha dit, cal afegir que l'aportació dels cabals de drenatge de forma puntual influirà en els processos morfogenètics o, si més no, erosius del jaç del llit, i que s'afectarà l'erosió localitzada i evolutiva.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores disposades per l'estudi d'impacte ambiental, a fi d'atenuar o eliminar, si fóra possible, els impactes que es generaran a raó de l'actuació s'han referit tant a la fase de construcció de la urbanització com a l'existència mateixa d'aquesta en l'entorn decidit.
  
Així, s'han establert una sèrie de mesures correctores encaminades a minimitzar els impactes produïts per les obres, com són els regs freqüents de camins d'obra i abassegaments de materials pulverulents, tractament dels volums de sòl vegetal, tractament de la maquinària, etc.
  
D'altra banda, cal destacar altres mesures com ara:
  
- Limitació en l'ús de materials que pogueren irrompre en el paisatge
  
- El tancament perimetral de les parcel·les, d'haver-ne, serà de pedra natural de cara vista combinada amb elements vegetals.
  
- Recollida selectiva de residus urbans.
  
- Enllumenat públic de baix consum i apagat parcial, lluminàries amb hemisferi superior cobert i alçàries de bàcul inferiors a 4 metres.
  
- Traçat d'un carril bici interior.
  
- Els exemplars de port arbori que es puguen veure afectats per l'actuació seran trasplantats.
  
Finalment s'ha disposat un programa de vigilància ambiental que no pot considerar-se complet, per la qual cosa cal referir-se al contingut d'aquest en l'apartat dispositiu de la present declaració.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, l'homologació modificativa i Pla parcial del sector Alto del Pino, promogut per l'Ajuntament de Benferri, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- Les instal·lacions d'obra, zones auxiliars, ubicació de possibles plantes, etc., que es necessiten per a l'execució de les obres, en cap cas poden quedar fora de l'àmbit corresponent al pla parcial.
  
- L'enllumenat públic ha de disposar ha d'usar llums de vapor de sodi, i no és admissible cap altra tipologia de llums (vapor de mercuri, halurs metàl·lics...) encara que l'espectre lluminós d'aquests garantisca millor qualitat de visió, ja que les primeres, és a dir les de vapor de sodi, es consideren suficients per a la finalitat perseguida amb la instal·lació prevista.
  
- La lletada sintètica o slurry que puga disposar-se com a capa de rodament en el carril bici a executar, si és de naturalesa bituminosa, s'ha de dur a terme en base a mescles bituminoses en fred, atés que aquestes ofereixen, d'una banda, garanties suficients de funcionament, atés el nivell de requeriment i, d'una altra, millors condicions ambientals.
  
- El programa de vigilància ha d'establir els paràmetres ambientals a controlar, els indicadors que permeten l'esmentat control i els valors llindar que han d'advertir sobre la realitat d'aquest. Igualment, s'han d'establir els mecanismes adequats a la detecció d'impactes no previstos en l'estudi. S'han de disposar dels informes per a redactar, freqüències, continguts i l'autoritat ambiental de l'actuació.
  
- Vistos els problemes d'inundabilitat de la rambla de l'Abanilla, i atés que, bé per superfície o bé mitjançant col·lectors (a la vista dels plànols) s'han d'abocar les aigües pluvials en dos punts localitzats a l'esmentada rambla, es recorda que s'ha d'obtenir l'autorització d'abocament de l'òrgan competent en la matèria.
  
Així mateix, han d'estudiar-se els processos morfogenètics que puga induir l'abocament localitzat de les aigües pluvials, a fi que, en la mesura que siga possible, es mantinguen les condicions naturals sense que s'altere la natural evolució del llit fins al perfil d'equilibri d'aquest. Si s'estima que l'afecció pot ser important, s'ha de recórrer a la disposició de mantes d'escullera no cimentada o bols d'amortiment integrats en el medi que els acull.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 9 de març de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 211/03-AIA
  
Títol Explotació porcina d'encebament
  
Promotor Vicente Miguel Beltrán Beltrán
  
Autoritat substantiva Ajuntament de Xert (Castelló)
  
Objecte del projecte Obtenció de la llicència d'activitat per a iniciar l'activitat porcina d'encebament
  
Localització Partida Mas de Bruno, polígon 8, parcel·la 537 del terme municipal de Xert (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la posada en marxa d'una explotació porcina d'encebament, les característiques de la qual segons la documentació aportada són:
  
L'explotació estarà constituïda per una nau d'engreixament, rectangular, amb coberta a una aigua, amb capacitat per a 984 porcs d'encebament. Es construirà a més una fossa de cadàvers de 30 m³, llatzaret, edifici destinat a oficines-lavabos, com també una fossa de purins totalment impermeabilitzada.
  
L'activitat consistirà en l'engreixament de bestiar porcí des que arriba a l'explotació pesant uns 18 kg, fins que assoleix un pes aproximat de 100 kg de pes viu, moment en què es destinarà a l'escorxador. Es realitzaran 2,3 cicles/any.
  
Es considera que es generarà un volum de purins de 2.115,6 m³/any. Abans d'aplicar-los al camp com a adob orgànic, se sotmetrà a un tractament de fermentació i maduració. El purí quedarà retingut en canal de dejeccions i basses d'acumulació, es disposarà d'una capacitat total de 528,25 m³, la qual cosa comporta una capacitat d'emmagatzematge superior a tres mesos de producció de purins en l'explotació.
  
Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació. Les sitges es construiran a la vora de la tanca per tal d'evitar que els camions que transporten el pinso entren a l'explotació.
  
Com a sistema de desinfecció de vehicles a l'entrada de l'explotació, es col·locarà un grup d'hidropressió amb una solució de desinfectant i aigua.
  
Com a mesura encaminada a evitar l'accés de vectors en les naus, es col·locaran en totes les finestres i portes teles antiocells que impedisquen el pas de les aus. Per al control dels insectes, a més, s'aplicarà, entre altres mesures, les de realització de buidatge de les fosses de purins periòdicament, s'eliminaran les crostes superficials dels purins, amb mitjans biològics, com també l'aplicació de productes insecticides, especialment en èpoques caloroses.
  
L'aigua de proveïment procedeix d'un pou situat a la mateixa finca.
  
Els residus sòlids que es generen en l'explotació, seran gestionats segons la naturalesa d'aquests (a través del servei municipal de recollida de fems, destinats a l'ecoparc més pròxim, a centres autoritzats en la recollida d'olis lubrificants usats, etc.). L'explotació té contenidors i recipients específics per a l'emmagatzematge de residus.
  
En data 19 de febrer de 2004, es realitza visita de camp i es comprova que:
  
- La construcció de la nau està quasi executada.
  
- El sistema de gestió de purins, com s'està executant la nau, no coincideix amb el descrit en la documentació tècnica aportada, ja que en aquesta es justifica la construcció d'una bassa de purins i sobre el terreny l'esmentada bassa no existeix; a més, hi ha obertures en les fosses de purins per a l'extracció de purins.
  
El sistema d'eliminació de cadàvers proposat, que consisteix en la construcció d'una fossa de cadàvers, ha de ser substituït, com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, per la subscripció de contracte de retirada de cadàvers amb una empresa autoritzada a l'efecte.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat, l'expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental es remés per l'Ajuntament de Xert en data 25 de juny de 2003.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 66 de 29 de maig de 2003, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 3 de març de 2004, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, l'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, relativa a:
  
- Justificació eliminació de cadàvers, conforme al que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Eliminació de residus orgànics. Han de justificar-se les parcel·les on es pretén aplicar els purins, amb la presentació de contracte d'acceptació subscrit pels propietaris de les parcel·les, com també la cèdula de propietat d'aquestes, a més de la proposta d'un programa d'adobament per a totes les parcel·les que es justifique que es disposen, en funció del cultiu que es desenvolupe. Ha de justificar-se la disponibilitat de superfície agrícola suficient on poder aplicar el purí com a adob orgànic, tenint en compte de no sobrepassar el contingut mínim de nitrogen per hectàrea i any (170 kg N/ha i any) exigit pel Reial decret 261/1996 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.
  
- Construcció de bassa de purins. Segons la documentació aportada, es disposa de bassa de purins amb una capacitat de 360 m³, encara que després de la visita de camp realitzada en data 19 de febrer, es comprova que, a pesar que la granja està en un estat avançat de construcció, no s'observen senyals que es pretenga construir una bassa de purins, com es declara en la documentació presentada i es detalla en els plànols, per la qual cosa ha d'aclarir-se aquest punt, considerant que el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, exigeix a aqueixes explotacions disposar de bassa de purins amb una autonomia que permeta contenir com a mínim, els purins generats en l'explotació durant tres mesos.
  
En data 11 de març de 2004, el promotor remet l'ampliació sol·licitada, en la qual s'inclou la informació següent:
  
- Justificant de pagament de les taxes municipals corresponents al servei de la caseta municipal de recollida de cadàvers.
  
- Justificació de la disponibilitat de 68,48 ha de superfície agrària on aplicar els purins, superfície que suficient per a no sobrepassar els nivells màxims permesos d'aplicació de N per hectàrea i any.
  
- Es modifica el projecte inicial, amb la construcció de dues naus, amb una superfície construïda semblant a la inicial i amb la mateixa capacitat.
  
- Es justifica la substitució de la construcció d'una bassa de purins de 360 m³ de capacitat per uns canals de dejeccions amb més profunditat que la proposada inicialment, i es disposa finalment de dues naus amb dos canals cadascun de 45 m de llarg per 2,5 m d'ample i 1,9 m d'alt, amb autonomia superior als tres mesos exigits en el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informe desfavorable de l'inspector de Sanitat, pel fet que a la documentació presentada no s'ha informat del sistema de recollida i eliminació de cadàvers amb garanties sanitàries i de protecció del medi ambient, i tampoc s'ha informat de les distàncies a altres instal·lacions.
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Autorització prèvia de la COPUT. L'esmentada autorització queda condicionada al compliment dels requisits següents:
  
- La distància mínima des de la ubicació de la nova construcció a qualsevol altra explotació porcina existent, les instal·lacions de la qual disten un mínim de 100 m respecte a la carretera Nacional Vinaròs-Vitòria. A més, s'ha de dotar a la instal·lació de:
  
- Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en els accessos a aquesta, com també sistema apropiat per a desinfecció de la resta del vehicle.
  
- Encerclar l'explotació (tanca perimetral) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).
  
- Disposició de construccions, instal·lacions, utillatge i equip que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.
  
- Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient.
  
- Adequat llatzaret per a l'observació i segrest dels animals.
  
- Mesures higièniques i sanitàries necessàries perquè el personal i utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.
  
- Estris de neteja, maneig i vestuari d'ús exclusiu en l'explotació.
  
- Pediluvis o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.
  
- Disseny de les instal·lacions que eviten l'entrada en el recinte de vehicles de proveïment de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purins. Aquestes operacions s'han de realitzar des de fora de l'explotació.
  
- Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les visites que es produïsquen i el número de les matrícules dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.
  
- Disposar de basses de fem tancades i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, i que asseguren que s'impedisquen pèrdues per sobreeiximent o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informe favorable de l'alcaldia.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclouen: aire, sòl, aigua, flora, fauna i paisatge.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà, amb predomini d'oliveres, ametllers i fruiters de pinyol.
  
Els valors ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a l'abocament de purins o problemes de percolació per impermeabilització deficient; l'aigua, per contaminació per purins; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de purins, etc.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una identificació d'impactes mitjançant l'elaboració d'una matriu causa-efecte, en la qual es relaciona les accions impactants i els factors impactats, tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han considerat una sèrie de factors inherents a l'activitat susceptibles de produir algun tipus d'impacte, tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament, entre les quals s'inclou l'emissió d'olors provinents dels residus orgànics generats, els animals i de la mateixa activitat; la generació de purins que s'acumulen en fossa de purins, que s'utilitzen en camps de cultiu com a adob orgànic i que, amb un ús inadequat d'aquests pot provocar contaminació de sòls i aigua, entre altres.
  
L'impacte produït sobre el paisatge, per introducció d'elements estranys en l'entorn, es considera lleu ja que l'explotació queda integrada harmònicament en el paisatge circumdant de la zona.
  
Per tant, els impactes més rellevants són els associats a l'emissió d'olors, com també els impactes associats a la contaminació de sòl i aigua per la inadequada gestió dels purins.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures preventives i correctores, tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament, que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental inclouen les següents:
  
- Impermeabilització i estanquitat de fosses i canal de purins.
  
- Per a disminuir la càrrega contaminant del purí, se sotmetrà a tractament de fermentació i maduració previ a l'aplicació d'aquest en camp.
  
- En tot cas, no se sobrepassarà la dosi de 170 kg de N/ha i any, en camp, procedent de les fonts d'adob utilitzat.
  
En general, les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental són poc concretes i no reflecteixen amb claredat el mode de posar-les en pràctica.
  
Les mesures correctores han d'ampliar-se amb l'adopció de les indicades a continuació:
  
- Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en els accessos a aquesta, com també sistema apropiat per a desinfecció de la resta del vehicle.
  
- Encerclar l'explotació (tanca perimetral) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).
  
- Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient.
  
- Mesures higièniques i sanitàries necessàries perquè el personal i estris de l'explotació no puguen transmetre malalties.
  
- Disposar de basses de fem encerclades i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per sobreeiximent o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària precisa per a poder emmagatzemar la producció del menys tres mesos, de manera que permeta la gestió adequada d'aquests.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de la granja porcina situada al terme municipal de Xert (Castelló), promoguda per Vicente M. Beltrán Beltrán, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- En l'ampliació presentada en aquesta Direcció General es comunica la variació del projecte original, s'opta per la construcció de dues naus de semblants característiques i corresponent a una superfície construïda semblant. Mediambientalment no comporta canvis en aquesta declaració d'impacte ambiental, encara que en cas de variar la superfície construïda, superfície ocupada, volum, percentatge d'ocupació, nombre de plantes, separació a límits o qualsevol altre paràmetre regulat en la normativa urbanística d'aplicació, ha de sol·licitar-se una nova autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial. En tot cas, abans de l'obtenció de la llicència d'activitat, ha de presentar-se modificació del projecte davant de l'òrgan substantiu.
  
- S'ha d'assegurar la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberga els animals, com també de les fosses de purins.
  
- S'ha d'utilitzar sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com malla metàl·lica o semblant.
  
- A l'entrada de l'explotació s'ha de col·locar sistema de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.
  
- S'ha de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, s'ha de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals; s'ha d'evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No s'ha de superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'ha de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- S'ha de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. Ha de preveure's disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, en el 2005, any quan presumptament han d'entrar en desús les casetes municipals de recollida de cadàvers.
  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 22 de març de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 453/02-AIA
  
Títol Homologació modificativa del Pla general d'ordenació urbana d'Alcoi. Sector Solanes
  
Promotor Ajuntament d'Alcoi
  
Autoritat substantiva Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant
  
Localització Terme municipal d'Alcoi
  
Antecedents
  
Amb data 10 d'abril de 2001 l'Ajuntament d'Alcoi va tramitar davant del Servei d'Impacte Ambiental documentació consistent en estudi d'impacte ambiental i projecte d'homologació modificativa del denominat sector Serelles, promoguda per Luxender SL. L'àmbit superficial de la denominada homologació és de 333.302 metres quadrats en terrenys classificats d'acord al vigent Pla general d'ordenació urbana d'Alcoi com a sòl urbanitzable no programat (d'ús industrial), sòl no urbanitzable de règim general i sòl no urbanitzable de protecció de camins ramaders.
  
L'àrea d'homologació proposada afecta l'àmbit del Pla d'ordenació de recursos naturals del Parc Natural de la Serra de Mariola, categories diferents de la zonificació prevista en l'esmentat pla, concretament en àrees urbanes, àrees forestals i àrees agrícoles, totes aquestes dins de la denominada àrea d'amortiment del parc.
  
Basant-se en l'esmentat document, l'Àrea de planificació emet un informe de 18 d'abril de 2001, el qual és remés al departament d'Urbanisme de l'Ajuntament d'Alcoi en el qual es determinen aquells aspectes no acceptables del projecte i aquells altres que havien de ser objecte d'estudi i justificació.
  
Aquest primer informe conclou que les àrees qualificades d'acord al PORN com a forestals han de tenir la consideració de sòl no urbanitzable protegit per la qual cosa han de ser exclosos de qualsevol proposta d'unitat d'execució, que l'ampliació de sòl urbà a costa del sòl que el PORN classifica com a agrícola ha de partir d'una justificació detallada i explícita de la necessitat i oportunitat de la modificació, que en tot cas és imprescindible que l'ordenació que finalment es propose mantinga la consideració dels barrancs com a àrees lliures, com també la del camí ramader assagador Coll de Zapata, com a sòl no urbanitzable de protecció viària.
  
Amb posterioritat, en aquest cas, l'Ajuntament d'Alcoi, amb data 13 de novembre de 2001, remet un nou estudi d'impacte ambiental, i amplia la proposta d'homologació fins a un àmbit superficial de 810.100 metres quadrats.
  
Aquesta proposta no és contestada oficialment a l'Ajuntament d'Alcoi. No obstant això, en data 6 de juny de 2002, el Servei d'Impacte Ambiental emet un informe respecte a aquesta en la fase de concert per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant, en el qual s'indica que les consideracions efectuades en l'informe de 18 d'abril de 2001 són extensives a la nova delimitació i conclou amb informe desfavorable el document d'homologació modificativa, ja que no té en compte els criteris i condicions expressats en l'informe anterior de 18 d'abril de 2001.
  
L'Ajuntament d'Alcoi, una vegada realitzat el tràmit d'informació pública (DOGV de 23 de juliol de 2002) i l'aprovació provisional de l'homologació modificativa del sector Solana, en sessió plenària de 25 d'octubre de 2002, presenta davant de la Conselleria de Territori i Habitatge, el document definitiu que és objecte d'avaluació d'impacte ambiental, amb data 29 de novembre de 2002.
  
Aquest projecte inclou diverses modificacions respecte a aquell que va ser objecte de concert previ, derivades de les al·legacions incorporades en el període d'informació pública i acceptades per l'Ajuntament i per un altre costat derivades de les successives reunions de treball realitzades entre l'equip tècnic de la Conselleria de Territori i Habitatge i l'equip tècnic de l'Ajuntament d'Alcoi.
  
Descripció del projecte
  
La documentació sobre la qual s'ha realitzat el procés d'avaluació d'impacte consta de projecte d'homologació, l'estudi d'impacte ambiental i l'informe d'al·legacions corresponents al tràmit d'informació pública, realitzat per l'Ajuntament d'Alcoi.
  
D'acord amb el document d'homologació tramitat finalment per l'Ajuntament d'Alcoi, l'objecte d'aquesta és establir o expressar determinacions que integren l'ordenació estructural definint, en aquest cas especialment el canvi de qualificació i aprofitament en l'àmbit del SNUP-5, delimitat en el PGOU d'Alcoi, com també l'ampliació d'aquest perquè tracta d'una homologació modificativa.
  
La proposta finalment plantejada inclou :
  
- Canvi de qualificació i reducció d'aprofitament en el SNUP 5, de sòl urbanitzable no programat industrial a urbanitzable residencial en 115.000 metres quadrats, per tant manté la classificació d'urbanitzable. L'índex d'edificabilitat en aquest cas passa de 0,65 m²/m² que determina el PGOU vigent a un coeficient d'edificabilitat mitjana per a l'homologació proposada de 0,494 m²/m².
  
- Canvi de classificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable residencial en 647.300 metres quadrats, als quals s'assigna coeficient d'edificabilitat mitjana per a l'homologació proposada de 0,494 m²/m².
  
- Manteniment del camí assagador del Coll de Zapata amb una amplària de 20 metres en el límit est del sector i del camí ramader del Teular del Llonganisser amb una amplària de 37,5 metres.
  
- Constitució d'una xarxa primària de 73.800 metres quadrats, dels quals 28.645 metres quadrats seran zones verdes i 44.605 metres quadrats xarxa viària.
  
L'àmbit superficial de l'actuació completa és de 762.300 hectàrees.
  
S'estableix com a prescripció ambiental que els barrancs principals de cada sector hagen de quedar lliures d'edificació, i haver d'adequar-se aquests àmbits en l'ordenació detallada com a llits-zones verdes dins dels espais dotacionals que corresponguen.
  
Entre altres característiques del projecte, s'expressen que el traçat dels carrers i posició de l'edificació s'ha de realitzar en relació amb la topografia i orientació solar, que s'han d'atendre els problemes que puguen haver-hi per contaminació lumínica en la serra Mariola, que ha d'existir arbratge en la xarxa viària, que les obres d'urbanització i jardineria han d'atendre a l'entorn on se situen i que l'edificació en alçària s'ha de situar en la part més baixa del sector.
  
Per al desenvolupament dels sectors que constitueixen l'àmbit del sector serà necessària la redacció d'un Pla parcial que inclourà l'ordenació detallada.
  
Al·legacions
  
De conformitat amb el certificat de la secretaria general de l'Ajuntament d'Alcoi, s'han formulat 12 al·legacions procedents de particulars i agrupacions, les quals han sigut informades i contestades per l'Ajuntament d'Alcoi.
  
En síntesi el contingut ambiental d'aquestes al·legacions és el següent:
  
Jose Luis Castañer Payá és propietari d'una finca sítia en la partida de Cotes Altes, i al·lega que la proposta d'homologació modificativa inclou com a canvi més substanciós proposat una requalificació de 734.000 metres quadrats de sòl no urbanitzable en sòl urbanitzable, que comprén part del sòl pertanyent a Serra Mariola, i considera que aquesta important modificació del planejament ha de ser remesa a la revisió del Pla general d'ordenació urbana d'Alcoi, i que és necessari en cas d'aprovar-se que les solucions proposades per a la xarxa estructural o primària de reserves per a sòl dotacional milloren en capacitat o funcionalitat i complisquen les necessitats i objectius previstos en el PGOU actual, que el camí ramader camí assagador Coll de Zapata que travessa el sector en el terç oest d'aquest ha de protegir-se en l'ample legal i apareix en els plans de l'estudi amb una amplària de 20 metres quan legalment té 20 metres en 11.300 metres del seu traçat i 37,5 metres d'amplària en 1.800 de traçat. Així mateix no es té en compte el camí ramader assagador del Teular del Llonganisser que té una longitud de 3.900 metres una amplària legal de 37,50 metres d'amplària legal i 17 metres d'amplària necessària segons classificació per Ordre de 16 de febrer de 1993. També refereix que en l'estudi d'impacte es menciona i protegeix la font del Xorrador però no es fa referència a la bassa del Chorrador, a la bassa del barranc del Teularet, i han de protegir-se les basses, séquies i xarxes de reg. Finalment se sol·licita que s'acorde el contingut d'aquestes al·legacions a la proposta d'homologació modificativa dels sectors Solana d'Alcoi.
  
Blanca Cortes Aracil, el Sr. Antonio Gasco Vidal, el Sr. Antonio Pérez Climent, la Sra. Margarita Sierra Espinosa, el Sr. Miguel Angel Cantó Pastor, en qualitat de propietaris de finques síties a Cotes Altes, es plantegen al·legacions amb contingut bàsicament urbanístic relacionades amb la disminució de l'aprofitament que planteja l'homologació sobre l'aprofitament que el PGOU vigent atorga al sector Cotes Altes, reduint-se de 0,45 m²/m² a 0,24 m²/m² el que comporta un perjudici per als propietaris inclosos en el SUNP2 sense que s'especifiquen els criteris seguits per a semblant reducció. Al mateix temps realitzen diverses consideracions referides específicament a la situació urbanística de determinades finques registrades propietat d'aquests.
  
Julia Moltó Linares en representació de la Colla Ecologista la Carrasca-Ecologistes en Acció, exposa que l'homologació no inclou cap justificació sobre la necessitat de reclassificació de sòl no urbanitzable ni de la coherència d'aquest amb el model i estratègia territorial vigent, que aquesta falta de justificació impedeix comprovar si l'homologació respon a principis rectors de l'activitat urbanística o a interessos especulatius, que l'evolució poblacional no permet al·legar motius de creixement demogràfic per a justificar la reclassificació de nou sòl urbanitzable ja que tretze anys després de l'aprovació del PGOU en vigor, els pronòstics de creixement demogràfic d'aquest sobre els quals es va a basar la planificació urbanística, se sobredimensionaran; que Alcoi disposa de suficient sòl urbanitzable més que suficient per a l'ús i tipologia edificativa que planteja l'homologació de la Solana sense que hi haja necessitat de reclassificar sòl no urbanitzable, que és qüestionable la legalitat d'utilitzar la figura de l'homologació ja que les característiques de la proposta sobre l'estructura general i orgànica del territori són d'una magnitud que haurien de ser objecte de la revisió del PGOU i no d'instruments parcials de modificació d'aquell. També s'al·lega que les zones forestals de l'àrea d'amortiguació d'impactes del parc natural de serra Mariola no es poden classificar com a sòl urbanitzable tal com pretén l'homologació, que la reclassificació a sòl urbanitzable de les àrees agrícoles de la zona d'amortiment d'impactes de Serra Mariola com la que es planteja no és coherent amb les directrius de política urbanística del PORN de Mariola, que aquesta homologació representa una ruptura del model de ciutat compacta, densa i multifuncional seguit pel PGOU vigent, que presenta indubtables avantatges respecte a la ciutat difusa, generadora de greus impactes socials, ambientals i econòmics, que el model de creixement urbà que es proposa és ambientalment insostenible perquè té com a conseqüència l'ús obligat del cotxe, és el que més sòl malgasta i el que requereix més consum d'aigua i d'energia a més de ser més costós de mantenir per a l'erari municipal expressant de forma molt detallada els avantatges i inconvenients de l'un i l'altre model d'ús urbanístic del sòl i tipologia d'edificació concloent que la proposta és inadequada ambientalment. A més, l'al·legant considera que els vessants dels barrancs han de ser classificats com a sòl no urbanitzable de protecció i que s'ha de fer constar la impossibilitat d'edificar en una franja de 50 metres a cada costat de tots els vessants de l'àmbit, que els terrenys que pretenen destinar a zona verda de la xarxa primària són totalment adequats per a aquest ús en tractar-se de terrenys que han de classificar-se com un sòl no urbanitzable de protecció especial, i que l'emplaçament és inadequat per la situació i orografia d'aquests amb pendents entre el 20% i el 40%, i no es troben integrades en la trama urbana i per tant sense garanties d'accessibilitat, que l'homologació ignora els assagadors Teular del Llonganisser i Coll de Zapata, els quals han de ser classificats com a sòl no urbanitzable de protecció especial viària amb una franja de protecció de 37,6 i 75,22 metres respectivament, havent de constatar expressament la impossibilitat legal d'utilitzar aquests camins ramader com a vials de l'àrea urbana, que les vies d'accés de la xarxa primària i secundària difícilment poden complir les limitacions de pendent fixat pel PORN de Mariola. Finalment el representant de l'organització La Carrasca, detecta que l'estudi d'impacte ambiental dels sectors Solana, conté carències i incompliments del Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental; no relaciona les accions inherents de l'homologació susceptibles de generar impactes sobre el medi ambient, no preveu les alternatives tècnicament viables, no inclou totes les espècies de fauna presents en la zona, no cartografia els distints tipus de sòl ignora el camí ramader del Teular del Llonganisser i pot ser incomplet respecte al patrimoni cultural i ha de garantir la conservació i investigació del patrimoni cultural present en la zona, el valor històric, etnològic i científic d'aquest, com també sobre els béns del jaciment paleontològic del Puntal de la Mina i la denominada Fábrica de tacos, edifici singular d'interés per a l'arqueologia industrial, no identifica ni valora impactes com l'increment del trànsit motoritzat, ni l'increment del consum d'aigua potable i energia, l'atropellament de vertebrats, la pèrdua de permeabilitat de sòl, antropització de terrenys forestals de l'àrea d'amortiment, insuficients mesures correctores i programa de vigilància ambiental, concloent finalment que es tinguen en consideració les al·legacions formulades i que en conseqüència no s'aprove l'homologació modificativa i en tot cas sol·licita ser informat de les decisions que s'adopten respecte d'això, basant-se en la Llei 38/1995 i Directiva 90/313/CEE sobre dret d'accés a la informació en matèria de medi ambient.
  
Gregorio Coloma Escoin i Inmaculada Coloma, es plantegen al·legacions de caràcter urbanístic motivats perquè la proposta d'homologació modificativa dels sectors Solana, afecta l'ordenació del sector SUNP2, (Cotes Altes),que la proposta d'homologació no té motivació justificativa i ha d'estar justificada per criteris demogràfics el que no és possible perquè l'índex de població d'Alcoi és regressiu i perquè en el terme municipal hi ha sòl residencial encara no desenvolupat capaç de donar satisfacció a la demanda futura d'habitatges, que el model d'ordenació de la proposta canviarà tremendament l'aspecte visual d'Alcoi per a empitjorar-lo, que les zones verdes en xarxa primària són un frau de llei perquè s'han situat en les zones amb major impacte ambiental per la qual cosa haurien d'haver merescut la classificació de sòl no urbanitzable protegit, que aquestes han de complir les regles establertes en l'article 35 del Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana, segons el qual la posició d'aquestes serà la que preste millor servei als residents i usuaris, mentre que estan prohibides les localitzacions de difícil accés de vianants o la falta de centralitat de les quals no es compense amb altres avantatges per a aquells. Finalment s'al·lega que l'homologació modificativa implica reduir l'aprofitament edificatori del sector SUNP2, Cotes Altes, de 0,45 m²/m² previst en el PGOU vigent a 0,24 m²/m², minoració de l'aprofitament edificatori no acceptable per l'al·legant el qual finalment suplica que es modifique la proposta d'homologació de manera que no quede alterada l'ordenació actualment prevista en el PGOU d'Alcoi per al sector SUNP2, Cotes Altes.
  
Fausto Boti Valls, en qualitat de president de l'associació de veïns de la zona nord, al·lega la seua oposició a l'homologació modificativa de Solana de Serelles, per la injustificada pretensió de variar considerablement les definicions que atribueix el PGOU vigent al sector de Serelles, que canvia el sòl urbanitzable no programat industrial SUNP 5 a residencial, l'aprofitament del SUNP 2 i que canvia 72 hectàrees de sòl no urbanitzable comú a sòl residencial no té fonament justificatiu si s'atén a l'article 2.3 de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable, que la urbanització de la zona proposada i les tipologies previstes d'aquesta pot tenir la seua disponibilitat de sòl edificable en altres zones de la ciutat, que aquesta proposta desmesurada es fa en un context en què la planificació urbanística vigent s'ha mostrat clarament desfasada i sobredimensionada argumentant que la previsió demogràfica del PGOU de 1989 feia una previsió demogràfica que ha quedat lluny de la realitat demogràfica actual, concloent finalment que la modificació proposada és injustificada i arbitrària i que requereix una revisió de l'actual model urbanístic o un nou model justificat amb dades demogràfiques, econòmiques i sociològiques. Finalment, sol·licita deixar sense efecte l'homologació modificativa de la Solana de Serelles.
  
José Manuel Erum Pascual al·lega que la proposta d'homologació vulnera les disposicions del Pla d'ordenació de recursos naturals de Serra Mariola, el qual en l'article 58.3 estableix que la classificació de nou sòl urbanitzable a urbà en l'àmbit del PORN només podrà realitzar-se en les àrees agrícoles, per la qual cosa ha d'excloure's en l'homologació projectada la reclassificació dels terrenys delimitats com a forestals, que la proposta d'homologació resulta arbitrària i no té justificació; defineix també l'ordenació estructural però obvia la motivació, la fonamentació i la justificació de la proposta. Considera a més que la proposta incorre en una manifesta arbitrarietat perquè no existeix justificació per a la reclassificació de terrenys, ja que no és coherent amb les classificacions existents i contrave el model actual del PGOU, sense oferir raons sociològiques i demogràfiques, ni entendre's com s'àmplia el sòl urbanitzable en cotes més altes, incloent sòl de protecció forestal i al contrari es manté en la cota inferior més pròxima al sòl urbà una bossa de sòl no urbanitzable prevista en el vigent PGOU que no té cap sentit. Finalment, juntament amb altres consideracions de caràcter urbanístic al·lega que es pot produir una millora substancial dels vials d'accés previstos en l'actual PGOU vigent amb la protecció de l'assagador existent que procedeix de l'alt de la serra i que és adequat el canvi de sòl industrial a residencial; exposa novament que no té sentit mantenir una illa de sòl no urbanitzable que afronta amb sòl urbà i al contrari multiplicar exponencialment superfície fins i tot amb la reclassificació de sòl forestal.
  
Juan Alberto Peidró (fora de termini), al·lega sobre la il·legalitat de l'homologació, que no hi ha garanties de protecció de l'estudi del parc natural de serra Mariola, que no es respecta l'assagador del Teular del Llonganisser, que l'estudi d'impacte ambiental és inexacte en referir que l'arbratge és lax; observa l'al·legant que en l'antic camp de tir hi ha una gran densitat d'arbratge de coníferes el talat de les quals afectaria les poblacions d'aus silvestres, que l'estudi no preveu l'existència d'una bassa en la zona amb cranc de riu en les séquies que reguen les masies de la zona, que hi ha risc de contaminació de l'aqüífer del Xorrador i considera l'existència en la inexactitud de l'estudi en descriure la vegetació, no preveu l'existència de cranc de riu en una bassa i séquies de reg que gaudeixen de drets històrics de reg i l'existència de riscos de contaminació de l'aqüífer del Xorrador derivada del desenvolupament de la urbanització.
  
Luis Fernández Villaplana, actuant en qualitat de coordinador d'Esquerra Unida del País València a Alcoi, al·lega que no hi ha cap justificació per a reclassificar 72 hectàrees de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable, no es justifica la necessitat ni l'interés públic a què obeeix, que el PGOU vigent té previstes zones urbanitzables del tipus que es proposa en la Solana d'Alcoi per a cobrir la possible demanda fins i tot per desenvolupar sense recórrer a la reclassificació de sòl no urbanitzable, si realment es pretén que aquesta zona es desenvolupe en el futur hauria de ser-ho a través de la modificació del Pla general. Ha de ser justificada la raó d'abordar-la amb caràcter urgent abans de redactar-se el nou PGOU. Igualment es refereix al fet que el PGOU vigent de 1998, feia unes previsions demogràfiques que no s'han complit per la qual cosa està desfasat per excés no per defecte, que l'homologació posa en risc el model territorial de ciutat compacta, densa i multifuncional vigent en la ciutat d'Alcoi. Finalment el representant d'Esquerra Unida al·lega que l'homologació no precedeix d'un estudi de necessitat d'habitatges, que la dotació d'habitatges ha anat creixent per davant de les necessitats de la població resident, que una nova oferta d'habitatges a la Solana de Serelles posa en perill l'estratègia territorial vigent, provoca que altres barris de la ciutat comencen a quedar-se deserts, amb els problemes que açò comporta, per exemple la degradació del centre històric amb molts habitatges buits, i és necessària la tornada dels veïns al barri cosa que no es produirà si prospera l'homologació de la Solana de Serelles, perquè l'oferta d'habitatges serà molt superior a la demanda.
  
Incorporació d'informes i al·legacions al projecte per l'ajuntament d'Alcoi
  
L'Ajuntament d'Alcoi, en acord plenari de 25 d'octubre, adopta l'acord d'aprovació provisional del document d'homologació dels sectors Solana la finalitat del qual és compatibilitzar l'ordenació proposada i derivada del Parc Natural de la Serra Mariola amb una ordenació i creixement racional del municipi d'Alcoi. Es proposa una zona urbanitzable que permeta el racional creixement i expansió de la ciutat i l'adequada protecció de l'entorn natural existent.
  
Com a conseqüència l'informe emés pel director del Museu Arqueològic Municipal de 9 de juliol de 2002, s'ha de tenir en compte que hi ha a la zona amb raonable seguretat, béns d'interés arqueològic. El director del museu proposa l'especial supervisió per un equip multidisciplinari en el moment de les obres d'urbanització.
  
Com a conseqüència dels informes emesos i les diverses reunions mantingudes amb l'equip tècnic d'avaluació d'impacte de la Conselleria de Territori i Habitatge s'ha requerit l'exclusió de l'àmbit de l'homologació els terrenys classificats en el PORN de la serra Mariola com de protecció forestal, el manteniment íntegre dels barrancs com a corredors ecològics lliure d'edificació i els camins ramaders assagador Coll de Zapata i Teular del Llonganisser, els quals han de considerar-se com a xarxa estructural. També s'ha requerit, en concordança amb les al·legacions existents en el període d'informació pública, una memòria justificativa que acredite la necessitat de sòl residencial en la zona.
  
En el document finalment aprovat provisionalment per l'Ajuntament d'Alcoi, es recullen les determinacions anteriors, es redueix l'àmbit de l'homologació i s'exclou el SUNP 2 i les zones de protecció forestal de l'àmbit de l'actuació, però es manté la zonificació en tres sectors, i es pren l'autonomia i independència d'aquests excepte en la xarxa estructural imposada pel traçat de les dos camins ramaders del Coll d'en Zapata i Teular del Llonganisser, com també el manteniment d'una zona de nova reforestació que limite i minimitze els impactes de la transformació del sòl. D'aquesta manera es redueix l'àmbit superficial de l'homologació als 762.300 metres quadrats dels quals 73.800 s'estableixen com a xarxa primària exclosa de qualsevol edificació.
  
Respecte a les al·legacions formulades, l'Ajuntament d'Alcoi, bàsicament exposa que l'homologació protegeix clarament el Parc Natural de la Serra Mariola, es planteja sobre l'àrea d'amortiment agrícola sense afectar àrees de protecció forestal, paisatgística i integral, es delimita el sector amb l'eliminació de la part d'àrees d'amortiment forestal incloses en aquest, que el document d'homologació s'ajusta a la legalitat vigent i concretament a l'aprovada per al Pla d'ordenació de recursos naturals de la serra Mariola, tant tècnicament com físicament. L'Ajuntament considera que l'actuació no comporta efectes negatius sobre la flora en no aparéixer cap espècie de flora o fauna amb un grau de raresa o amenaça digna de consideració, ni comportarà contaminació de l'aqüífer ja que la permeabilitat de la zona és baixa si s'atén a la informació temàtica de la COPUT i el mapa geològic del IGME. Així mateix l'Ajuntament considera que la proposta preveu un creixement ambientalment sostenible ja que incorpora nombroses cessions en tot l'àmbit i elimina un sòl industrial amb una edificabilitat important amb un major impacte que el residencial pel qual se substitueix, que és un creixement justificat davant de l'absència d'aquest tipus de sòl en el municipi perquè en molts casos són sòls ocupats per habitatges existents i pràcticament consolidats. És evident i notòria la necessitat de crear diverses zones residencials en el municipi amb diverses variants edificatòries que permeten l'accés a un habitatge digne als ciutadans. Finalment es justifica que la delimitació de zones verdes en xarxa primària pretén crear una zona de transició entre el sòl residencial i el Parc Natural de la Serra Mariola, i s'exclou de l'àmbit de l'homologació l'àrea del SUNP 2 Cotes Altes i s'expressa que l'homologació no contradiu el model territorial vigent ja que estableix distinta tipologia d'habitatges als existents en la ciutat.
  
Quant a la justificació de l'homologació, l'Ajuntament d'Alcoi exposa raons de creixement de demanda en sòl residencial especialment segona residència i compliment d'altres unitats d'execució previstes en el Pla general de 1989, amb un total de 813 habitatges construïts i 1.100 d'imminent execució, en haver-se presentat els instruments urbanístics d'ordenació i gestió amb l'única excepció del sòl urbanitzable programat 3 residencial amb 590 habitatges previstes que vénen a integrar en l'actualitat l'única bossa no programada i executada del Pla. L'Ajuntament d'Alcoi és el major propietari del sector 3, la qual cosa en permetrà la execució controlada com a titular d'aquests terrenys.
  
Consideracions ambientals
  
L'informe d'abril de 2001 a què s'ha fet referència anteriorment emés pel Servei de Planificació de la Conselleria de Territori i Habitatge respecte a la primera proposta d'homologació tramitada, va plantejar la necessitat de modificar l'esmentada proposta en el sentit d'excloure de l'àmbit de l'homologació les àrees forestals que han de ser classificades com a sòl no urbanitzable de protecció i per tant excloses de qualsevol còmput a l'efecte d'aprofitament urbanístic.
  
Pel que fa a les àrees agrícoles l'informe que es fa referència, especifica que el Pla d'ordenació de recursos naturals, en l'article 58.3, empara la classificació de nou sòl urbanitzable o urbà sobre sòls agrícoles, si bé entén que el paper que el PORN assigna a les àrees agrícoles no és inicialment servir de reserva urbanística, sinó com assenyala l'art. 10.1, tenen una funció bàsica d'amortiment d'impactes.
  
Per a això, atesa la proximitat d'aquestes àrees agrícoles marginals al mateix nucli urbà d'Alcoi i per tant susceptible d'albergar l'expansió urbanística futura, pareix raonable exigir a aquesta modificació de l'ús agrícola per urbà, una justificació detallada.
  
Un nou informe redactat pel tècnic d'espais de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, aquesta vegada redactat a partir de la nova proposta d'homologació remesa per l'Ajuntament d'Alcoi el 10 de juliol de 2002, arriba més enllà en la consideració ambiental dels cultius agrícoles de l'entorn urbà d'Alcoi.
  
D'aquesta manera aquest tècnic exposa que les àrees agrícoles que pretenen requalificar-se a urbanes, en l'actualitat compleixen un important paper amortidor d'impactes paisatgístics, que el procés de reconversió d'àrees agrícoles de secà en zones urbanes comporta un seriós empobriment dels immediats entorns forestals, que els paisatges agraris tradicionals poden considerar-se en l'actualitat un dels paisatges més amenaçats, que l'ecosistema mediterrani és sobretot un sistema agroforestal en el qual les espècies forestals depenen dels enclavaments agrícoles per a l'alimentació d'aquestes ja que les preses bàsiques de nombroses espècies protegides mediterrànies, conill, perdiu, micromamífers i insectes viuen en l'orla de plantes herbàcies que acompanyen els cultius i que requereixen els mitjans agrícoles per a la supervivència d'aquestes. Per això, suprimir de l'entorn de Mariola aquesta orla d'àrees cultivades comporta un impacte sever per a la biodiversitat del parc i el paisatge d'aquest com a recurs natural que s'ha de protegir. Com a conseqüència de tot això s'emet informe desfavorable a l'homologació tramitada per l'Ajuntament.
  
Aquest informe ha sigut objecte de contrast en camp en el procés d'avaluació, i no s'han observat els riscos que aquest inclou respecte a la importància ecològica de determinades espècies de fauna cinegètica comuna i la capacitat d'aquesta per a alimentar la fauna protegida, com també una valoració de la funció ecològica i l'amenaça de desaparició del paisatge agrari. Com a conseqüència el procés d'avaluació ha considerat aquest informe però no incorpora en les seues determinacions la totalitat del contingut ni el caràcter concloent d'aquest.
  
En cap dels dos informes sectorials que han sigut objecte de resum es refereix l'existència d'àrees de nidificació d'espècies protegides, ni presència d'espècies de fauna o flora singular o protegida, ni existència d'ecosistemes naturals destacats pels valors intrínsecs d'aquests, diferents dels cultius o àrees forestals de l'orla del parc, ni existència de formacions geomorfològiques singulars, presència de coves, avencs, paisatges valuosos, ni enclavaments naturals d'interés públic o social.
  
Un tercer informe tècnic de la Conselleria de Territori i Habitatge, respecte a les afeccions a camins ramaders a la vista de la proposta formulada per l'Ajuntament al juliol de 2002, refereix les consideracions següents :
  
1. El projecte d'homologació afecta dos camins ramaders inclosos en el projecte de classificació de camins ramaders d'Alcoi, aprovat en 1991, concretament l'assagador del Coll de Zapata i del Teular del Llonganisser. El primer travessa la zona objecte d'homologació en direcció nord'sud, ocupa una longitud de 725 metres i una amplària de 20 metres la qual cosa comporta una superfície de 2,18 ha. El segon travessa la zona objecte d'homologació en direcció est, recorre una longitud de 2.100 metres, a excepció de 215 metres que discorren per la zona de ?sol i camp?, que es troben fora de l'àmbit d'homologació, amb la qual cosa la distància inclosa en l'àrea que s'ha d'homologar és de 1,885 metres amb una amplària mitjana de 37,5 metres, amb la qual cosa la superfície ocupada per aquesta zona és de 7,07 hectàrees. Ambdós camins ramaders s'encreuen en l'era de torre Botana i torre del Sego.
  
2. Hi ha una xicoteta part de la zona que coincideix amb una forest declarada d'utilitat pública. Aquesta part suposa únicament 2.750 metres quadrats i es troba situada en la zona més a l'oest del sector solana, i afecta els mollons 143 a 146 del forest d'utilitat pública que pertany a l'Ajuntament d'Alcoi.
  
3. L'àmbit d'homologació es troba en la seua totalitat dins del PORN de Mariola, però no afecta el parc natural en cap dels punts d'aquest, es troba per tant, dins de l'àrea d'amortiment del parc. La gran majoria de les 96,59 hectàrees que defineix el projecte d'homologació correspon a terrenys definits com àrees agrícoles o urbanes, però hi ha una superfície de 5,37 hectàrees que està definida com a àrea forestal, amb la qual cosa d'acord amb l'article 58.1 del Decret 76/2.001, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el PORN de la Serra Mariola, han de classificar-se urbanísticament com sòl no urbanitzable de protecció especial.
  
A la vista del que s'ha exposat, es proposa pel que fa al camí ramader Teular del Llonganisser que l'Ajuntament sol·licite el canvi de traçat, de manera que aquest assagador transcórrega per la zona proposada com a xarxa primària de zona verda i xarxa primària d'equipament públic, complint tots els condicionants exposats en els articles 11, 12 i 13 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders; pel que fa al camí ramader Coll de Zapata, es proposa realitzar un vial que tinga, a més de la zona asfaltada, una zona de serveis que permeta el pas de bestiar i que tinga una amplària de 20 metres, pel que fa a la forest d'utilitat pública es proposa que siga exclosa de l'homologació, ja que la superfície és molt xicoteta i no afectaria en absolut aquesta. Finalment es proposa que les zones definides com RP-ZV s'amplien amb l'objectiu d'incorporar les àrees forestals.
  
D'altra banda, la documentació aportada per l'Ajuntament d'Alcoi refereix l'existència d'informe emés pel director del Museu Arqueològic Municipal de data 9 de juliol de 2002, segons el qual existeixen en la zona amb raonable seguretat, béns d'especial interés arqueològic. El director del museu ha proposat l'especial supervisió per un equip interdisciplinari que aporte l'inventari i l'estudi de béns d'especial rellevància. La formulació s'ha de fer en el moment d'execució de les obres d'urbanització.
  
El projecte d'homologació modificativa presentat per l'Ajuntament d'Alcoi no preveu un estudi particularitzat d'alternatives, en el procés d'avaluació ambiental. No obstant això, el llarg procés iniciat des de la primera homologació plantejada fins a l'actual proposta, ha permés estudiar diverses alternatives entre determinades variables ambientals que han sigut modificades respecte del projecte original que han comportat una determinada millora ambiental del projecte.
  
La vegetació en l'àmbit de l'homologació està caracteritzada en la seua majoria ocupat per cultius llenyosos de secà, oliveres, ametllers, figueres i fruiters, en alguns casos abandonats, entre els quals normalment hi ha àrees naturalitzades colonitzades a vegades per pi blanc, timó, argilaga, estepa, bruc, camamilla, coscoll, romer, ginesta, sàlvia i altres espècies. En sòls de major qualitat de sòl i nivell d'humitat apareixen alzines, juntament amb canya, esbarzer i lligabosc (en fons de barranc). Hi ha també enclavaments rocosos amb espècies rupícoles habituals dues basses d'aigua on apareix vegetació característica associada. Les espècies més destacades per tenir un àmbit de distribució més reduït són Sideritis tragoriganium, Ramnus lycioides, Teucrium polium subsp. gracillimun i Centaurea aspera subsp. Stenophylla. Totes aquestes tenen poblacions ben representades i no es coneixen problemes per a la conservació futura d'aquestes.
  
Com a conseqüència, la vegetació existent constitueix un ecosistema habitual en àmplies superfícies de l'entorn mediterrani, i no destaquen elements singulars que es puguen centrar en anàlisi ambiental en la vegetació. Les espècies més destacades per tenir un àmbit de distribució més reduït són Sideritis tragoriganium, Ramnus lycioides, Teucrium polium subsp. gracillimun i Centaurea aspera subesp. Stenophylla. Totes elles posseeixen poblacions ben representades i no es coneixen problemes per a la conservació futura d'aquestes.
  
Justificació de l'homologació
  
Per l'Àrea d'Avaluació Ambiental, en línia amb el que s'ha expressat en l'informe d'abril de 2001 i sobre la base de la consideració generalment expressada per les persones i entitats que han formulat al·legacions, s'ha requerit que l'Ajuntament d'Alcoi justifique les raons que motiven plantejar una homologació modificativa de les característiques de la plantejada en una àrea d'amortiment del parc natural de la serra Mariola; en aquest respecte es van emetre sengles informes al maig i setembre de 2003.
  
El primer d'aquests atén bàsicament a justificar l'actuació per la necessitat existent de generar sòl per a atendre les necessitats reals del municipi d'Alcoi per als dos pròxims quadriennis, amb aproximadament tres sectors amb 225.000 metres quadrats de sòl brut edificable cadascun justificat pel fet que Alcoi ha aconseguit frenar el notori descens poblacional verificat en les dècades dels 70 i 80, amb un manteniment de la població de dret de 60.000 habitants i amb una lleugera tendència a un creixement precisament en sòl residencial de segona residència com el que planteja majoritàriament l'homologació.
  
Aquest primer informe també significa el compliment del conjunt d'unitats d'execució previstes en el Pla general de 1989, amb un total de 813 habitatges executats i prop d'1.100 d'imminent execució.
  
El segon d'ells argumenta al mateix temps raons d'escassetat d'àrees adequades per a ús residencial en les proximitats del nucli urbà que oferisquen al mateix temps fàcil integració en les xarxes generals d'infrastructures urbanes (sanejaments, aigües, electricitat, accessos) i un relatiu aïllament del nucli urbà i industrial d'Alcoi, i ofereix millors condicions d'habitabilitat i qualitat de vida que altres àrees del terme municipal.
  
L'aptitud d'aquest per a l'ús residencial es veu incrementada per tractar-se d'una extensió del nucli urbà, desenvolupada en un vessant amb orientació est, solejada i on els fluxos de vent en vessant permeten una major qualitat d'aire que l'existent en el nucli urbà situat en un fons de vall on l'aire presenta una major estabilitat i menor renovació, la qual cosa a vegades, ha sigut un factor que ha contribuït negativament a la solució d'alguns problemes relacionats amb la contaminació com la legionel·la.
  
Finalment a l'Ajuntament d'Alcoi exposa que tant la institució municipal com els ciutadans, tenen una important preocupació per la conservació dels espais naturals d'aquests, i constitueix l'única ciutat de la Comunitat Valenciana que posseeix en les proximitats del nucli urbà dos 2 parcs naturals. D'aquesta manera, dins del terme municipal existeixen més de 8.000 hectàrees protegides, incloses en els parcs naturals de la Font Roja i serra Mariola, la qual cosa suposa més del 60% territori del terme municipal. Això fa que el nombre d'àrees susceptibles de ser urbanitzades es reduïsca de forma important, i es considera l'àrea de Solanes adequada per a això, encara que afecte àrea d'amortiment d'impactes d'un aquests.
  
També exposa l'Ajuntament que el desenvolupament urbanístic projectat constitueix una prolongació cap al sud-est de les urbanització existent en el terme municipal de Cocentaina denominada Gormais, situada en el mateix vessant i igualment en àrea d'amortiment del Parc de Serra Mariola, en la qual, a més el desenvolupament urbanístic ha arribat a cotes superiors en altitud de vessant que les actualment plantejades en l'homologació modificativa projectada a Alcoi.
  
Afeccions legals
  
El Pla general d'ordenació urbana d'Alcoi va ser aprovat el 20 de juliol de 1989 (BOE 14-9-89), per tant adaptat a la legislació en vigor en aquell moment, Llei del sòl de 1976 i els reglaments d'aquesta.
  
Amb posterioritat són aprovades la Llei 6/94, reguladora de l'activitat urbanística de la Comunitat Valenciana, i Decret 76/2002, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació de recursos naturals de la serra Mariola (DOGV núm. 3778 d'11 d'abril), el qual integra en el seu àmbit part del sector sobre el qual es projecta l'homologació avaluada, sota la zonificació àrea d'amortiment agrícola.
  
En el Pla general d'ordenació urbana, la zona d'homologació es classifica com a sòl urbanitzable de qualificació industrial SNUP 5 (Serelles) i sòl no urbanitzable comú. Existeix també una zona de protecció en el camí ramader Coll de Zapata.
  
D'aquesta manera s'observen les següents afeccions legals:
  
A espais naturals protegits: l'homologació es troba en l'àmbit de la zona d'amortiment del Parc Natural de la Serra Mariola, segons la zonificació aprovada en el Pla d'ordenació de recursos naturals aprovat per Decret 76/2.001 de 2 d'abril del Govern Valencià.
  
A xarxa Natura 2000: part de l'àrea està inclosa en l'àmbit de la zona ZEPA del conjunt de la Serra de Mariola i Carrascar de la Font Roja, declarada mitjançant un acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 9 de novembre de 2000, com també en l'àmbit del lloc d'interés comunitari, LIC, de la mateixa denominació aprovat per Acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001.
  
A camins ramaders: hi ha dos camins ramaders classificats al terme municipal d'Alcoi afectats per l'homologació modificativa: l'assagador del Teular del Llonganisser amb una amplària mitjana de 37,5 metres i el del Coll de Zapata de 20 metres d'amplària legal. Inicialment el projecte d'homologació manté el seu traçat d'acord al projecte de classificació. No obstant això, en cas de ser aquesta aprovada, l'ordenació detallada i posterior reparcel·lació determinaran si els camins ramaders es mantenen en la situació actual d'aquests o són objecte de modificació de traçat.
  
A domini públic hidràulic: l'extrem sud-oest del sector inclou una àrea reduïda del barranc del Cint, al qual drenen dos barrancs procedents de Cotes Altes en direcció nord-sud i un tercer barranc modificat hidrodinàmicament per actuacions agrícoles, que procedent igualment de Cotes Altes en direcció nordoest-sudest, drena en el barranc del Cint en la zona est del sector Solanes.
  
Classificació i qualificació urbanística: el sector inclou terreny classificat en el pla vigent com a sòl urbanitzable no programat d'ús industrial (11,5 hectàrees SUNP 5, sector Serelles), i la resta és sòl no urbanitzable comú de règim general i sòl no urbanitzable de protecció viària, camins ramaders.
  
Consideracions socioeconòmiques
  
Des del punt de vista socioeconòmic és necessari considerar l'històric i tradicional comportament de la població d'Alcoi caracteritzat per un profund respecte a la natura i per la protecció conservació del seu entorn natural pròxim, la qual cosa ha permés declarar dos parcs naturals en el municipi, i destacar-ne l'elevat percentatge de sòl protegit de terme municipal.
  
El criteri expressat per l'Ajuntament d'Alcoi manifesta l'interés públic de l'actuació i la necessitat social de la reclassificació projectada enfront de l'escassa singularitat dels valors naturals afectats pel projecte, ha de ser valorat conseqüentment. Es considera favorable per a la societat en el conjunt d'aquesta que se'n veurà beneficiada.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte avaluat constitueix segons el que preveu l'annex 1 de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de Juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable al sol efecte ambiental la proposta tramitada per l'Ajuntament d'Alcoi relativa al projecte d'homologació modificativa del sector Solana, d'acord al projecte modificat que incorpora les modificacions conseqüència de les al·legacions acceptades i les consideracions ambientals establertes per la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Segon
  
S'estableixen les següents condicions per a l'aprovació definitiva del projecte d'homologació:
  
1. El desenvolupament dels programes d'actuació integrada ha d'incloure l'obligació dels urbanitzadors de reforestar amb espècies autòctones característiques del parc natural de la serra Mariola, aquelles àrees que hagen de mantenir-se com a àrees forestals de protecció en l'àrea d'amortiment del parc natural.
  
2. L'Ajuntament d'Alcoi ha de delimitar en l'àmbit de l'homologació els camins ramaders assagador del Coll de Zapata i Teular del Llonganisser. El desenvolupament dels projectes de reparcel·lació han d'incloure l'obligació dels urbanitzadors de delimitar i condicionar per a l'ús públic aquests camins ramaders segons els criteris que a aquests efectes establisca la Conselleria de Territori i Habitatge, en el traçat actual d'aquests o el que resultara en cas de sol·licitar-se i aprovar-se modificació de traçat.
  
3. Els barrancs existents en l'àmbit de l'homologació juntament amb els vessants han de mantenir la vegetació natural i la capacitat de drenatge d'aquests, i potenciar-se'n la funció com a corredors ecològics; l'ordenació detallada i els projectes d'urbanització han de crear espais oberts arbratges en els marges dels barrancs preferentment incorporats a xarxa primària pública com a zona verda.
  
4. L'Ajuntament d'Alcoi ha d'establir a través de l'ordenació detallada la protecció de la Font del Xorrador i al mateix temps, ha de valorar d'acord amb els serveis tècnics municipals responsables del patrimoni cultural, la possibilitat d'establir mesures de protecció i recuperació de les basses existents (Xorrador i barranc del Teularet) com també les séquies i xarxes de reg tradicionals, en funció del valor històric i etnològic d'aquestes.
  
6. L'homologació projectada exclou la superfície de la forest d'utilitat pública inclosa en l'àmbit d'aquesta.
  
7. Les xarxes de sanejament que s'establisquen han de ser separatives, i connectar-se les canalitzacions d'aigües residuals als sistemes generals de sanejament per al necessari tractament d'aquestes en la depuradora d'Alcoi.
  
8. En el desenvolupament de les noves urbanitzacions l'Ajuntament d'Alcoi ha d'exigir la col·locació de contenidors de recollida selectiva de residus en la proporció establerta pel Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
9. Si en el desenvolupament de les obres d'urbanització es troben restes arqueològiques o paleontològiques o altres restes de valor o interés per al patrimoni cultural, ha de ser posat en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, perquè aquest departament adopte, si és el cas, les mesures de protecció que siguen necessàries. No obstant això, a aquests efectes, s'estableix una reserva al pronunciament que a efectes del patrimoni considere el representant de l'esmentada Conselleria en la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 23 de març de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 313/7325-YNS
  
Títol: Pla parcial de millora del sector VII industrial
  
Promotor: Ajuntament de la Vall d'Alba
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al sud del nucli urbà, al costat de les carreteres CV-15 i CV-159
  
Objecte del projecte avaluat i descripció de les característiques més rellevants
  
I. Es proposa la redelimitació del sector VII, de sòl urbanitzable industrial amb ordenació detallada. Amb aquest fi, es reclassificar sòl no urbanitzable comú i es classifica com a sòl no urbanitzable part del sòl urbanitzable vigent. Amb la nova delimitació del sector es pretén millorar l'ordenació proposada des del Pla general d'ordenació urbana, pel que fa a l'emplaçament del viari i de la zona verda, possibilitant així la implantació d'indústries de grandària mitjana i facilitant l'accés a aquestes.
  
II. L'ordenació detallada vigent recull una única illa de sòl industrial, situada als costats sud i est del sector, a la qual s'accedeix des de la carretera CV-159 a través d'un vial de doble sentit que arranca des de l'extrem oest i permet l'accés a la zona nord del sector, on es troba emplaçada la zona verda.
  
La nova ordenació proposada defineix dues zones industrials, la primera d'aquestes situada en els costats oest i nord del sector i la segona constitueix una illa aïllada en una posició intermèdia dins del sector, rodejada per viari que permet l'accés a totes les parcel·les edificables. Les zones verdes es disposen ara als costats est i sud del sector.
  
III. Segons el planejament vigent, el sector VII té una superfície de 15.903 m². Després de la redelimitació del sector, la nova superfície és de 15.588 m².
  
IV. No s'han proposat alternatives de localització del sector, ja que el present projecte es motiva per la necessitat de revisar l'ordenació d'un sector de sòl industrial ordenat pel planejament vigent.
  
Les diferents alternatives estudiades fan referència a les possibles propostes d'ordenació interior del sector, a fi d'aconseguir un major aprofitament de les parcel·les d'ús industrial, una millor accessibilitat a aquestes i una millor relació entre els usos qualificats.
  
Tramitació administrativa
  
1. Admissió a tràmit
  
En data 8 d'agost de 2003 l'Ajuntament de la Vall d'Alba va remetre, a través de la Direcció Territorial de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, documentació tècnica, estudi d'impacte ambientals i certificats sobre l'aprovació provisional i el resultat de la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental relatiu al Pla parcial de millora del sector VII industrial, a més d'incoar-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
2. Informació pública
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic segons anuncis publicats en el DOGV núm. 4523, de 17 de juny de 2003, i en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de la Vall d'Alba.
  
Durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de la Vall d'Alba.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
No s'ha sol·licitat documentació complementària a l'Ajuntament de la Vall d'Alba ni s'han requerit informes sectorials.
  
Afeccions legals
  
1. No hi ha llits pròxims al sector VII. El més pròxim a l'àrea d'actuació és el barranc del Regall, que discorre entre el sector industrial i el nucli urbà.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental no analitza la possible afecció del projecte a elements o espais protegits per la legislació sectorial vigent. No obstant això, el sector VII no afecta camins ramaders ni espais protegits.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental no ha analitzat la possible afecció del projecte a béns immobles d'interés cultural.
  
En la visita de camp s'aprecia l'existència d'una sénia en l'extrem nord-oest del sector, que forma part d'un conjunt d'elements per a l'extracció, emmagatzematge i distribució d'aigua de reg. Es tracta d'un element d'elevada presència en la zona, que bé pot formar part d'un conjunt patrimonial de gran importància a escala municipal.
  
La delimitació actual del sector afecta parcialment aquest element, i se situa quasi en la seua totalitat dins de la zona verda d'aquest, per la qual cosa, en principi, en quedaria garantida la conservació. Amb la nova ordenació, la sénia queda emplaçada íntegrament en la parcel·la edificable denominada zona industrial 1. L'estudi d'impacte ambiental no analitza com afectarà la nova ordenació proposada a aquest element.
  
Consideracions ambientals
  
1. El sector objecte d'estudi se situa sobre terrenys pertanyents al període quaternari. Els materials presents en la zona consisteixen en graves, arenes i lutites, que en algunes zones es troben conglomerats per carbonat càlcic.
  
La vulnerabilitat enfront de la contaminació de les aigües subterrànies és considerada en la zona d'estudi com de grau mitjà.
  
El sector VII presenta una topografia pràcticament plana, i és dóna la major diferència de cota entre els viaris que circumden el sector i els terrenys inclosos en aquest.
  
2. Respecte de la vegetació que podem trobar en l'àrea d'estudi, aquells terrenys que no es troben ocupats per la indústria implantada en el sector es destinen en l'actualitat a l'ús agrícola, en concret al cultiu de vinya i ametllers. També s'aprecia l'existència d'alguns erms. Es tracta de terrenys transformats per a l'ús agrícola on no s'hi observen espècies vegetals de caràcter natural.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental realitza una descripció de la fauna que es pot trobar en la zona, apunta diverses espècies animals i destaca que es tracta d'un ecosistema agrícola, on les espècies faunístiques no tenen interés a causa de l'àmplia distribució d'aquestes en el territori.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental no aporta informació sobre el proveïment d'aigua potable al sector, la depuració de les aigües residuals generades en aquest, la gestió dels residus generats durant les obres d'urbanització i la gestió dels residus sòlids urbans que es generaran en la zona industrial. No obstant això, ja que el present projecte planteja una xicoteta redelimitació de l'àmbit del sector, fins i tot amb reducció de superfície respecte del sòl urbanitzable vigent, en matèria d'avaluació ambiental no s'hi observen problemes respecte d'aquests aspectes, ja que aquests van haver de ser justificats en el moment de la classificació de l'esmentat sector com a sòl urbanitzable, excepte aquells relacionats amb la realització de les obres d'urbanització.
  
5. Es realitza una descripció climàtica del terme municipal de la Vall d'Alba, amb l'aportació de dades sobre les temperatures i precipitacions que es donen en la zona.
  
6. La zona objecte d'estudi s'integra dins d'una gran superfície de territori dedicada al cultiu de secà, situada en les proximitats del nucli urbà i limitada per infrastructures viàries. Aquest fet, unit a l'existència d'una activitat industrial en l'àmbit d'actuació, fa que es tracte d'una zona altament antropitzada.
  
7. L'apartat corresponent a la descripció i valoració d'impactes se centra únicament en les modificacions introduïdes sobre l'ordenació detallada definida pel planejament vigent, i considera les esmentades modificacions com a positives, i deixa sense analitzar els impactes ambientals que es produiran durant la fase d'urbanització del sector. Conseqüentment amb allò que s'ha expressat en aquest apartat, no es proposa cap mesura correctora. El programa de vigilància ambiental es remet al compliment de la normativa del Pla parcial i del Pla general d'ordenació urbana de la Vall d'Alba.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial de millora del sector VII del sòl urbanitzable industrial del Pla general d'ordenació urbana del municipi de la Vall d'Alba (Castelló), promogut per l'Ajuntament de la Vall d'Alba, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Pel que fa a l'afecció del projecte a la sénia existent en l'extrem nord-oest del sector, cal ajustar-se als criteris que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport establisca en el marc de les funcions i competència d'aquesta en la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, sobre la conveniència de preservar aquest element i l'adopció de les mesures oportunes per a la conservació d'aquesta.
  
II. S'ha d'optar per l'ocupació d'espècies vegetals autòctones en l'enjardinament de les zones verdes projectades. Amb l'aprofitament de la posició elevada de les vies circumdants respecte del sòl industrial, s'han d'introduir espècies vegetals de port elevat que permeten tamisar les vistes de la zona industrial des de les vies d'accés al municipi.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 d'abril de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 303/03-AIA
  
Títol Explotació ovina i caprina
  
Promotor Masset de la Solana, SL
  
Autoritat substantiva Ajuntament d'Alfafara (Alacant)
  
Objecte del projecte Obtenció de la llicència d'activitat per a iniciar l'activitat d'oví i caprí
  
Localització Partida Creu de la Valleta, polígon 4, parcel·la 3, del terme municipal d'Alfafara (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la posada en marxa d'una explotació ovina i caprina, les característiques de la qual segons la documentació aportada són:
  
L'activitat consisteix en una explotació de bestiar oví semiextensiu, destinada a la producció de llet per a la fabricació de formatge.
  
Es preveu iniciar els cicles anuals amb 1.000 ovelles per a manejar-les en dos lots de 500. El segon any s'ampliarà a 2.000 ovelles amb dos lots més de 500 ovelles.
  
Es pretén dur a terme la transformació inicial de la parcel·la formada per dues terrasses en una única esplanada central amb una superfície aproximada de 14.000 m². La resta de la superfície de la parcel·la (superfície total de la parcel·la, segons l'estudi d'impacte ambiental de 890.458 m²; segons plànol cadastral, 67.000 m²; segons informe de l'Agència Gestora Municipal de la Diputació Provincial d'Alacant, 27.798 m²), es deixarà en l'estat natural d'aquesta. El tractament de talussos es durà a terme mitjançant la configuració adequada dels talussos, amb pendent 2:1 en els terraplens, i quan no siga possible es crearan les bermes necessàries, i posterior revegetació dels talussos.
  
Es projecta construir dues naus adossades de 20 m d'amplària, en les quals es localitzarà en posició frontal, un entresolat per a oficines, despatxos i formatgeria. A la planta baixa se situarà la sala de munyiment, la sala d'espera i serveis de menjador, vestidors i lavabos.
  
La xarxa de sanejament de la granja es projecta, per un costat de recollida de les aigües pluvials, i d'una altra, les aigües residuals procedents de la sala de munyiment, lavabos i possibles lixiviats. Les aigües residuals seran tractades en una EDAR biològica homologada per a aquest tipus d'instal·lacions. Una vegada depurades, les aigües residuals es comunicaran amb la xarxa de pluvials.
  
Es construirà una fossa de lixiviats, impermeabilitzada i estanca, on es retindran els lixiviats procedents del dipòsit de fem i del sanejament de les aigües residuals, amb sobreeixidor per al buidatge d'aquesta mitjançant cisternes, lixiviats que es destinaran a abocadors autoritzats per a aquest tipus de substàncies.
  
La xarxa de sanejament es realitzarà mitjançant dos col·lectors de recollida de pluvials, que conduiran les aigües a la cuneta existent en el camí que limita amb la parcel·la (i que coincideix amb el camí ramader) i finalment al barranc de Falses.
  
Es calcula una producció de fem fresc, mesclat amb palla d'1.460 t/any. Es realitzarà la neteja de les quadres dues vegades a l'any, i el fem es destinarà a l'adob.
  
Es construirà un dipòsit de fem de 120 m², a base de solera de formigó impermeabilitzada, lleugerament inclinada, per a conduir els lixiviats que puguen generar-se a fossa de lixiviats.
  
Es tancaran perimetralment les instal·lacions.
  
El proveïment d'aigua es realitzarà a través de la xarxa municipal d'aigua potable.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa autoritzada a aquest efecte.
  
L'explotació es localitza a més de 2 km del nucli urbà d'Alfafara.
  
En data 25 de febrer de 2004, es realitza visita de camp, i es comprova que:
  
- Contràriament al que s'ha declarat en la documentació aportada, les aigües residuals no són depurades en EDAR, sinó que es canalitzen directament cap a la cuneta del camí rural que voreja l'explotació.
  
- S'ha realitzat l'aterrament d'una parcel·la, per a la qual cosa no s'ha sol·licitat la preceptiva llicència d'obres de l'Ajuntament.
  
- No hi ha femer en l'explotació.
  
- No hi ha gual sanitari en l'entrada de l'explotació.
  
- No hi ha tanca perimetral del total de l'explotació.
  
- No s'ha dut a terme un correcte tractament de talussos, per la qual cosa poden donar-se problemes erosius per lliscament o enfonsament del terreny.
  
- Els desfets de cítrics que es destinen a alimentació animal, s'acumulen sobre terra ferma, i es genera una sèrie de lixiviats que no són canalitzats correctament.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'estudi d'impacte ambiental es remet per part del promotor en data 17 de setembre de 2003. En data 9 de desembre de 2003, es completa l'expedient amb la presentació, per l'Ajuntament, del projecte d'activitat i de l'expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 121, de 28 de maig de 2003, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Autorització prèvia de la de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, obtinguda per silenci positiu.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable agrícola, segons el Pla general d'ordenació urbana.
  
La parcel·la limita a l'oest amb el camí ramader assagador del barranc de Falses, sense que aquest siga afectat per l'explotació.
  
Segons el Decret 3/02 de 8 de gener del Govern Valencià de declaració del Parc Natural de la Serra de Mariola, el municipi d'Alfafara s'inclou parcialment dins de l'àrea que conforma el parc, encara que no afecta la superfície on es pretén situar l'explotació.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província d'Alacant ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
El terreny sobre el qual es localitza l'explotació, de litologia margosa, correspon a un cultiu de cereals en secà. Segons la cartografia consultada, la zona i part de la finca a explotar ha patit un incendi forestal; la superfície de la finca afectada és de caràcter agrícola, per la qual cosa es pot dur a terme l'actuació proposada. A causa de les consideracions exposades, es conclou que l'afecció al paisatge serà mínima, malgrat que en l'estudi d'impacte ambiental es proposen mesures correctores al respecte.
  
Per tant, i en base a les característiques de la zona, els valors ambientals que presenta la zona són poc destacables, i es consideren com a elements ambientals més rellevants, susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió de residus orgànics o lixiviats generats en l'explotació i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i estabulació d'animals principalment.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental es relacionen els impactes que es produiran en l'explotació, entre els quals s'inclou: sobre l'aire, per emissió d'olors; en el sòl per erosió i contaminació; en l'aigua, per contaminació de l'aigua superficial i subterrània; sobre el paisatge, per alteració d'aquest.
  
S'ha realitzat una valoració d'impactes a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, a partir de la qual s'hi han establert les mesures preventives i correctores per als impactes negatius més rellevants.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures preventives i correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental inclouen les següents:
  
- Els lixiviats que es generen en la granja o dipòsit de fem, es dirigiran a la fossa de lixiviats, que estarà preparada per a facilitar la retirada per empresa gestora autoritzada per a gestionar aquest tipus de residus. En tractar-se d'un volum de lixiviats xicotet, aquests podrien ser tractats prèvia dissolució en l'EDAR biològica.
  
- Els cadàvers generats en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.
  
- Per a disminuir els problemes d'olors, es proposa aportar tractament de superfosfat de calç, com també dotar les naus d'obertures zenitals que en permeten l'aireig natural.
  
- Com a pantalla visual al costat del camí ramader, es plantarà una tanca vegetal, a més es plantaran frondoses autòctones d'ombra al voltant de la granja.
  
Les mesures correctores proposades es consideren suficients sempre que es desenvolupen conforme al que estableix l'estudi d'impacte ambiental, i es completen amb les establertes a continuació:
  
- Ha de realitzar-se tractament de talussos de manera que quede retingut el sòl i lliure de possibles processos erosius.
  
- Ha de disposar-se de gual sanitari o sistema equivalent a l'entrada de l'explotació.
  
- Ha de disposar-se de femer en l'explotació, com estableix l'estudi d'impacte ambiental.
  
- El fem utilitzat com a adob orgànic en camps de cultiu ha d'utilitzar-se de manera que no sobrepasse els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.
  
- Ha de disposar-se de tanca perimetral en l'explotació.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'expedient relatiu a l'explotació ovina i caprina, situada al terme municipal d'Alfafara (Alacant), promoguda per Masset de la Solana, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- S'ha d'assegurar la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals.
  
- A l'entrada de l'explotació s'ha de col·locar un sistema de desinfecció del trànsit rodat que hi accedisca.
  
- S'ha de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
- S'ha de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme al que s'estipula en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Ha de realitzar-se tractament de talussos de manera que quede retingut el sòl i lliure de possibles processos erosius.
  
- Ha de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'estudi d'impacte ambiental.
  
- El fem utilitzat com a adob orgànic en camps de cultiu, ha d'utilitzar-se de manera que no sobrepasse els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.
  
- Ha de disposar-se de soleres impermeabilitzades amb bassa de recollida de lixiviats en l'explotació de dimensions adequades per a poder acumular productes com els utilitzats en l'alimentació animal, procedents de desfets fruitícoles.
  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
- Previ a la concessió de la llicència d'activitat, ha de comprovar-se per l'òrgan substantiu l'aterrament realitzat en la parcel·la 158, davant de la parcel·la ocupada per l'explotació, actuació de la qual s'ha de disposar de la corresponent llicència d'obres. Si no en té, han d'adoptar-se les mesures legals necessàries, i fer especial èmfasi en el tractament dels talussos generats, d'elevat pedent i que limiten amb el barranc.
  
- Abans de la concessió de la llicència d'activitat, i en cas d'haver ocupat el barranc amb els moviments de terra realitzats durant la fase de construcció, ha de comunicar-se a l'organisme de conca, que ha de concedir la preceptiva autorització.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 6 de maig de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.