Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8692, del 05-12-2019 (2019/11573)

DECRET 250/2019, de 29 de novembre, del Consell, de concessió de les distincions per la Defensa dels Drets i Llibertats Constitucionals.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8692

Data del DOGV
:   05-12-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/11852


Data del document
:   29-11-2019

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * distinció honorífica

DECRET 250/2019, de 29 de novembre, del Consell, de concessió de les distincions per la Defensa dels Drets i Llibertats Constitucionals. [2019/11075]  
El Consell va aprovar, el 4 de desembre de 2015, el Decret 218/2015, pel qual es crea la Distinció per la Defensa dels Drets i Llibertats Constitucionals, amb la finalitat de commemorar el Dia de la Constitució Espanyola a la Comunitat Valenciana.  
D'acord amb el que estableix l'article 3 d'aquest, el Consell, mitjançant un decret, podrà atorgar anualment dues distincions: una d'aquestes destinada a una persona física, i l'altra a una persona jurídica, en reconeixement a la seua especial labor, lluita o trajectòria en favor dels drets i llibertats públiques continguts en la Constitució.  
En la categoria de persona física, el jurista Tomás Vives Antón (Elx, 1939), catedràtic de Dret Penal, exvicepresident del Tribunal Constitucional, i membre de la carrera fiscal, va ser un dels promotors de l'organització Justícia Democràtica de jutges i fiscals, d'oposició al franquisme.  
A més de la vicepresidència del Tribunal Constitucional en 2001, Tomás Vives ha exercit diferents càrrecs en la judicatura, en la qual ha actuat com a magistrat suplent en el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (1986 i 1987), com a vocal del Consell General del Poder Judicial (1990 i 1995) o com a magistrat del Tribunal Constitucional, fins a juny de 2004.  
Després de finalitzar el seu mandat en el Tribunal Constitucional, va tornar a la Universitat de València, per a incorporar-se de nou com a catedràtic de Dret Penal l'1 de gener de 2005.  
En la categoria de persona jurídica, l'Arxiu de la Democràcia es va crear en 2004, a iniciativa del Vicerectorat de Cultura, Esport i Llengües de la Universitat d'Alacant, i té, com a missió, recollir els fons documentals, escrits, sonors i gràfics de persones i entitats destacades del món polític, cultural i econòmic alacantí, especialment des del final del franquisme fins a l'actualitat.  
L'arxiu consta de 112 subfons, i té com a objecte assegurar la conservació de la memòria documental d'aquest període històric i fer-la accessible tant a les persones especialistes com a la ciutadania, així com estimular el coneixement de la història a través de divulgacions i publicacions per a enfortir una memòria cívica col·lectiva. A més d'això, l'Arxiu de la Democràcia és un projecte obert que permet la participació ciutadana per a incrementar la seua grandària.  
Per tot això, d'acord amb l'article 3 del Decret 218/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual es crea la Distinció per la Defensa dels Drets i Llibertats Constitucionals, en reconeixement a la seua especial labor, lluita i trajectòria en favor dels drets i llibertats públiques continguts en la Constitució, a proposta del president de la Generalitat, prèvia deliberació del Consell, en la reunió de 29 de novembre de 2019,  
  
  
DECRETE  
  
Concedir la Distinció per la Defensa dels Drets i Llibertats Constitucionals:  
- Al jurista Tomás Vives Antón, com a reconeixement a la seua trajectòria, especialment com a impulsor de Justícia Democràtica, organització de jutges i fiscals que es va oposar a la dictadura franquista.  
- A l'Arxiu de la Democràcia, pel seu treball dedicat a la conservació de la memòria de la Transició i l'inici del període democràtic a Alacant, amb la meta d'enfortir una memòria col·lectiva i cívica.  
  
  
València, 29 de novembre de 2019  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER