Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8578, del 26-06-2019 (2019/5843)

RESOLUCIÓ de 28 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedientes 45/18-EAE Sedaví i 49/18-EAE Villena.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8578

Data del DOGV
:   26-06-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/5843


Data del document
:   28-05-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Villena
    * Sedaví
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 28 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedientes 45/18-EAE Sedaví i 49/18-EAE Villena. [2019/5843]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedientes 45/18-EAE Sedaví i 49/18-EAE Villena.  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
Promotor: Ajuntament  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: Sedaví (València)  
Expedient: 45/6658-DFZ  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 17 d'abril de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Sedaví, en els termes següents:  
  
A. Documentació aportada  
Amb data 6 d'agost de 2018 va tindre entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental la sol·licitud de l'Ajuntament de Sedaví per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Sedaví, la qual adjuntava el document inicial estratègic (DIE).  
Amb posterioritat, amb data 13 de setembre de 2018, la sol·licitud es completa amb l'esborrany del PMUS de Sedaví, en format digital.  
La documentació aportada és conforme al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible.  
  
B. Planejament vigent  
El planejament vigent al municipi és el Pla general, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 4 d'abril de 2011 (BOP 15.07.2011).  
El Pla general de Sedaví va ser sotmés a avaluació ambiental, i es va emetre amb data 22 d'octubre de 2009, declaració d'impacte ambiental amb condicionants.  
  
C. Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
Tal com es recull en la documentació aportada, el Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Sedaví es planteja des del punt de vista de la necessitat de canvi en les pautes de mobilitat, a nivell global, cap a un enfocament més sostenible que requereix, al seu torn, la necessària conscienciació social. L'objecte fonamental del PMUS és fomentar les formes de transport més sostenibles com són les realitzades amb bicicleta o a peu, i incrementar les facilitats per a la utilització del transport públic i restringir, cada vegada més, l'ús del vehicle privat en el nucli urbà.  
Queda justificat l'objecte del PMUS per a afrontar la problemàtica associada als sistemes del transport, com són:  
- Problemes econòmics: despeses hospitalàries per problemes respiratoris, despesa energètica i despesa excessiva del vehicle privat, que comporta un excés d'ocupació de la via pública i requereix una important inversió en conservació d'infraestructures.  
- Problemes socials: deficient qualitat de vida dels ciutadans per problemes relacionats amb els embussos, els accidents de trànsit, les barreres arquitectòniques que dificulten l'accés de la població a la mobilitat universal, la baixa permeabilitat dels desplaçaments i la reduïda participació de la ciutadania en la presa de decisions dels seus municipis.  
- Ambientals: contaminació acústica i ambiental (emissions gasos contaminants) provocada pels vehicles motoritzats, i un agreujant sobre els efectes del canvi climàtic i la conscienciació dels habitants de Sedaví.  
  
En particular, en l'àmbit del municipi de Sedaví, els objectius concrets del PMUS es resumeixen en els següents:  
- La regulació i el control d'accés del trànsit rodat, com també la millora de la seguretat viària als carrers del municipi.  
- Gestió i limitació de l'aparcament per al vehicle privat.  
- El desenvolupament i millora de l'oferta de les diferents formes de transport públic.  
- Mesures específiques de gestió de la mobilitat.  
- Millorar la mobilitat a persones de mobilitat reduïda i la inclusió social.  
- Integració de la mobilitat en les polítiques urbanístiques.  
- Millorar la mobilitat sota el concepte de mobilitat i gènere.  
- El foment de la mobilitat a peu i amb bicicleta.  
?La gestió de la mobilitat en aspectes relatius a grans centres d'atracció.  
- La regulació de la càrrega, descàrrega i repartiment de mercaderies a la ciutat  
  
D. Característiques del Pla de mobilitat urbana sostenible  
D.1. Àmbit de la proposta  
Les actuacions proposades pel PMUS de Sedaví es desenvoluparan en l'àmbit del nucli urbà d'aquest.  
  
D.2. Estudi d'alternatives  
El DIE presenta dues alternatives:  
- Alternativa 0: situació actual. Absència de planificació de mobilitat sostenible.  
Actualment no hi ha un document que definisca un conjunt d'actuacions que tenen com a objectiu la implantació de formes de desplaçament més sostenibles (bicicleta, a peu i transport públic) dins del municipi.   
- Alternativa a la realització del PMUS.  
Després d'estudiar i analitzar la situació en la qual es troba la mobilitat urbana de Sedaví, es defineix un pla de propostes d'actuació del PMUS segons horitzons temporals diferents (curt, mitjà i llarg termini) atenent fonamentalment la dificultat tècnica, econòmica i de l'organisme que participa en l'execució de la mesura.  
Es plantegen tres escenaris temporals:  
· Mesures a curt termini: fins a 2 anys.  
· Mesures a mitjà termini: de 2 a 4 anys.  
· Mesures a llarg termini: de 4 a 10 anys.  
El cost d'execució de cada proposta s'ha expressat mitjançant els rangs pressupostaris següents:  
· Baix: < 20.000 -  
· Mitjà: 20.000 - - 200.000 -  
· Alt: > 200.000 -  
La importància de les propostes d'actuació s'ha classificat segons tres nivells: baixa, mitjana i alta.  
  
D.3. Característiques de la proposta  
Les propostes d'actuació redactades en aquest document s'han classificat segons 8 tipologies i dins de cadascuna s'han codificat amb diferents índexs i subíndexs:  
1. Mobilitat per als vianants (P, i)  
2. Mobilitat amb bicicleta (B, i)  
3. Accessibilitat (A, i)  
4. Transport públic (TP, i)  
5. Vehicle privat (V, i)  
6. Estacionament (I, i)  
7. Transport de mercaderies (T, i)  
8. Actuacions per a l'equitat de gènere (I, i)  
  
Es recullen, a continuació, les propostes d'actuació relacionades amb les tipologies d'actuació indicades:  
1. Mobilitat per als vianants (P, i)  
P.1. Delimitació de zones urbanes  
P.2. Ampliació de zones de prioritat invertida  
P.3. Homogeneïtzació per tipus de via  
P.4. Continuïtat d'itineraris per als vianants  
P.5. Senyalització de temps en itineraris per als vianants  
P.6. Itineraris escolars segurs  
P.7. Accessos a centres educatius  
P.8. Millora de les voreres i de les interseccions  
P.9. Coherència de senyalització per tipus de via  
P.10. Estat de la senyalització horitzontal i vertical  
P.11. Senyalística en les plaques de nomenclatura dels carrers  
P.12. Elements de restricció de l'estacionament (pilons)  
P.13. Estat de les voreres (il·luminació, neteja, etc.)  
P.14. Millora de la seguretat de pas a nivell de ferrocarril  
2. Mobilitat amb bicicleta (B, i)  
B.1. Xarxa ciclista interna  
B.2. Xarxa ciclista externa  
B.3. Estacionaments segurs, homogenis i suficients  
B.4. Seguiment i millora en seguretat viària i conservació  
B.5. Sistema de bicicletes públic  
3. Accessibilitat (A, i)  
A.1. Adaptació de rastell i passos de vianants  
A.2. Millorar la visibilitat en interseccions  
A.3. Definir el tipus de senyalització de places d'aparcament PMR (persones de mobilitat reduïda)  
A.4. Continuïtat per als vianants i eliminació d'obstacles  
A.5. Campanyes de conscienciació i control de l'estacionament sobre vorera  
4. Transport públic (TP, i)  
TP.1. Creació d'un conveni de transport d'autobús amb EMT València  
TP.2. Aproximar les parades d'autobús al nucli urbà  
TP.3. Crear itineraris per als vianants/ciclistes d'accés a la parada de tren i a les parades d'autobús  
TP.4. Adequació de les parades d'autobús  
TP.5. Implantació d'indicadors de freqüències de pas i publicitar l'ús de les noves tecnologies  
TP.6. Plataforma modular d'autobús  
TP.7. Augment de freqüències de línies i aplicació de polítiques tarifàries  
5. Vehicle privat (V, i)  
V.1. Reordenació a l'avinguda del País Valencià  
V.2. Completar la trama urbana  
V.3. Reordenació del sentit de circulació  
V.4. Senyalitzar i delimitar zones de prioritat invertida  
V.5. Inventari de senyals existents / estat de conservació de senyals i ferm  
V.6. Calmar el trànsit  
V.7. Senyalística d'itineraris  
V.8. Secció viària  
V.9. Implantació d'interseccions tipus glorieta  
V.10. Vehicles compartits  
V.11. Semàfors regulats  
6. Estacionament (I,i)  
E.1. Delimitació de zones d'aparcament / adequació de solars  
E.2. Tipus d'estacionament segons la secció  
E.3. Estacionament il·legal  
E.4. Aparcament d'alta rotació  
E.5. Aparcaments dissuasius als afores  
E.6. Kiss&ride  
E.7. Aparcaments motocicletes  
7. Transport de mercaderies (T, i)  
TM.1. Radi d'acció de places de càrrega i descàrrega  
TM.2. Homogeneïtzació i posicionar les places de càrrega i descàrrega  
TM.3. Itineraris i horaris de pas de vehicles pesants.  
  
D.4. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient  
En l'apartat 5 del document inicial estratègic es realitza, en l'àmbit de terme municipal, el diagnòstic mediambiental, territorial i de la mobilitat abans de l'aplicació del PMUS de Sedaví.  
En l'apartat 6 del DIE s'analitzen els efectes previsibles sobre el medi ambient. Extraiem algunes consideracions realitzades en el DIE per a les actuacions proposades pel PMUS en sòl urbà de Sedaví:  
  
- No s'afecta l'àmbit de l'Albufera objecte de protecció a través de diferents instruments ambientals: espais Xarxa Natura 2000, LIC i ZEPA l'Albufera, zona humida catalogada, parc natural.  
- Les actuacions no estan afectades pel nivell de perillositat 6 que determina el PATRICOVA en la zona est del terme (al costat del Parc Natural de l'Albufera).  
- Una part de sòl urbà queda inclòs dins de l'àmbit de connexió (2.000 m des de la ribera del mar) definit pel Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL), si bé les actuacions proposades pel PMUS de Sedaví no hi tindran efectes negatius.  
  
En l'apartat 7 els efectes previsibles sobre els plans sectorials i territorials concurrents, en el qual cal destacar:  
- La coincidència d'objectius entre el PMUS de Sedaví i el Pla de mobilitat metropolitana de València (PMoMe, en fase de tramitació) en el sentit de recuperar espai de la via pública per a les formes no mecanitzades de transport (vianants i ciclistes), millorar la qualitat de l'entorn urbà, millorar la seguretat dels desplaçaments, reduir l'accidentalitat i suprimir barreres en els desplaçaments de les persones amb mobilitat reduïda.   
- La coincidència d'objectius entre el PMUS de Sedaví i el Pla d'acció territorial metropolità de València (PATEVAL) en el sentit de millorar els temps d'accés en transport públic, i també la seua regularitat i confort, i les condicions per a la mobilitat per als vianants i ciclistes.  
  
  
E. Consultes  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, ha sotmés a consulta la documentació aportada a les administracions públiques afectades següents:  
  
ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA Consulta Informe  
CONSELLERIA D'HABITATGE - SDG MOBILITAT - Servei de Mobilitat Urbana 08.10.2018 21.03.2019  
CONSELLERIA D'HABITATGE - SDG ORDENACIÓ TERRITORI I PAISATGE - Servei d'Ordenació del Territori (Pla d'Acció Territorial Metropolità de València - PATEVAL) 08.10.2018 16.04.2019  
CONSELLERIA D'HABITATGE - SDG ORDENACIÓ TERRITORI I PAISATGE - Servei d'Ordenació d'Infraestructura Verda i Paisatge 08.10.2018 16.04.2019  
CONSELLERIA D'HABITATGE - SDG ORDENACIÓ TERRITORI I PAISATGE - Servei Ordenació del Territori (PATRICOVA) 08.10.2018 16.04.2019  
CONSELLERIA D'AGRICULTURA, MEDI AMBIENT, CANVI CLIMÀTIC i DESENVOLUPAMENT RURAL - SDG CANVI CLIMÀTIC I QUALITAT AMBIENTAL - Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació 08.10.2018 19.10.2018  
CONSELLERIA D'AGRICULTURA, MEDI AMBIENT, CANVI CLIMÀTIC i DESENVOLUPAMENT RURAL - SDG DEL MEDI NATURAL - Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (VP) 08.10.2018 04.12.2018  
SERVEI TERRITORIAL D'URBANISME - VALÈNCIA 08.10.2018 11.04.2019  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en el web www.agroambient.gva.es/eae juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic.  
  
F. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
- Un nou equilibri de les formes de transport, i apostar, fonamentalment, per aquelles de més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant de mesures d'estímul cap a les noves formes de transport com mesures dissuasives. Per a això cal actuar sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) i també de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diferents formes de transport).  
  
- La planificació urbana i model de ciutat, i disminuir la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en longitud de desplaçaments...  
  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, el canvi modal prioritzant les formes més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) que contribuïsca, al seu torn, a la disminució de les emissions originades pel sector transport com són les referides a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius indicats en el punt anterior haurà d'adjuntar els indicadors que es consideren pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, en particular les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres ha de tendir a la reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atesos els anteriors criteris es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Sedaví en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que totes les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable del municipi (sense afecció al sòl no urbanitzable), i sense perjudici de la ulterior incardinació del PMUS Sedaví amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com puga ser el Pla de mobilitat metropolità de València, les previsions i les actuacions del qual no són objecte d'aquesta avaluació.  
El PMUS de Sedaví atén el que sobre competències administratives estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Sedaví es durà a terme sobre aquelles propostes que siguen de competència municipal.  
  
1. Mobilitat per als vianants (P, i)  
Són mesures tendents a reorganitzar l'espai públic del centre del nucli urbà de Sedaví a fi de recuperar espai per al vianant i el ciclista en condicions de seguretat i comoditat, la qual cosa comporta actuacions de reurbanització, en fases programades, de les vies públiques afectades per la proposta de jerarquització de vials: creació de zones 30, carrers per als vianants, itineraris segurs, etc.  
La reurbanització gradual dels vials que es proposa contribuirà efectivament a diversos dels objectius ambientals: calmar el trànsit i menor emissió de gasos i reducció de la contaminació acústica, disminució de zones d'aparcament amb la consegüent disminució del trànsit d'agitació.  
  
2. Mobilitat amb bicicleta (B,i)  
Són mesures conduents a augmentar la infraestructura ciclista, les condicions de seguretat dels seus usuaris i la implantació d'un sistema de bicicletes públic. En concret, amb la proposta de creació de ciclocarrers (ciclistes i vehicles en calçada) i de carrils bici (carril bici segregat en calçada) es propicia l'accés dels ciutadans a una manera de transport més saludable i sostenible, que ha de coordinar-se amb les mesures de reurbanització per als vianants.  
  
3. Accessibilitat (A,i).  
Es proposen actuacions per a millorar la mobilitat i la seguretat en el desplaçament de vianants i, en particular, de persones amb mobilitat reduïda.  
  
4. Transport públic (TP,i)  
Les propostes realitzades en el PMUS contribueixen a l'augment d'oferta del transport públic amb autobús, la proximitat de parades d'autobusos als usuaris. Són mesures que promouen l'ús del transport públic, en detriment del privat, amb els consegüents beneficis ambientals per la reducció de contaminants.  
  
5. Vehicle privat (V,i)  
Les actuacions proposades en aquesta matèria van lligades a les anteriorment referides en relació amb la mobilitat per als vianants i ciclista.  
Fonamentalment, se centren en la reurbanització de l'avinguda del País Valencià, l'obertura del carrer de García Sanchis i mesures per a afavorir calmar el trànsit i la seguretat viària, incloent-hi diverses propostes de creació de glorietes urbanes (glorieta c/ València - av. Doctor Fleming, glorieta c/ Germanies - av. País Valencià i glorieta c/ l'Horta - av. País Valencià).  
Són actuacions que afavoriran la recuperació de l'espai urbà en favor dels vianants i ciclistes, amb l'adequada distribució de l'espai entre les necessitats de les diferents formes de transport.  
Es proposa la realització de campanyes de conscienciació per a promoure entre les empreses del municipi els sistemes de vehicle compartit. Amb aquestes mesures es propiciarà la reducció del nombre de vehicles en circulació i la consegüent reducció d'emissions de gasos i sorolls.  
  
6. Estacionament (I,i)  
Les actuacions proposades en el PMUS comporten inevitablement una nova zonificació urbana sobre la base de la jerarquització de l'espai públic i la funció assignada a les diferents tipus de vies. En la documentació aportada es fa un encomiable treball en el qual s'analitza la disponibilitat de places d'aparcament i la seua ocupació, en horari diürn, en la situació actual (plànols 18 i 19), tant en calçada com en solars. Es conclou, en aqueix sentit, en el PMUS de Sedaví, la necessitat de quantificar el nombre d'aparcaments que, conseqüència de les actuacions de reurbanització, aniran progressivament desapareixent i la necessitat d'habilitar, en la mesura convenient, nous espais d'aparcaments en l'entorn urbà. Entre aquestes mesures, es proposa l'adequació d'un aparcament dissuasiu que, segons la documentació aportada, queda localitzat en sòl urbanitzable residencial SUD-1, en zona de sòl dotacional públic (parc PQL), al nord de l'avinguda del País Valencià, que d'acord amb el que recullen les normes urbanístiques del Pla general de Sedaví, article 2.2.2. Classificació de les dotacions públiques de la xarxa primària, constitueix un equipament de la xarxa primària en sòl no urbanitzable.  
  
7. Transport de mercaderies (T,i)  
El PMUS proposa l'estudi de zones per a la instal·lació de places de càrrega i descàrrega de mercaderies en zona urbana i la necessitat d'una regulació adequada.  
  
El Servei de Mobilitat Urbana de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat remet informe de data 13 de març de 2019, on indica que l'àmbit i el contingut del PMUS es considera adequat en relació amb les determinacions de la Llei de mobilitat i que les propostes no estan en contradicció amb les del Pla de mobilitat de l'Àrea Metropolitana de València. No obstant això, el document del PMUS ha de ser completat amb les determinacions següents:  
- Definició d'objectius concrets. El PMUS estableix al principi del document uns objectius generals i, una vegada realitzat el diagnòstic de la mobilitat, determina una sèrie de propostes i uns objectius particulars per a cada proposta que s'aconseguiran després de la seua implementació. Es troba a faltar a nivell metodològic la definició d'uns objectius numèrics, la consecució dels quals siguen la base per a l'establiment de les propostes.  
- Càlcul de les emissions relacionades amb el transport al municipi, caracteritzant la situació de partida i la que es produirà una vegada implementades les propostes que estableix el PMUS.  
  
Indica, l'informe del Servei de Mobilitat, que el Pla de mobilitat haurà de ser completat amb el desenvolupament dels aspectes més amunt indicats i haurà de ser remés a aquest servei, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del Pla per l'Ajuntament de Sedaví.  
  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge remet informe, rebut amb data 16 d'abril de 2019, el qual conclou que el Pla haurà d'incorporar una anàlisi dels efectes sobre el caràcter i la percepció del paisatge de la seua ordenació i disseny, així com de les instal·lacions, elements auxiliars i vehicles amb unes normes d'integració paisatgística que regule, almenys, ubicació, formes, colors i textures.  
El Servei d'Ordenació del Territori remet informe en matèria de risc d'inundació, rebut amb data 16 d'abril de 2019, en el qual analitza la cartografia disponible sobre perillositat d'inundació i la vulnerabilitat de les actuacions previstes en el Pla de mobilitat, i conclou que aquest pla està afectat per perillositat d'inundació i és compatible amb el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana tenint en compte les consideracions que s'exposen en l'informe esmentat:  
  
1. El Pla de mobilitat urbana sostenible de Sedaví haurà de concretar, en els projectes que aquell desenvolupe, les actuacions que comporten alteració de la rasant i les seues afeccions així com, en el cas que escaiga, les mesures previstes per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el PMUS de Sedaví serà compatible amb la normativa del PATRICOVA sempre que s'incorporen en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21.  
2. Les actuacions previstes en el Pla de mobilitat, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i de reduït impacte, no és previsible que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
3. El criteri que, en matèria de risc d'inundació, ha de ser considerat en el Pla de mobilitat urbana sostenible de Sedaví afectat per perillositat d'inundació és que els projectes d'execució d'aquell hauran de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRIVOCA.  
  
El Servei d'Ordenació del Territori remet informe en matèria de risc d'inundació, de data 16 d'abril de 2019, en el qual conclou que els objectius i propostes realitzades en el Pla de mobilitat urbana sostenible de Sedaví es consideren coherents amb els objectius i principis del Pla d'acció territorial metropolità de València (PATEVAL), si bé s'hauran de tindre en compte les consideracions realitzades en l'informe esmentat.  
El Servei d'Urbanisme de la Direcció Territorial de València remet informe, rebut amb data 11.04.2019, on indica que el PMUS proposat es limita, per la seua naturalesa, a la consecució de millores objectives tendents a la substitució del clàssic model de mobilitat basat de manera fonamental en el vehicle privat, per un altre model més sostenible d'utilització més àmplia del transport públic i de nous recorreguts per als vianants i ciclistes, per la qual cosa s'informa favorablement en considerar que no té efectes significatius en matèria d'ordenació estructural.  
  
Amb data 4 de desembre de 2018, es rep informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal en matèria de camins ramaders, i s'indica que:  
  
- Les actuacions proposades en el PMUS de Sedaví se situen al centre urbà.  
- Al centre urbà de Sedaví no hi ha classificat cap camí ramader.  
  
- Per l'avinguda de l'Albufera passa la línia de terme entre Sedaví i Alfafar. Per aquesta avinguda també passa el camí ramader assagador d'Alfafar que només està classificat al terme d'Alfafar. En aquesta avinguda, el PMUS preveu la creació d'un carril bici sobre calçada. El cicloturisme és un ús complementari previst en l'article 28 de la Llei 372014, de camins ramaders de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa s'informa favorablement.  
  
El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, de la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, remet informe, rebut amb data 19 d'octubre de 2018, on indica:  
  
- El PMUS de Sedaví ha de ser coherent amb l'Estratègia Valenciana contra el Canvi Climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat el 22 de febrer de 2013, i la seua revisió (pendent d'aprovació);  
- Els municipis de menys de 20.000 habitants (com és el cas de Sedaví, amb 10.179 habitants en 2017) no tenen l'obligació de realitzar un pla acústic municipal, però sí que han de realitzar estudis acústics associats als instruments de planejament.  
- El municipi de Sedaví queda inclòs en el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona Aglomeració ES1016, aprovat l'any 2013. S'informa que, en relació amb els registres dels paràmetres de qualitat de l'aire, durant el 2017 no s'han superat els valors normatius en cap estació metropolitana.  
  
Per tot el que que s'ha l'indicat en l'esmentat informe del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, en relació amb les propostes realitzades pel PMUS de Sedaví, cal deduir que hi ha coherència amb els objectius de l'Estratègia Valenciana contra el Canvi Climàtic 2013-2020 i amb el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona Aglomeració ES1016.  
  
Valoració  
Tenint en compte tot el que s'ha indicat anteriorment i analitzades les propostes del PMUS de Sedaví, s'entén, en conjunt, que aquestes mesures,  
1. Col·laboren a un millor ús racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap a les formes de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la consegüent reducció de consum energètic.  
3. Desincentiven l'ús del vehicle privat en favor del públic.  
4. Afavoreixen, a llarg termini, la reducció dels impactes associats a les formes motoritzades: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
  
No obstant això, en relació amb la proposta d'indicadors de seguiment, es realitzen les consideracions següents:  
- S'ha de concretar el valor inicial dels indicadors i quantificar l'objectiu a aconseguir.  
- Se troben a faltar indicadors de caràcter més ambiental, entre els quals es podrien incloure:  
· Aquells que permeteren calcular la petjada de carboni de la mobilitat en el municipi de Sedaví (sobre la base de les emissions CO2), aspecte que requeriria l'adopció d'una determinada metodologia de càlcul de la petjada de carboni en la mobilitat urbana de Sedaví, i la periodicitat per a calcular els indicadors.  
· Nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diferents localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.  
  
G. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
H. Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Sedaví, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament.  
Per això, segons el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Sedaví no té incidència significativa negativa en el model territorial del municipi de Sedaví; que afecta sòl urbà i urbanitzable residencial; no afecta espais protegits ni forestals; les seues propostes se circumscriuen al sòl urbà i urbanitzable residencial, i tenint en compte les consultes realitzades es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Sedaví no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Sedaví, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius negatius sobre el medi ambient, per tant correspon continuar la tramitació del programa d'acord amb la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
  
1. La redacció definitiva del PMUS de Sedaví ha de concretar els aspectes següents:  
1) Incorporar metodologia i càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats, en concret, emissions CO2 equivalent.  
2) Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
3) Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius a aconseguir.  
2. El PMUS haurà de ser completat amb les determinacions que indica l'informe del Servei de Mobilitat rebut amb data 21.03.2019 i s'haurà de sol·licitar informe previ a l'aprovació definitiva, i incorporar, si escau, les determinacions que s'hi indiquen.  
  
3. El PMUS haurà d'atendre les consideracions realitzades pel Servei d'Ordenació del Territori en matèria de risc d'inundació en el seu informe rebut amb data 16 d'abril de 2018 i, en particular, la incorporació i compliment de les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA en els projectes que pogueren desenvolupar-se en aplicació del PMUS de Sedaví.  
  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera aprovat el Pla de mobilitat urbana sostenible de Sedaví, en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
A la vista del que s'ha dit, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Sedaví, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa notifique perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, d'acord amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 24 d'abril de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Pla Especial de la pedrera El Cantalar, a Villena  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació de pla  
Promotor: Ajuntament de Villena.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme i Ajuntament  
Localització: Villena (Alacant)  
Número d'expedient: 049/1350-CJE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 17 d'abril de 2019, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial de la pedrera El Cantalar, de Villena, en els termes següents:  
  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la qual s'estableix (article 46) que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que adopte o aprove una Administració pública i l'elaboració i aprovació de la qual estiga exigida per una disposició legal o reglamentària o per acord del Consell.  
  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (article 46) que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, i també les seues modificacions, que adopte i aprove una Administració pública i l'elaboració i aprovació de la qual estiga exigida per una disposició legal o reglamentària o un acord del Consell, complint els supòsits de l'apartat 1 d'aquest article.  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits hi previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1 Documentació aportada  
Amb data 10 de setembre de 2018, el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant va remetre al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica el Pla especial de la pedrera El Cantalar, de Villena, motivada per la necessitat de solucionar la problemàtica següent, a l'efecte de que es produïsca un pronunciament per part de l'òrgan ambiental:  
- L'objecte del Pla especial que es proposa serà autoritzar l'activitat extractiva en l'àmbit de la concessió minera (sòl protegit forests), i regular els usos i aprofitaments perquè una vegada aprovat aquest, amb els corresponents estudis d'impacte ambiental, d'integració paisatgística i d'explotació, siga possible l'obtenció de la pertinent llicència municipal.  
  
La documentació remesa en suport digital consisteix en:  
- Esborrany del Pla especial de la pedrera El Cantalar de Villena.  
- Document inicial estratègic.  
- Documentació annexa (autorització de mines, cartografia, etc.).  
Revisada la documentació, es comunica l'obertura de l'expedient (049/5012-ZIM), en l'escrit de 10 d'octubre de 2018.  
  
B.2 Informació territorial  
El municipi de Villena, situat a la comarca de l'Alt Vinalopó, a la província d'Alacant, té una població de 34.834 habitants (segons l'IVE a 01.01.2013), distribuïts en un nucli de població principal i d'altres 13 de xicoteta entitat. La superfície del terme municipal és de 354,0 km². Se situa a una altitud de 503 msnm i a una distància de 59 km de la capital de la província.  
Limita amb les províncies d'Albacete (Caudete) i Múrcia (Iecla), a l'oest; la Font de la Figuera i Fontanars dels Alforins, al nord; Camp de Mirra, Cañada i Biar, a l'est, i Sax, Salines, Monòver i el Pinós, al sud.  
El turó d'El Cantalar es localitza al terme municipal de Villena, a la vall de Los Alhorines, que comunica la província d'Alacant amb les de València, Múrcia i Albacete. Es caracteritza per un relleu ondulat, amb una altura mitjana d'uns 600 msnm i per constituir un ecosistema estepari des de sempre dedicat majoritàriament al cultiu de secà, encara que últimament s'obrin pas diferents cultius de regadiu.  
  
En les proximitats de la pedrera se situen una planta de generació d'energia termosolar, una institució penitenciària i l'embassament de San Diego.  
L'explotació minera ocupa les parcel·les cadastrals 35 i 36 del polígon número 74 de Villena, abasta una superfície de 382.660,36 m² i no té connexió directa amb cap xarxa rellevant d'infraestructures, i l'accés és a través d'un camí veïnal que parteix de la CV 656, de Villena a Fontanars dels Alforins.  
  
Parcel·les 35 36  
NORD Parcel·les 34 i 38  
Camí de las Casas Quemadas Parcel·la 35  
SUD Parcel·la 36 Parcel·la 37 i la CV-656  
EST Parcel·les 15 i 24 Parcel·les 37, 24, 23 i 25  
OEST Parcel·la 57,58,61  
Camí de las Casas Quemadas Parcel·la 59,11,10  
CV-656  
  
  
  
  
B.3. Planejament vigent  
- Antecedents  
D'acord amb l'esborrany del Pla especial, la explotació de la pedrera que ens ocupa, localitzada en el turó El Cantalar va ser autoritzada pel Servei Territorial d'Indústria d'Alacant, llavors dependent de la Conselleria d'Indústria i Comerç de la Generalitat Valenciana, segons la Resolució de 5 de juny de 1987, a sol·licitud d'Agroman Empresa Constructura, SA, que va començar l'extracció de materials (còdols i graves) com a recurs miner inscrit en la secció A.  
Amb data de 20 de maig de 1992, es va autoritzar el canvi de titularitat de la explotació esmentada a la mercantil Comercial Forte Levante, SA, i amb posterior data de 12 de juny de 2002 es va tornar a autoritzar el canvi de denominació a favor de Forte Hormigones Tecnológicos, SL.  
Finalment, el 23 de juliol de 2013, es va produir una altra sol·licitud de canvi de titularitat de l'explotació esmentada denominada El Cantalar, a Guerola, Áridos y Hormigones, SL, núm. RCA 797, actual empresa que realitza l'explotació.  
El 27 d'agost de 2013, el personal tècnic del Servei Territorial d'Energia redacta un informe en el qual s'informa favorablement l'expedient de canvi de titularitat.  
Des de l'autorització inicial, l'explotació, pràcticament ininterrompuda, ha disposat de les pertinents autoritzacions de la Secció de Mines del Servei Territorial d'Indústria d'Alacant, i ha presentat oportunament els plànols de labors, condicions de restauració una vegada finalitzada l'explotació, etc., si bé no tingut cap mena d'avaluació ambiental, suposant que ha mantingut la seua activitat dins del perímetre autoritzat inicialment i no ha tingut ampliacions.  
  
- Planejament  
El PGOU de Villena va ser aprovat inicialment el 7 de març de 1991 i definitivament el 16 d'octubre de 1992 per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant. Va ser publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant el 28 de maig de 1991.  
En aquest, l'àmbit de l'explotació d'El Cantalar va ser qualificat com a sòl no urbanitzable de protecció especial forests, que d'acord amb les NU del pla, no permet l'autorització d'activitats extractives.  
  
El Pla general va ser avaluat ambientalment amb declaració d'impacte ambiental (exp. 324/90-AIA) de data 19 de gener de1991.  
Encara que l'explotació en marxa en la seua autorització no va ser objecte d'avaluació d'impacte ambiental, en 2014 es va emetre una declaració d'impacte ambiental que va considerar acceptable, amb el compliment d'una sèrie de determinacions, la instal·lació de la planta de tractament d'àrids procedents de la pedrera El Cantalar, situada en l'àmbit d'aquesta (exp. 59/9953-RKQ).  
  
B.4. Objecte i justificació de la proposta de la modificació  
L'objecte d'aquest document és la implementació de l'eina urbanística que permeta la implantació de la compatibilitat de l'ús extractiu en la zona concreta d'SNU d'especial protecció de forests en què se situa la pedrera que ens afecta dins del terme municipal de Villena amb l'objectiu de permetre l'extracció de les calcàries existents en l'explotació. I, després de la seua clausura, fer la restauració ambiental consegüent amb la corresponent autorització minera.  
  
El motiu fonamental de l'actuació és aprofitar els recursos existents en aquesta zona dins del marc de les directrius legals d'aplicació.  
  
D'acord amb el document inicial estratègic, segons la disposició addicional tercera del Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana, les explotacions mineres que pretenguen desenvolupar-se en forests o terrenys forestals classificats com a sòl no urbanitzable comú o sotmés a protecció especial, sense regulació de l'activitat minera com a ús compatible, requeriran la modificació prèvia del Pla general o, si escau, l'elaboració i aprovació d'un Pla especial d'acord amb la legislació urbanística de la Comunitat Valenciana que ordene l'ús i aprofitament miner, o allò que, si escau, establisca o un pla d'acció territorial de caràcter sectorial.  
  
La implantació d'aquesta activitat lligada al sector de la construcció implica l'actuació sobre l'ordenació prevista en el Pla general. L'ordenació prevista es limita a la delimitació del sòl destinat a l'explotació minera autoritzada.  
  
Són determinacions del Pla especial:  
1. Determinar els aspectes estructurals de l'ordenació del Pla especial per a l'aprofitament miner de la pedrera El Cantalar. (Concessió minera núm. RCA 797) del sòl no urbanitzable de protecció especial forests de Villena.  
2. Establir la qualificació concreta de l'àmbit.  
3. Justificar la integració i continuïtat de l'activitat extractiva proposada amb l'explotació existent.  
  
Paràmetres d'ordenació.  
- Superfície del Pla especial 382.660,36 m²  
- Classificació del sòl SNU d'especial protecció (classe 4) AE1 i SNU comú  
  
No es pretén reclassificar ni requalificar sòl sinó que només es planteja eliminar la referència genèrica al fet que és incompatible l'ús extractiu en l'àmbit del Pla especial.  
La parcel·la està ben comunicada ja que s'hi accedeix des d'un camí que està asfaltat i comunica directament amb la CV 656, que al seu torn connecta amb l'autovia A31 a escassos tres quilòmetres de la parcel·la.  
  
Els usos previstos per a l'àmbit objecte d'aquest pla parcial serien els definits pel Pla general de Villena en l'article 2.2.7. Així s'estableix que l'apartat 5 de l'article 2.2.7. Classificació i delimitació, que actualment estableix:  
Constitueix el sòl no urbanitzable de protecció especial, classe 4, els paratges de les forests que s'indiquen en el plànol. En aquestes àrees sol es permeten les obres, instal·lacions o usos estrictament necessaris per a l'adequada explotació agrícola, forestal o pecuària de la finca, i es prohibeixen expressament les activitats extractives. Es permet la construcció d'habitatges familiars aïllats en els termes de l'anterior article 2.2.4, si bé la parcel·la exigible en aquest cas es fixa en 25.000 m² i l'ocupació màxima de la parcel·la serà del 75 %.  
  
D'acord amb la proposta del Pla especial serien per al SNUPE classe 4 AE:  
- Usos compatibles:  
a. Els determinats per al sòl no urbanitzable de protecció especial de forests, exceptuant els incompatibles indicats en aquest precepte.  
  
b. Extracció i processament de còdols, graves, etc. i posterior protecció del medi rural.  
- Usos incompatibles a tota l'àrea:  
a. Les implantacions industrials de qualsevol tipus.  
b. Els hivernacles de plàstic o similars.  
  
  
Actualment la zona on s'emmarca aquest Pla especial és sòl no urbanitzable de protecció especial classe 4. (SNUPE classe 4) protecció de forests en la seua majoria i afectant, a més, una xicoteta porció d'SNU comú.  
Aquest Pla especial manté la classificació actual com a sòl no urbanitzable de PE i SNU comú en tots dos casos, amb la particularitat següent:  
- Aplicar la protecció paisatgística amb tolerància minera en la totalitat del sòl inclòs en l'àmbit de l'actuació del Pla especial. (SNUP classe 41-AE).  
- No es pretén reclassificar ni requalificar sòl sinó que només es planteja eliminar la referència genèrica al fet que és incompatible l'ús extractiu (aquesta zona està allunyada de la ciutat de Villena i no s'hi preveu cap desenvolupament urbanístic).  
  
L'activitat proposada està molt delimitada tant espacialment com temporalment. Es tracta, com ja s'ha indicat de manera reiterada, d'extraure els recursos existents, específicament calcàries.  
Una vegada extrets aquests recursos i d'acord amb l'autorització actualment en vigor, es realitzarà la restitució paisatgística. Per tant, més enllà de la seua incidència durant el temps necessari per a l'extracció no tindrà cap impacte sobre l'ordenació de l'àmbit, ni afectarà el futur ús o desenvolupament de la zona, abans al contrari, possibilitarà la seua integració en la zona.  
Considerant les característiques del planejament i la destinació del sòl, aquest pla especial no necessita cap instrument de planejament posterior per al seu desenvolupament.  
  
Superfícies efectives parcel·làries  
Àmbit d'aplicació Superfície parcel·lària Superfície usada PE  
Parcel·la 57 624.413,00 m² 296.247,18 m²  
Parcel·la 36 732.685,00 m² 86.413,18 m²  
Total   
  
Superfícies efectives Pla general de Villena  
Àmbit d'aplicació Superfície parcel·lària Superfície usada PE  
Sòl usat NOPE 528.540,59 m² 369.248,06 m²  
Sòl usat NO comú - ------------- 13.412,30 m²  
Total   
Total sòl efectiu  
Pla especial  
El Cantalar 382.660,36 m²  
  
  
  
- Normes urbanístiques (proposades)  
  
3.1. Normes generals  
Article 1. Naturalesa  
El Pla especial del qual formen part aquestes normes urbanístiques té per objecte permetre l'ús miner en una porció de sòl no urbanitzable a Villena.  
Aquest document s'ha elaborat d'acord amb les prescripcions de la legislació urbanística vigent i el Pla general de Villena.  
  
Article 2. Àmbit  
L'àmbit del Pla especial està representat gràficament en els plànols d'ordenació.  
  
Article 3. Documentació del pla especial  
1. Són documents integrants del pla especial  
- Introducció  
- Memòria informativa  
- Plànols d'informació  
- Memòria justificativa  
- Plànols d'ordenació  
- Normes urbanístiques  
2. Tindran eficàcia normativa aquestes normes urbanístiques i els plànols d'ordenació  
  
Article 4. Interpretació  
Si hi ha dubtes d'interpretació per haver-hi contradiccions entre els diferents documents que conformen aquest pla especial, l'ordre de prelació serà el següent: normes, plànols i memòria.  
  
  
Article 5. Normes complementàries  
En tot allò que no s'opose al que s'ha especificat en aquestes normes i en la legislació vigent serà d'aplicació al sector tots els continguts del Pla general de Villena.  
PE per a l'aprofitament miner de la pedrera El Cantalar (concessió minera núm. RCA 797) del sòl no urbanitzable de protecció especial de Villena.  
  
Article 6. Vigència  
Aquest pla especial té una vigència indefinida en les condicions establides per la legislació urbanística i mentre no s'aprove un altre document urbanístic d'igual o superior rang que el substituïsca o modifique.  
  
Article 7. Modificació  
La modificació de qualsevol dels elements del pla especial es regirà pel que es disposa en la legislació urbanística vigent. En particular, no es considera modificació del pla especial:  
a. La precisió dels límits efectuada d'acord amb el que s'estableix en aquestes normes, o amb incidències del terreny.  
b. La modificació de la manera de gestió proposada.  
  
Article 8. Publicitat de la documentació  
L'entrada en vigor del Pla exigeix la publicació prèvia de la resolució aprovatòria, en les condicions indicades per la legislació urbanística vigent.  
Tots els documents integrants d'aquest pla seran públics i podran ser consultats per qualsevol persona en tot moment, en la forma i lloc que determine l'ajuntament.  
  
Article 9. Precisió de límits  
Les delimitacions de l'àmbit d'actuació podrà precisar-se, si escau, quan es tracte d'ajustaments a causa de les característiques topogràfiques dels terrenys, la major precisió de la cartografia de què dispose, la presència d'arbratge o vegetació o altres elements naturals o artificials que justifiquen l'ajustament.  
1) Aquesta precisió de límits haurà de mantindre sensiblement la forma de les determinacions gràfiques.  
  
Article 10. Precisió de paràmetres  
S'estableix una tolerància del cinc per cent (5 %), més o menys, en la precisió dels paràmetres que definisquen les condicions de qualificació establides.  
  
Article 11. Actualització de la legislació aplicable  
L'adequació a tota la normativa legal i reglamentària actualment vigent s'entendrà feta sense perjudici de l'aplicació dels preceptes jurídics que amb posterioritat els substituïsquen, amplien o complementen.  
  
  
3.2. Ordenació estructural i detallada  
Article 12. Definició de la zona d'ordenació urbanística: sòl no urbanitzable de protecció especial classe 4, forests, activitats extractives. (SNUPC4-AE) i SNU comú  
1. La primera categoria engloba el sòl de protecció especial de forests afectat per aquest pla especial.  
2. El règim genèric d'usos en el sòl no urbanitzable protecció especial classe 4, forests, activitats extractives i les construccions que d'aquests conseqüentment deriven en aquesta zona, independentment de la normativa específica i articles anteriors que els matisen, seran:  
  
1. Usos compatibles en la subzona SNUPC4-AE:  
a) Els determinats per al sòl no urbanitzable protecció especial classe 4, forests, exceptuant els incompatibles indicats en aquest precepte.  
  
b) Extracció i processament de còdols, graves, etc. i posterior protecció del medi rural.  
2. Usos incompatibles a tota l'àrea de la subzona SNUPC4-AE:  
  
a) Les implantacions industrials de qualsevol tipus.  
b) Els hivernacles de plàstic o similars.  
3. S'haurà de tindre en compte conjuntament amb aquest document el projecte de restauració, projecte d'integració paisatgística i projecte d'impacte ambiental. En aquests s'hauran de definir les condicions naturals i paisatgístiques de la restauració i definir criteris per a la reposició i estabilització de talussos, terrenys i la seua coberta vegetal.  
  
Article 13. Vials  
L'obertura de vials haurà de cenyir-se a treballs de consolidació i manteniment exceptuant mesures de prevenció d'incendis forestals o unes altres de similars característiques de prevenció de danys a persones i béns.  
En qualsevol cas, es respectarà la tramitació d'impacte ambiental que li siga aplicable.  
  
Article 14. Edificació  
Quant a la tolerància d'edificació en l'àmbit del PE, a més del que es preveu amb caràcter general en el PG de Villena, s'estableix la permissivitat de construccions directament relacionades amb la gestió de l'explotació que ens ocupa. (Extracció o transformació del material), amb les limitacions següents:  
Ocupació màxima: 1,5 %.  
Alçària màxima de cornisa: 12 m.  
(Excepte aquells elements que justificadament requerisquen una alçària major, sitges, depòsits, antenes, etc., que en cap cas podran superar els 20 m)  
Nombre màxim de plantes: una (1).  
Edificabilitat màxima: 1,5 m²sostre/m²sòl  
Separació mínima als límits: 10 m.  
Separació mínima a l'eix de camins: 15 m.  
  
Article 15. Publicitat  
En l'àmbit del Pla especial es prohibeix especialment tot tipus de publicitat sobre elements artificials, excepte els estrictament indispensables per al normal desenvolupament de l'activitat. (Informació general, ubicació, etc.).  
Si escau, aquests elements hauran d'harmonitzar amb el paisatge i causar el mínim impacte possible.  
  
B.6. Selecció d'alternatives proposades  
Ateses les característiques de l'actuació sobre la qual versa aquest document inicial, les possibles alternatives que se'ns presenten són tres:  
  
Alternativa 0: cap actuació  
Aquesta alternativa suposaria mantindre la incongruència que hi ha actualment. L'explotació disposa de l'autorització minera corresponent però no es disposa de la llicència ambiental. Atesa la motivació del pla, sembla que aquesta no és una solució.  
  
Alternativa 1: modificació puntual del PG  
Aquesta alternativa tampoc sembla la més adequada. Després de la pertinent tramitació perquè, en aplicació de l'article 201 de la LOTUP, es poguera concedir llicència municipal, seria imprescindible el canvi de qualificació del sòl ocupat per l'explotació, ja que en el sòl d'especial protecció per forests, la normativa del PGOU vigent a Villena prohibeix expressament l'activitat extractiva i encara que, com hem reiterat, aquesta qualificació no degué aconseguir mai l'explotació que ens ocupa, al nostre parer, és molt més adequat establir una regulació d'usos que compatibilitze l'activitat minera i la salvaguarda dels valors establits per la qualificació.  
  
Alternativa 2: redacció d'un pla especial  
Aquesta és la solució que resulta més equilibrada, ja que permetrà, en aplicació de l'article 43 de la LOTUP, regular l'autorització de l'ús extractiu en l'àmbit de l'explotació, a l'empara de la disposició addicional tercera del Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
Així es pretén aconseguir un doble objectiu, d'una banda legalitzar a efectes municipals la pedrera, en definir el Pla especial els possibles usos, aprofitaments, proteccions, etc. i permetre l'atorgament de les llicències corresponents i, de l'altra, garantir que, una vegada complida l'explotació corresponent i després d'executar el consegüent Pla de restauració, la zona recupere els valors ambientals desitjables.  
L'especialitat del Pla que ens ocupa, vinculat a la situació concreta de la pedrera existent al TM, i en el PG, determina que no siguen massa les alternatives que es poden tindre en compte:  
- Com hem dit, respecte a l'alternativa 0, de no actuació, només cal descartar-la, ja que manté la situació actual sense proporcionar cap solució.  
- Quant a l'alternativa 1, modificació puntual del PG, tampoc sembla adequada perquè seria imprescindible el canvi de qualificació del sòl ocupat per l'explotació, ja que en el sòl d'especial protecció per forests, el PGOU vigent a Villena (aprovat 07.03.1991) prohibeix expressament l'activitat extractiva i encara que, com hem reiterat, aquesta qualificació no degué aconseguir mai l'explotació que ens ocupa, al nostre parer resulta molt més adequat establir una regulació d'usos que compatibilitzen l'activitat minera i la salvaguarda dels valors protegits per la qualificació.  
- Per tot això, cal decantar-se per l'alternativa 2, ja que és la solució que resulta més equilibrada. Això permetrà, en aplicació de l'article 43 de la LOTUP, regular l'autorització de l'ús extractiu en l'àmbit de l'explotació a l'empara de la disposició addicional tercera del Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
Així es pretén aconseguir un doble objectiu, d'una banda legalitzar a efectes municipals la pedrera, en definir el Pla especial els possibles usos, aprofitaments, proteccions, etc. i permetre l'atorgament de les llicències corresponents, i per un altre garantir que, una vegada complida l'explotació corresponent i després d'executar el consegüent pla de restauració, la zona recupere els valors ambientals desitjables.  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
Atesos els aspectes inclosos en el document inicial estratègic i consultat el sistema d'informació geogràfica d'aquesta conselleria s'aporten els aspectes ambientals següents que s'haurien de tindre en compte per a l'estudi del Pla especial:  
  
- Impactes sobre el medi físic  
Ens trobem davant un Pla especial que té per objectiu la incorporació de l'ús extractiu als permesos en SNU de protecció especial forests, per a l'àmbit objecte d'aquest, i així poder regularitzar la pedrera que està en funcionament, autoritzada pel servei competent de mines, però sense la pertinent llicència municipal.  
La cartografia SIOSE preveu ja en la zona l'ús extractiu, envoltat per pasturatge i alguna zona de cultius de secà. Quant a la fisiografia, el terreny és bàsicament amb turons en tota la seua extensió. La litologia de la zona està formada per sòls calcaris i calcaris-margosos, en un entorn fonamentalment margós.  
  
- Impactes sobre el medi biòtic  
L'àmbit del Pla especial de la pedrera El Cantalar, a Villena, està dins de la zona d'especial protecció de les aus (ZEPA) Els Alforins. L'àmbit, excepte el que està ja en explotació, està determinat com a terreny forestal d'acord amb el PATFOR. Igualment segons el catàleg de biodiversitat del visor cartogràfic, hi ha nombroses espècies prioritàries en l'entorn (p. ex., el xoriguer menut) que han de ser valorades i estudiar la compatibilitat de l'ús proposat.  
  
- Afeccions territorials  
A l'àrea afectada pel pla especial figura com a sòl no urbanitzable, qualificat com d'especial protecció. Forests. Aquest àmbit coincideix bàsicament amb l'àrea forestal assenyalada pel PATFOR.  
  
- Exposició a riscos ambientals  
Els terrenys afectats per la modificació no estan exposats a risc de lliscament, subsidència o col·lapse. Tampoc estan subjectes a risc d'incendis forestals. L'erosió actual és moderada (15-40 t/ha/any), mentre que l'erosió potencial és molt alta (>100 t/ha/any), bàsicament per l'activitat extractiva la qual cosa haurà de ser tingut en compte a l'efecte de la corresponent restauració en finalitzar l'explotació. La vulnerabilitat a aqüífers és baixa en tot l'àmbit de la modificació.  
  
  
- Impactes sobre el patrimoni  
Quant a la possible afecció sobre elements del patrimoni, si bé dins de l'àmbit de la modificació del pla especial no se'n situa cap, sí que hauria de tindre's en compte i obtindre pronunciament de l'òrgan competent, atesa l'activitat a desenvolupar, de la no-afecció als jaciments catalogats d'El Cantalar i el Cerro del Cantalar.  
  
  
  
D. Consultes realitzades  
La direcció general competent, com a òrgan ambiental, ha sotmés a consultes el document inicial estratègic, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les administracions següents perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments a aquest:  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
10/10/18 30/10/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei d'Urbanisme. Direcció Territorial d'Alacant  
10/10/18 26/02/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SG d'Ordenació del Territori i Paisatge. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
10/10/18 23/01/19 Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball. Subdirecció General d'Energia i Mines  
10/10/18 06/02/19 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. SDG del Medi Natural. Servei d'Ordenació i Gestió Forestal  
10/10/18 06/02/19 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. SDG del Medi Natural. Servei de Vida Silvestre.  
10/10/18 05/03/19 Diputació d'Alacant.  
Àrea d'Infraestructures, Energia i Medi Ambient.  
10/10/18 18/01/19 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Direcció Territorial. Servei d'Agricultura   
10/10/18 18/01/19 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Direcció Territorial. Servei de Medi Ambient  
10/10/18 17/01/19 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
10/10/18 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
  
DT d'Alacant. Unitat d'Inspecció del Patrimoni Historicoartístic  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en el web http://www.agroambient.gva.es/eae juntament amb el pronunciament ambiental.  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts s'efectua la valoració dels possibles efectes d'aquest pla especial de la pedrera El Cantalar, a Villena, seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, aquesta pretén incorporar l'ús extractiu a la zona corresponent a l'àmbit del pla (sòl no urbanitzable d'especial protecció. Forests) a fi de possibilitar l'obtenció de llicència municipal i regularitzar així l'activitat existent.  
Dit això, dels informes rebuts s'observen les consideracions següents tant de tipus legal com ambiental que descrivim:  
  
  
- Urbanisme  
El 30 d'octubre de 2018, es rep l'informe del Servei d'Urbanisme de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració. En aquest, des de l'àmbit de les seues competències, una vegada estudiada la proposta, considera que d'acord amb el PATFOR, la Llei 22/1973, de mines i la LOTUP, l'objecte es considera adequat i la justificació legal conforme. En tot cas planteja com a necessari el següent:  
· Per acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme, de 3 d'abril de 2017, es va aprovar definitivament el Pla especial de la pedrera El Saltador, que tenia per objecte regularitzar la compatibilitat urbanística de la pedrera esmentada, que també tenia autorització minera però no amb llicència municipal. Per a això es va delimitar un àmbit de sòl no urbanitzable en el qual es va compatibilitzar l'ús d'activitat extractiva amb els propis del règim aplicable al sòl no urbanitzable d'especial protecció classe 4- protecció de forests. A aquest àmbit es va assignar una nova categoria de sòl no urbanitzable, que passava a denominar-se sòl no urbanitzable d'especial protecció classe 4 EC- protecció de forests-extracció pedreres, el règim jurídic del qual es va establir en les normes urbanístiques del Pla especial.  
1) Atés l'antecedent esmentat, i a fi de la seguretat jurídica, es considera necessari que a l'àmbit que ara es proposa se li assigne la mateixa categoria, sòl no urbanitzable d'especial protecció classe 4 EC- protecció de forests-extracció pedreres, amb el mateix règim jurídic.  
  
2) Cal tindre en compte que aquesta categoria ja s'ha incorporat al Pla general de Villena, atés el caràcter modificatiu del Pla especial ja aprovat.  
3) A més, es recomana a l'Ajuntament de Villena que verifique si hi ha al terme municipal altres explotacions mineres autoritzades en les quals siga igualment necessari compatibilitzar l'ús amb la normativa urbanística, de manera que poguera resoldre's aquesta circumstància de manera unitària.  
· Ha d'haver un error en la quantificació de les superfícies proposades en el quadre 0.4.4.0 de la memòria justificativa, ja que la superfície de sòl a la qual s'atorga la categoria de protecció d'activitats extractives és sensiblement menor a la representada gràficament en els plànols d'ordenació.  
  
- Infraestructura verda paisatge  
L'informe de 21 de febrer de 2019, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, conclou que analitzada la documentació s'observa que:  
a. L'àmbit objecte del Pla es troba en el Paisatge de Rellevància Regional «PRR 29 Vinyes de les Alcusses i els Alforins» (directriu 53 de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana).  
· L'actuació se situa en un tipus de paisatge caracteritzat per una topografia sensiblement plana, sobre la qual s'estenen els usos agrícoles, esguitada per cabezos amb escassa vegetació, que doten de certa singularitat aquest paisatge.  
b. Ni el document inicial estratègic ni l'esborrany de Pla especial aportats contenen cap referència a l'afecció paisatgística generada ni, en general, al paisatge, excepte per la referència a l'estudi d'integració paisatgística que acompanyarà, si escau, el projecte d'explotació i l'estudi d'impacte ambiental.  
c. Respecte de l'objecte del Pla especial -regularitzar la compatibilitat urbanística d'una activitat extractiva existent en un àmbit de sòl no urbanitzable protegit-, cal considerar que no incrementarà de manera significativa l'impacte paisatgístic ja generat, tenint en compte l'existència de l'activitat.  
d. No obstant l'anterior, cal indicar que l'àmbit del Pla especial és major que el de la zona d'explotació (pla I-11) i que aquest àmbit no s'adequa a la morfologia del territori i el paisatge (apartat h de l'annex I de la LOTUP), atés que empra una delimitació geomètrica aliena als patrons del paisatge en l'àmbit, i estableix uns paràmetres per a l'edificació tolerada en l'àmbit de gran incidència paisatgística. Per això, i amb la finalitat de compatibilitzar el Pla especial i l'explotació minera que aquest regularitza urbanísticament, amb el paisatge, es considera necessari tindre en compte els condicionants següents, que hauran de ser inclosos en la documentació amb eficàcia normativa del Pla:  
  
· L'àmbit d'explotació haurà d'ajustar-se a la morfologia del territori i als patrons paisatgístics existents.  
· Les edificacions i construccions permeses en l'àmbit hauran de tindre una alçària de cornisa màxima de 7 a 9 metres, i podran mantindre l'excepció proposada per a «aquells elements que justificadament requerisquen una alçària major».  
· Qualsevol autorització que es tramite en l'àmbit requerirà l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística que garantisca l'adequació als patrons del paisatge existent i, en el cas de l'explotació minera, l'adequació de l'àmbit d'explotació i les condicions de restauració.  
  
  
- Servei Territorial d'Indústria. Mines  
D'acord amb l'informe de 17 de gener de 2019, del Servei Territorial d'Indústria i Energia, entre altres qüestions, estableix la necessitat d'imposar un règim d'usos flexible de manera que es compatibilitzen les diferents fases de l'activitat minera en un mateix espai físic, per la qual cosa conclou que caldria un espai físic superior a l'estrictament necessari per a les labors pròpiament extractives, considerant també les labors complementàries.  
Igualment, els efectes previsibles sobre aspectes competència d'aquest servei seran tractats oportunament en els projectes específics a presentar pel titular del dret miner i que en el seu moment hauran de ser aprovats pel servei competent en matèria de mines i en els quals s'hauran de preveure les recomanacions que s'imposen en l'aprovació definitiva del Pla especial.  
  
- Medi Natural (Vida Silvestre i Gestió Forestal)  
L'escrit de 4 de febrer de 2019, de la Subdirecció General de Medi Natural, adjunta els informes corresponents del Servei de Vida Silvestre en matèria d'afecció a la Xarxa Natura 2000 i del Servei Territorial d'Alacant en matèria forestal:  
a. Quant al Servei de Vida Silvestre, s'indica que l'explotació de la pedrera es realitza des de molt abans de la declaració de la ZEPA Els Alforins. La proposta del Pla especial estableix una zona d'extracció que no afectarà les àrees de cultiu contigües, per la qual cosa no es produiran noves afeccions directes sobre els hàbitats de les aus estepàries.  
  
- Aquest pla, per tant, no produirà afeccions significatives noves sobre espècies i/o hàbitats d'interés comunitaris, per la qual cosa no es preveu afeccions significatives sobre la Xarxa Natura 2000.  
- La planta de tractament corresponent a l'explotació que determina el Pla especial va tindre una declaració d'impacte ambiental positiva de data 01.12.2014. Entre les mesures correctores se li va imposar:  
  
1) Llaurada i sembra de cereal.  
2) Reparació o restauració de teulades a les cases pròximes per a fer-les compatibles amb la cria del xoriguer menut.  
En aquesta DIA també es va condicionar a la modificació del Pla de restauració de la pedrera El Cantalar perquè al final de la seua vida útil es restaure tot l'espai com a zona cerealista. No es produeixen afeccions però ha d'aportar-se el projecte de restauració de la pedrera d'acord amb el que s'ha estipulat en la DIA d'01.12.2014, la qual cosa en un futur beneficiarà les aus estepàries.  
Per tot això, el servei competent conclou que el pla especial no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.  
b. Pel que fa a la gestió i ordenació forestal, l'informe del servei territorial conclou que:  
a) L'activitat ha sigut del coneixement de l'Administració des de fa temps i, atés que s'han evacuat diferents actes administratius, entén que d'alguna manera validen l'existència d'aquesta, en aquest enclavament des de les dates indicades en l'informe, per la qual cosa la possibilitat de permetre una ampliació com la proposta i d'acord amb els punts indicats fa que el pronunciament siga favorable.  
  
b) Se suggereix que tenint en compte que el mosaic en l'àmbit és una gran extensió agrícola amb una «illa» de terrenys forestals a l'interior d'un d'aquest, que tota aqueixa «illa» s'incloguera dins del pla especial com una unitat única de gestió. O almenys que la parcel·la de 3,5 ha s'incloguera en el pla, a fi de no deixar xicotetes illes despenjades.  
  
c) S'han de complir els articles 30 i 33 del Decret 58/2013, del Consell de la Generalitat, que aprova el PATFOR.  
  
- Carreteres. Diputació Provincial d'Alacant. (Àrea d'Infraestructures, Energia i Medi Ambient).  
L'informe de 27 de febrer de 2019, de l'Àrea de Serveis i Infraestructures de la Diputació d'Alacant, estableix que:  
1. Les afeccions d'importància que produeix l'activitat de la pedrera El Cantalar sobre la carretera CV-656, la titularitat de la qual correspon a la Diputació Provincial d'Alacant, són les derivades del trànsit dels vehicles pesants que accedeixen a la pedrera, a causa dels abocaments d'àrids des de les caixes dels camions, així com fang i brutícia general que s'adhereix a les rodes i parts baixes dels camions, la qual cosa comporta un perill per a la circulació.  
- Per això haurà d'assegurar-se l'adopció de les mesures adequades per a evitar-ho (instal·lació de piscines de rentada de rodes; sistemes de rentada de baixos de camions, etc.).  
2. També és necessària l'ordenació d'aquest accés mitjançant una adequada senyalització horitzontal i vertical dins del camí d'accés.  
  
  
- Servei Territorial d'Agricultura  
L'informe de 18 de gener de 2019, del Servei Territorial d'Agricultura de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, indica, d'una banda, que no hi ha en principi res a objectar a la tramitació del pla especial des de la perspectiva sectorial corresponent a les competències en matèria d'agricultura.  
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
L'informe de 10 de gener de 2019, de la Comissaria d'Aigües, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, entre altres qüestions indica que s'ha de tindre en compte:  
a) A pesar que l'àmbit del pla especial queda fora de la zona de policia del llit existent, les aigües residuals que es pogueren generar han de tindre la pertinent autorització d'abocament de l'organisme de conca.  
  
b) Respecte a les aigües pluvials i amb la finalitat de no afectar la qualitat de les aigües ni el règim de corrents, s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a garantir la correcta recollida de les aigües d'escolament i cal disposar dels dispositius necessaris, com ara basses de decantació, per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades.  
- Així mateix, s'han de limitar els pendents dels talussos i l'alçària entre bermes, i afavorir d'aquesta manera la infiltració de l'aigua i reduir-ne la velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl.  
c) Pel que fa a la disponibilitat de recursos hídrics per al desenvolupament de l'explotació, a l'efecte de l'emissió de l'informe al qual fa referència l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües amb caràcter previ a l'aprovació del Pla especial, s'haurà de presentar la documentació següent:  
- Justificació de la demanda d'aigua prevista per a l'actuació, expressada en m³/any.  
- Origen de l'aigua amb la qual es proveirà la demanda. Sobre això, s'ha d'indicar la procedència dels recursos amb els quals es proveirà l'actuació proposada.  
- Acreditació del dret a l'ús de l'aigua. D'acord amb l'article 52 del text refós de la Llei d'aigües, el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquireix per disposició legal (article 54) o per concessió administrativa. Quant a això, s'ha d'indicar la referència de l'expedient de concessió o les dades de la inscripció en el Registre d'Aigües que emparen el dret a l'ús privatiu de les aigües per a atendre l'increment de demanda que suposa l'actuació prevista, tot això amb la finalitat d'assegurar que l'actuació que es pretén realitzar és compatible amb les previsions dels plans hidrològics i, a més, no suposa afectació o menyscapte a altres usos existents legalment implantats.  
  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Segons el que estableix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si escau, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals fa referència l'article 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) es considera el següent:  
Tal com es recull en el document inicial estratègic, la proposta de Pla especial ha de subjectar-se, des del punt de vista sectorial quant a la seua activitat, a la legislació en matèria de mines (Llei 22/1973, de mines i Decret 82/2005, de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana), quant al seu emplaçament a la legislació forestal (Llei 21/2015, de forests, Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana) i, des del punt de vista que ens ocupa, a l'avaluació ambiental a través de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (no així l'RDL 1/2008 o la Llei 9/2006, d'avaluació d'efectes en el medi ambient de determinats plans i programes, totes dues derogades, a les quals es fa referència en l'esborrany del pla), així com a la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
D'altra banda, el pla especial té com a objecte la modificació puntual del planejament vigent en l'àmbit del perímetre autoritzat per l'òrgan miner l'any 1987 (autorització que no va ser considerada en la posterior elaboració del PGOU) a fi d'incorporar l'ús miner com a ús compatible temporal i permetre l'obtenció de la llicència municipal.  
  
Tal com indica l'informe de l'òrgan competent en matèria urbanística, en 2017 es va aprovar el Pla especial de la pedrera El Saltador, l'objecte de la qual igualment era la regularització de la compatibilitat urbanística de la pedrera, i establia una nova categoria de sòl no urbanitzable de protecció especial classe 4.EC-protecció de forests-extracció pedreres, el règim jurídic del qual es va establir en les NU d'aquest pla especial, i es va incorporar aquesta categoria al Pla general de Villena. És per això que en nom de la seguretat jurídica (i fins i tot recomanant que es faça extensible a altres explotacions que puguen estar en la mateixa situació) es proposa que per al Pla especial proposat s'assigne la mateixa categoria (SNU d'especial protecció classe 4.EC-protecció de forests-extracció de pedreres) amb el mateix règim jurídic ja vigent.  
  
Encara que l'esborrany del Pla especial esmenta un estudi d'integració paisatgística, aquest no s'ha incorporat a la documentació del pla especial. Si bé no és obstacle per a l'avaluació de l'activitat a regularitzar ja que, com indica l'informe de l'òrgan competent en matèria de paisatge, no s'incrementarà de manera significativa l'impacte paisatgístic ja generat, sí que indica que per a qualsevol autorització que es tramite en l'àmbit requerirà l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística que garantisca l'adequació als patrons del paisatge existent, i, en el cas de l'explotació minera, l'adequació de l'explotació a les condicions de restauració.  
Des del punt de vista paisatgístic, l'àmbit haurà d'ajustar-se no solament a l'explotació autoritzada com indica el Decret 85/2008, sinó a la morfologia del territori i els patrons paisatgístics existents.  
Igualment, atés que les condicions d'edificacions i construccions hauran d'harmonitzar-se amb les exposades en el Pla general a través de les fixades en el pla especial previ de la pedrera de El Saltador, des del punt de vista paisatgístic es podrien veure més restringides.  
Pel que fa a aspectes relacionats amb els informes de la Subdirecció General de Medi Natural cal assenyalar que la Resolució complementària, de 16 de novembre de 2015, va modificar la declaració d'impacte ambiental, de data 1 de desembre de 2014, de la planta de tractament d'àrids projectada al sud de la pedrera d'El Cantalar, i va eliminar els condicionants relatius a la modificació del Pla de restauració de la pedrera El Cantalar. Per tant, el pla de restauració de la pedrera haurà d'ajustar-se al que ha sigut aprovat per l'òrgan miner complementat i/o modificat, en el cas que siga d'aplicació, el Decret 82/2005 quant a les explotacions mineres preexistents que afecten terrenys forestals.  
  
En relació amb l'àmbit de modificació de planejament inclòs en el pla especial, aquest no preveu ampliacions sinó l'ajust estricte al perímetre autoritzat per l'òrgan miner.  
Les possibles afeccions derivades del trànsit de vehicles es limiten, d'acord amb l'informe del servei competent, al trànsit dels vehicles en condicions d'estanquitat i neteja per les vies, com també l'accés amb una adequada senyalització horitzontal i vertical.  
L'òrgan competent en matèria de recursos hídrics estableix per a l'explotació la consideració dels possibles abocaments, la limitació de talussos per a l'escolament i contenció de les aigües contaminades que genere l'explotació, i sobretot la disponibilitat dels recursos hídrics necessaris per a aquesta, ja que l'explotació comportarà un increment de recursos hídrics (l'estimació dels quals haurà de quedar definida), per tant s'hauran d'incloure en les normes a seguir per al desenvolupament de projectes en l'àmbit del pla especial, les mesures preventives i correctores que l'organisme de conca expose en relació amb la disponibilitat de recursos hídrics.  
D'acord amb l'informe de l'organisme competent, es justificarà, en definitiva, tant la demanda d'aigua prevista (en m³/any), com l'origen de l'aigua amb què es proveirà aquesta demanda, així com, en última instància, l'acreditació del dret de l'ús de l'aigua.  
Per tant, en la mesura que limiten els anteriors efectes, es considera que del Pla especial de la pedrera El Cantalar, a Villena, suposa una modificació menor que afecta una zona de reduïda extensió (corresponent a l'explotació autoritzada), en la qual es pretén la regularització d'un ús ja autoritzat en el seu moment per l'autoritat competent en matèria de mines i en explotació, la modificació proposada no afecta al model territorial ni representa efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
Així, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos i revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria es pot determinar, respecte del Pla especial de la pedrera El Cantalar a Villena, que el procediment d'avaluació simplificada i les obligades determinacions que d'aquest es deriven són suficients per a determinar que aquest pla especial no presenta efectes significatius addicionals sobre el medi ambient.  
  
  
G. Proposta d'acord  
Atenent el que s'estableix en l'article 51.2.b de la LOTUP, de acord amb el que s'ha exposat es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de la pedrera d'El Cantalar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta modificació d'acord amb el que estableix el capítol III, del títol III, de la LOTUP, sempre que s'ajuste al que s'ha descrit en la documentació presentada, i també al que s'estableix en la legislació vigent i els informes emesos respecte als quals s'han de tindre en compte les determinacions següents:  
1) S'ha d'assignar la mateixa categoria «Sòl no urbanitzable d'especial protecció classe 4.EC-protecció de forests-extracció pedreres», com també el règim jurídic (normes urbanístiques) que la incorporada al Pla general a partir de l'aprovació del Pla especial de la pedrera El Saltador, aprovat el 3 d'abril de 2017.  
- S'ha de definir exactament la superfície a la qual s'aplica la nova categoria de sòl protegit, i s'ha d'ajustar al perímetre autoritzat per l'òrgan miner, i diferenciar-la del SNU comú així com del SNP de protecció especial forests que no estiga afectat pel pla especial, i definir la ubicació de les diferents instal·lacions en sòl que permeta aquest ús.  
  
2) En relació amb el pla de restauració de l'activitat extractiva s'exigirà l'ajust al Pla de restauració aprovat per l'òrgan miner, modificat o complementat, en el cas que siga aplicable, pel Pla de restauració integral, exigit en el Decret 82/2005 per a les activitats extractives preexistents que afecten terrenys forestals.  
3) En les NU del pla especial s'incorporaran les corresponents d'integració paisatgística tant en la delimitació de l'àmbit d'acord amb patrons paisatgístics, com les que limiten l'alçària de les edificacions.  
  
- Les edificacions i construccions permeses en l'àmbit han de tindre una alçària de cornisa màxima de 7 a 9 metres, i es podrà mantindre l'excepció proposada per a «aquells elements que justificadament requerisquen una alçària major».  
- Així mateix, s'ha d'incloure en la normativa que qualsevol autorització que es tramite en l'àmbit requerirà l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística que garantisca l'adequació als patrons de paisatge, com també l'adequació de l'àmbit i les condicions de restauració d'aquest, i que haurà d'obtindre informe favorable del servei competent en matèria de paisatge.  
4) S'han de tindre en compte les directrius que han sigut exposades en matèria de carreteres pel servei competent, tant en matèria d'accessos, neteja i senyalització.  
5) Així mateix, s'han d'incloure en la normativa del Pla especial les mesures indicades per l'organisme de conca, tant en matèria d'abocaments i escolament d'aigües contaminades, com sobretot en la disponibilitat de recursos hídrics (estudi de demandes, origen del recurs i acreditació del dret d'ús), per al qual s'ha d'obtindre informe favorable d'aquest organisme.  
  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera aprovat el Pla especial de la pedrera El Cantalar, en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que s'ha dit, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de la pedrera d'El Cantalar de Villena, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, d'acord amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 24 d'abril de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 28 de maig de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.