Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9717, del 03-11-2023 (2023/10250)

RESOLUCIÓ de 3 de setembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte de concessió minera Esperanza, número 1.320, secció C, al terme municipal d'Andilla. Expedient: (1864399) 098/2018/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9717

Data del DOGV
:   03-11-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - B) SUBVENCIONS I BEQUES

Número del document
:   2023/10629


Data del document
:   03-09-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 3 de setembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte de concessió minera Esperanza, número 1.320, secció C, al terme municipal d'Andilla. Expedient: (1864399) 098/2018/AIA. [2023/10876]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1864399) 098/2018/AIA.  
Títol: Concessió minera Esperanza, núm. 1.320, secció C.  
Promotor: SAEVI, SL.  
Òrgan substantiu: ST d'Indústria, Energia i Mines de València.  
Ref. òrgan substantiu: MIVARI/2007/57/46.  
Localització: terme municipal d'Andilla (València).  
Objecte i descripció del projecte  
L'empresa SAEVI, SL, és titular de la concessió minera de la província de València núm. 1.320, secció C, denominada «Esperanza», per a l'explotació de caolí, del terme municipal d'Andilla, la demarcació de la qual abasta una superfície de 15 hectàrees en un entorn eminentment miner, concretament i segons les dades cadastrals, en les parcel·les 201 i 307 del polígon 26 del terme municipal d'Andilla. L'explotació afecta la muntanya d'utilitat pública Los Altos núm. V-106 del Catàleg de muntanya d'utilitat pública de la província de València, propietat de l'Ajuntament d'Andilla. El perímetre de l'àrea d'explotació ocupa una superfície de 13,34 ha, a 800 m a l'est d'Higueruelas, i les seues coordenades UTM (ETRS89, fus 30) són:  
  
Punt X Y  
0 684461,55 9419163,58  
1 684463,39 4304995,58  
2 684464,60 3946111,58  
3 684466,78 4600306,58  
4 684464,50 8957404,58  
5 684455,28 9975368,58  
6 684447,18 0519525,58  
7 684438,50 2015525,58  
8 684430,35 7327383,58  
9 684421,64 2473430,58  
28 714965,46 6678333,58  
58 456292,59 7053095,58  
67 466544,54 6251811,58  
46 502683,75 0485467,58  
42 404255,88 0924183,58  
05 786130,86 0140342,58  
71 708074,12 9563008,58  
37 095788,57 7405209,58  
40 878739,10 0262565,58  
16 298431,28 1116643,58  
30 792527,92 0939206,58  
20 760199,96 3867418,58  
24 570758,35 6358080,58  
59 936793,19 684624,62  
87 479162,83 7649975,58  
32 264699,40 1838021,58  
97 663173,55 3753884,58  
09 161818,04 1511897,58  
46 723744,08 9937078,58  
19 914980,55 8094820,58  
60 150502,46 0554627,58  
45 585103,76 5663788,58  
06 069001,23 5679759,58  
89 497276,36 3006949,58  
83 384354,99 6898633,58  
88 259934,63 4392925,58  
81 927177,38 7290800,58  
656 396109,88 3449540,58  
571 475878,40 4906580,58  
145 814106,05 5073036,58  
755 521428,24 4874287,58  
967 478779,72 6763597,58  
321 799757,40 6870754,58  
846 701614,39 6897061,58  
010 441867,00 5271847,58  
335 403500,33 6761590,58  
532 379341,17 3029664,58  
322 636168,80 3297709,58  
827 751957,89 0942312,58  
239 541597,55 5346301,58  
716 056027,64 6675345,58  
638 718862,43 5999725,58  
522 859657,81 5987413,58  
577 923641,61 4954926,58  
521 191269,89 8348050,58  
406 353782,33 5495124,58  
012 623381,23 5425666,58  
417 008116,16 2923222,58  
658 345856,85 7032471,58  
132 603224,38 9285537,58  
516 446224,06 7208617,58  
232 936811,07 0874038,58  
352 811503,82 1295974,58  
614 674996,81 8350615,58  
690 393554,71 4904740,58  
677 953081,83 3369390,58  
724 906206,22 9997990,58  
939 273523,52 0469823,58  
257 748973,49 2920729,58  
609 239167,11 4300051,58  
155 719134,65 6935929,58  
156 496480,93 9428892,58  
199 303768,96 1390066,58  
562 621402,85 8542254,58  
653 678914,09 9319488,58  
485 541701,33 9987507,58  
884 405414,45 6976233,58  
571 677996,23 9578548,58  
646 459099,03 5612908,58  
070 952574,41 6252055,58  
334 769146,12 4391307,58  
541 984680,19 0110866,58  
309 311028,87 1185659,58  
651 892836,00 6706324,58  
286 601068,86 9177643,58  
286 704485,01 7648683,58  
615 094496,75 1924470,58  
975 910660,06 9572497,58  
934 606903,07 2988736,58  
544 028358,31 6463446,58  
251 153000,54 7154412,58  
520 940509,66 6616864,58  
038 871651,00 0499872,58  
772 597271,38 6234402,58  
208 459908,68 7329079,58  
016 643439,21 4539192,58  
057 150790,52 0417790,58  
119 457618,38 0880431,58  
587 281990,97 5469300,58  
243 923646,09 8429269,58  
854 393915,35 0392093,58  
650 311481,11 7503604,58  
073 851578,53 5056819,58  
721 301203,05 3966881,58  
700 929626,98 7083840,58  
736 047280,01 3839570,58  
018 432020,34 2691119,58  
302 508713,12 2231981,58  
126 356960,30 2317876,58  
553 863978,68 5165741,58  
647 310368,72 0274767,58  
382 524668,65 9762739,58  
947 532190,75 5315785,58  
417 608693,10 8224556,58  
500 956332,56 3922608,58  
756 732618,14 4422154,58  
431 874833,80 3793296,58  
254 446383,71 5911100,58  
447 281799,29 7642916,58  
059 127780,87 0010994,58  
649 712484,10 2788411,58  
088 906340,26 7712787,58  
139 440028,43 1713585,58  
404 185194,46 2048549,58  
801 298175,44 7245581,58  
506 788246,70 0854161,58  
880 531930,18 9159742,58  
557 953944,34 4589254,58  
813 232523,30 9304734,58  
653 339874,99 5452266,58  
  
  
L'extracció es durà a terme pel mètode de mineria a cel obert amb escalonament en feixes descendent en vessant mitjançant arrancada mecànica d'arena silícia, argila i caolí. Es farà un desmunt previ per a generar bancs de treball d'una altura màxima de 5 m, amb pendent del talús de 35° i represes de treball en la fase final d'explotació d'una amplària variable de mínim 3 metres que garantisca una maniobrabilitat còmoda i segura (aquests paràmetres d'explotació seran els mateixos que els de restauració). El remodelatge topogràfic del terreny forma part dels treballs d'explotació, amb els talussos d'explotació dissenyats amb els mateixos paràmetres que els de restauració, amb 18 bancs de 5 m d'altura, represes de 3 m, pendent del talús individual de 35° i pendent del talús general d'explotació de 27° respecte a l'horitzontal.  
  
L'explotació-restauració es durà a terme en 6 fases consecutives en les quals se simultaniejaran les tasques d'explotació i restauració, amb superfícies indivisibles, una explotació que començarà per la zona nord, amb el material no comercialitzable, que servirà per als terraplens de la restauració, i que continuarà amb l'explotació des del sud, en sentit ascendent. Els treballs començaran des de la cota 885, que constitueix la cota més alta, en sentit descendent, fins a la cota mínima de l'explotació, a 795 msnm. Al mateix temps que es produeix l'explotació de l'últim banc d'una fase, s'iniciarà l'explotació de la següent; com a màxim es mantindran dos bancs en explotació.  
  
Les fases són:  
- Fase explotació-restauració núm. 1, on s'afecten 18.531,99 m², en què les cotes superior i inferior són de 885 i 855 m, respectivament.  
  
- Fase explotació-restauració núm. 2, on s'afecten 15.774,76 m², en què les cotes superior i inferior són de 855 i 835 m.  
- Fase explotació-restauració núm. 3, on s'afecten 22.308,06 m², en què les cotes superior i inferior són de 835 i 810 m.  
- Fase explotació-restauració núm. 4, on s'afecten 18.897,60 m², en què les cotes superior i inferior són de 810 i 795 m.  
- Fase explotació-restauració núm. 5, on s'afecten 26.329,41 m², en què les cotes superior i inferior són de 810 i 795 m.  
- Fase explotació-restauració núm. 6, on s'afecten 31.533,91 m², en què les cotes superior i inferior són de 810 i 795 m.  
L'aprofitament del jaciment és complet, ja que els materials sense valor comercial seran emprats com a nucli de terraplé en els treballs de remodelació geomorfològica de talussos i formaran part, així, dels treballs d'explotació. Això és degut a la realització d'una mineria de transferència en la qual forma part de la mateixa explotació la utilització dels estèrils en la conformació final del terreny; queda com a treball de restauració l'extensió posterior de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i arbòries.  
El volum total de reserves de la pedrera s'estima, segons el projecte tècnic, en 787.074 m³, dels quals un 58,9 % (463.700 m³) serà aprofitat com a recurs, i el 41,1 % restant (323.374 m³), per no resultar comercialitzable, serà estèril utilitzat en les tasques de restauració. El coeficient d'esponjament és d'1,3, per la qual cosa es calcula que les tasques de restauració geomorfològiques projectades requereixen un total de 40.103 m³ de terra que es crearan a partir de l'esmena dels estèrils. Considerant un ritme d'extracció de 46.370 m³/any brut, l'explotació tindrà una vida mitjana de 10 anys. El pla de restauració integral finalitzarà un any més tard que l'explotació, més dos anys de termini de garantia; es fixa, doncs, un termini màxim de 13 anys.  
  
Segons el mapa geològic, la totalitat de la zona d'estudi se situa sobre depòsits cretàcics continentals, constituïts per arenes argilenques de color blanc-grisenc amb cudols conglomeràtics, una alternança d'argiles roges i blavoses amb arenes blanques de matriu de caolí i uns 10 m d'arenes blanques amb estratificació creuada. Els materials objecte de l'explotació són les arenes de caolí i argiles. Les primeres són les més sol·licitades per a l'extracció de caolí, que serà comercialitzat en brut com a matèria primera, sense cap tractament, per a la fabricació de rajoles, rajols i altres productes ceràmics a les fàbriques de ceràmica de les províncies de Castelló i València. La resta de materials representen els estèrils no comercialitzables i estan constituïts per margues i calcarenites, que seran utilitzats com a material de farciment en la realització d'una mineria de transferència en la qual forma part de la mateixa explotació la utilització dels estèrils en la conformació final del terreny.  
  
Segons el pla de classificació del sòl de les normes subsidiàries del planejament municipal d'Andilla, els terrenys per explotar es troben classificats com a sòl no urbanitzable protegit. No obstant això, el 3 de desembre de 2002, la Sentència 1.757, de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, declara les normes subsidiàries del planejament municipal d'Andilla contràries a dret, i les anul·la i deixa sense efecte, només quan classifica tot el terme municipal, exclosos els nuclis urbans, com a no urbanitzable especialment protegit. En aquest sentit, es consideren reconeguts els drets miners existents al terme municipal, ja que no es desprén una incompatibilitat jurídica entre la declaració de zones objecte de protecció i l'ús miner, sempre que siga compatible amb aquesta. En resum, a l'empara d'aquesta sentència i segons l'informe aportat pel Servei Territorial d'Urbanisme de València, l'activitat minera que se sol·licita està permesa en el tipus de qualificació del sòl sobre el qual se situa, en els termes previstos en el Reial decret 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (d'ara en avant, TRLOTUP).  
Les labors que cal realitzar en l'explotació són:  
- Condicionament d'una plataforma a l'entrada de la zona d'explotació per als apilaments temporals. Segons el projecte, no es generen runars ni buits, però sí apilaments temporals en zones planes i amb altures màximes de 2 m i talussos de 35°.  
- Labors de desbrossament de la coberta vegetal mitjançant buldòzer.  
- Arrancada i càrrega del mineral mitjançant retroexcavadora de cadenes que carregarà sobre dúmper, que el transportarà a la zona d'apilament temporal, i, d'ací, una pala carregadora de pneumàtics el carregarà sobre camions bolquets que el transportaran al rentador d'Higueruelas o a les fàbriques de productes ceràmics. El projecte no preveu l'ús d'explosius.  
- Transport interior des del front d'explotació fins a la zona d'apilament mitjançant dúmper. Per al transport del material als punts de destinació s'utilitzaran camions bolquet.  
- Descàrrega del material en la zona d'apilament, que es produirà mitjançant bolcada de la caixa del dúmper per la part posterior directament sobre el sòl de la plataforma, mai sobre l'apilament.  
Tramitació administrativa  
En data 9 de setembre de 2015, es va rebre, en aquest òrgan ambiental, un ofici remés pel servei territorial competent en mines i CD amb els projectes per a l'ampliació de la superfície de l'explotació, així com:  
  
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant, EIA), de data 20 de desembre de 2013.  
- Informe favorable de Confederació Hidrogràfica del Xúquer (d'ara en avant, CHX), de data 2 d'abril de 2014.  
- Informe favorable de patrimoni de la Direcció General de Cultura, de data 11 de desembre de 2014 i 7 de gener de 2015.  
- Sentència del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana relativa als decrets de l'Ajuntament d'Andilla i a les normes subsidiàries del planejament municipal d'aquest terme, de data 3 de desembre de 2002.  
- Informe favorable del Pla de restauració integral (d'ara en avant, PRI) emés pel Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, de data 30 de maig de 2013.  
En data 4 de juliol de 2018, arran d'una comunicació per part del promotor, en la qual s'interessava per l'estat del procediment, aquest òrgan ambiental comprova que no es va obrir expedient de la documentació remesa i sol·licita una còpia del que es va enviar en 2015, una documentació que es va rebre de nou en data 21 de setembre de 2018. S'aporta, a més, el PRI de data 30 de maig de 2013.  
El 28 de novembre de 2018, després d'una primera anàlisi de la documentació presentada, aquest òrgan ambiental remet sol·licitud de documentació i indica que:  
- D'acord amb la informació disponible en el cadastre miner, es constata que l'explotació té concessió atorgada inicialment en data 27 de març de 1944. Si bé del contingut del seu ofici es desprén que l'explotació realitzarà una ampliació de superfície d'explotació dins de la concessió minera Esperanza, en la documentació remesa s'indica que l'explotació no anava a realitzar una explotació de superfície superior a la concedida.  
- L'explotació afecta la muntanya d'utilitat pública (d'ara en avant, MUP) V-106, denominada Los Altos, i té quatre autoritzacions d'ocupació, tres de les quals han caducat, per la qual cosa el titular pretén renovar les autoritzacions d'ocupació i unificar-les en una sola. La documentació assenyala que la superfície total d'explotació ascendeix a 13,33 ha.  
  
Amb la finalitat de comprovar la superfície que compta o ha comptat amb autoritzacions d'ocupació, es va consultar el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal respecte a les ocupacions del MUP V-106 Los Altos relacionades amb la mercantil SAEVI i amb l'explotació Esperanza. De la informació facilitada es dedueix una superfície d'ocupació total d'11,13 ha corresponents a 5 expedients, en els quals es requereix una renovació de les ocupacions caducades i l'ampliació de l'ocupació de la nova superfície afectada.  
- Es requereix que aporten un certificat del resultat del tràmit d'informació pública del projecte, així com, si és el cas, de la còpia de les respostes a les al·legacions aportades, i també el certificat de compatibilitat urbanística amb el planejament vigent.  
- Es recomana coordinar les labors d'explotació i restauració de manera conjunta amb l'explotació confrontant (Filomena Bis 1220).  
- Se sol·licita remissió de coordenades en el sistema de referència ETRS-89.  
En data 21 de març de 2019, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València (STIE) trasllada el document de contestació del promotor en el qual manifesta el seu malestar per no obtindre pronunciament i sol·licita novament la declaració d'impacte ambiental (d'ara en avant, DIA). De l'escrit del promotor cal destacar els aspectes següents:  
  
- Admet no disposar del resultat d'informació pública i sol·licita que es tramite com més prompte millor, en el cas que no s'haja fet anteriorment.  
- Quant a la compatibilitat urbanística, el promotor remet a la Sentència núm. 1.757 del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de 3 de desembre de 2002, en la qual s'estima el recurs contenciós administratiu interposat, entre d'altres, per la mercantil SAEVI, SL, contra els decrets de l'Ajuntament d'Andilla.  
- La mercantil declara ser coneixedora de la contigüitat amb l'explotació minera Filomena Bis núm. 1.220 i indica que contactarà amb aquesta per a coordinar els treballs d'explotació.  
- Assegura haver remés per correu electrònic les coordenades sol·licitades i les envia novament en el sistema de referència ETRS89.  
Aquest mateix document va ser remés a aquest òrgan ambiental, directament pel promotor, en data 21 de març de 2019.  
En data 25 de setembre de 2019, l'STIE remet a aquest òrgan ambiental una sol·licitud d'impuls i agilitació del promotor i exposa que l'expedient es va iniciar en l'òrgan substantiu fa més de 12 anys i que es disposa de tota la documentació necessària per a emetre la DIA. Així mateix, reitera el que ja s'ha expressat en l'escrit anterior.  
El 6 de març de 2020, aquest òrgan ambiental remet a l'STIE un escrit en el qual reitera la sol·licitud de remissió dels certificats del resultat del tràmit d'informació pública i de compatibilitat de l'activitat amb el planejament urbanístic, sense els quals no està complet l'expedient administratiu. En aquesta sol·licitud s'indica, a més, que:  
- No es té coneixement de cap actuació coordinada amb l'explotació Filomena bis.  
- Ha desaparegut tota referència a la concessió minera Esperanza núm. 1.320, per la qual cosa se sol·licita informació sobre aquest tema.  
- Es remet còpia dels documents que remet el promotor a la Subdirecció General sense passar per l'òrgan substantiu per a esmenar el defecte de forma que constitueix.  
El promotor sol·licita, a vegades a través de l'òrgan substantiu i d'altres directament a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, l'impuls i agilitació de l'expedient per a l'obtenció de la DIA en reiterades ocasions, en data 15 de juny de 2020, 10 de desembre de 2020, 30 de desembre de 2020 i 9 de gener de 2022.  
  
En data 31 de gener de 2022, l'òrgan ambiental remet al Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València (STIEM) una sol·licitud en què reitera la documentació necessària exigida per a poder tramitar l'expedient (certificat del resultat del tràmit d'informació pública i de compatibilitat de l'activitat amb el planejament urbanístic). En l'escrit s'al·ludeix al contingut mínim d'un expedient d'avaluació ambiental i s'aclareix que, atés que no hi consten els tràmits d'informació pública ni les consultes realitzades a les administracions públiques afectades, no és possible tramitar l'expedient d'avaluació ambiental. A més, en l'escrit es descriuen els antecedents de l'expedient, es fa al·lusió a qüestions tècniques del projecte i es fa constar que aquest òrgan ambiental:  
  
- No disposa de petició expressa d'avaluació d'impacte ambiental de la documentació rebuda en 2015 ni en 2018, ni s'indica el motiu del comunicat.  
- Ha requerit, en reiterades ocasions, la documentació preceptiva per a poder tramitar l'expedient.  
- Requereix el certificat de compatibilitat urbanística amb el planejament vigent.  
El 12 de maig de 2022, aquest òrgan ambiental rep una resposta de l'STIEM, que reflecteix les circumstàncies següents:  
- Constatada la falta de tràmit d'informació pública, s'inicien, el setembre de 2018, els passos per a la publicitat de l'expedient, però aquesta no es completa, i, constatant-se una vegada més aquesta falta, es reprén l'abril de 2021. Des del 4 de maig de 2021, l'expedient roman exposat en el portal de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball.  
- L'expedient ha sigut sotmés a tràmit d'informació pública, amb la publicació en el DOGV núm. 9097, d'1 de juny de 2021.  
- No s'han rebut al·legacions, ni durant el termini d'informació pública, ni extemporàniament. Tampoc s'ha personat ningú en l'expedient, ni consta cap persona amb condició d'interessada diferent del promotor.  
- No consta haver sotmés a consulta de les administracions públiques que s'hi pogueren veure afectades ni el projecte ni l'EIA. Indiquen que es procedeix a esmenar aquest fet i que es traslladaran a l'òrgan ambiental els resultats.  
El 18 de juliol de 2022, l'STIEM remet a aquest òrgan ambiental informació sobre les consultes realitzades (totes el 16.05.2022) a les administracions públiques afectades, que són:  
- Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
- Àrea de Carreteres de la Diputació de València.  
- Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
- Direcció General de Cultura i Patrimoni (Servei de Patrimoni Cultural) de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana del Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana.  
- Direcció General de Política Territorial i Paisatge de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
- Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible (Servei de Planificació) de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
- Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca (Servei de Seguretat i Control de la Producció Agrària) de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
- Ajuntament d'Andilla.  
En data 18 de juliol i 9 de març de 2023, s'obté resultat de les consultes següents:  
- El Servei d'Ordenació i Gestió Forestal comunica que, una vegada consultat el PRI, s'hi pronuncia en sentit favorable, segons l'informe emés el 16 de setembre de 2013, i remet novament aquest informe.  
  
- L'Àrea d'Infraestructures de la Diputació de València remet un ofici desfavorable, de data 8 de juny de 2022, en el qual indica que l'accés de la instal·lació a la carretera CV-345, de Casinos a Titaguas, no disposa d'elements que impedisquen de manera efectiva el depòsit de materials sobre la calçada de la carretera, i que el depòsit de materials procedents de la instal·lació en funcionament pot produir pèrdua d'adherència als vehicles usuaris. A més, argumenten que l'ordenació en els accessos a l'explotació possibilita maniobres perilloses, atés que permet accedir a la carretera circulant en la intersecció en direcció contrària a la que estableix la legislació vigent. Finalment, indica que l'accés proposat no disposa dels elements de canvi de velocitat requerits per la normativa vigent i que la qualificació podria ser revisada si es modifica el disseny dels accessos.  
- La Direcció General de Cultura i Patrimoni emet un nou informe, en data 21 de juliol de 2022, basat en el que va remetre la Direcció Territorial de Cultura i Esport de València en data 21 de juny de 2022, en què considera que es pot i deu mantindre la vigència de l'informe favorable amb condicionants emés per la Direcció General de Cultura, en què es considera que no hi ha afecció al patrimoni arquitectònic.  
  
- La CHX emet un nou informe, de data 29 de setembre de 2022, en què confirma que la zona no presenta risc d'inundació i queda fora de la zona de policia de llit públic i fora de la zona de flux preferent, per la qual cosa, segons la guia tècnica d'aplicació del reglament del domini públic hidràulic en les limitacions als usos del sòl en les zones inundables d'origen fluvial, no són competents per a pronunciar-se sobre la conveniència o no de la implantació de l'ús associat a l'explotació. Així mateix, s'exigeix l'adopció de mesures per a garantir la recollida de les aigües d'escolament i l'ús de dispositius que impedisquen l'eixida d'aigües pluvials contaminades, ja establides en l'informe de data 28 de març de 2014. En l'esmentat informe, de caràcter favorable, es destaca que l'actuació queda fora de les zones de protecció dels llits de la rambla de Peñarroya i barranc del Salobrar i que la zona no presenta risc d'inundació. A l'efecte de garantir la no-incidència en el règim de corrents, la CHX exigeix l'adopció de mesures que garantisquen la correcta recollida de les aigües d'escolament i l'ús de dispositius, com ara basses de decantació, per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades. A més, estableix la necessitat de limitar els pendents dels talussos i l'altura entre represes, afavorint, d'aquesta manera, la infiltració de l'aigua i la reducció de la velocitat d'aquesta per a disminuir la pèrdua de sòl. Es menciona l'RD legislatiu 1/2001, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, i, concretament, indica que les obres que es realitzen no podran alterar el curs natural de les aigües en perjudici d'interés públic ni de tercers, que no podrà agreujar-se ni impedir-se la servitud dels predis inferiors ni superiors i que el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquireix per disposició legal o per concessió administrativa, per la qual cosa el subministrament d'aigua realitzat mitjançant camions cisterna es farà des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües.  
  
- El Servei de Planificació emet un escrit, en data 4 d'agost de 2022, en el qual conclou que no hi ha afecció a infraestructures de titularitat autonòmica i planificació viària de la seua competència.  
Amb el propòsit d'aclarir la compatibilitat de l'activitat amb el planejament urbanístic, aquest òrgan ambiental consulta l'Ajuntament d'Andilla, en data 20 de febrer de 2022, i el Servei Territorial d'Urbanisme de València, en data 5 d'abril de 2023, sobre quines normes urbanístiques regeixen sobre aquest tema.  
En data 27 de juliol de 2023, es rep, del Servei Territorial d'Urbanisme de València, una contestació a la consulta urbanística, en el qual s'informa que l'ús d'explotació de pedreres està permés en sòl no urbanitzable comú, tant en el text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat mitjançant el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, com en el planejament vigent al municipi d'Andilla, sempre que disposen d'una declaració d'utilitat pública. Segons l'article 105 de la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines, l'atorgament d'una concessió d'explotació i la declaració d'una zona de reserva definitiva porta implícita la declaració d'utilitat pública. Així mateix, de conformitat amb els articles 214 i 215 del TRLOTUP, s'estableix que els actes d'ús i aprofitament que promoguen els particulars en el sòl no urbanitzable estan subjectes a llicència urbanística municipal i, si és el cas, a una declaració prèvia d'interés comunitari.  
  
En data 25 de juliol de 2023, es rep de l'STIEM un informe de no afecció del Servei Territorial de Medi Ambient.  
En data 10 d'agost de 2023, l'STIEM trasllada a aquest òrgan ambiental l'escrit del promotor en el qual es fa constar que, en data 23 de setembre de 2019, i, posteriorment, el 12 de febrer de 2023, s'ha sol·licitat a l'Ajuntament el certificat de compatibilitat urbanística, sense haver rebut resposta.  
Consideracions ambientals  
Vist l'EIA, la documentació aportada i la tipologia dels treballs que s'executaran, es preveuen afeccions potencials, especialment en la fase d'explotació de la pedrera, que seran minimitzades o anul·lades en la fase de restauració. L'EIA del projecte preveu les mesures protectores i correctores encaminades a previndre, minimitzar, eliminar o compensar els impactes derivats de les accions que són inherents a l'explotació i restauració.  
La pedrera Esperanza es localitza a la província de València, comarca de la Serrania, al terme municipal d'Andilla, a 800 m a l'est del terme municipal d'Higueruelas, al paratge denominat Cerro Royo i La Navezuela. A l'oest de la concessió, hi ha una important extensió de cultius agrícoles, parcel·les de xicoteta grandària de secà, principalment ametlers, i, en menys quantitat, oliveres i garroferes. Els cultius es desenvolupen en zones planes envoltades per muntanyes de més relleu, amb vegetació típica mediterrània.  
Segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, tota la superfície de la pedrera afecta terreny forestal estratègic. No obstant això, es tracta d'una zona en la qual es realitzen labors extractives des de fa molts anys i que constitueix un espai degradat, amb molt d'aflorament rocós i poca vegetació, tot això en una àrea muntanyenca amb vessants d'un pendent moderat. Als voltants de l'explotació i en la zona nord d'aquesta, la vegetació natural es correspon amb arbratge de pi blanc (Pinus halepensis) en estat de perxada, procedent de repoblacions. L'estrat arbustiu està constituït per coscolla (Quercus coccífera), llentiscle (Pistacia lentiscus), ginebre (Juniperus oxycedrus i communis), algun exemplar dispers de savina (Juniperus phoenicea), romer (Rosmarinus officinalis), argilaga (Ulex parviflorus), timó (Thymus vulgaris) i espart (Stipa tenacissima), entre d'altres. La coberta herbàcia és escassa, a conseqüència principalment de l'aridesa.  
  
En l'àmbit de l'actuació no es localitza cap hàbitat d'interés comunitari, ni es troba cap espècie de les incloses en els annexos del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçada i es regulen mesures addicionals de conservació, ni en l'Ordre 2/2022, de 16 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'actualitzen els llistats valencians d'espècies protegides de flora i fauna. Les úniques espècies dins del Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçada (Decret 70/2009) són la varietat marítima de Juniperus phoenicea subsp turbinata i Juniperus oxycedrus subsp macrocarpa.  
Consultat el visor cartogràfic, i segons l'informe emés pel Servei Territorial de Medi Ambient, en l'àmbit d'actuació no s'observa afecció a cap espai natural protegit ni a cap instrument d'ordenació ambiental dels previstos en l'article tercer, apartats 1, 2, 3 i 30 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Tampoc afecta l'àmbit de cap zona humida o cova catalogada, ni el perímetre de protecció d'aquesta. Tampoc consta, en aquest àmbit, afecció a cap via pecuària; la més pròxima és la Cañada Real de Aragón, que discorre 400 m a l'oest de l'explotació, per la qual cosa no es produeix afecció a la seua amplària legal de 75 metres establida en la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries. En el cas que l'activitat minera poguera afectar directament o indirectament aquesta canyada, el promotor haurà de sol·licitar un informe al servei competent, segons la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
  
Quant a la fauna, a causa de l'antropització produïda per la intensitat de les activitats extractives, i tal com es desprén de la documentació aportada, es dedueix que les espècies de fauna són de caràcter generalista, encara que, en terrenys confrontants a les explotacions, es correspon amb la típica d'àrees ocupades per matoll ras i cultius de secà. La major diversitat específica es dona en la màquia oberta amb espais oberts amplis i abundants afloraments rocosos, on poden trobar-se espècies com el cornudet (Otus scops), el soliguer comú (Falco tinnunculus), la tórtora comuna (Streptotelia turtur) i diversos passeriformes entre els quals hi ha el verderol (Carduelis chloris), la mallerenga carbonera (Parus major), el cotoliu (Lululla arborea), el gaig (Garrulus glandarius), el gafarró (Serinus serinus), el xitxit (Emberiza cia), el sit groc (Emberiza cirlus), el cruixidell (Miliaria calandra), la cadernera (Carduelis carduelis) o la merla (Turdus merula). A la màquia troben refugi diverses espècies de la família dels sílvids com la xenna (Hippolais polyglotta) i la busquereta capnegra (Sylvia melanocephala). En la mateixa zona, però associades als arbres dispersos i als rodals de pi blanc, podrien localitzar-se piciformes com el formiguer (Jynx torquilla) i el picacarrasques (Picus viridis), la cogullada fosca (Galerida theklae) o el còlbit negre (Oenanthe leucura). Associades a les construccions pròximes, s'identifiquen diferents espècies d'insectívors estivals com la falcia (Apus apus), l'oroneta (Hirundo rustica) i l'oroneta cuablanca (Delichon urbica) i rapinyaires nocturns com l'òliba (Tyto alba) i el mussol (Athene noctua), així com alguns passeriformes com la cueta blanca (Motacilla alba) o el teuladí (Passer domesticus). No s'ha identificat cap nidificació en l'entorn de l'àmbit de l'explotació. A part dels ocells, mereixen interés els rèptils, com el dragó comú (Tarentola mauritanica), la sargantana cuallarga (Psammodromus algirus) o la serp d'aigua (Natrix maura). També mamífers d'àmplia distribució, com el conill (Oryctolagus cuniculus), la llebre (Lepus granatensis), la fagina (Martes foina), el teixó (Meles meles), la geneta (Genetta genetta) o la mostela (Mustela nivalis), espècies totes distribuïdes per àrees forestals i agràries, així com altres espècies més adaptades a l'activitat humana, com ara la rabosa (Vulpes vulpes).  
  
L'explotació afecta el MUP V-106 denominat Los Altos, inclòs en el Catàleg de muntanyes d'utilitat pública de la província de València, propietat de l'Ajuntament d'Andilla. L'explotació compta amb diversos expedients d'autoritzacions d'ocupació que sumen un total de 13,34 ha, que hauran de renovar-se a mesura que vagen caducant.  
  
Segons el PATRICOVA, s'observa que, sobre el perímetre d'afecció, no hi ha perillositat ni cap risc d'inundació. La xarxa de drenatge en l'entorn de la concessió és molt densa i ve marcada per la rambla Peñarroya a l'oest i el barranc del Baladrar a l'est. Es tracta de llits que només es mostren actius en períodes d'episodis forts i prolongats de pluges i que romanen secs la major part de l'any.  
Els escolaments que es produïsquen en la zona d'explotació desguassaran a través de línies de drenatge als mateixos llits en els quals ho fan de manera natural, cap al vessant oest de la concessió minera. L'activitat extractiva es localitza fora dels llits i de les zones de servitud i policia del domini públic hidràulic.  
L'àmbit de l'explotació s'emplaça dins de l'àrea del paisatge de rellevància regional PRR 14, Llanos de Alpuente y Titaguas y Sierra de Andilla, de conformitat amb el que estableix la directriu 53 de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), aprovada mitjançant el Decret 1/2011, de 13 de gener, del Consell.  
S'accedeix a l'emplaçament de l'explotació per la carretera local CV-345, de Villar del Arzobispo a Higueruelas, situada a 190 metres de distància. En el punt quilomètric 18, el camí que es desvia cap a l'est condueix a la concessió minera Esperanza. Segons l'informe tècnic de la Diputació de València, segons les dades d'aforament de la carretera i tenint en compte la producció de mineral i les necessitats d'evacuació, es preveu una IMD superior als 30 vehicles al dia, per la qual cosa ha d'aplicar-se el que estableix la Instrucció 3.1 IC de traçat de carreteres. A més, s'ha comprovat que, en l'accés de la instal·lació a la carretera, es produeixen depòsits de materials procedents de la instal·lació en funcionament, que poden produir pèrdua d'adherència als vehicles, per la qual cosa s'informa desfavorablement, argumentant que l'accés proposat no compta amb elements que impedisquen de manera efectiva el depòsit de materials sobre la calçada de la carretera, que l'ordenació en els accessos possibilita maniobres perilloses, ja que permet l'accés a la carretera circulant en la intersecció en direcció contrària a la que estableix la legislació vigent, i, finalment, que l'accés proposat no disposa dels elements de canvi de velocitat requerits per la normativa vigent.  
  
L'empresa minera és la responsable del manteniment del camí d'accés, així com de qualsevol dany causat en aquest o en els marges de les finques limítrofes de l'explotació. Es respectaran les distàncies de seguretat entre l'explotació i les parcel·les limítrofes, així com un marge de 10 metres al camí d'accés.  
En la fase d'explotació, un dels impactes més significatius que es preveu serà sobre l'atmosfera, a causa de l'emissió de gasos i contaminants de la maquinària intervinent, el trànsit de la maquinària pesant, o la càrrega i el transport del material, tots de caràcter temporal i reversible. Amb la finalitat de minimitzar aquestes afeccions, s'estableixen les mesures correctores següents:  
- Revisió del compliment dels límits d'emissió de contaminants de les màquines que preveu la normativa vigent.  
- Planificació i control del trànsit dels vehicles de transport, evitant aglomeracions en els camins locals i tenint en compte que el trànsit no es concentre en les hores de màxima ocupació de la carretera més pròxima.  
- Els operadors de maquinària mòbil estaran protegits en la cabina de la màquina amb què operen, així com els conductors dels camions bolquet.  
- Col·locació dels tubs d'escapament en la part superior de les cabines de la maquinària, de manera que es minimitza la generació de pols produïda per l'expulsió de gasos contaminants directament sobre el terreny.  
- Reg periòdic de les vies d'accés i les zones desproveïdes de vegetació en la zona de pas de la maquinària mitjançant camions cisterna, amb la finalitat de previndre la generació de pols. La freqüència dels regs s'adaptarà a les condicions estacionals i climatològiques, així com a les característiques del sòl, amb la finalitat de mantindre'l humit.  
- Reducció de la velocitat de circulació, de manera que s'eviten els encreuaments de pistes.  
- Col·locació de lona de protecció en la caixa del remolc dels camions que transporten el material.  
- Es disposarà, almenys en el punt d'inici dels recorreguts interiors i abans de l'eixida dels camions al camí principal, d'un sistema de supressió de pols (llavada de rodes i atomització d'aigua per a humitejar el material carregat en les caixes davall de lones), de manera que s'evite l'impacte del despreniment de partícules a l'aire produïdes pel camió quan circule a més velocitat.  
- En el procés d'arrancada, la pols es controlarà mitjançant l'ús de sistemes de via humida (bé per a previndre l'emissió de pols, bé per a disminuir la quantitat que hi ha en l'atmosfera una vegada ha sigut emés) o de captació de pols (usant ventiladors que arrosseguen l'aire contaminat des de les fonts d'emissió fins als col·lectors).  
  
- Els treballs de perforació es faran en presència d'instrumental captador de pols o en via humida.  
- Els apilaments de materials pulverulents s'efectuaran a resguard del vent i en àrees d'escassa visibilitat, i si van a ser utilitzats ulteriorment per a la restauració, es protegiran de l'acció erosiva del vent i de l'aigua mitjançant una plantació de gramínies i lleguminoses.  
- Realització de mesuraments de pols quadrimestrals (una per quadrimestre i lloc de treball), tal com especifica la legislació en matèria de seguretat i higiene, i també el que estableix la normativa minera, així com emissions de gasos, vapors i fums, segons el que preveu la Llei 34/2007 i el Decret 100/2011. També es mesuraran els nivells d'immissió en les zones confrontants a l'explotació, si els organismes competents ho consideraren necessari.  
- No es permetrà cap emissió de gasos ni la manipulació de matèries que produïsquen males olors en quantitats que puguen ser fàcilment detectables sense instruments.  
- Quan les condicions climàtiques siguen desfavorables, com, per exemple, ratxes fortes de vent, es paralitzaran immediatament els treballs d'explotació que generen excés d'emissió de pols i partícules a l'atmosfera, i es regaran les zones que s'hi puguen veure més afectades. Els treballs es podran reprendre només cessen les condicions ambientals adverses.  
L'impacte causat per la generació de soroll durant el procés d'explotació serà principalment el que causen l'arrancada, la càrrega i el transport del material, sumat al que emeten les altres activitats mineres circumdants, així com agrícoles, en menys intensitat. Aquests impactes són de caràcter reversible a curt termini i d'extensió puntual; la població d'Higueruelas és la més pròxima a l'explotació. Serà pal·liat amb les mesures correctores següents:  
- Manteniment preventiu, correctiu i adequat a la normativa vigent en matèria de nivells sonors, dels tubs d'escapament de la maquinària emprada en les diferents fases d'explotació i dels elements susceptibles d'ocasionar soroll, que es podran substituir per altres components les emissions sonores dels quals siguen inferiors.  
- Es limitarà la velocitat de circulació dels vehicles pels accessos a 20 km/h.  
- Restricció de l'ús de les unitats més sorolloses i molestes a les hores diürnes.  
- Ús de silenciadors homologats en la maquinària impulsada amb motors de combustió interna.  
- Reducció del nombre d'activitats sonores solapades.  
- Realització de mesuraments dels nivells sonors en el nucli urbà i edificacions aïllades habitades situades a menys de 500 m del límit d'actuació, segons la normativa vigent en la matèria.  
- Reduir l'altura de caiguda dels materials.  
- En el cas d'haver d'utilitzar explosius, s'intentarà minimitzar la càrrega per unitat de microretard, reduint el diàmetre de perforació, acurtant la longitud de les barrinades, seccionant les càrregues dins d'aquest i iniciant-les en temps diferents o utilitzant un nombre més gran de detonadors.  
Durant la fase d'execució i funcionament de l'explotació, serà inevitable la modificació de l'escolament superficial de l'àmbit de l'actuació, a causa de la transformació que experimentarà el terreny a conseqüència de la continuada extracció d'àrids. Per a reduir els processos d'erosió i d'inestabilitat causats per l'escolament superficial, es projecta executar un sistema de drenatge de les aigües superficials que serà vàlid tant per al procés extractiu com per a les fases de restauració. L'objectiu és reconduir l'aigua de manera laminar cap a la xarxa de drenatge natural, sense produir embassades ni processos erosius o de sedimentació, la qual cosa s'aconseguirà mitjançant:  
- Obres d'intercepció que eviten l'entrada d'aigua d'escolament des dels terrenys confrontants, per a la qual cosa es realitzaran cunetes de secció parabòlica situades de manera perimetral a l'explotació i que tenen com a finalitat interceptar les aigües d'escolament que discorren pels terrenys situats a cotes superiors a l'explotació i reconduir-les cap a les vores externes d'aquesta. Es construeixen excavades en el terreny, en les capçaleres dels talussos superiors, a una distància entre 1 i 2 metres de la coronació del talús. Seran dotades longitudinalment amb pendents màxims del 40 %, segons els terrenys, de manera que permeten conduir adequadament les aigües fins als baixants de talús. Les cunetes perimetrals es construiran mitjançant una secció parabòlica de 0,5 m de profunditat, 1 m d'amplària i un pendent longitudinal màxim del canal de 45°.  
  
- Sistema de drenatge intern, mitjançant la realització de cunetes a peu de talús o baixants de talús i drenatge. L'abancalament dissenyat per a la topografia final de l'explotació-restauració permet que les represes exercisquen de superfícies d'intercepció de l'aigua precipitada sobre la zona restaurada, dotant-se aquestes represes d'un contrapendent del 2 % cap a la seua part interior per a conduir l'aigua que escorre per la seua conca fins a una cuneta construïda a peu de talús, que també recollirà l'aigua caiguda sobre el talús mateix. Així mateix, aquestes represes tindran un pendent lateral de l'1 % que permeta el desguàs d'aquestes cunetes fins al baixant de talús, canals excavats que van recollint l'aigua de les cunetes perimetrals i a peu de talús fins a la plaça, travessant aquesta fins a desguassar en les basses de sedimentació.  
- Construcció de dues basses de decantació i sedimentació excavades 1,5 m en terra i amb talús 1/1. Se situaran aigües avall de la zona d'explotació, en el punt de desguàs de les cunetes de la plaça de pedrera abans de desguassar al terreny natural. El seu objecte és retindre els sòlids en suspensió, i, després de superar-se la seua capacitat, hauran de funcionar per desbordament, de manera que es retorne l'aigua al sistema de drenatge natural. A més, en el punt de desguàs, es prendran mostres i es faran anàlisis per a avaluar l'afecció de la qualitat de les aigües, tant per aportació de sòlids en suspensió com de substàncies contaminants que es puguen produir.  
- Instal·lació de barreres de sediments de brancatge d'1 m d'altura i d'1 m d'amplària.  
- Construcció de dissipadors d'energia que augmenten el fregament i disminuïsquen la velocitat erosiva de l'aigua, evitant, així, soscavaments en el terreny. S'instal·laran en els punts de descàrrega al final dels baixants en talussos i en els punts de desguàs de la cuneta perimetral.  
  
- Revestiment de les cunetes perimetrals i els baixants de talús amb material petri per a augmentar la rugositat i disminuir la velocitat de l'aigua. Amb el mateix fi, es portarà a cap hidrosembra d'herbàcies de creixement ràpid en les superfícies de cunetes a peu de talús.  
- Es procedirà a la neteja de les rases de drenatge per a evitar que es reblisquen del material arrossegat per les aigües, i s'evacuen de manera adequada, sense realitzar actuacions en llits.  
La pedrera Esperanza manca de sòl o terra vegetal, pel fet que, durant les anteriors labors realitzades, no es va conservar, per la qual cosa gran part de la superfície es troba en fase lítica. De fet, a partir dels resultats obtinguts de l'anàlisi de sòl, el promotor determina que els estèrils existents tenen unes propietats fisicoquímiques acceptables pel que fa a la textura franca i una capacitat de retenció de l'aigua acceptable, però mancades de matèria orgànica. En la fase d'explotació, és inevitable l'afecció al sòl, però poden minimitzar-se els impactes més rellevants mitjançant l'adopció de les mesures següents:  
- En cas de retirar-se en alguna porció del terreny una part de la capa edàfica superficial, haurà d'apilar-se en un lloc apropiat, apartat del pas de maquinària i protegit del vent, i disposar-lo en monticles de 2 m d'altura com a màxim. Aquesta terra s'utilitzarà posteriorment com a material de cobertura que pot aportar-se en les labors de restauració.  
- Jalonament de la zona d'afecció i vigilància de l'avanç de l'explotació segons projecte, amb la finalitat d'evitar la destrucció innecessària de sòl i vegetació fora de la superfície projectada que es vol explotar-restaurar.  
- Control del trànsit rodat i de les labors d'explotació-restauració per a evitar l'afecció a zones no destinades a això.  
- Prohibició de circular per les zones d'apilaments de materials o pels llocs no establits com a zones d'explotació.  
- Prohibició de realitzar qualsevol classe d'abocament, directe o indirecte, d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es dispose de l'autorització administrativa prèvia.  
- Realització de les tasques de manteniment de la maquinària, ompliment de gasoil, canvis d'olis i bateries en instal·lacions independents fora de la zona d'explotació. En cas de vessaments o fugues, es retirarà l'arena i l'argila contaminada, es gestionaran com un residu perillós i s'hi afegirà arena i argila nova.  
- No es disposarà d'una instal·lació permanent de residus, atés que el mineral objecte d'extracció serà emprat com a matèria primera, i els residus generats (classificats com a residus miners inerts segons el Reial decret 975/2009) s'empraran per a la restauració. Quant als residus urbans i assimilables (restes de menjar, envasos, restes de cartó, etc.), es recolliran de manera selectiva perquè els gestione el servei municipal de l'ajuntament. Quant als possibles residus perillosos que s'hi puguen generar, aquests s'emmagatzemaran en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, en recinte tancat dotat de solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessaments, i els gestionarà un gestor autoritzat. L'emmagatzematge es durà a terme segons el que es disposa en la normativa vigent en matèria de residus i en el Pla de gestió de residus.  
La fauna es veurà afectada durant la fase d'explotació, especialment pel soroll i les vibracions procedents del trànsit de la maquinària intervinent en l'explotació, i puntualment per la maquinària mateixa utilitzada. Per a reduir aquesta afecció, s'estableixen les mesures següents:  
  
- Vigilar la possible aparició de nius que es puguen instal·lar en la zona.  
- Avaluar el perill que hi puga haver per a les cries en el cas que es troben dins de l'àrea afectada i prendre les mesures oportunes per a preservar la cria.  
- Evitar les operacions més sorolloses durant els mesos d'abril a juliol, per a disminuir les possibles afeccions en període de nidificació i cria.  
- Si s'ha d'esbrossar alguna zona, cal censar les espècies que puguen veure's afectades abans de l'inici del desbrossament.  
Consultada la carta arqueològica, la capa de jaciments paleontològics i segons la documentació aportada, no s'ha identificat en l'entorn afectat cap element del patrimoni cultural inventariat. S'executaran les mesures de protecció i conservació del patrimoni paleontològic, arqueològic o etnogràfic, complint sempre els condicionants establits en l'informe patrimonial de data 7 de gener de 2015. Aquest considera que no hi ha afecció al patrimoni arquitectònic, i, quant al patrimoni arqueològic, s'indica que no s'han localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en l'àrea directament afectada per l'actuació, encara que, atés el registre present en la zona i la presència de tres jaciments arqueològics en els límits de l'àrea d'explotació, es proposa la realització de seguiment arqueològic. Els serveis territorials de la Direcció General de Cultura, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, informen que no hi ha afecció al patrimoni etnològic, ja que només s'han detectat alguns bancals i murs de pedra en sec de separació entre aquests. Després de recaptar els informes dels serveis tècnics, l'esmentada direcció general n'informa favorablement, a l'efecte patrimonial, amb subjecció al fet que, si durant l'execució de les obres, es produïren troballes, la direcció facultativa dictarà la suspensió immediata de les operacions d'explotació i es comunicarà el descobriment als organismes competents perquè adopten les mesures pertinents per a la protecció i conservació d'aquestes troballes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Quant al paisatge que genera l'activitat, es proposa unes mesures d'integració visual i paisatgística encaminades a evitar, disminuir, modificar o compensar els efectes nocius del projecte, principalment referides a la restauració:  
- No se sobrepassaran els límits de l'autorització minera.  
- No s'executarà cap mena de construcció permanent.  
- S'explotarà per fases, segons s'estableix en el projecte, amb la finalitat de procedir a la restauració com més prompte millor.  
- Es remodelaran topogràficament els bancs d'explotació amb la finalitat de reduir les dimensions d'aquests i facilitar la integració paisatgística.  
- Es revegetarà la màxima superfície afectada amb espècies forestals autòctones, amb la finalitat d'integrar la zona, reduir l'impacte visual i retornar-li l'ús forestal inicial.  
- Es mantindrà la cobertura vegetal introduïda amb la finalitat d'assegurar l'èxit en la restauració.  
En l'EIA no es plantegen alternatives d'explotació-restauració i s'opta per una restauració progressiva amb escalonament descendent en sis fases; no cal esperar a finalitzar l'explotació per a començar amb les labors de remodelació topogràfica prèvia a la revegetació. Aquest sistema és el més recomanat des del punt de vista paisatgístic, visual i mediambiental, perquè permet una millor i més ràpida integració de la zona afectada en l'entorn, més encara tenint en compte l'estat actual que presenta la zona d'explotació, amb fronts ja oberts.  
  
En finalitzar l'explotació del recurs miner, de manera simultània a la restauració, es desmantellaran les construccions i instal·lacions presents, fonamentalment les associades a les casetes prefabricades, com els vestuaris o lavabos, i es restituirà l'àmbit d'actuació a les condicions naturals prèvies a l'explotació.  
Des del punt de vista de la restauració geomorfològica del terreny, es limitaran els pendents dels talussos i l'altura entre represes, de manera que s'afavorirà la infiltració de l'aigua i es reduirà la velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl. El remodelatge es farà seguint el que estableixen les diferents fases del PRI i es tindrà en compte:  
- Generar geomorfologies irregulars que simulen l'orografia de l'entorn, com ara penyalars en el sòl o talls estètics que simulen naturalitat en els talussos.  
- Utilitzar materials del territori, ja que milloren la integració paisatgística i generen més naturalitat.  
- Desmunt previ, reduint l'altura dels bancs fins als 5 m, amb una represa mínima de 3 m i dotant les represes i la plataforma interior de les cunetes corresponents.  
- Escapçament de talussos, fins a obtindre un angle final de restauració de 35°, amb una inclinació de talús general de 27°.  
- Farciment del buit miner amb estèrils inerts de la mateixa pedrera, formant xicotets relleus i geoformes amb pendents suaus.  
- Realització d'un reperfilatge de talussos en els nous talussos d'explotació per a dur a terme les labors de revegetació i aconseguir una millor integració paisatgística.  
- Les obres no podran alterar el curs natural de les aigües en perjudici de l'interés públic ni de tercers, i tampoc podran agreujar ni impedir la servitud dels predis inferiors ni superiors.  
- Valorar l'opció d'utilitzar geotèxtils, en lloc d'asfalt, per a millorar l'adaptació i la integració al terreny i reduir futurs manteniments.  
  
- Fer contrapendent en totes les represes del 2 % cap a l'interior, amb la qual cosa s'afavoreix la retenció de l'aigua i l'absorció d'aquesta per les plantes, fet que ajuda al depòsit de sediments.  
- Limitar la cota d'explotació per damunt de la cota del nivell freàtic pròxim, per a evitar problemes d'estanquitat.  
El volum d'explotació, sumant les 6 fases, es correspon amb 787.074 m³; l'estèril (sense tindre en compte el coeficient d'esponjament) és de 323.374 m³. Quant a la restauració, el volum total serà de 40.103 m³ de terra, que es crearan a partir de l'esmena dels estèrils. Tal com s'ha descrit, els estèrils que es vagen generant s'aniran apilant en l'explotació mateixa de manera temporal, sempre situats en zones de la pedrera que no entorpisquen el funcionament normal de l'activitat, fins que puguen ser incorporats en el buit. Els estèrils que s'utilitzen per al farciment parcial del buit miner han de ser residus inerts adequats (RIA), definits segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat.  
Una vegada obtingut el perfil de restauració desitjat, es procedirà a millorar les condicions edàfiques per a garantir l'establiment de la vegetació, per a la qual cosa es durà a terme:  
- Formació d'un únic horitzó superficial mitjançant l'aportació de sòls creats a partir d'estèrils i esmenats mitjançant fem fins a augmentar en un 1 % el contingut en matèria orgànica, amb la finalitat de millorar la capacitat de retenció del sòl i augmentar la quantitat de nutrients disponibles en el sòl.  
- Aportació de terra vegetal fins a completar una grossària de 30 cm d'horitzó superficial en represes i plans.  
- Conreu del substrat edàfic, amb la finalitat d'airejar la terra vegetal i conferir l'estructura perduda a conseqüència de la compactació efectuada per la maquinària pesant. En les represes s'executarà un subsolatge lineal, sense voltejar horitzons, i, en els plans i en la plataforma, es farà un subsolatge ple.  
- En els talussos (conformats amb represes de 3 m i contrapendent del 2 %) es conformaran banquetes d'infiltració per a la plantació.  
- En els talussos de més pendent, es recomana la instal·lació d'una malla de geocel·les de polietilé.  
- Si fora necessari, es disposaran feixines disposades en rases paral·leles al perfil del vessant. Poden estar constituïdes de material viu, inert o de la combinació de tots dos. La distància entre aquestes serà variable en funció del pendent.  
- Possible utilització d'escalons de matoll orientats perpendicularment al perfil del talús i introduïts en rases d'1 o 1,25 m de profunditat. Les rases es dotaran d'un contrapendent d'entre 10° i 20° cap al talús i una amplària que haurà de ser d'entre 0,5 i 1 m. Si s'hi aprecien problemes de drenatge, hauran d'inclinar-se cap a la vora del talús perquè les aigües que recullen les rases puguen circular i no queden retingudes. Es recomana una distància mitjana entre rases d'1 o 1,25 m.  
  
- Si resulta convenient, s'aplicaran cobertes protectores del sòl, que revestiran els talussos amb mulching o manta orgànica, composta per entramat de fibres (70 % palla i 30 % espart). Les mantes suposen una protecció temporal i un reforç estructural que redueix l'erosió superficial en els talussos.  
S'optarà per una restauració forestal amb espècies pròpies del lloc i de baix requisit hídric; en aquest sentit, els principals aspectes que cal considerar són:  
- Implantació d'espècies vegetals autòctones tenint en compte l'entorn pròxim a la pedrera, de manera que, amb el temps, la vegetació puga quedar totalment integrada en el paisatge.  
- En talussos es faran hidrosembres d'arbustives i herbàcies. Quant a la plantació, en talussos de 35° es farà en banquetes preparades prèviament i serà de tipus mixt, amb 2 o 3 unitats arbòries per banqueta. Si els talussos tenen més de 35°, la plantació es realitzarà en cel·les, amb un marc de plantació de tres línies centrades, amb una separació entre aquestes d'1,2 m. La plantació serà a portell, amb una separació de 5 m entre unitats arbrades i d'1 m entre unitats arbustives. Les espècies a utilitzar seran Pinus halepensis, Rosmarinus officinalis, Anthyllis cystisoides, Coronilla juncea, Dorycnum pentaphyllum o Stipa tenacissima. L'espai entre unitats arbrades es cobrirà amb unitats de matoll separades 1 m.  
- En les represes i en altres zones planes es farà sembra a barreig de Lolium perenne, Medicago sativa, Melilotus officinalis, Trifolium pratense o Poa annua. En les represes es projecta una plantació a portell, mitjançant aclotament manual, sobre dues línies centrades en la represa i amb una separació entre línies d'1,5 m. En els plans, la plantació lineal a portell es farà amb una separació entre línies de 2,5 m. S'utilitzaran les mateixes espècies que en talussos, amb la mateixa separació entre individus arbrats i arbustius.  
- S'hauran de seguir les mesures que estableix l'Ordre de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven les directrius bàsiques per a les actuacions de repoblament o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana. Si fora necessari, es pot afegir compost en els clots.  
- L'elecció d'espècie es farà considerant l'estació i es potenciarà la presència d'espècies atractives per a la fauna, perquè aquesta promoga la dispersió de llavors. També s'hi introduiran espècies pioneres de marcat caràcter colonitzador, amb baixos requisits edàfics, triades per la seua facilitat d'instal·lació, desenvolupament vegetatiu ràpid i índex de cobertura elevat.  
- Inspecció visual en la recepció dels plançons i llavors emprats en la restauració i procedents de viver. Haurà de complir-se la normativa referent a les regions de procedència.  
- Al voltant de les plantacions en represes es poden formar cavallons (d'almenys 10 cm d'altura per a formar bassetes d'uns 50 cm de diàmetre), així com fer microconques amb la finalitat de retindre més quantitat d'aigua.  
- Es col·locaran, si fora necessari, tubs o malles protectores en les plantes, i, si la zona ho requereix, s'hi podrien afegir hidrogels.  
- Realització de treballs de millora paisatgística en les zones no revegetades dels antics fronts d'explotació, mitjançant l'envelliment de les roques del talús.  
- En les zones no revegetades, es realitzarà una millora de l'hàbitat per a l'avifauna rupícola, creant de manera artificial buits en talussos que puguen ser utilitzats pels ocells per a nidificar.  
A mesura que finalitzen les labors de restauració, que es farà per zones, començarà una fase de manteniment, que es durà a terme per un període de 2 anys, en cada una de les zones. Aquestes labors estan orientades, d'una banda, a la neteja i l'adequació del sistema de drenatge per a mantindre'l en unes condicions correctes d'ús, i, d'altra banda, al manteniment en bon estat de la vegetació, per a la qual cosa caldrà tindre en compte aspectes com els regs periòdics, la reposició de falles (serà total si les falles produïdes superen el 20 %), la ressembrada (si no tinguera èxit o la nascència fora irregular en més del 30 % de les parcel·les no inferiors a 500 m²), les birbades manuals d'espècies invasores, el manteniment dels cavallons, els tractaments silvícoles o els possibles tractaments fitosanitaris que puguen ser necessaris.  
L'EIA disposa d'un pla de vigilància ambiental (PVA) que estableix les pautes que cal seguir, per a la qual cosa s'efectuaran els controls, els mesuraments i les anàlisis dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la seua periodicitat corresponent.  
El control ambiental abastarà la vida de l'explotació (mitjançant el seguiment de les operacions del projecte i el control de qualitat dels elements i de les característiques del medi afectat) més un període de 2 anys posterior a la clausura, que inclourà la vigilància dels treballs de restauració, uns treballs que s'executaran de manera simultània a les labors d'extracció minera. El programa conclourà en la fase postoperacional, analitzant i controlant l'èxit de les revegetacions (rendiment dels materials i de les tècniques emprades en la restauració) i controlarà que l'abandó de les instal·lacions i de l'àrea d'actuació es realitze en la forma que s'especifica en el pla d'explotació i de restauració.  
  
Totes les actuacions i els mesuraments que es facen en l'aplicació del PVA han de tindre constància escrita en forma d'actes, lectures o butlletes d'estat, de manera que permeta comprovar-ne la correcta execució i el respecte dels treballs a les condicions que estableix la normativa vigent que li siga aplicable. Els informes (tant ordinaris com especials i finals) recolliran totes les dades des de l'inici de l'activitat i estaran a la disposició dels òrgans d'inspecció i de vigilància. Si s'observara alguna desviació significativa respecte de les previsions descrites en l'EIA durant la realització dels controls esmentats, el promotor ho posarà en coneixement de l'administració competent perquè s'apliquen les mesures correctores necessàries.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària segons l'annex I del Decret 162/1990, grup 3, c, extracció de minerals no-metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per trituració, algeps, roques ornamentals), en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits que preveu la secció 1a, capítol II, del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i la resta de disposicions que li són aplicables.   
De conformitat amb l'article 10 del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, s'assignen a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori les competències en matèria de medi ambient, caça, recursos hídrics, benestar animal, urbanisme i vertebració del territori, obres públiques, i transports, ports i aeroports.  
L'article 119 del Decret 112/2023, de 25 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència d'avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
De conformitat amb la disposició addicional segona del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determina el nombre i la denominació de les conselleries i les seues atribucions, les referències incloses en les disposicions de caràcter general o en els actes administratius a les conselleries suprimides s'hauran d'entendre fetes als departaments que es creen en el decret esmentat, en funció de les competències que se'ls assignen.  
  
Per tot el que s'ha esmentat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i en ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als únics efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte de concessió minera núm. 1.320 de l'explotació de recursos de la secció C, denominada Esperanza, del terme municipal d'Andilla (València), promogut per la mercantil SAEVI, SL, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que consta en l'expedient, i de conformitat amb les condicions següents:  
  
1) L'explotació dels terrenys situats en l'àmbit de la muntanya d'utilitat pública V-106 denominat Los Altos i propietat de l'Ajuntament queda condicionada a l'obtenció de l'autorització d'ocupació corresponent.  
2) L'actuació es desenvoluparà dins dels límits de l'explotació, considerant tant els treballs d'explotació com l'acumulació del material extret.  
3) L'activitat queda subjecta al règim previst en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, i al Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació.  
4) Resulta d'aplicació el que disposa el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres, treballs i aprofitaments forestals, que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, incorporat en l'annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
5) La diferència màxima de cota entre represes o altura de bancs serà de 5 m, l'amplària mínima de la represa serà de 3 m i la inclinació dels talussos de restauració serà com a màxim de 35°, amb una inclinació de talús general de 27°.  
6) En cas d'arribar al nivell freàtic abans de la cota final de l'excavació, es finalitzarà l'explotació del material i es començarà amb la restauració.  
7) Els camins ja existents en la superfície de la pedrera hauran de mantindre's durant tot el temps que dure l'activitat en correctes condicions. El promotor serà responsable del manteniment adequat d'aquests.  
  
8) Haurà de complir-se el que estableix l'informe tècnic de la Diputació de València, principalment quant al disseny dels accessos; assegurant-se que no es depositen materials sobre la calçada que reduïsquen l'adherència dels vehicles, impedint-se les maniobres contràries a l'ordenament vigent i fent-se complir les determinacions vigents per a accessos des de carreteres convencionals a explotacions amb activitat econòmica per a la velocitat corresponent al percentil 85 de la distribució de velocitats en el tram en el qual es pretén accedir a la carretera. La velocitat haurà de determinar-se mitjançant aforaments realitzats a aquest efecte, la duració dels quals no serà inferior a una setmana.  
  
9) Està prohibit fer qualsevol classe d'abocament no autoritzat directament a llits d'aigua o al sòl i, en particular, els produïts pels canvis d'oli, combustibles i manteniment de la maquinària, que han de ser gestionats pel taller o per un gestor de residus degudament autoritzat segons el que preveu la normativa de residus.  
10) El subministrament d'aigua ha de realitzar-se des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües. D'acord amb l'article 52 del text refós de la Llei d'aigües, el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquireix per disposició legal (art. 54) o per concessió administrativa.  
  
11) Si, durant l'execució de les obres, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
12) Respecte a la restauració, cal complir tot el que s'estableix en l'informe sobre el PRI.  
13) Per a dur a terme la restauració geomorfològica del buit miner, a més dels residus inerts de mina, es podran utilitzar residus inerts adequats segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, i l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a ser utilitzats en operacions de farciment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar. Prèviament a l'explotació, s'ha de justificar que s'ha obtingut la declaració d'aptitud de residus inerts adequats per l'òrgan competent en matèria de residus. Així mateix, abans de l'autorització, l'òrgan substantiu en matèria de mineria haurà de comprovar que la mercantil disposa del volum de residus inerts adequats i a bastament per a anar reblint per fases tot el farciment del buit. La promotora ha de vigilar la naturalesa dels materials utilitzats com a farciment i ha de portar un llibre de registre sobre el volum i la procedència d'aquests, que estarà disponible en les oficines adjuntes a l'explotació.  
  
14) En el cas que no es puga justificar l'aportació de material de farciment, haurà de plantejar-se una alternativa de restauració, modificar la cota d'explotació o modificar qualsevol altre paràmetre que permeta assegurar la rehabilitació del buit miner.  
15) La restauració que es duga a terme en els límits de l'explotació amb contigüitat a altres explotacions mineres haurà de realitzar-se de manera coordinada, amb la finalitat d'assolir una coherència geomorfològica.  
16) En la fase de restauració, es preveurà la possibilitat d'incorporar la tècnica de la pedra en sec per a qualsevol mur o talús que es trobe en l'àmbit de l'explotació i que s'haja pogut veure alterat.  
  
17) Mitjançant les accions de control i vigilància de l'àrea destinada a les instal·lacions auxiliars, es comprovarà que totes les instal·lacions de l'explotació disposen dels mecanismes i elements necessaris per a minimitzar els possibles riscos de contaminació a cursos d'aigua superficials o subterranis, els riscos de contaminació atmosfèrica i acústica, tant en el funcionament quotidià com en cas de possibles accidents. A més, es controlarà i documentarà la gestió dels residus generats en cada una de les instal·lacions i en el conjunt de l'explotació, d'acord amb la normativa vigent.  
18) Al començament de l'activitat i almenys cada cinc anys es duran a terme auditories acústiques i de vibracions per una entitat col·laboradora de l'administració en matèria de qualitat ambiental; els resultats d'aquestes auditories hauran de fer-se constar en un llibre de control que estarà a la disposició de les administracions competents. Les auditories es faran en condicions normals de funcionament. En cas de superar els nivells sonors permesos per la llei, s'aplicaran les mesures correctores pertinents, l'eficàcia de les quals es verificarà amb una nova auditoria acústica immediatament posterior a l'aplicació d'aquestes.  
19) Les accions incloses en el PVA s'han de documentar, a l'efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
En els termes que preveu l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada segons els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 3 de setembre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»