Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5306, del 19-07-2006 (2006/7790)

Resolució de 26 de juny de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5306

Data del DOGV
:   19-07-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/7790


Data del document
:   26-06-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Montaverner
    * Vilavella, la
    * Alacant
    * Novelda
    * Nules
    * Vila-real
    * Tuéjar
    * Higueruelas
    * impacte ambiental

Resolució de 26 de juny de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2006/7790]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat.  
En virtut d'això, he resolt  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 086/05-AIA Novelda, 101/05-AIA Montaverner, 107/04-AIA Higueruelas, 114/03-AIA Alacant, 120/05-AIA Vila-real, 122/05-AIA La Vilavella, 130/05-AIA Nules i 142/05-AIA Tuejar, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 26 de juny de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 86/05-AIA  
Títol: Subestació transformadora de 220/66/20 kV, Novelda.  
Promotor: Iberdrola  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Objecte: Millora del subministrament d'energia elèctrica al municipi de Novelda.  
Localització: Terme municipal de Novelda.  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és l'ampliació de l'actual subestació denominada STR Novelda, que en la nova configuració d'aquesta, disposarà dels nivells de tensió a 220, 66 i 20 kV, per a atendre les demandes actuals i futures del municipi de Novelda.  
L'ampliació prevista es portarà a terme en un terreny annex, separat de la subestació actual per un camí, ja que els equips actuals i els nous que s'han d'instal.lar són interdependents i han d'estar mútuament connectats mitjançant cablejats de control i potència.  
El nou sistema de 220 kV s'instal.larà en l'interior d'un edifici, utilitzant una tecnologia d'avantguarda (Gas Insulated System), que reduirà la superfície d'ocupació i l'impacte visual.  
La subestació, una vegada ampliada, quedarà a la tensió de 220 kV amb les subestacions de Saladas, Petrer i Beneixama, mitjançant quatre circuits a l'esmentada tensió que es preveuen escometen en subterrani, en els voltants de la subestació, per a eliminar en la seua totalitat l'impacte que puguen provocar les línies aèries d'aquestes línies en l'entorn urbà, atesa la relativa proximitat d'aquestes a la població de Novelda.  
L'ampliació prevista es realitzarà al nord de la instal.lació actual, i ocuparà una superfície de 11.743 m², classificats com a sòl no urbanitzable per a ús agrícola.  
Una vegada duta a terme l'ampliació prevista, la ST Novelda en la seua nova configuració constarà de les instal.lacions següents:  
. Un sistema elèctric de 220 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i nou posicions corresponents a quatre de línia, quatre de transformador i l'adaptament de barres.  
. Un sistema elèctric de 66 kV, en intempèrie, amb una configuració de simple barra (SB) i sis posicions corresponents a cinc de línia i una de transformador.  
. Un sistema elèctric de 20 kV amb una configuració de simple barra partida (SBP) tipus interior i aïllament a l'aire, conformat per dos mòduls de cel.les amb un total de vint-i-una posicions de les quals, dotze seran eixides de línia, dos de transformador, dos de serveis auxiliars, dos de mesura, una de partició barres i dos de bateries de condensadors. Aquest sistema es completa amb dues bateries de condensadors (BC) instal.lades en el parc d'intempèrie.  
. Una transformació amb una potència total de 250 MVA, dotada amb quatre transformadors de potència, un de 100 MVA i relació 220/66 kV (recuperat), i tres de 50 MVA cada un i relació 220/20 kV, amb les seues corresponents reactàncies trifàsiques limitadores de posada a terra. Per al subministrament dels equips i serveis propis de la subestació disposarà, en la mateixa ubicació dels actuals, de dos transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20/0,380-0,220 kV i 250 KVA de potència cada un, i d'una tercera unitat en l'interior del nou edifici, de la mateixa relació i potència.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
En data 17 de març de 2005 la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'instal.lació de: Subestació transformadora de 220/66/20 kV, Novelda.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte Subestació transformadora de 220/66/20 kV, Novelda, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 68 de data 26 de març de 2005, i no s'hi han presentat al.legacions.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
La majoria de l'àrea analitzada no presenta cap tipus d'interés, açò és degut al fet que es troba ocupada per cultius de regadiu. Tan sols destaca una zona coberta per espinar-romerar al sud de l'emplaçament de la ST de Novelda, una xicoteta taca de pineda al sud-oest i una zona ocupada per tamarits a la vora del Vinalopó.  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els canvis en la geomorfologia que es pot generar com a conseqüència dels moviments de terres que s'han de dur a terme per a la preparació del terreny, seran mínims ja que es construeix sobre un terreny pla. A més no serà necessari obrir noves vies d'accés a la parcel.la, ja que aquesta es troba perfectament comunicada mitjançant un camí que l'envolta. També es produirà l'eliminació de tota la coberta vegetal, actualment composta per vinyes.  
La implantació de la subestació tindrà efectes sobre la qualitat de l'aire, per l'augment dels nivells sonors i la producció de camps elèctrics i magnètics, efectes que seran pràcticament inapreciables a causa de l'apantallament de la vegetació existent.  
Durant la fase de funcionament, es poden produir emissions de gasos, a causa d'una eventual pèrdua d'hexafluorur de sofre (SF6), gas sintètic i inert que s'utilitza com a dielèctric en els interruptors, també pot existir un impacte sobre el sòl i les aigües subterrànies, a causa d'un possible abocament incontrolat d'oli dels transformadors.  
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les següents mesures correctores:   
. Minimització de les zones d'abassegament de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.  
. Els canvis d'oli, reparacions i llavats de maquinària es duran a terme en zones específiques on no hi ha perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.  
. Per a la instal.lació dels transformadors de potència està prevista la construcció sota les bótes d'aquests, d'una safata de formigó armat estanca, a fi de recollir els possibles fluids que caiguen sobre ella i conduir-los, gràcies al pendent d'aquesta primer i canonada de fibrociment després, fins a un depòsit de formigó soterrat amb suficient capacitat per a acollir l'oli d'un transformador.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, propose la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de subestació transformadora de 220/66/20 kV, Novelda, promogut per Iberdrola, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Una vegada efectuada la instal.lació s'haurà de procedir a la recollida de material sobrant i trasllat a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i herbàcies pròpies de la zona, en l'interior de la parcel.la de manera aleatòria, fugint de les disposicions lineals.  
2. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'informarà de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de setembre de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 101/05-AIA  
Títol: Central generadora d'energia elèctrica  
Promotor: Kanui Energía, SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de València. Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme  
Localització: Polígon industrial la Cava, c/ Alfarasí s/n, del terme municipal de Montaverner (València)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Kanui Textil, SA, és una indústria del sector tèxtil. La seua factoria del polígon industrial la Cava, c/ Alfarasí s/n, del terme municipal de Montaverner (València), es dedica a fabricació, tractament i acabat de teixits. Per a l'optimització del consum d'energia tèrmica, l'empresa ha optat per la instal.lació d'una planta de generació d'energia elèctrica amb recuperació de calor interconnectada en paral.lel amb la xarxa distribuïdora de la companyia distribuïdora Iberdrola, SA. L'activitat de generació d'energia elèctrica la desenvolupa l'empresa Kanui Energía, SL el principal accionista de la qual és Kanui Textil, SA.  
El projecte objecte d'avaluació d'impacte ambiental tracta la instal.lació per part de Kanui Energía, SL, en l'interior de la planta industrial que l'empresa Kanui Textil, SA té al terme municipal de Montaverner, d'una planta de cogeneració que, en utilitzar com a combustible gas natural, cobrirà les necessitats tèrmiques i elèctriques de la fàbrica, i exportarà el romanent elèctric a la xarxa.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
Les instal.lacions de Kanui Energía, SL, s'alcen sobre una parcel.la classificada com a sòl urbà i de qualificació industrial.  
La planta de cogeneració funciona mitjançant motor de combustió interna alimentat per gas natural de 1.942 Kw. El motor està connectat a un alternador síncron de 2.500 kVA que genera energia elèctrica a 690V. La producció d'energia elèctrica és de 66.806.639 Kwh, dels quals el 78% és exportat a la xarxa, i n'és consumit per l'empresa el 22% restant.  
L'escapament dels gasos procedents de la combustió del motor anirà connectat a una caldera que aprofitarà la calor d'aquests per a la generació de vapor necessari en el procés de fabricació. S'utilitzarà la caldera existent en la fàbrica.  
Els gasos d'escapament compten amb un bypass que serà utilitzat únicament en els casos de posada en marxa de la instal.lació, avaries o neteges.  
El projecte només planteja l'aprofitament tèrmic de la calor continguda en els gasos d'escapament. La calor provinent del sistema de refrigeració del motor, no és aprofitada, en ser dissipada en un radiador d'aletes i torre de refrigeració.  
Tramitació administrativa  
En data 29 de juny de 2005, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València remet a aquest servei la documentació relativa al projecte de referència, consistent en l'estudi d'impacte ambiental i el Projecte de central generadora d'energia elèctrica, juntament amb el certificat que l'anunci del projecte de referència es va exposar al públic en el BOP de València, número 122, de 25 de maig de 2005, com també que transcorregut el període d'informació pública no s'hi van presentar al.legacions. Una vegada completa la documentació, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Al.legacions  
No es reben al.legacions respecte d'això en la Conselleria de Territori i Habitatge ni en l'Ajuntament de Montaverner.  
Afeccions legals  
La indústria sol.licita l'autorització administrativa d'instal.lació elèctrica atorgada pel Servei d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Empresa Universitat i Ciència.  
Durant el seu funcionament normal, la planta de cogeneració generarà emissions i residus perillosos, per aquest motiu, haurà de sol.licitar o actualitzar l'autorització administrativa com a productor de residus perillosos atorgada per l'Àrea de Qualitat Ambiental, d'aquesta conselleria i emplenar el llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La planta de cogeneració objecte d'avaluació, generarà principalment emissions gasoses, soroll i, en menor grau, residus i efluents industrials. Atesa la tipologia de l'activitat I l'antropitzat del lloc en què es projecta dur a terme (l'interior d'una parcel.la d'ús industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte seran els propis del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics) i perceptual es veuran .en principi. molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.  
Amb la planta de cogeneració es cobriran, d'una banda, les necessitats elèctriques de la indústria, abocant els excedents a la xarxa, i per un altre, es generarà vapor i aigua calenta, aprofitant per exemple, la calor dels gasos d'escapament per a la producció d'aire calent que serà emprat en l'assecador tèxtil.  
Com en aquest cas l'energia es produeix en el mateix centre de consum, es pot regular la generació en funció del consum eliminant a més les pèrdues derivades del transport de l'electricitat, per la qual cosa l'eficiència energètica d'aquest tipus de plantes de cogeneració és major enfront d'altres sistemes de generació elèctrica. Açò és clau per a reduir l'impacte ambiental de la generació d'electricitat, ja que a causa de la seua elevada eficiència, a través de la cogeneració es consumeix menys combustible per a generar la mateixa producció que en altres sistemes. Un altre aspecte que cal destacar és que la descentralització d'aquest tipus d'instal.lacions, la qual cosa permet la generació d'electricitat prop dels punts de consum, diversificant i assegurant la generació i distribució elèctrica, al mateix temps que s'aconsegueix una major dispersió inicial dels contaminants atmosfèrics enfront de les grans centrals tèrmiques convencionals. També és ressenyable que la major eficiència d'aquesta manera de generar electricitat representa un menor impacte sobre un recurs com és el gas natural.  
Respecte a la qualitat de l'aire, en l'estudi d'impacte ambiental no es recullen les dades meteorològiques d'Ontinyent o Alcoi de Xarxa de vigilància de la contaminació atmosfèrica de la Comunitat Valenciana (inclosa dins de la Xarxa nacional de vigilància i prevenció de la contaminació atmosfèrica), tot i que segons el seu registre per a l'any 2004 es qualifica la qualitat de l'aire com a excel.lent.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona sense risc d'inundació, de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i de baixa accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme I Transports de la Generalitat Valenciana.  
Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de la premissa que la instal.lació objecte de projecte es classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, es considera que les accions que poden generar impactes .els factors d'impacte. seran únicament la generació d'emissions gasoses, sorolls i vibracions, i són per tant els elements ambientals susceptibles de ser afectats els propis del medi atmosfèric. No obstant això, la instal.lació de cogeneració també generarà residus perillosos.  
Les emissions gasoses seran les procedents de la combustió del gas natural, alliberades per la xemeneia o pel bypass. Les fonts d'emissió de sorolls i vibracions seran les procedents de les admissions d'aire de refrigeració i combustió, el conjunt del motor i els aerorefrigerants.  
En l'estudi d'impacte ambiental es valoren com a impactes negatius els referents a la qualitat atmosfèrica i a l'assossec públic. La gravetat d'ambdós, amb l'aplicació de les mesures correctores, es qualifiquen com a compatibles.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Per a reduir la contaminació acústica i les vibracions s'ha optat per disposar una sèrie de mesures correctores específiques per a cada focus emissor i posteriorment altres de caràcter general sobre el conjunt d'equips sobre els quals no es prenen mesures específiques, i per extensió a la resta.  
Així, s'ha instal.lat un silenciador per a reduir l'emissió de soroll dels gasos d'escapament, i el conjunt del motor està dins d'una edificació amb uns tancaments que permeten alguna atenuació del soroll. Per a evitar les vibracions, el motor es munta sobre bancada dotada d'amortització.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els nivells prevists d'emissió de contaminants atmosfèrics es troben per sota dels màxims legals permesos (annex lV del RD 833/75, epígraf 27). Cal assenyalar que tot i que habitualment els motors alternatius de combustió interna de gas tenen nivells d'emissions de CO pròxims als límits admissibles (500 ppm), en l'estudi d'impacte ambiental s'assenyalen les especificacions del fabricant, segons les quals, el nivell d'emissió de CO està per sota del límit màxim permés. El motor no disposa de tractament de gasos CL.AIR, apte per a aquest tipus de motors, per a hidrocarburs no cremats i CO. Al contrari sí que disposa de sistema Leanox per a tractament d'òxids de nitrogen.   
En l'estudi d'impacte ambiental es proposa la instal.lació de xemeneia de gasos d'acord amb el que disposa l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica.  
Durant el funcionament de la unitat objecte de projecte, es generaran una sèrie de residus perillosos: oli usat dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits residuals, etc. L'estudi d'impacte ambiental només preveu la col.locació de bidons per a emmagatzemar l'oli usat fins a la posterior retirada d'aquest per un gestor autoritzat.  
No s'hi descriuen els sistemes per a prevenir la contaminació del sòl amb què haurien de disposar dels equips i les seues ubicacions. S'entén que haurien de disposar-se sistemes per a canalitzar i recollir els possibles vessaments d'olis lubricants, etc.  
En el programa de vigilància ambiental es proposa la revisió anual, per laboratori autoritzat o ECA, dels nivells d'emissió de NOx, CO i CO2.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants al reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 2.F de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal.lacions projectades per a la producció d'energia hidroelèctrica, termoelèctrica i nuclear a excepció de la produïda per grups electrògens, es troben sotmesos al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
Considerat que en l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Considerat l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte central generadora d'energia elèctrica, pertanyent a l'empresa Kanui Energía, SL, situada a l'interior de la planta industrial que l'empresa Kanui Textil, SA té en el polígon industrial la Cava, c/ Alfarasí s/n, del terme municipal de Montaverner (València), en els termes que estableix el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
. Els olis usats dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu perillós, hauran de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. L'empresa haurà d'actualitzar la seua inscripció en el Registre de xicotets productors de residus perillosos, i exposar les noves previsions pel que fa a volum i tipologia de residus generats.  
. S'haurà d'assegurar l'existència de sistemes de retenció i recollida de possibles vessaments dels olis de lubricació. S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (portes acústiques i amb junta d'estanquitat, obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.). Haurà de complir-se allò que estableix el títol lV, capítol ll: Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
1. L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròximes o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que en dificulten la dispersió (efecte esclat).  
2. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual igualment es troba disponible en els mencionats Serveis Territorials.  
3. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, entenem que hauria de constar de les accions:  
. Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, CO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, CO i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
. El programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera haurà de realitzar-se en tots i cada un dels focus. No obstant això, l'autocontrol podrà disminuir-se la seua freqüència en els focus que habitualment no funcionen (p. e. xemeneies de bypass) i haurà de realitzar-se dels focus que realitzen efectivament i habitualment l'abocament.  
. Atés que els motors alternatius de combustió interna de gas tenen uns nivells d'emissions de CO pròxims als límits establits, durant la posada en marxa es realitzaran els ajusts necessaris en la carburació del motor, arribant a un compromís entre les prestacions i les emissions per a mantenir aquestes per sota del límit permés. S'haurà d'implementar el programa de vigilància ambiental amb la vigilància i si és necessari, regulació de la carburació del motor, de manera que la concentració de CO en els gasos d'emissió es trobe normalment dins dels paràmetres legalment establits.  
. Els mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel.la de l'activitat, altres mesures en l'interior d'habitatges o instal.lacions que puguen estar pròximes o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col.laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc (5) anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
. S'hauran d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb allò que estableix el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'hauran de completar amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
4. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, com podrien ser els derivats de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i al Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, si és que es tracta d'una instal.lació per al tractament previ (operacions de llavatge, blanqueig, mercerització) o per al tint de fibres o productes tèxtils quan la capacitat de tractament supere les 10 tones diàries.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Medi Ambient, Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
6. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València a través de la preceptiva d'autorització administrativa.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de febrer de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 107/04-AIA  
Títol: Modificació puntual núm. 2 de les normes subsidiàries d'Higueruelas (València).  
Promotor: Ajuntament d'Higueruelas.  
Autoritat substantiva: Servei d'Ordenació i Planificació Territorial de Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal d'Higueruelas. València.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte de la modificació que es pretén dur a terme és la requalificació de determinades zones catalogades com a sòl no urbanitzable protegit, que es troben actualment afectades per explotacions mineres, en sòl no urbanitzable comú d'ús miner, d'aquesta manera s'estableixen les bases per al desenvolupament i expansió de les actuals explotacions mineres al terme municipal.  
Actualment hi ha nombroses explotacions mineres dissemines al llarg del terme municipal. La màxima concentració d'explotacions actives es troba en la zona central del terme mentre que en la zona nord (Peñas de Dios) hi ha dues explotacions actualment paralitzades sense restaurar i amb elevat impacte ambiental que donen a la zona un aspecte degradat. També trobem explotacions mineres situades en el marge dret de la carretera que uneix Villar del Arzobispo amb Higueruelas, una d'elles en actiu i l'altra paralitzada sense restaurar.  
Amb l'alternativa que es planteja es persegueix la delimitació de determinades zones on d'acord amb la disponibilitat del recurs que s'ha d'explotar i sota uns condicionants ambientals determinats es permeta la legalització d'aquelles explotacions mineres que possibiliten i garantisquen una restauració d'acord amb l'entorn en què es troben.  
2. Alternatives i justificació de la solució adoptada  
La solució adoptada es justifica per:   
. Ubicació del recurs geominer en els afloraments pertanyents al cretaci inferior: albià (formació Utrillas) i fàcies Weald.  
. Ubicació actual de les explotacions mineres.  
. Necessitat expansió i exercici de l'activitat minera.  
. Maximitzar els recursos miners en establir-se una àrea d'actuació conjunta d'explotació amb la unió de diversos fronts miners existents.  
. Minimitzar l'impacte ambiental actual com a conseqüència de la planificació de l'activitat minera i la ubicació de runams conjunts.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
En data 26 d'abril de 2004 la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge, va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte de modificació puntual núm. 2 de les normes subsidiàries d'Higueruelas.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte de modificació puntual núm. 2 de les normes subsidiàries d'Higueruelas, va ser sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4499, de data 14 de maig de 2003, no s'hi han presentat al.legacions, i s'ha aprovat provisionalment el projecte de modificació el 20 de gener de 2004.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
Dins del terme municipal i com a objecte del projecte es diferencien quatre àrees geomorfològiques que pretenen qualificar-se com d'ús miner:   
. Àrea 1: zona de Peñas de Dios. Destaca en la zona més alta del turó l'existència d'un paquet calcari del cretaci superior (cenomanià) que recobreix les arenes i argiles de l'albià i fàcies Weald que ocupen els vessants.  
. Àrea 2: conca central. Delimitant l'esmentada àrea i coincident amb les majors cotes destaquen els relleus carbonatats del cretaci superior (cenomanià), infrajacents a elles es depositen tots els materials de tipus detrític pertanyents a l'albià i a les fàcies Weald. En el nucli de l'àrea central es localitzen les argiles guixenques triàsiques del Keuper.  
. Àrea 3: barranc de Villar. Al llarg del barranc es poden observar depòsits de terrasses constituïts per graves amb matriu argilollimosa.  
. Àrea 4: franja est. Es tracta d'explotacions d'argiles i llims en fàcies Weald situades a mitja vessant per sota del traçat de la carretera CV-345 que uneix Villar del Arzobispo amb Higueruelas i afrontant amb Andilla. Els terrenys presenten forts pendents i actualment estan sent explotats I han deixat àrees sense restaurar i amb riscs erosius destacables.  
La hidrologia superficial està formada principalment per la rambla del Villar que travessa el terme municipal per la banda més occidental d'aquest i recull l'aigua drenada per la resta de rambles i xicotets barrancs que desemboquen en aquesta. La rambla té el seu origen en la unió de dos barrancs situats en el nord del terme municipal, el barranc de Barcelo i el barranc de la Loma. El règim de la rambla és de tipus estacionari amb grans crescudes en èpoques de pluges i pràcticament sec en l'època estival.  
El clima d'Higueruelas es classifica com a semiàrid sec amb precipitacions mitjanes al voltant de 450 mm anuals.  
Des del punt de vista hidrogeològic són les calcàries del cenomanià i de l'aptià el mur impermeable de les quals està constituït per les argiles pertanyents a la fàcies Weald, les quals configuren l'aqüífer a la zona d'estudi. La recàrrega d'aquest aqüífer és fonamentalment l'aigua de precipitació, no obstant això, el principal aqüífer de la zona el constitueixen les calcàries del juràssic establint-se el mur impermeable en les argiles del Keuper.  
Els contactes de les calcàries del cenomanià amb els materials de l'albià i els de la fàcies Weald, com també els contactes mecànics entre les calcàries i les argiles del Keuper donen lloc a nombrosos brolladors.  
Pel que fa al paisatge, és la disposició estructural dels materials la que configura el paisatge. Es tracta de moles on els materials arenoargilosos del cretaci se situen infrajacents a una muntera calcària disposada horitzontalment o subhoritzontalment sobre aquests. No obstant això, actualment en dia aquest paisatge s'ha vist alterat per l'activitat minera existent al municipi que ha modificat la geomorfologia de la zona, ha deforestat àmplies àrees, ha augmentat notablement els fenòmens erosius i ha introduït nous elements al paisatge com són els runams de material estèril. El conjunt de totes aquestes accions ha modificat a més, la tonalitat del paisatge passant de la tonalitat ocre i verdosa de la forest i cultius a una tonalitat rogenca derivada dels fronts d'explotació i runams sense restaurar.  
Pel que fa a la vegetació podem dividir el terme municipal en dues àrees clarament diferenciades: el bosc o forest i els terrenys agrícoles. Hi ha dos forests d'utilitat pública que ocupen la totalitat del terme municipal (MUP núm. 53 La Umbria i MUP núm. 45 Los Rodenos) encara que existeixen enclavats dins d'aquests.  
La producció agrícola es dedica al cultiu d'oliveres, ametlers, vinya i garroferes i ocupa la major part dels plans del terme municipal. Els terrenys forestals ocupen principalment les vessants de les moles i es caracteritza per una vegetació densa amb pinedes de repoblació de pi blanc, algun grup de carrasques i la presència d'un matoll dens de port mitjà-baix que es caracteritza per la presència de coscoll, romer, timó, argilagues... Sobre la muntera calcària es desenvolupa una vegetació arbustiva de port baix on apareixen alguns exemplars dispersos de pins i carrasques. D'altra banda, cal destacar la vegetació de ribera que es desenvolupa al llarg de tot el recorregut de la rambla de Villar amb presència d'espècies arbòries com a salzes i xops.   
1. Afeccions legals  
D'acord a l'estudi d'impacte ambiental, el terme municipal d'Higueruelas únicament és travessat per un camí ramader classificat que és l'assegador de Losa.  
Pel que fa a forests d'utilitat pública, com ja s'ha indicat hi ha dos forests que ocupen gran part del terme (MUP núm. 53 La Umbría i MUP núm. 45 Los Rodenos)  
El terme municipal és travessat per la rambla de Villar, delimitant al llarg del seu traçat una àrea de protecció de domini públic hidràulic.  
Finalment, cal destacar l'abundant patrimoni cultural disseminat pel terme municipal.   
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els impactes que poden derivar-se de les explotacions que pretenen desenvolupar-se en el municipi poden resumir-se de la manera següent:  
. Contaminació atmosfèrica per arrancada, càrrega, transport de materials i la circulació de maquinària pesant.  
. Augment del nivell del soroll i vibracions per acció de les voladures a més del soroll generat pel moviment de maquinària en les explotacions i el transport del mineral a fàbrica.  
. Afecció a terreny natural per obertura de nous camins d'accés.  
. Desviació de la xarxa natural de drenatge i afecció a aqüífers com a conseqüència de l'extracció de mineral i de la recollida d'estèrils sobre terreny natural.  
. Pèrdua de sòl, derivada de l'extracció del material, aquesta pèrdua de sòl dóna lloc a una major erosió del sòl i desertització de l'àrea.  
. Pèrdua de la massa vegetal en la zona d'actuació com a conseqüència de l'extracció la qual cosa comporta la inestabilitat dels pendents, increment en els processos erosius, influeix en la quantitat i qualitat d'aigua, desapareixen hàbitats de multitud d'espècies, etc.  
. Erosió i inestabilitat dels terrenys afectats per l'explotació, podent existir un risc de col.lapse en les àrees on es localitzen materials guixencs com ocorre en l'àrea central proposada que s'ha de requalificar.  
. Possible risc de contaminació d'aqüífers en les àrees pertanyents al cretaci superior i al juràssic calcari localitzats sobretot en l'àrea de les Peñas de Dios i en la zona central del terme.  
. Impacte sobre el paisatge elevat durant la vida de les explotacions que anirà disminuint a mesura que es vagen executant els projectes de restauració.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst entre altres, les següents mesures correctores:   
. Els treballs de restauració hauran d'anar encaminats a la recuperació i integració en el medi circumdant de les explotacions mineres, mitjançant la implantació d'una coberta vegetal coherent amb el medi.  
. Per a evitar el risc de ruptures circulars i lliscaments en massa, s'haurà de realitzar un estudi d'estabilitat de talussos a fi de definir durant l'explotació l'alçària màxima de talús i l'angle de talús de treball tant en els bancs d'explotació com en el talús general de treball.  
. S'haurà de dissenyar un sistema de drenatge que dirigisca les aigües cap a les línies de vessament natural per a evitar alteracions en la hidrologia superficial i que les aigües arriben a les zones d'actuació, evitant d'esta manera l'erosió dels terrenys.  
. S'haurà de prestar màxima atenció als talussos d'enderrocs per estar constituïdes per materials solts fàcilment disgregables, es modelaran de manera que es garantisca l'estabilitat i es minimitze l'erosió per l'aigua de vessament.  
. El procés de restauració s'anirà realitzant a mesura que vagen acabant les labors extractives en les diferents zones d'actuació.  
. La recollida i canvi d'olis de la maquinària s'haurà de realitzar en els llocs destinats amb aquest fi, i impedir el possible vessament d'aquests en les tasques de manteniment de la maquinària.  
. S'haurà de realitzar un reg periòdic de pistes, fronts i llocs d'abassegament per a evitar l'alçament de pols.  
. S'evitarà situar els runams en terrenys amb pendent.  
. Per al traçat de noves pistes, s'hauran de tenir en consideració els criteris ecològics per al seu traçat, l'eliminació i revegetació de pistes si aquestes no queden com traçats definitius, la revegetació de talussos, etc.  
. Els parcs de maquinària se situaran en llocs de mínim impacte visual o bé es crearan pantalles visuals per a ocultar-los.  
. S'haurà de tenir en compte el patrimoni cultural valencià a l'hora de desenvolupar els projectes.  
. S'haurà de protegir tot el traçat de l'assegador de Losa, com també l'amplària legal d'aquest.   
. Es protegeix part del domini públic hidràulic de la rambla de Villar.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
. Control de pols sobre la vegetació adjacent.  
. Control de l'aparició de processos erosius.  
. Control dels abocaments de residus d'obres, plantacions, etc.  
. Control de nivells sonors en edifici habitat més pròxim.  
. Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.  
. Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.  
. Control de les espècies arbòries i arbustives utilitzades en les labors de restauració, així com del seu correcte transport i manipulat prenent les mesures oportunes per a la seua major supervivència.  
Després d'estudiat l'expedient i revisada la documentació, l'actuació que es pretén dur a terme, és la regularització del sòl afectat per les explotacions mineres, algunes en actiu i altres en estat d'abandó, la qualificació urbanística de les quals no és d'acord amb l'ús que actualment posseeixen.  
Per tant, la modificació té com a fi l'adequació de les normes subsidiàries a la realitat urbanística del municipi, buscant un ús dels recursos miners més coincident amb el respecte al medi ambient, restaurant aquelles zones que han sigut abandonades durant anys i una explotació més raonada de les noves.  
En general, la proposta tramitada potencia l'ampliació de les àrea amb explotacions existents i la recuperació d'explotacions abandonades sense restaurar.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que li correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar favorable a l'efecte ambiental el Projecte de modificació puntual núm. 2 de les normes subsidiàries del terme municipal d'Higueruelas (València) promogut pel mateix Ajuntament d'Higueruelas, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb la documentació tramitada i ajustant-se als següents condicionants:  
A nivell general:  
1. Els terrenys que es troben sobre forests d'utilitat pública i sobre els quals es pretenia la requalificació del sòl a sòl no urbanitzable comú d'ús miner quedaran com a sòl d'especial protecció forestal permetent-se en ells l'ús extractiu.  
2. La legalització de cada una de les explotacions mineres que se sol.liciten al terme municipal haurà de disposar de la corresponent declaració d'impacte ambiental actualitzada a aquestes normes subsidiàries.   
3. Qualsevol activitat minera dins de la zona de domini públic hidràulic quedarà limitada a autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. En cap cas es permetrà la circulació de vehicles al llarg i a través de la zona de policia de la rambla de Villar.  
4. Qualsevol activitat minera que se situe dins de la forest d'utilitat pública haurà de sol.licitar la corresponent ocupació de forest davant dels serveis territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
5. Aquelles explotacions situades en terreny forestal estaran disposades a allò que estableix el Decret 82/2005, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.   
6. Es limitarà l'obertura de noves explotacions visibles des de la CV-15 i des del nucli urbà d'Higueruelas.  
7. Els accessos a les explotacions hauran de tramitar-se juntament amb el projecte d'explotació i quedaran inclosos dins de l'estudi d'impacte ambiental. En cap cas es permetrà el pas de camions pel nucli urbà.  
8. Els runams seran temporals i els estèrils s'utilitzaran per a la restauració dels fronts d'explotació i el farciment dels buits existents. En cap cas se situaran runams en zones d'elevat pendent ni afectant barrancs.  
9. Qualsevol nova obertura de pedrera haurà de projectar-se de manera que el període d'explotació i la restauració d'aquesta no excedisca els 10 anys.  
10. Les aigües subterrànies interceptades per les explotacions hauran de ser tractades adequadament evitant la contaminació d'aquestes.   
11. La restauració de les explotacions anirà encaminada a la remodelació de talussos mitjançant el desdoble de bancs d'explotació o aportació de material estèril. Els paràmetres de restauració que s'usaran són els següents: talussos de 5 m d'alçària, amb amplària de berma mínima de 3 m i un angle d'inclinació respecte a l'horitzontal de 35º, tenint en compte que el talús final de restauració serà inferior a 25º. Posteriorment, per a iniciar les tasques de revegetació s'aportarà 0.5 m de terra vegetal realitzant en primer lloc una sembra de llavors (gramínies i lleguminoses) que retinga el sòl i posteriorment es plantaran espècies arbustives i arbòries pròpies de la zona.  
12. Els residus generats en les explotacions seran emmagatzemats adequadament i gestionats a través d'un gestor autoritzat.  
A nivell de detall:  
1. Zona Peñas de Dios. Es consideren únicament dos possibles àrees d'explotació, les quals ja han sigut afectades per antigues pedreres.  
1.2. Àrea circuit motocròs. Es presentarà un projecte d'explotació-restauració que elimine el risc de despreniment de la muntera calcària que existeix actualment, que restaure els runams situats en el vessant del turó orientat cap al nucli urbà i restaure l'àrea afectada per antigues explotacions en la capçalera del barranc a la vora de la carretera. El termini màxim per a executar aquest projecte serà de 5 anys.  
1.2. Àrea antiga pedrera (MUP Los Rodenos). Es limitarà l'explotació fins als materials calcaris del cenomanià que no es veuran afectats i l'extensió lateral quedarà limitada a la visibilitat de l'explotació des de vies de comunicació i nucli urbà d'Higueruelas.  
2. Zona Cerro Madroño. A fi d'eliminar riscs de despreniments, reduir l'impacte visual i millorar la restauració de l'explotació podrà ampliar-se el perímetre d'explotació per l'est rebaixant la muntera calcària fins a la cota del camí de recent obertura que existeix en el vessant oriental del turó.  
3. Zona Cerro Pinares. L'àrea proposada quedarà limitada lateralment per la visibilitat des de la carretera i el sostre el limitarà la muntera calcària del cenomanià. La restauració dels fronts actuals d'explotació es realitzarà mitjançant l'aportació de material estèril procedent de runams.  
4. Zona est de la carretera. Les dues explotacions existents, una inactiva i una altra activa presentaran sengles plans de restauració integrant l'àrea a l'entorn i garantint l'estabilitat de vessants per les quals discorre el traçat de la carretera.  
5. Zona W del barranc de Villar. Haurà de tenir en compte la possible afecció al domini públic hidràulic.  
Segon  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 1 de setembre de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 114/03-AIA  
Títol del projecte: Fàbrica d'adobs orgànics i restauració d'àrea mitjançant dipòsit controlat de RCD  
Promotor: Abonos Orgánicos Nacionales, SA (ABORNASA)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Ubicació: Paratge Serra Mitjana del terme municipal d'Alacant  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
El projecte aborda la construcció i explotació d'una fàbrica d'adobs orgànics, la construcció d'una planta de valoració de residus de la construcció i demolició i la restauració d'una àrea degradada mitjançant l'abocament controlat dels residus inerts procedents de la planta.  
La superfície total que ocupa el projecte es distribueix de la manera següent:  
. Àrea de serveis i control: 2.637 m²  
. Àrea de RCD i abocador: 91.434 m²  
. Àrea de compostatge: 18.150 m²  
. Àrea de reforestació: 110.176 m²  
. Àrea de reserva: 93.002 m²  
L'àrea de serveis i control constarà d'una bàscula i una oficina de serveis en la qual es realitzarà un control exhaustiu de l'entrada dels materials a les instal.lacions.  
Per a la fabricació d'adobs s'utilitzaran residus orgànics procedents de restes de poda, residus de parcs i jardins, restes agrícoles, residus d'explotació forestal, algues procedents de neteja de platges, subproductes orgànics de la indústria agroalimentària, serradura i borumballes de fusta, llots de depuració d'estacions depuradores d'aigües residuals urbanes i altres assimilables.   
Es disposarà d'una zona d'emmagatzemament de restes vegetals situada al costat del camí d'accés als túnels i una altra situada al costat dels túnels de manera que permeta mantenir una capacitat de procés diària constant i independent de les entrades rebudes.  
Els materials que s'han de compostar es mesclen en l'àrea o plataforma de mescla i s'introdueixen en els túnels de fermentació on mitjançant sistemes d'aireig forçat i sistemes d'aspersió d'aigua aconsegueixen després de quatre setmanes de fermentació l'obtenció d'un material fermentat que es recollirà en una plataforma exterior on es triturarà i garbellarà a fi d'homogeneïtzar la granulometria. El producte final serà ensacat o emmagatzemat a granel en l'àrea d'estoc.   
En els túnels de fermentació es disposa d'un sistema de captació i tractament de gasos que evita l'emissió de gasos i males olors a l'exterior del túnel.  
El tractament dels llots ha sigut iniciat en l'EDAR amb la digestió anaeròbia i la deshidratació mecànica, i es finalitza en les instal.lacions amb el compostatge i la maduració en el túnel.  
Totes les instal.lacions se situen sobre solera de formigó i disposen de sistema de recollida d'aigües pluvials i lixiviats.  
Àrea de restauració mitjançant depòsit controlat de RCD i classificació de materials valoritzables. Es tracta d'un abocador controlat de residus inerts procedents de la construcció i demolició que donarà servei a l'àrea metropolitana d'Alacant i la capacitat de tractament aproximada del qual serà de 100.000 t/any. Previ a l'abocament, els residus seran classificats i valorats en la planta de RCD que se situarà en una àrea situada a la vora de l'abocador. Els residus valoritzables (fustes, elements metàl.lics, plàstics, etc.) es lliuraran a un gestor autoritzat i la resta de residus inerts passarà a una línia de triatge mecànic que incorpora una picadora-trituradora de runes per al reciclatge de materials o bé per al depòsit final en abocador.  
La plataforma on se situa la planta de RCD es localitza en una zona pràcticament plana que serà pavimentada amb solera de formigó i es dotarà de pendents adequats per al desguàs d'aigües pluvials i la recollida de lixiviats. Els lixiviats s'abocaran al vas d'abocament de residus inerts.  
El vas d'abocament se situa en una zona de morfologia deprimida on, aprofitant una elevació del terreny (lloma) i recolzant-se sobre ella, es disposarà d'un talús o dic perimetral de 12,6 m d'alçària que configurarà el vas inicial d'abocament. El farciment s'anirà realitzant mitjançant terrasses de 5 m d'alçària amb pendent del 22º i separades per bermes intermèdies dotades de contrapendents de 2-3% fins a aconseguir com a cota superior de 125 m.  
L'abocador s'impermeabilitzarà amb una capa d'argiles de 0,5 m de grossària i disposarà d'un sistema de recollida i emmagatzemament de lixiviats que permetrà la reutilització d'aquests en les instal.lacions. Per a evitar l'entrada d'aigües pluvials a les instal.lacions es disposarà d'una xarxa de canals perimetrals de drenatge que conduiran les aigües cap al drenatge natural dels terrenys circumdants.  
A mesura que recresca el vas anirà segellant-se i adequant-se per a la posterior revegetació d'aquest. Sobre la capa de residus es disposarà d'una barrera mineral impermeable d'argiles de 30 cm de grossària, sobre aquesta es disposarà d'una capa d'àrid de 0.30 m de grossària per a drenatge d'aigües superficials i, finalment es disposarà d'una capa de terra vegetal d'1 m de grossària sobre la qual es realitzarà la revegetació a fi d'adequar la superfície a l'entorn.  
Per a la revegetació del got es realitzarà en primer lloc una hidrosembra per a aconseguir una ràpida coberta vegetal i posteriorment es realitzarà una plantació d'espècies arbustives autòctones com el romer, l'espart, l'arç negre, el timó i el margalló amb una densitat de 1.500 u/ha.  
L'àrea de reforestació circumda les actuacions projectades i té per objectiu l'amortització i integració de les instal.lacions en l'entorn. Les accions que s'han de dur a terme són les següents: manteniment de la vegetació natural existent, condicionament i millora dels peus de garrofera, olivera i ametler existent i reposició dispersa d'aquests, revegetació de talussos creats en les instal.lacions. Les espècies que s'han d'utilitzar seran en general arbusts de port mitjà-baix i amb baixos requeriments hídrics.  
Àrea de reserva. Se situa a l'altre costat de la carretera que travessa les instal.lacions i es reserva per a futures instal.lacions de tractament de residus.  
2. Estudi d'alternatives i justificació de les solucions tècniques adoptades  
La distribució de les instal.lacions que componen el centre de valorització i eliminació de residus és realitzat de la manera següent:  
. L'àrea de servei s'ha situat en el punt més pròxim a l'accés de la parcel.la des del vial asfaltat i per a aprofitar l'antiga edificació existent, com també la possible connexió de serveis d'aigua i electricitat.  
. L'àrea de restauració (abocador) està situada en la zona més degradada i la morfologia més adequada.  
. L'àrea de valoració i classificació de RCD està situada en el camí d'accés entre la bàscula i l'àrea d'abocament.  
. L'àrea de compostatge s'ha situat en la zona central de la parcel.la a fi d'augmentar les distàncies amb el perímetre de les instal.lacions.  
. L'àrea de reforestació està situada en tot el perímetre de la parcel.la.  
. L'àrea de reserva és la zona més allunyada de l'actuació.  
Pel que fa a les instal.lacions, cal indicar el següent:  
El mètode de compostatge mitjançant aireig forçat redueix els elements volàtils i les males olors ja que elimina el volteig, es realitza en túnels tancats i disposa de sistemes de captació i tractament de gasos.  
La planta de RCD permet la valorització de determinats materials recuperables i redueix el volum dels residus que s'han d'eliminar en l'abocador augmentant així la vida útil d'aquest.  
Per a la ubicació de l'abocador s'ha triat una àrea de morfologia deprimida i degradada per antics abocaments.  
En conjunt i pel que fa a les instal.lacions i sistemes de tractament el Servei de Residus Urbans d'aquesta Conselleria els considera adequats i acordes amb les normatives vigents pel que fa a tractament i eliminació de residus.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
En data 11 d'abril de 2003, el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant, remet l'expedient i sol.licita la corresponent declaració d'impacte ambiental, conforme al que disposa l'article 20 de la Llei del sòl no urbanitzable.  
Posteriorment, en data 24 de novembre de 2003, es reitera la sol.licitud de declaració d'impacte ambiental i es remet el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient emés en data 25 de gener de 2002 juntament amb les al.legacions presentades   
Vistes les al.legacions presentades al projecte per diversos organismes oficials, grups ecologistes i particulars, aquestes han sigut tingudes en compte a l'hora d'avaluar el projecte i comunicar a l'empresa promotora les mesures correctores que s'han d'adoptar per a la consecució d'aquesta resolució d'impacte.  
Informes sectorials.  
Consultat el Servei de Residus Urbans d'aquesta Conselleria, es rep en data 17 de juliol de 2003 informe tècnic en què s'indiquen certs aspectes que han de considerar-se i corregir-se en el projecte tramitat per a ajustar-se a allò que s'ha establit a la legislació vigent en matèria de residus.   
Es fa constar a més, que el projecte consta de 3 activitats diferents que estan sotmeses a autorització administrativa per part de la Direcció General de Qualitat Ambiental i que per a l'obtenció de les esmentades autoritzacions és necessari desglossar el projecte en les tres activitats principals de gestió de residus incloses.  
Rebut aquest informe, es comunica a l'empresa promotora en data 24 de març de 2004, la necessitat de modificar el projecte inicialment tramitat, justificar la no-afecció al patrimoni cultural valencià i camins ramaders i realitzar les modificacions que en l'informe del servei de gestió de residus s'indiquen.  
En data 8 de setembre de 2004, l'empresa promotora remet a aquesta Direcció General l'ampliació del projecte i corregeix les deficiències tècniques assenyalades en l'informe del Servei de Residus Urbans i informe de no-afecció a camins ramaders emés pels Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
A l'octubre de 2004, i basant-se en la nova documentació tramitada, es fa consulta al Servei de Residus Urbans, i es rep en data 5 de maig l'informe sol.licitat que informa favorablement el projecte però amb una sèrie de consideracions a tenir en compte.  
A l'agost de 2005, l'empresa promotora remet informe emés pel director general de Patrimoni Cultural Valencià en què posa de manifest la inexistència en la zona de jaciments etnològics i paleontològics per la qual cosa considera l'afecció al patrimoni nul.la. No obstant això, indica que resulta procedent aportar a aquesta Direcció General, l'estudi d'impacte ambiental i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
L'emplaçament previst per a la ubicació la planta d'adobs orgànics, es localitza en la zona compresa entre la Serra de Fontcalent i la Serra Mitjana, delimitant en un dels seus límits amb la pedrera de Valenciana de Cementos. La finca ocupa una superfície de 32, 692 ha i està dividida en dos per la carretera d'accés que uneix la factoria de Valenciana de Cementos amb la pedrera.  
El paisatge es caracteritza per la seua horitzontalitat, amb pendents suaus, sense elements verticals com arbratge i amb construccions disperses i de xicoteta alçària. El camp visual és ampli i el paisatge és homogeni.  
Els terrenys on se situa la instal.lació es classifiquen com a sòl no urbanitzable comú segons el PGOU de l'Ajuntament d'Alacant.  
El nucli urbà més pròxim és l'Alcoraia, situada a més de 2 km de distància.  
El clima de la zona es classifica com a termomediterrani semiàrid que els mínims de precipitacions coincideixen amb els mesos de màximes temperatures, i presenta els majors valors en els mesos de tardor.  
Pel que fa a temperatures es refereix, es caracteritza per un hivern suau, amb una temperatura mitjana que se situa al voltant de 18º C i precipitacions mitjanes anuals pròximes als 339 mm, aconseguint l'ETP valors de 914 mm.  
Els vents presenten una acusada component NW en els mesos de novembre a març, a partir de març comencen a girar a l'est, i amb menor força cap al SE, fins a octubre, mes en què recuperen la seua orientació NW.   
Des del punt de vista geològic, la parcel.la se situa sobre materials quaternaris que pertanyen a depòsits de peu de forest i al.luvial de grossària variable i permeables per porositat. Infrajacents a aquests, afloren les calcàries, calcàries arenoses i margocalcàries cretàciques de baixa-mitjana permeabilitat que ocupen la zona i que afloren discordants sobre les calcàries noduloses del juràssic superior de Serra Mitjana.  
Els sòls on s'emplaça el projecte han sigut substituïts en la gran majoria d'aquests, per l'activitat antròpica que s'ha desenvolupat en la zona al llarg dels anys.  
Les formacions vegetals que es troben es corresponen amb espècies herbàcies i espècies integrants de comunitats ruderals i nitròfiles sense cap valor per a la conservació de la natura.  
Gran part dels terrenys que s'han d'ocupar constitueixen antics bancals de cultiu de secà, actualment abandonats.   
La vegetació natural que actualment es pot trobar en la contornada de la zona d'estudi dista prou de la potencial a causa principalment de la pressió antròpica. Actualment trobem pastius, timonedes, romerars i espartars.  
Igual que la vegetació, la fauna de la zona d'estudi no presenta valor per a la conservació a causa de l'alteració que han suposat les instal.lacions de tractament i eliminació de residus existents al costat de l'àrea del projecte i a les activitats extractives que rodegen la zona.  
Actualment són les espècies oportunistes les de major presència en la zona (gavines, esplugabous, rosegadores i animals domèstics), i es donen també espècies pròpies de matolls i zones degradades i de cultius.  
Pel que fa al patrimoni, s'ha realitzat una prospecció de l'àrea afectada i no s'ha observat cap tipus d'afecció al patrimoni cultural valencià.  
La zona d'estudi no es troba inclosa en cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, ni afecta cap LIC ni ZEPA, ni queda inclosa en cap microreserva de flora.  
1. Identificació i valoració d'impactes  
Els principals efectes ambientals que poden derivar-se de la construcció, explotació i clausura de les noves instal.lacions de tractament de residus són la producció de sorolls i emissió de gasos per la maquinària, alçament de pols, emissió de gasos i males olors en els processos d'explotació de les instal.lacions, generació de lixiviats, possible contaminació de sòls, aigües subterrànies i superficials, modificació de la dinàmica de l'escorriment superficial, inestabilitat de la massa de residus i despreniments, modificació del relleu, canvis d'usos del sòl, eliminació de vegetació, eliminació i desplaçament de fauna, afecció xarxa viària i infraestructures, increment d'elements volàtils i espècies oportunistes en la zona, modificació en el paisatge, afecció social, generació d'ocupació i correcta gestió dels residus.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Pel que fa a la planta de RCD i l'abocador annex, s'han pres les mesures protectores i correctores suficients per a garantir la correcta gestió dels residus i eliminar riscs de contaminació a les aigües subterrànies i superficials, contaminació de sòls, contaminació a l'atmosfera, afecció a la fauna i vegetació.  
No obstant això, es considera necessari que els lixiviats recollits en la planta de RCD s'emmagatzemen i tracten de manera diferent dels generats en l'abocador ja que no tindran la mateixa composició química en tractar-se de residus diferents dels depositats en l'abocador.  
De la mateixa manera, la capa de material impermeable que s'utilitza per al segellat del vas s'haurà d'incrementar a 0,5 m de grossària d'acord amb el que estableix el RD 1481/2001, d'eliminació de residus en abocador.  
Pel que fa a la recepció i emmagatzemament dels llots i altres residus fàcilment putrescibles, la instal.lació haurà de tractar-los en el mateix dia sense acumular-los en les plataformes d'abassegament de residus i evitar així processos de fermentació i males olors.  
L'àrea de mescla proposada en el projecte, situada en una plataforma oberta al costat de l'entrada dels túnels haurà d'aïllar-se de la resta d'instal.lacions mitjançant nau tancada semblant a la dels túnels evitant així, el vessament de possibles lixiviats procedents dels llots mesclats amb residu verd i les males olors produïdes per l'esmentada mescla.  
El programa de vigilància ambiental es desenvolupa al llarg de totes les fases del projecte, tant en la construcció, explotació, clausura i postclausra de les instal.lacions. No obstant això, haurà d'adaptar-se i dissenyar-se d'acord a l'annex III del Reial decret 1.481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador.  
Pel que fa a les mesures correctores, es realitzaran tasques de desinfecció, campanyes de desratització, neteja de residus en els camins, àrees de servei.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 6 a I annex II apartat 3 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estable que li correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Formular amb caràcter favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, aquesta declaració d'impacte ambiental corresponent a la fàbrica d'adobs orgànics, planta de RCD i abocador de residus inerts, situat al paratge Serra Mitjana del terme municipal d'Alacant, promogut per la mercantil Abonos Orgánicos Nacionales, SA (ABORNASA) sempre que l'activitat s'exercisca amb l'estricte compliment de totes les mesures proposades en la documentació tramitada, com també les modificacions introduïdes per les condicions següents:  
. Àrea de reforestació:   
1. Els treballs de reforestació s'iniciaran alhora que els treballs de construcció de les instal.lacions (naus, camins, plataformes, túnels de fermentació, etc).  
. Planta de RCD:  
. La maquinària de la planta haurà de treballar en via humida, de manera que la classificadora i la trituradora no siguen focus emissors de pols. Totes les cintes hauran d'estar carenades.  
. Haurà de disposar-se de subministrament d'aigua per a treballar en humit de manera continuada.  
. Per a evitar vibracions i sorolls hauran de revestir-se de goma aquelles superfícies metàl.liques on es manipulen els residus.   
. Els abassegaments de material classificat hauran de mantenir-se en condicions òptimes d'humitat complint allò que estableix l'article 51 del Decret 833/1975, pel qual es desenvolupa la Llei 38/72, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
. Els lixiviats recollits en la planta s'emmagatzemaran convenientment i seran tractats adequadament segons la seua composició.  
. Abocador de residus inerts:  
1. La capa de material impermeable que s'utilitzarà en el segellat de l'abocador incrementarà la seu grossària fins a 0.5 m d'acord amb el que disposa el RD 1.481/2001, relatiu a les instal.lacions d'abocament e residus.  
. Planta de compostatge:   
1. Els llots i la resta de materials putrescibles seran tractats el mateix dia de la seua recepció. En cas d'avaria de la instal.lació no s'autoritzarà la descàrrega d'aquest tipus de residus.  
2. El procediment d'admissió de llots haurà de preveure que hagen sigut sotmesos a un procés previ de digestió en l'EDAR d'origen, per a assegurar una reducció dràstica del contingut en matèria orgànica volàtil present i per tant una reducció d'emissions a l'atmosfera de composts orgànics volàtils.  
3. La plataforma de mescla, haurà de condicionar-se de la mateixa manera que els túnels de fermentació, és a dir ensostrada i tancada amb muret de formigó i lona impermeable fins al sostre.  
En l'àmbit d'instal.lacions en general.  
1. Es realitzaran tasques de desinfecció, campanyes de desratització, neteja de residus en els camins, àrees de servei i plataformes de treball. En cas d'aparició d'aus de grans mides, emissió d'ultrasons.  
2. Es mantindran les instal.lacions i els camins en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.  
3. En el cas de produir-se emissió de partícules a causa de l'emmagatzemament de matèries primeres a l'aire lliure, s'haurà de complir allò que estableix l'article 51 del Decret 833/1975, pel qual es desenvolupa la Llei 38/72, de protecció de l'ambient atmosfèric, en el qual s'indica que en els parcs d'emmagatzemament a l'aire lliure de materials a granel es prendran les mesures adequades per a evitar que l'acció del vent puga alçar pols, cobrint-lo amb lona o plàstic o protegint-lo mitjançant col.locació de pantalles tallavents.  
4. Aquesta declaració queda supeditada a l'emissió de l'informe vinculant favorable que d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià emetrà el director general de Patrimoni Cultural Valencià.   
5. El pla de vigilància d'ambiental haurà d'ampliar-se per a ajustar-se a l'annex III del RD 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador. A més preveurà la vigilància i eficàcia de les mesures compensatòries que s'hi establisquen d'acord amb els apartats anteriors.  
Segon   
Es notificarà als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer   
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de setembre de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 120/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Venís, SA  
Localització: Ctra. nacional 340, km 56,5 Vila-real (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Venís, SA és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal.lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada), en les instal.lacions de la carretera nacional 340, km 56,5 Vila-real (Castelló), específicament de fabricació de taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles, també obtinguda en les seues instal.lacions i esmalts, amb una capacitat de producció tal que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.   
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per l'activitat d'aquesta i el produït en el seu desmantellament.   
La capacitat productiva actual és 9.030.000 m²/any, equivalent a unes 600 t/dia  
Les instal.lacions industrials consten de 2 plantes de fabricació de taulells ceràmics mitjançant el procés de monococció de gres porcellànic per a paviment i revestiment, partint d'argila bruta, comportant totes les operacions bàsiques: preparació d'argiles, atomització d'argiles, dosificació de colors i altres, mòlta, homogeneïtzació, premsatge de la pols obtinguda en l'atomització, seguit de l'assecament del taulell conformació, esmaltada i serigrafia de la cara vista, cocció en forns de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, rectificació de vores, classificació, seguit de l'empaquetatge i paletització. I disposa, a més, d'altres instal.lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara mòlta i preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltació, magatzem de pantalles serigràfiques, xarxes de gas natural, aire comprimit i aigües (de procés, industrial i potable), unitats de generació i distribució d'energia elèctrica etc., i està dotada, d'altra banda, d'elements anticontaminació, com ara sistemes de captació de pols generada en diferents equips i instal.lacions i depuradora d'aigües residuals de procés.  
Disposa de xarxes separades de sanejament per a l'evacuació d'aigües residuals d'ús domèstic abocades al clavegueram municipal i de pluvials, havent sigut autoritzat per la Confederació Hidrogràfica la canalització del col.lector de les pluvials fins al riu Sec, i disposa d'arqueta de control per a les primeres. I les industrials són recolliddes i tractades, i s'hi exposa que són depurades i reciclades totalment, per una les de neteja i per una altra les de mòlta procés i rectificació, i són recuperades en l'atomitzador. Té sol.licitada a l'Ajuntament resolució expressa d'acceptació dels abocaments al clavegueram, amb informe favorable de la policia d'aigües.  
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila, i esmalts i colors ceràmics, i com a fonts d'energia, gas natural canalitzat i electricitat.  
Tramitació administrativa  
En data 26 de juliol de 2005 es complementa la documentació presentada anteriorment amb :  
1) Certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos  
. Informació pública a què va ser exposat per la DG de Qualitat Ambiental en el DOGV   
. Projecte bàsic de sol.licitud d'autorització ambiental integrada (documents I i II).  
. Documentació complementària presentada en data 12 d'abril de 2005.  
Disposa de llicència d'activitat anterior per ampliació en data 13 d'octubre de 1998.  
La parcel.la de Venís, SA, segons informe municipal de 8/8/03 està situada en una qualificada com a sòl urbà industrial subzona IND-2 (polígons industrials), part en sòl urbanitzable homologat, inclòs en el PAI, i part en el PAI de la unitat d'execució Venís-I pendent en aqueix moment de l'aplicació de l'aprovació del projecte de reparcel.lació, havent sigut acceptable l'emplaçament i havent sigut aprovats els informes emesos pels tècnics municipals per a ampliació de l'activitat. Executat a falta d'un col.lector de pluvials del PGMOU del municipi de Vila-real, havent sigut autoritzada la seua canalització per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el 31 d'octubre de 1996.  
Consultat l'inventari de jaciments arqueològics, el patrimoni historicoartístic no inclou cap protecció afecta als terrenys o edificacions, i sense conéixer-se l'aparició de restes d'interés durant les edificacions, segons informe urbanístic.   
Va ser sotmés a informació pública per la DGCA en el DOGV 5.023, de data 8/9/2005 i en l'Ajuntament, constant els certificats de no haver-se presentat cap al.legació al projecte de la fàbrica existent ni de l'ampliació.  
Atés completa la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol.licita l'autorització ambiental Integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La fabricació de taulells ceràmics i l'atomització d'argiles requereixen elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, residus sòlids i líquids i abocaments.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex II del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2, Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i la Cartografia Temàtica del Territori de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Si bé hi ha una concentració d'indústries hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i puguen establir-se controls addicionals.  
L'estat ambiental de la zona, segons les dades conegudes, és correcte, sent els valors mitjana d'immissió de la localitat de Vila-real inferiors als límits de valors guia.  
Pel que fa al tractament donat per a la manipulació, emmagatzemament i gestió de residus generats durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, es consideren correctes la prescripcions assenyalades en el projecte, i no s'hi troba cap deficiència amb allò que s'ha prescrit en la legislació vigent.   
És ressenyable que es preveu un abocament al clavegueram d'aigües residuals sanitàries i industrials depurades, per la qual cosa hauran d'analitzar-se i caracteritzar-se i gestionar-se com a residu en cas de no complir-se els condicionants d'abocament. Havent d'establir-se controls periòdics, davant de tot en els canvis de formulacions.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal.lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se'l classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diferent índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les pedreres i a les eixides de producte acabat, i són per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Es proposen una sèrie de condicions, i han de ser observades les mesures correctores següents:  
1. Contaminació acústica. Vibracions  
Estant sotmesa l'actuació a avaluació d'impacte ambiental, haurà d'atenir-se al que estableix el títol IV, capítol II: Condicions de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol II capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica. I d'acord amb l'article 37 de l'esmentada Llei 7/2002, haurà d'aportar en el termini màxim de 5 anys una auditoria d'autocontrol.  
2. Contaminació atmosfèrica  
La indústria compta amb un total de 81 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics que hauran de sotmetre's al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
. En la els forns i assecadors i atomitzadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts i els seus recicles.  
. La descàrrega de camions-bolquet és un punt de generació de pols. La caseta de descàrrega haurà de disposar d'un sistema de captació de pols, degudament dimensionat, capaç d'impedir l'eixida de pols.  
. En la resta d'unitats: Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificació i d'altres focus difusos de les instal.lacions i el produït pel trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en allò que disposa el punt 1.A de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els següents límits de en xemeneies dels processos d'atomització:  
Contaminant  
Partícules 150 mg/m³  
NOx 300 ppm  
CO 500 ppm  
F 80 mg/m³  
Cl2 230 mg/m³  
ClH 460 mg/m³  
SO2 4300 ppm  
Opacitat 2 (Ringelman)  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella i cuidant la neteja dels elements del camió.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es té accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.  
1. Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua de la indústria procedeix de la xarxa municipal general de proveïment de la zona industrial per a l'ús humà i de dos pous propis per a l'ús industrial.  
Les aigües residuals del procés industrial procedents de la polida dels taulells, de la mòlta i preparació d'esmalts i neteja de les instal.lacions són reprocessades en l'atomització després de la depuració per procés fisicoquímic de floculació-coagulació.  
Les aigües residuals d'ús sanitari s'aboquen al clavegueram municipal, després de la depuració biològica d'aquestes, i han de ser vigilats els paràmetres exigits en l'ordenança municipal i atenir-se als controls i periodicitat que aquesta disposa.  
Els únics equips anticontaminació disposats en xemeneies són de captació de pols per via seca, per la qual cosa no generaran abocaments, excepte en atomitzador, que tampoc genera per aspectes inherents al sistema de llavatge i recuperació.  
2. Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
A causa de la impermeabilització de tota la planta mitjançant pavimentació contínua no es preveu contaminació possible del subsòl.  
3. Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria generarà una àmplia gamma de residus, propis d'aquest tipus d'activitat, com ara: llots i aigües de procés, envasos usats de paper, plàstic i cartó contaminats, recipients i big-bags deteriorats, envasos usats, dissolvents, productes caducats, elements d'equips mecànics i ferralles, oli i filtres d'oli, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, mànegues filtrants deteriorades, aerosols, guants i màscares, etc.  
Les zones d'emmagatzemament dels residus, disposició i característiques constructives, estan suficientment descrites i acceptables segons la Llei 10/98, de 21 d'abril, de residus i el Decret 833/88, de residus perillosos fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.  
1. Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme la mesura de les emissions gasoses i acústiques, i no s'hi exposa res respecte d'això del control de la generació i gestió dels abocaments i residus, es tindrà en aquest punt, en consideració les prescripcions assenyalades en el punt anterior.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal.lacions per a la qual, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal.lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Venís, SA, implantada en la carretera nacional 340, km 56,5, del terme municipal de Vila-real (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annex al mateix i l'estudis d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemades i lliurades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
2. Pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:  
- Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
- Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es comptarà amb cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
3. El titular de la instal.lació està obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
4. Hauran de controlar els abocaments adequant-se a la qualitat i condicions establits en l'ordenança municipal a aquest efecte.  
5. S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
6. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.), havent de complir-se allò que estableix el títol lV, capítol ll: Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
7. L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròximes o confrontants, de manera que no s'hi produïsquen turbulències que en garantisquen la dispersió   
8. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada ordre, la qual igualment es troba disponible en els esmentats Serveis Territorials.  
9. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
. Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, SO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, SO2, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
. Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel.la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal.lacions que puguen estar pròxims o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col.laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
. Anàlisi d'abocaments de les aigües residuals industrials per OCA anualment.  
. Caracterització dels residus de la depuració (llots i aigües abocades).   
. S'hauran d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb allò que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'hauran de completar amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
. El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, s'haurà de remetre anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
1. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
2. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 de setembre de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 122/9396-XXX  
Títol: Modificació puntual número 9 del Pla general d'ordenació urbana, equipament docent  
Promotor: Ajuntament de la Vilavella  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Al nord-oest del nucli urbà, al costat del sector de sòl urbà definit com a equipament docent núm. 9  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
La modificació presentada consisteix en la redelimitació del perímetre del sector classificat com a equipament docent a fi d'establir un límit concret i reconegut, al mateix temps que s'exclou del sector un viari de domini públic que anteriorment s'havia inclòs. Aquesta última part eliminada s'esmena amb la inclusió, en el nou perímetre, d'uns terrenys confrontants a l'antic límit, classificats pel PGOU com a sòl no urbanitzable comú, els quals són l'objecte d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La redelimitació proposada per a l'actual perímetre implica la reclassificació a sòl urbà d'equipament docent d'un sector de sòl no urbanitzable comú, la superfície de la qual ascendeix a 785 m².  
El sector de forma lleugerament rectangular presenta els límits següents:  
. Nord: s'ajusta al marge d'un camí veïnal que voreja en aquest punt.  
. Sud: sòl no urbanitzable de bosc baix.  
. Est: anterior delimitació de sòl urbà.  
. Oest: sòl no urbanitzable d'horts de tarongers.  
3. Alternatives  
No s'hi han presentat alternatives de projecte.  
Tramitació administrativa  
Admissió a tràmit  
En data 20 de juliol de 2005 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló va remetre una còpia de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i del certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos els documents, relatiu a la modificació puntual núm. 9 del PGOU del municipi de la Vilavella, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el diari Mediterráneo de Castelló, de data 14 de març de 2005 i en el DOGV núm. 4981, de 8 d'abril de 2005.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al.legacions ni reclamacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de la Vilavella, en els quals s'incloïa l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al.legacions presentades, acompanyat per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 27 de juny de 2005.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
La documentació presentada, i especialment l'estudi d'impacte ambiental, no té els continguts mínims establits per l'Ordre 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'hagen de tramitar en aquesta Conselleria, malgrat d'això s'ha seguit amb el tràmit d'avaluació ambiental sense requerir una possible ampliació de documentació, a causa del caràcter dotacional de la proposta, a la grandària de la superfície afectada que ascendeix a 785 m², a l'objectiu buscat amb l'esmentada modificació i especialment, perquè no s'han observat condicionants ambientals que facen inviable aquesta proposta.  
Sol.licitud d'informes sectorials  
No s'han sol.licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. L'estudi d'impacte ambiental no fa cap referència als jaciments arqueològics que es troben pròxims al sector d'estudi, el Castell, al nord, i la Coveta del Sou, al sud. L'existència d'aquests jaciments i, concretament, la seua proximitat augmenta la probabilitat de trobar algun tipus de resta arqueològica en el sector d'estudi.  
No obstant això, no consta en l'expedient l'informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. De l'estudi d'impacte ambiental es desprén que el sector afectat se situa en el pis intermedi del triàsic, presentant quasi exclusivament dolomies o calcàries.   
Pel que fa a característiques mecàniques, l'estudi diu que la zona és apta per a suportar càrregues normals d'edificació i la seua estabilitat i capacitat portant és elevada, i varia segons siga el subsòl.  
L'àmbit de la zona d'estudi presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana, sent la zona compatible amb l'ús que es pretén implantar.   
L'estudi d'impacte ambiental presentat explica que en aquesta zona l'aigua s'infiltra donant lloc, a mantells freàtics captats amb facilitat en els nombrosos pous existents en la localitat, per la qual cosa s'haurà d'evitar l'excessiva impermeabilització del terreny per a garantir la filtració de les aigües d'escorriment, a fi que continuen existint aquests mantells freàtics.  
2. El sector d'estudi es caracteritza per una topografia atalussada de pendent accentuat, amb risc d'erosió elevat i per tant, per una capacitat d'ús molt baixa.   
Per això, i a més a més, a fi de produir el menor impacte, tant físicament com visualment a l'entorn natural, se suggereix que s'evite el desmunt del talús, i que es destine a zona verda, i utilitzar per a l'enjardinament d'aquest espècies pròpies del lloc.  
3. La vegetació natural presenta, segons l'estudi d'impacte ambiental, les lògiques relacions amb el clima i sòl estudiats. De manera molt generalitzada, els seus caràcters són propis dels països mediterranis amb adaptacions a la sequera estival: arbusts llenyosos, matoll espinós de fulles dures i arrels profundes.  
S'aprecia que no hi ha cap espècie que es trobe protegida per la legislació actual i que la vegetació està fortament antropitzada.  
4. La fauna més destacable de la zona són algunes xicotetes aus que normalment es troben associades al cultiu de cítrics. Apareixen també aus d'hàbitat nocturn que s'alimenten de ratolins i altres xicotets rosegadors. A més assenyala la presència d'una entofauna d'escassa varietat, com també de xicotets rèptils i rosegadors comuns.  
Finalment l'estudi d'impacte ambiental assenyala que a causa principalment de la proximitat de la població i, en alguna part, al trànsit de les vies circumdants i als insecticides i herbicides usats en els horts de la zona, la fauna és extremadament pobra, i es limita a alguns vertebrats (ratolins i sargantanes, etc.) i a algunes aus (caderneres, fringíl.lids, etc.)  
5. En tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o major volum d'aigües residuals, que no obstant això seran tractades per l'EDAR de Nules-la Vilavella. L'evacuació d'aigües residuals es durà a terme a través de la xarxa de clavegueram municipal.  
En l'estudi d'impacte ambiental no es fa cap referència a la gestió dels residus sòlids urbans, havent d'incorporar la gestió d'aquests a la gestió ja existent en el municipi.  
6. El clima s'emmarca en el típic de la vessant mediterrània i litoral, caracteritzat per l'escassetat de precipitacions al llarg de tot l'any, especialment durant l'època estival.  
Per la seua situació geogràfica, el règim de vents està fortament influenciat pel règim de brises marines diürnes i nocturnes. En aquest cas tenen especial importància les brises de vessant del Turó del Castell i de la forest de Santa Bàrbara.  
7. La qualitat intrínseca del paisatge és baixa, es tracta d'una zona de ribassos sense cap aprofitament ni valor paisatgístic destacable. No obstant això, la qualitat visual ofereix algun interés, bàsicament influenciada pel paisatge de la proximitat del contrafort muntanyós del Pilonet de Santa Bàrbara i el turó del Castell.  
8. El projecte avaluat es troba ubicat administrativament en el terme municipal de la Vilavella, situat en la província de Castelló. El municipi és eminentment agrícola i la proximitat d'aquest a Nules fa preveure un moderat potencial pel que fa a l'augment de la seua població i corresponent previsió de sòl dotacional.  
9. L'estudi d'impacte ambiental no té mesures correctores.  
L'única cosa que s'indica, a aquest respecte, en l'estudi d'impacte ambiental, és que la requalificació afecta una escassa extensió i es realitza en una zona d'interés ecològic poc important, a la vora del nucli urbà i que com la major part de les instal.lacions es troben pròximes, només es tracta de prolongar-les subterràniament des del poble, per la qual cosa les lesions que puguen causar les obres que es realitzen són pràcticament ínfimes.  
10. L'estudi d'impacte ambiental no té el programa de vigilància.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de modificació puntual número 9 del Pla general d'ordenació urbana de la Vilavella, relativa a la delimitació del sòl dotacional docent d'aquest municipi, promogut per l'Ajuntament de la Vilavella, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
. L'Ajuntament haurà d'exigir a les empreses encarregades lliurar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys confrontants.   
. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es portaran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys s'hauran de gestionar de manera adequada a la naturalesa d'aquests, i queda prohibida la incineració in situ d'aquests o qualsevol altre tipus de residu.  
. La terra vegetal extreta que siga susceptible d'aprofitament, si es procedira a esborrar el talús, s'haurà de mantenir en condicions adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzemament del sòl eliminat, a fi de garantir que no perda les seues propietats.  
. Descripció de les espècies vegetals que s'han d'utilitzar en l'enjardinament de les zones verdes, optant sempre per espècies autòctones i amb sistemes radiculars no agressius.  
. Definir com es resoldrà la canalització de les aigües d'escorriment, per a donar-li al talús el tractament adequat a fi de dotar-lo de l'estabilitat necessària per a evitar possibles lliscaments o afonaments de terra.  
. L'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la gestió dels residus sòlids complint el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador.  
. Totes les mesures preventives i correctores proposades, com també aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé allò relatiu a la modificació en si com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de setembre de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 130/05-AIA  
Títol: Indústria de fabricació de molls   
Promotor: Ibérica de Suspensiones, SA  
Localització: Polígon industrial La Mina . Nules (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Ibérica de Suspensiones, SA, és una indústria del sector siderúrgic i activitat tractaments tèrmics i de superfícies afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 2.6 (instal.lacions per al tractament de superfície de metalls..., amb volum de cubetes superior a 30 m³...), en les instal.lacions de la qual, del polígon industrial La Mina . Nules (Castelló) realitzen l'activitat de fabricació de molls i amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per l'activitat d'aquesta i el produït en el seu desmantellament.   
Ibérica de Suspensiones, SA, situada en una parcel.la qualificada com a sòl urbà consolidat d'ús industrial, en la parcel.la 2328401 del polígon industrial del municipi de Nules, i obtingué la llicència en data 10 de desembre de 1992, segons s'expressa en el certificat municipal de compatibilitat urbanística en el pla parcial sector 2 al costat de la CN-340, expedit el 18/12/03.  
La parcel.la amb una superfície de 55.000 m², dels quals 11.310 m² estan edificats, afronta al nord i est, amb altres activitats industrials.  
Es nodreix d'aigua subministrada per FACSA i la tracta mitjançant osmosi inversa per a poder utilitzar-la en el procés, emprant temporalment per a reg els rebutjos de l'osmosi inversa. I gestionant les aigües residuals d'ús sanitari, en no tenir col.lector municipal, tenint sol.licitada l'autorització d'abocament.  
Les instal.lacions industrials amb una capacitat de producció anual de 5.500.000 molls helicoïdals (12.100 t/any) consten de diverses línies de treball amb una sèrie de bótes de llavatge i banys, intercalades entre les diverses etapes del procés, generant una important quantitat d'aigües residuals i banys esgotats de caràcter perillós, procedents de les diverses bótes de tremp i revingut, rentats i neteja, i són conduïdes aquestes últimes a la depuradora, les aigües residuals industrials de la qual depurades són utilitzades per a reg de la parcel.la, en mancar connexió a EDAR el clavegueram municipal a què està connectada la indústria, i manca en conseqüència de permís d'abocament.  
Tenen 35 focus d'emissió, i es mesura en 23 d'ells. Els focus d'emissions són els procedents de les calderes, forns de reveniment i curació, els bafs de les bótes de fosfatatge, cabina de cataforesi, estufes de curació i filtres de mànegues de granallatge.  
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèria primera exclusivament vareta d'acer i com a productes auxiliars una àmplia gamma, i són de caràcter perillós alguns d'ells, com ara dissolvents, olis de tremp, àcids fosfòric, clorhídric, nítric, etc.   
Antecedents  
. En el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental consta l'expedient 174/01-AIA, per a l'obtenció de l'autorització administrativa de productor de residus perillosos, resolta favorablement el 3/10/01, en la qual no s'autoritzava de cap manera l'abocament d'aquests al terreny, condicionada a la resolució d'aquest punt.  
Tramitació administrativa  
En data 29 de març de 2005 es rep, remés per l'Àrea de Qualitat Ambiental, el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència,  
En data 29 d'agost de 2005 l'Àrea de Qualitat Ambiental informa que havent-se sotmés a exposició pública en data 18 de juliol de 2005 la sol.licitud d'autorització ambiental integrada, no s'hi van presentar al.legacions en la Conselleria de Territori i Habitatge ni en l'Ajuntament, del certificat de la qual expedit el 10 d'agost de 2005 s'hi adjunta còpia, havent transcorregut el període d'informació pública.  
La indústria va obtenir llicència d'activitat el 10 de desembre de 1992.  
En considerar completa la documentació remesa, s'incoa expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol.licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La indústria de tractaments tèrmics i superficials de l'acer requereix moderats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup C en l'epígraf 3.1.1, Generadors de vapor de capacitat de producció inferior a 20 t/h.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats.   
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins a la seua recollida per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats, en tenir-se, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos.   
És l'abocament d'aigües residuals industrials punt fonamental per a controlar-ne la qualitat.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal.lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se'ls classifica dins del grup C segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera, del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents de les calderes i cabines de cataforesi i pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diversa índole, i sorolls, com també l'originat per l'abocament de les aigües residuals.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen les condicions següents:  
1. Contaminació acústica. Vibracions.  
Aporta els resultats del mesurament de l'afecció acústica real produïda per la indústria de referència, duta a terme per un OCA. Es troben punts en què se sobrepassen els límits màxims permesos, sobrepassant-se sempre els límits nocturns.   
2. Contaminació atmosfèrica  
La indústria compta amb un total de 35 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, havent de sotmetre's al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.   
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
. En les calderes: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2,,ClH i probablement COV procedents del desgreixatge.  
. En la resta d'unitats: Les partícules procedents de cabines de pintura i refredament i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
La indústria es troba recollida en el grup C, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del Llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es tinga accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada Ordre.  
1. Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua de la indústria és proporcionat per FACSA.  
La indústria no té xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials.  
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües sanitàries, actualment gestionades a EDAR i les aigües de les unitats del procés industrial, sense connectar-se al col.lector d'abocament en mancar actualment d'EDAR aquest polígon. Les aigües industrials es recullen i tracten en depuradora mitjançant procés fisicoquímic. S'empren per a regar, malgrat sobrepassar determinats límits, i no portar-se'n un control periòdic.  
2. Contaminació del sòl.  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior ja que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
La contaminació del subsòl és un punt que s'ha de tenir especial control.   
Malgrat tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte, i s'hi indica que no es preveu cap tipus de contaminació subterrània, no obstant tenir previst el seu abocament al terreny transitòriament.   
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer expressa taxativament la prohibició de qualsevol abocament al sòl.  
Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: llots i aigües, olis lubricants esgotats, envasos contaminats, absorbents, fluorescents, bateries usades, paper i cartó contaminat, guants i màscares, aerosols, etc. Emmagatzemen els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte, un magatzem cobert adossat a la nau principal, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat. Els llots de les fosses sèptiques es recullen directament.  
Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme els mesuraments de les emissions i immissions gasoses i el control de la generació i gestió de residus.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal.lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar no acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal.lació d'una indústria per a la fabricació de molls helicoïdals, promoguda per Ibérica de Suspensiones, SA, que s'ha d'implantar en el polígon industrial la Mina, s/n, del terme municipal de Nules (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, en no complir-se les condicions d'abocament, abocant al sòl sense autorització de l'organisme competent, i havent sigut advertit d'aquesta irregularitat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer mitjançant l'ofici N/R 93VI0023 de 29 de gener de 2004, en el qual se li atorgava el termini d'un mes per a la correcció.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de setembre de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 142/05-AIA  
Títol: Instal.lació d'un hort fotovoltaic  
Promotor: Huerto Fotovoltaico Montesol SL  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Tuéjar  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal.lació d'un hort fotovoltaic sobre dues parcel.les de sòl classificat com a no urbanitzable comú, situades al paratge Cerrito del Mono, del municipi de Tuéjar.   
L'energia elèctrica generada serà evacuada a través de la línia elèctrica de mitjana tensió (20 KV) que passa per damunt de les parcel.les.  
Les edificacions que s'han de realitzar es resumeixen en la instal.lació de dues casetes mòbils (una en cada parcel.la) on se situaran els transformadors i els quadres de control, maniobra i protecció. També s'instal.larà una caseta mòbil prefabricada de 50 m² on se situaran els lavabos i s'habilitarà una sala per a emmagatzemar el material de manteniment necessari (aixades, tisores, esponges, etc.)  
Per a la instal.lació dels horts solars, tan sols es necessita excavar una xicoteta rasa correguda de 0,3x0,3 m on s'ancoraran els perfils metàl.lics que sustenten els plafons fotovoltaics. La rasa es reomplirà de formigó HA-25 i s'armarà amb ferro redó de 12 mm de grossària.  
L'hort fotovoltaic està format per 16 instal.lacions de 100 KW cada una. Al seu torn cada instal.lació està formada per 455 plafons.  
Perimetralment l'explotació s'encerclarà amb malla galvanitzada de forma romboïdal de 2 m d'alçària, recolzada sobre daus de formigó de 0,3x0,3x0,3 m. S'ha previst instal.lar una doble tanca interior situada a 1m de distància de la tanca exterior a l'efecte de col.locar en el corredor resultant, sensors i altres dispositius de seguretat.  
2. Alternatives  
Hi ha tres alternatives a la localització de l'hort, com són la instal.lació en sòl industrial consolidat, la col.locació dels plafons sobre els careners de les naus industrials i finalment la ubicació de l'hort en una altra zona del terme municipal de Tuéjar.  
A causa de les necessitats de superfície necessàries per a la instal.lació d'un hort fotovoltaic d'aquesta magnitud, i atés l'elevat preu del m² del sòl industrial, aquesta alternativa resulta inviable.  
Pel que fa a la instal.lació dels plafoms en els careners de les naus industrials, a causa de la magnitud d'aquest projecte i a l'ombra que es projectaria sobre els panells, provinent de les mateixes naus, fa inviable aquesta alternativa.  
També cal considerar com a alternativa a la localització, un altre paratge dins del qual considerem sòl no urbanitzable comú, el principal problema que sorgeix per a situar un hort d'aquesta envergadura és que l'orografia del terreny és molt abrupta i existeixen nombrosos pics i serres que provocarien ombres i per tant, disminució de rendiments.  
D'altra banda, la trajectòria de la línia de mitjana tensió, també és un factor a tenir en compte, per a l'emplaçament, atés que s'ha d'estar el més pròxim possible.  
Així i tenint en compte els dos últims factors considerats, l'emplaçament triat compleix amb els criteris bàsics establits, en tant que està situat en una zona plana, i està a sota d'una línia elèctrica.  
Tramitació administrativa  
En data 5 de setembre de 2005 la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la instal.lació d'un hort fotovoltaic.  
Informes sectorials  
En data 13 de juliol de 2005 es va rebre informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, on es menciona l'existència de materials arqueològics en la parcel.la 1645 del polígon 516 del terme municipal de Tuéjar.  
L'informe de la prospecció arqueològica planteja mesures correctores a fi de garantir l'absència d'afecció al patrimoni arqueològic. La mesura correctora plantejada consisteix en la realització de sondejos en ambdues parcel.les per a comprovar l'absència presència de restes arqueològiques. Aquests sondejos hauran de ser a manera de rases configurant una retícula sobre cadascuna de les parcel.les.  
Per tant s'informa favorablement amb condicions a l'efecte patrimonial l'estudi d'impacte ambiental per a la instal.lació d'un hort fotovoltaic a Tuéjar, i se supedita aquest informe en la seua eficàcia a què amb caràcter previ a l'inici dels treballs es duga a terme l'actuació arqueològica referenciada .sondejos arqueològics-, els resultats de la qual també hauran de sotmetre's .amb caràcter previ a l'inici de les obres. a la preceptiva avaluació d'aquesta administració tutelar que en aplicació de l'article 62.2 de la Llei 4/98, determinarà la viabilitat patrimonial de l'actuació o les condicions a què ha de subjectar-se necessàriament aquesta.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
La zona objecte de l'actuació es troba ocupada per vegetació arvense i silvestre en la qual no existeix en l'actualitat cap cultiu. Les parcel.les confrontants disposen de plantacions de vinya, ametlers i cereal, envolatades de grans formacions de Pinus halepensis amb sotabosc de ginebre i romer.  
Per tant la parcel.la no està situada dins d'una àrea de gran valor ecològic, ni paisatgístic, ni està subjecta a cap protecció especial.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Durant la fase d'implantació es produirà un impacte sobre el sòl, sobretot en aquells llocs on es localitzen les edificacions i instal.lacions i les rases corregudes de 0,4x0,3 m on s'ancoraran els perfils metàl.lics que sustenten els plafons fotovoltaics.  
Un altre impacte a tenir en compte és el produït sobre el paisatge, tot i que a causa de la llunyania de la població i l'orografia del terreny, no serà visible la instal.lació des del municipi. També ha de tenir-se en compte que la zona quedarà totalment enjardinada afavorint d'aquesta manera la millor integració d'aquesta.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores se centraran en la correcció de l'impacte paisatgístic, mitjançant la plantació d'espècies en les zones perimetrals i afavorir el creixement de plantes herbàcies d'escassa alçària en els corredors de separació i sota els plafons fotovoltaics, d'aquesta manera s'aconsegueix un doble propòsit, la integració paisatgística i evitar l'erosió.  
Els residus sòlids procedents de les obres i els residus inerts generats en la construcció seran col.locats en els abocadors municipals, o en llocs controlats prevists per l'Ajuntament de Tuéjar.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental aquest tindrà com a objectiu detectar les desviacions ocorregudes sobre les previsions establides en l'estudi d'impacte ambiental, amb aquest fi s'haurà d'efectuar principalment un control i seguiment de la zona enjardinada i de l'aparició o no de processos erosius als talussos.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat haurà de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental segons allò que s'ha indicat en l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'instal.lació d'un hort fotovoltaic, promogut per Huerto Fotovoltaico Montesol SL, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Abans de l'inici dels treballs es realitzaran sondejos, per a comprovar l'absència o presència de restes arqueològiques, els resultats de les quals hauran de sotmetre's a la preceptiva avaluació de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, que en aplicació de l'article 62.2 de la Llei 4/98, determinarà la viabilitat patrimonial de l'actuació o les condicions a què ha de subjectar-se necessàriament aquesta.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi cap cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.