Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4572, del 25-08-2003 (2003/9012)

RESOLUCIÓ de 18 de juliol de 2003, del director de Justícia de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la que resol inscriure en el Registre de Col·legis Professionals i Consells Valencians de Col·legis Professionals el Col·legi Oficial d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics de València, se li assigna el núm. 97 de la Secció Primera i s'inscriuen igualment els seus Estatuts.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4572

Data del DOGV
:   25-08-2003

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2003/9012


Data del document
:   18-07-2003

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Administracions Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * València
    * legislació
    * reglament intern
    * col·legi professional
    * professió de l'urbanisme

RESOLUCIÓ de 18 de juliol de 2003, del director de Justícia de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la que resol inscriure en el Registre de Col·legis Professionals i Consells Valencians de Col·legis Professionals el Col·legi Oficial d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics de València, se li assigna el núm. 97 de la Secció Primera i s'inscriuen igualment els seus Estatuts. [2003/9012]
  
Vist l'expedient d'inscripció registral instruït a instància del senyor Alfredo Cámara Manso, com a president del Col·legi Oficial d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics de València, en què sol·licita la inscripció en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, i dels seus Estatuts, en base als següents
  
Fets
  
Primer
  
Que els reials decrets 1471/1977, de 13 de maig, i 497/1983, de 16 de febrer, publicats en els BOE de 28-6-1977 i de 14-3-1983, respectivament, regulaven el funcionament dels Estatuts Generals del Consell General de Col·legis Oficials d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics.
  
Segon
  
Que, pel senyor Alfredo Cámara Manso, es van presentar l'11 de juny passat certificat del secretari, amb el vist-i-plau del president del Col·legi Oficial d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics de València, de la Junta General extraordinària de data 15 d'abril de 2003, així com els Estatuts en ella aprovats, per al control de legalitat, i posterior inscripció registral.
  
Tercer
  
El text annex dels Estatuts del Col·legi Oficial d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics de València, objecte d'inscripció, queda incorporat íntegrament a la present Resolució, i es dóna ací per reproduït.
  
Fonaments de dret
  
Primer
  
Que els Estatuts contenen totes les determinacions exigides en l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals, i es considera, per tant, complit el control de legalitat per part de l'administració.
  
Segon
  
Que l'expedient ha sigut tramitat pel Servici d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Subsecretaria de la Conselleria de Justícia i Administracions, competent en virtut de les atribucions que té conferides pels decrets 7/2002, de 21 de juny, i 113/2003, de l'11 de juliol, sobre assignació de competències a les conselleries, i d'aprovació del Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, respectivament, i en relació amb el Decret 4/2002, de 8 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament de dita Llei.
  
Vistos: l'article 36 de la Constitució i l'article 31.22 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els seus preceptes bàsics; i la resta de disposicions complementàries, resolc:
  
Inscriure en el Registre de Col·legis i Consells Valencians de Col·legis Professionals, el Col·legi Oficial d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics de València, al qual se li assigna el número 97 de la secció Primera, i inscriure igualment els seus Estatuts .
  
Contra esta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte en el termini d'un mes, comptador des de l'endemà al de la seua notificació, o bé recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà de la seua notificació. Tot això de conformitat amb el que establixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i en els articles 10, i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, sense perjudici que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.
  
València, 18 de juliol de 2003.- El director general de Justícia: Eloy Velasco Núñez.
  
CAPÍTOL I
  
Normes generals
  
Article 1.
  
El Col·legi Oficial d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics de València és una corporació de Dret Públic, reconeguda per la Constitució i emparada per l'ordenament jurídic, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment de les seues finalitats.
  
Article 2.
  
L'àmbit territorial d'actuació és el que correspon a la província de València.
  
Article 3.
  
El Col·legi Oficial d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics de València està integrat pels aparelladors i arquitectes tècnics que han sigut admesos en este, per posseir els requisits exigits en la normativa aplicable.
  
És obligatòria la col·legiació per als qui exercisquen la professió lliurement o en entitats particulars, segons la legislació en vigor.
  
Article 4.
  
El domicili del Col·legi Oficial d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics de València radica a la ciutat de València, carrer Colom núm. 42.
  
En aquelles poblacions en què els interessos de la professió ho requerisquen, es podran establir delegacions, previ el vot favorable de la Junta General de Col·legiats, i a proposta de la Junta de Govern. En estes es realitzaran els tràmits administratius col·legials, d'acord amb les orientacions i directrius que determina la Junta de Govern.
  
Article 5.
  
El Col·legi Oficial d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics de València es regix per les disposicions legals en vigor, tant per les bàsiques de l'Estat com per la Llei de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, Reglament de Desenvolupament de la citada Llei, pels presents Estatuts, i pels acords que puguen adoptar els seus òrgans representatius, en l'àmbit de les seues respectives competències.
  
CAPÍTOL II
  
De les finalitats i funcions del Col·legi
  
Article 6.
  
Són finalitats essencials del Col·legi les següents:
  
a) L'ordenació de la professió, dins del marc legal respectiu en l'àmbit de la seua competència, en benefici tant de la Societat a què servixen com dels interessos generals que els són propis.
  
b) Vigilar l'exercici de la professió, facilitar el coneixement i compliment de tota classe de disposicions legals que l'afecten, fer complir l'ètica professional i les normes deontològiques que els siguen específicament pròpies, així com vetlar per l'adequat nivell de qualitat de les prestacions professionals dels col·legiats, promovent la formació i perfeccionament dels mateixos i defensant la qualitat de la construcció.
  
c) La defensa dels interessos professionals dels col·legiats i la representació exclusiva de la professió.
  
d) La prestació de servicis per als seus col·legiats.
  
Article 7.
  
Per al compliment de les seues finalitats essencials, són funcions pròpies del Col·legi les següents:
  
1. Ordenar, en l'àmbit de la seua competència, l'activitat professional dels col·legiats; vetlar per l'ètica, deontologia i dignitat professional, així com pel respecte dels drets dels particulars contractants dels seus servicis, i exercir la potestat disciplinària en l'orde professional i col·legial, exigint dels seus col·legiats el compliment de les obligacions legals i estatutàries.
  
2. Organitzar els servicis d'assistència, formació i informació professional que calguen o que siguen aconsellables per a promoure el major nivell tècnic, cultural i ètic dels col·legiats.
  
3. Establir els servicis administratius i regular el règim de la gestió voluntària de cobrament dels honoraris que es meriten pels treballs professionals, així com interpretar les normes col·legials orientadores sobre honoraris; els quals no hauran de referir-se a l'oferta de servicis dels col·legiats i fixació de la remuneració.
  
4. Facilitar als col·legiats, quan així ho sol·liciten, servici d'assistència jurídica en accions litigioses, administratives i professionals, derivades del seu treball professional, que es prestarà sota les condicions i forma que a l'efecte determine el Col·legi.
  
5. Vetlar per l'estricte compliment de les normes professionals d'actuació; l'observança de les incompatibilitats legals; l'ètica professional i la prestació adequada dels servicis professionals dels seus col·legiats als particulars; igualment de totes les obligacions que imposen les disposicions vigents que regulen les funcions i competències dels Aparelladors i Arquitectes Tècnics, tot això dins de l'àmbit de la seua competència.
  
6. Complir i fer complir als col·legiats els Estatuts i reglaments col·legials, així com les normes i decisions adoptades pels òrgans col·legials en matèria de la seua competència. Actuar en via arbitral, quan per a això fóra requerit, en els conflictes suscitats entre col·legiats o entre col·legiats i contractants dels seus servicis professionals, conforme l'article 10.a) de la Llei 36/1988, de 5 de desembre.
  
7. Intervindre, en el seu àmbit territorial i de competència, en la redacció i modificació de les normes reguladores de la professió.
  
8. Disposar allò que siga procedent, perquè s'emeten els dictàmens i informes i s'evacuen les consultes de caràcter professional que siguen sol·licitades al Col·legi per autoritats, jutges i tribunals, així com qualsevol entitat pública o privada, particulars o col·legiats, i actuar per a la designació de perits.
  
Facilitar als tribunals, conforme a les lleis, la relació de col·legiats que per la seua preparació i experiència professional pogueren ser requerits per a intervindre com a perits en els assumptes judicials o proposar-los a instància de l'autoritat judicial.
  
9. Nomenar els representants del Col·legi en les entitats, comissions, jurats i organitzacions públiques o privades per als quals fóra sol·licitada tal representació.
  
10. Denunciar, davant de l'administració, i perseguir davant dels tribunals de Justícia, els casos d'intrusisme professional o de competència deslleial que tinga coneixement, de conformitat amb la legislació vigent.
  
11. Registrar les comunicacions d'encàrrecs professionals rebuts pels col·legiats i visar, si és procedent, la documentació. El visat no comprendrà els honoraris ni altres condicions contractuals, la determinació de les quals es deixa al lliure acord de les parts. La comunicació es documentarà mitjançant la nota encàrrec i pressupost, requerits per la Llei.
  
12. Imposar sancions i correccions disciplinàries als col·legiats quan hi haguera lloc a això, mitjançant el procediment regulat en estos Estatuts.
  
13. Aprovar els seus pressuposts, i regular i fixar les quotes i aportacions econòmiques dels col·legiats que siguen necessàries per a l'adequat funcionament i sosteniment de l'estructura del Col·legi, recaptant i administrant els seus fons, segons pressupost anual d'ingressos i despeses. A tal fi, el Col·legi podrà compensar les quantitats pendents de pagament pels col·legiats amb els ingressos que perceben estos a través del Col·legi.
  
14. Adaptar i aprovar els seus Estatuts, i la resta de disposicions o reglaments que els desenvolupen.
  
15. Organitzar cursos de formació i perfeccionament per als seus col·legiats, així com organitzar activitats i servicis comuns de caràcter professional, cultural assistencial, de previsió i anàlegs, sempre que siguen d'interés per als col·legiats; sense perjudici de les competències que puguen derivar-se de la normativa estatal, podent establir convenis i col·laboracions amb altres col·legis professionals i entitats legalment constituïdes.
  
16. Promoure i crear servicis o participar amb entitats i institucions, amb la finalitat de difondre socialment els coneixements de la professió i la millora de l'edificació en general.
  
17. Col·laborar amb les universitats en l'elaboració dels plans d'estudis, participar en els patronats universitaris, en l'organització dels centres docents de la seua demarcació, i preparar la informació necessària per a facilitar l'accés a la vida professional dels nous col·legiats.
  
18. Establir barems d'honoraris, que tindran caràcter merament orientatiu.
  
19. Totes les altres funcions que siguen beneficioses per als interessos professionals i que s'encaminen al compliment dels objectius col·legials, dins del marc de la legislació vigent; creant respecte d'això les societats que s'estimen convenients o bé la participació en aquelles que ja estiguen creades i que foren necessàries.
  
CAPÍTOL III
  
Drets i deures dels col·legiats
  
Article 8. Drets dels col·legiats:
  
a) Els qui posseïsquen el títol d'Aparellador i/o Arquitecte Tècnic, que els habilita legalment per a l'exercici professional, en dret seran admesos en el Col·legi, en els termes establits en este Estatut.
  
b) Participar com a electors, i elegibles, en les eleccions que es convoquen; participar activament en la vida col·legial, ser informats o intervindre amb veu i vot en les juntes generals.
  
c) Rebre assistència i assessorament per part del Col·legi, d'acord amb els mitjans que es disposen i en les condicions que es fixen reglamentàriament, en totes aquelles qüestions que se susciten relacionades amb l'exercici professional. Igualment, rebre el corresponent reciclatge professional.
  
d) Utilitzar els servicis i mitjans del Col·legi, en la forma que reglamentàriament s'establisca.
  
e) Presentar per registre i visat els documents relacionats amb l'exercici professional.
  
f) Formar part de les comissions o grups de Treball que s'establisquen i rebre la informació sobre l'activitat corporativa i d'interés professional.
  
g) Promoure actuacions dels òrgans de Govern mitjançant escrits d'al·legacions, peticions, queixes. I, igualment, el dret a destituir els membres de dits òrgans mitjançant l'exercici del vot de censura.
  
Article 9. Deures dels col·legiats
  
a) Exercir la professió èticament, respectant les normes establides en estos Estatuts i les que es dicten en matèria de deontologia professional.
  
b) Complir les normes corporatives i els acords adoptats pels òrgans de Govern del Col·legi.
  
c) Contribuir a les necessitats del Col·legi, abonant puntualment les quotes ordinàries, extraordinàries, les aportacions econòmiques i les despeses originades pels visats col·legials, dins dels terminis que es fixen.
  
Participar activament en la vida col·legial assistint a les juntes generals i a les comissions o grups de Treball que es constituïsquen.
  
e) No fer ús d'aquella publicitat encaminada a l'obtenció de clients, que siga contrària a la deontologia professional i signifique competència deslleial, al no ajustar-se a les normes d'ordenació establides pel Col·legi.
  
f) Sotmetre a visat les intervencions professionals, segons la normativa vigent en cada moment, tant a nivell estatal, autonòmic i, si és procedent, col·legial.
  
g) Posar en coneixement del Col·legi els casos d'intrusisme professional que conega.
  
h) Prestar els seus servicis professionals, amb l'adequat nivell de qualitat.
  
Article 10. Incorporació col·legial
  
La primera sol·licitud d'ingrés en el Col·legi caldrà acompanyar-la del títol que l'habilite legalment per a l'exercici professional, o si no n'hi ha, testimoni notarial del mateix, o certificat d'estudis i resguard d'haver efectuat el pagament dels drets d'expedició, sense perjudici de l'obligació de presentar-lo posteriorment al Col·legi quan estiga en el seu poder.
  
S'acompanyarà igualment del rebut acreditatiu d'haver ingressat en la Caixa del Col·legi l'import dels drets d'incorporació, així com declaració de no estar inhabilitat per a l'exercici professional.
  
De la documentació presentada, el Col·legi expedirà l'oportú resguard, fins tant se li comunique l'acord d'admissió per la Junta de Govern, dins del termini de trenta dies.
  
Quan el sol·licitant figurara ja inscrit en un altre Col·legi, bastarà un certificat lliurat per este, en què es farà constar si causa baixa com a resident en el mateix.
  
Els col·legiats que exercisquen per compte propi hauran d'estar donats d'alta en la Mutualitat de Previsió Social de la Professió o en el Règim Especial d'Autònoms de la Seguretat Social, segons procedisca, tenint en compte la legislació vigent en cada moment.
  
Article 11.
  
La sol·licitud d'admissió només podrà ser denegada, i prèvies les garanties necessàries, en els supòsits següents:
  
a) Quan no s'aporten els documents requerits o oferisquen dubtes racionals sobre la seua autenticitat i suficiència; en este cas, la Junta de Govern obrirà l'oportuna investigació.
  
b) Quan el sol·licitant haguera sigut condemnat per sentència ferma que l'inhabilite per a l'exercici de la professió.
  
c) Com a conseqüència de la sanció imposada amb ocasió d'expedient disciplinari, durant el temps que dure la mateixa.
  
Article 12.
  
Contra la negativa d'admissió, l'interessat podrà interposar recurs ordinari davant del Consell Autonòmic, si és procedent, en el termini d'un mes, a partir de la data de la seua notificació.
  
Els interessats als qui es denegue la seua admissió en el Col·legi, podran tornar a sol·licitar la seua incorporació a este, una vegada que cessen les causes que van motivar la denegació.
  
Article 13. La condició de col·legiat es perd:
  
a) Per renúncia o baixa voluntària, sol·licitada per escrit per l'interessat.
  
b) Per expulsió del Col·legi, acordat segons el que disposen estos Estatuts.
  
c) Per deixar impagades les quotes ordinàries durant mes de sis mesos, els drets d'intervenció professional o les extraordinàries, prèvia incoació pel Col·legi del corresponent expedient i adopció de la fermesa del pertinent acord.
  
d) Per mort.
  
e) Per haver sigut expulsat, prèvia incoació d'expedient disciplinari.
  
CAPÍTOL IV
  
De l'exercici professional
  
Article 14.
  
Els aparelladors o arquitectes tècnics, pel fet d'exercir com col·legiats pertanyents a este Col·legi, o bé ocasionalment en l'àmbit territorial del Col·legi, si són membres d'altres, queden obligats a complir estrictament les condicions d'estos Estatuts, igual que les normes deontològiques de l'exercici professional.
  
Article 15.
  
L'exercici de la professió d'aparellador i arquitecte tècnic es regirà per les disposicions legals vigents en cada moment, les prescripcions de la Llei de Defensa de la Competència i de la Competència Deslleial, amb sotmetiment al règim legal en matèria d'incompatibilitats i a les obligacions legals que en cada moment s'exigisca per la normativa aplicable.
  
Article 16.
  
Els aparelladors i arquitectes tècnics sotmetran a visat del Col·legi l'objecte de l'encàrrec, la documentació tècnica que es materialitzen els treballs i intervencions que realitze en l'exercici de la professió o que es produïsquen com a conseqüència dels mateixos, facilitarà al Col·legi la nota encàrrec i pressupost o document que en el seu moment es requerisca. En estos figuraran les dades definitòries dels encàrrecs i altres documents que acrediten l'encàrrec professional rebut. El visat no comprendrà els honoraris ni les altres condicions contractuals, la determinació de les quals queda subjecta al lliure acord de les parts.
  
Amb independència de la signatura per les parts de la nota encàrrec i pressupost o document, que en el seu moment es requerisca, quan el visat siga requisit necessari per a l'obtenció d'autoritzacions o llicències administratives, la seua sol·licitud es formalitzarà conjuntament pel col·legiat i el seu contractant.
  
Igualment, estan subjectes a visat els documents que tinguen el seu origen en els encàrrecs o treballs, tals com llibres d'ordes i assistències, llibre d'incidències, certificat final d'obra i altres documents.
  
Article 17.
  
El visat acredita la identitat del professional, controla la titulació, col·legiació, i l'habilitació per al treball que es tracta; comprova la suficiència i integritat formal de la documentació que compon el treball, i les normes legals i requisits mínims exigits, si és procedent, pels acords col·legials.
  
El visat podrà ser atorgat o denegat. La decisió haurà de ser adoptada en el termini de 20 dies naturals, a partir de la seua presentació. No obstant això, el Col·legi podrà també, en idèntic termini, acordar la suspensió del visat en els supòsits de presumpta incompatibilitat o per altres causes justificades, i haurà de resoldre sobre l'atorgament o denegació d'este, en un termini màxim de dos mesos, comptadors des de l'acord de la suspensió.
  
L'acord col·legial es notificarà als interessats en el termini de 10 dies i haurà de contindre el text íntegre de la resolució adoptada; si esta és o no ferma en la via col·legial, i, si és procedent, recursos que contra la mateixa puguen interposar-se, òrgan a què hagueren de presentar-se i termini de tal interposició.
  
La pràctica del tràmit col·legial de visat donarà lloc a la meritació pel col·legiat dels drets econòmics que s'establisquen i el pagament de la qual serà condició prèvia perquè es puga retirar pels interessats la documentació presentada al dit tràmit.
  
Article 18.
  
Queden exempts de l'obligació del visat col·legial aquells treballs per als quals per disposició legal expressament s'establisca tal exempció. El Col·legi facilitarà la documentació comprensiva de la nota encàrrec i pressupost que haja de servir per a la sol·licitud del visat.
  
Totes les actuacions professionals seran notificades al Col·legi en el termini de 20 dies naturals.
  
Article 19.
  
Cap aparellador o arquitecte tècnic podrà intervindre en el mateix treball professional per al que haja sigut designat anteriorment un altre col·legiat, sense obtindre prèviament la seua vènia o, si no n'hi ha, la corresponent autorització de la Junta de Govern del Col·legi, preceptiva en tot cas, prèvia adopció de les mesures de garantia que foren precises, en raó de les funcions derivades del visat com a sistema d'ordenació de l'activitat professional.
  
Per a això, abans d'adoptar la resolució que procedisca, es demanarà de les parts interessades la informació prèvia que fóra necessària, per a acordar, en orde a la defensa dels legítims interessos del col·legiat contractat en primer lloc, si procedira. Tot això sense perjudici del visat de la nova documentació i dins del marc de la Llei de Defensa de la Competència.
  
En cap supòsit, el visat de la nova documentació podrà supeditar-se a condicions econòmiques.
  
Article 20.
  
En l'exercici de la professió d'aparellador o arquitecte tècnic regiran les disposicions oficials en matèria d'incompatibilitats, així com les que pels òrgans col·legials s'acordaren, prèvia aprovació o ratificació, si és procedent, de la Junta General de Col·legiats, i que es regularà simultàniament en tots els aspectes de la professió, tot això d'acord amb les disposicions legals vigents en la matèria.
  
Article 21.
  
El Col·legi procurarà que les condicions dels concursos i oposicions que per a aparelladors o arquitectes Tècnics es convoquen, dins de la seua demarcació, s'ajusten a les disposicions i reglaments corresponents, complint-se les condicions mínimes exigides legalment; igualment, vetlarà pel prestigi de la professió i els interessos dels seus col·legiats, i procurarà que aquells col·legiats que presten els seus servicis en empreses privades o organismes oficials perceben les remuneracions corresponents i gaudisquen de tots els drets i beneficis legalment establits.
  
Per a això, si és procedent, entaularà quantes accions legals i recursos de defensa siguen possibles, amb les corresponents limitacions legals.
  
CAPÍTOL V
  
Òrgans de Govern
  
Article 22.
  
Els òrgans de Govern del Col·legi són:
  
Junta General de Col·legiats.
  
Junta de Govern.
  
De la Junta General de Col·legiats.
  
Article 23.
  
La Junta General de Col·legiats és l'òrgan sobirà i suprem del Govern del Col·legi. En la mateixa es forma i expressa la màxima voluntat de la corporació. Està integrada per tots els col·legiats que es troben en ple ús dels seus drets.
  
Article 24.
  
Correspon a la Junta General de Col·legiats:
  
a) Aprovar, modificar i revisar els Estatuts i reglaments interns del Col·legi.
  
b) Aprovar els pressuposts ordinaris i extraordinaris, així com la seua rendició de comptes i liquidació.
  
c) Aprovar les quotes col·legials i drets d'intervenció.
  
d) Aprovar la creació o participació d'entitats Jurídiques de qualsevol tipus, que s'estimen convenients per al millor compliment dels objectius col·legials o professionals.
  
e) Jutjar i resoldre sobre l'actuació de la Junta de Govern o dels seus membres i la Memòria de l'exercici, aprovant o censurant, si és procedent, la gestió d'esta.
  
f) Aprovar, si procedix, les actes de les anteriors juntes generals de col·legiats.
  
g) A més de les atribucions enumerades en l'article anterior, decidir sobre tots aquells assumptes que la Junta de Govern sotmeta a la seua consideració; igualment aquelles qüestions que siguen proposades per escrit, com a mínim per el 2% de col·legiats, i presentades en el Col·legi amb una antelació, almenys, de vint dies naturals a la data de la celebració de la Junta General de Col·legiats.
  
Article 25.
  
Les juntes generals de col·legiats podran ser ordinàries i extraordinàries.
  
Article 26.
  
La Junta General de Col·legiats ordinària se celebrarà necessàriament dues vegades a l'any.
  
La primera, dins del primer semestre, i en la mateixa haurà d'incloure's obligatòriament el coneixement i liquidació dels comptes de l'exercici econòmic corresponent a l'any immediatament anterior, així com Memòria que la Junta de Govern sotmeta a coneixement dels col·legiats.
  
La segona Junta General de Col·legiats Ordinària se celebrarà durant el quart trimestre, i haurà d'incloure's en els ordes del dia els pressuposts econòmics de l'any següent.
  
Article 27.
  
Les juntes generals de col·legiats estaran convocades pel president del Col·legi, indicant en la convocatòria el lloc, data i hora en què hagen de celebrar-se, en primera i segona convocatòria, acompanyant-se a l'orde del dia provisional dels temes a tractar.
  
Per a la vàlida constitució de les juntes generals de col·legiats hi caldrà l'assistència com a mínim de la meitat més un del cens col·legial, en primera convocatòria. De no aconseguir-se la indicada presència se celebrarà la Junta, en segona convocatòria, trenta minuts mes tard de l'hora fixada per a la primera, qualssevol que siguen els col·legiats presents i amb les excepcions que s'especificaran.
  
No obstant el previst en l'article anterior, es requerirà, en primera convocatòria, el vot favorable de les dues terceres parts del cens col·legial, i en segona convocatòria les dues terceres parts dels assistents, per a adopció d'acords sobre les matèries següents:
  
a) Aprovació, modificació o revisió dels Estatuts col·legials.
  
b) Adquisició o venda de béns immobles i l'aprovació de crear entitats jurídiques de qualsevol tipus, que s'estimen convenients per al millor compliment dels objectius col·legials o professionals
  
c) Proposició de vots de censura a la Junta de Govern, o a qualsevol membre de la mateixa.
  
En les juntes generals tant ordinàries com extraordinàries, tots els col·legiats tindran dret a veu i vot.
  
Article 28.
  
Totes les juntes generals de col·legiats, que no siguen les dues previstes en l'article anterior, tindran la consideració d'extraordinàries i podran ser convocades per acord de la Junta de Govern ho quan ho sol·liciten per escrit almenys el 10% de col·legiats, exposant amb precisió els punts a tractar. En este últim supòsit, la celebració haurà de tindre lloc dins dels trenta dies següents a l'entrada en el Col·legi de tal sol·licitud.
  
Article 29.
  
L'orde del dia de les juntes generals de col·legiats serà elaborat per la Junta de Govern i tramés a tots els col·legiats, juntament amb la convocatòria, trenta dies naturals abans de la data de celebració, en el cas de juntes generals de col·legiats ordinàries, i de quinze dies naturals, en les extraordinàries.
  
Amb una antelació mínima de deu dies naturals a la celebració de la Junta, es trametrà als col·legiats l'orde del dia definitiu, en què s'inclouran, a més dels temes que indique la Junta de Govern, les qüestions que hagen sigut proposades pels col·legiats, amb les formalitats previstes en els presents Estatuts. I només podran ser tractats i adoptats acords sobre aquells assumptes que figuren en l'orde del dia definitiu.
  
Article 30.
  
En el capítol de precs i preguntes, que tancarà l'orde del dia de les juntes generals. Els col·legiats podran formular estos per escrit, i amb antelació de deu dies naturals a la data de celebració de la Junta. Els precs i preguntes que es facen oralment en la pròpia reunió, només seran presos en consideració per la Junta de Govern en quant puguen ser adequadament contestats sense prèvia documentació.
  
Article 31.
  
La documentació, que haja de ser objecte d'estudi i discussió per les juntes generals de col·legiats, estarà a disposició dels col·legiats, amb trenta dies naturals d'antelació a la data de celebració de les juntes generals ordinàries, i amb quinze dies naturals per a les extraordinàries.
  
Articule 32.
  
Les juntes generals de col·legiats seran presidides pel president del Col·legi o qui el substituïsca. I actuarà com a secretari d'estes el mateix del Col·legi.
  
Podran assistir a les juntes els assessors del Col·legi i tots els empleats que estime necessaris la Junta de Govern, per a la deguda informació i assessorament de l'òrgan.
  
Abans d'iniciar-se la Junta General es nomenarà a dos col·legiats com a Interventors de l'acta de la sessió.
  
Article 33.
  
El president de la Junta General de Col·legiats sotmetrà a debat tots els punts de l'orde del dia que hagen de ser objecte d'acord i donarà la paraula als col·legiats que ho desitgen, per l'orde en què ho sol·liciten i prèvia identificació d'estos amb el seu nom i cognoms.
  
Els col·legiats podran fer ús de la paraula dues vegades sobre el mateix tema de discussió, i excepcionalment una més per a contestar les preguntes directes o al·lusions.
  
No obstant això, el president, quan l'índole de l'assumpte o l'estat de la discussió així ho requerisca, podrà concedir la paraula a un col·legiat que l'haja usat les tres vegades, a què es referix el paràgraf anterior.
  
Cada una de les intervencions dels col·legiats no podrà durar, en cap cas, més de tres minuts.
  
Article 34.
  
Els components de la Mesa, constituïda pel president i la Junta de Govern, podran intervindre totes les vegades que ho desitgen, sense superar la duració de tres minuts en cada intervenció. Excepcionalment, el president podrà prolongar les intervencions quan es tracte de problemes greus.
  
Els qui hagen fet precs i preguntes per escrit tindran dret a tres minuts de rèplica a les respostes que els siguen donades per la Mesa.
  
Article 35.
  
Quan el president considere prou debatut un assumpte o quan s'hagen esgotat els torns fixats en estos Estatuts, se sotmetrà a votació l'oportú projecte d'acord.
  
Article 36.
  
S'entendrà que hi ha unanimitat en una votació, quan al preguntar el president si s'aprova l'assumpte sotmés a debat cap col·legiat manifesta el contrari. En tot cas, el president podrà proposar que se celebre votació.
  
En cas de no existir unanimitat, els acords s'adoptaran per majoria simple de vots entre els col·legiats assistents, amb excepció d'aquells casos a què es referix l'article 27, apartats a) b) i c).
  
Les votacions s'efectuaran de qualsevol de les següents formes: ordinària, nominal i per papereta.
  
La votació ordinària es verificarà alçant-se en l'orde que establisca el president, els qui aproven la votació que es debat, els qui la desaproven i els qui s'abstinguen.
  
La votació nominal es realitzarà dient el col·legiat els seus dos cognoms seguits de la paraula (sí) o (no) o (m'abstinc) i tindrà lloc quan ho sol·liciten, com a mínim, un terç dels assistents.
  
La votació per papereta haurà de celebrar-se quan la demanen, com a mínim, el 50% dels assistents a la Junta o la propose el president amb el consens de la Mesa, per considerar que afecta al dret d'intimitat de col·legiats.
  
Article 37.
  
El secretari de la Junta General de Col·legiats trametrà a tots els col·legiats, amb el vist-i-plau del president, i dins dels vint dies següents a la celebració d'estes, el certificat dels acords adoptats en les mateixes.
  
Article 38. De la Junta de Govern
  
Les seues funcions són la representació general, amb respecte a la voluntat expressada per la Junta General de Col·legiats, la direcció, l'administració i la gestió ordinària del Col·legi.
  
La Junta de Govern en Ple estarà constituïda pels següents càrrecs: president, secretari, tresorer, comptador i 3 vocals. El vocal núm. 1 ostentarà el càrrec de vicepresident.
  
La representació institucional del Col·legi correspon al president, amb l'atribució de les facultats indicades en este Estatut.
  
Són funcions especifiques de la Junta de Govern:
  
1. Amb relació als col·legiats:
  
a) Resoldre sobre l'admissió de les sol·licituds de col·legiació.
  
b) Vetlar pel comportament professional dels col·legiats, tant en les seues relacions mútues, com en les que tinguen amb tercers.
  
c) Promoure les oportunes accions, per a impedir l'exercici de la professió als qui no posseïren habilitació legal pertinent.
  
d) Publicar la convocatòria d'eleccions, per a proveir els càrrecs de la Junta de Govern.
  
2. En relació amb la vida econòmica del Col·legi:
  
a) Recaptar i administrar els fons del Col·legi, vetlant i exigint, si és procedent, el compliment de les obligacions dels col·legiats.
  
b) Redactar els pressuposts i rendir els comptes anualment a la Junta General de Col·legiats.
  
c) Proposar a la Junta General de Col·legiats la compravenda de béns immobles.
  
d) Autoritzar els moviments de fons en els casos d'obertura o traspassos de comptes bancaris.
  
3. En relació amb els organismes oficials en el seu mateix àmbit territorial:
  
a) Defensar als col·legiats en l'acompliment de les seues funcions professionals.
  
b) Gestionar, en nom del Col·legi, totes les millores que estime convenients per al millor desenvolupament de la professió en l'àmbit col·legial, així com tot allò que puga redundar en interés professional dels aparelladors i arquitectes tècnics.
  
També seran funcions de la Junta de Govern l'execució dels acords col·legials, i qualssevol altres que calguen per a complir l'objecte i finalitats d'este Col·legi i no existisca competència expressa per a elles a favor de les juntes generals.
  
Article 39.
  
Són atribucions del president:
  
a) La representació legal del Col·legi.
  
b) Presidir les reunions de la Junta General i de la Junta de Govern, així com totes les comissions que es constituïsquen en el Col·legi. En cas d'empat en les votacions, dirimirà les qüestions suscitades amb un vot de qualitat.
  
c) Resoldre directament els casos imprevists o inajornables que puguen sorgir, i donar compte d'estos a la Junta de Govern.
  
d) Ordenar els pagaments que es realitzen a càrrec dels fons del Col·legi.
  
e) Signar, conjuntament amb el tresorer, comptador o el vocal que accidentalment el substituïsca, qualsevol document per a moviment de fons; en els supòsits de necessitat es podrà habilitar a altres membres de Junta perquè puguen disposar dels moviments de fons, amb els criteris limitadors que es fixen per acord de la Junta de Govern.
  
f) Autoritzar amb la seua firma, les actes i documents col·legials que ho requerisquen, així com quants documents públics o privats siguen necessaris en execució d'acords col·legials o de les seues pròpies facultats i competències.
  
g) Exercir la direcció del Col·legi, vetlant en tot moment pel seu més eficaç desenvolupament i pel compliment dels acords col·legials.
  
Article 40.
  
Correspon al vicepresident substituir el president en cas d'absència, vacant o malaltia, i en tots aquells actes i representacions que este li delegue.
  
Article 41.
  
a) Correspon al secretari alçar actes de totes les reunions que se celebren i expedir els certificats que se sol·liciten, amb el vist-i-plau del president, i tindre al seu càrrec la documentació del Col·legi.
  
b) Dirigir els servicis administratius i del personal del Col·legi.
  
c) Confeccionar la Memòria Anual.
  
d) Cuidar del registre de col·legiats de la manera més completa possible, on es consignarà l'historial professional de cada u d'ells.
  
Article 42.
  
Correspon al comptador ordenar la comptabilitat del Col·legi.
  
a) Autoritzar amb la seua signatura tots els documents de cobraments i pagaments que hagen sigut estatutàriament autoritzats.
  
b) Signar, juntament amb el president i el tresorer, els documents necessaris per al moviment de fons.
  
c) Formar l'estat mensual de fons i formalitzar el balanç, inventari i pressupost de cada exercici, sotmetent-lo a la consideració de la Junta de Govern.
  
Article 43.
  
a) Correspon al tresorer custodiar els fons col·legials.
  
b) Ordenar tota classe de cobraments i pagaments, moviment de fons i inversions, autoritzats pel president i amb la presa de raó del comptador.
  
c) Signar, conjuntament amb el president o comptador, els xecs i talons dels comptes corrents del Col·legi.
  
Article 44.
  
a) En el cas que un membre de la Junta cessara abans de la finalització del seu mandat, les seues responsabilitats i les seues funcions seran assumides per un altre membre, segons l'acord que adopte respecte d'això la Junta de Govern. Si el cessament afectara a més d'1/3 de membres de la Junta de Govern, es procedirà a convocar eleccions per als càrrecs vacants pel període restant de mandat que quede pendent.
  
b) Els vocals exerciran les funcions que els siguen encarregades per la Junta de Govern o pel president.
  
Article 45.
  
Els col·legiats que tinguen algun càrrec en els òrgans de govern del Col·legi podran percebre una remuneració, a l'aprovar-se, si és procedent, els pressuposts anuals.
  
CAPÍTOL VI
  
De les eleccions a càrrec de la Junta de Govern
  
Article 46.
  
Els membres de la Junta de Govern del Col·legi seran elegits per sufragi, d'entre tots els col·legiats d'este.
  
El mandat de la Junta de Govern serà de quatre anys i es renovarà en la seua integritat al final d'este.
  
Article 47.
  
Els col·legiats que exercisquen el seu mandat en la Junta de Govern podran ser reelegits per al mateix càrrec, sense limitació de reelecció per als successius mandats.
  
Article 48.
  
Amb una antelació de quaranta dies hàbils, a la finalització del mandat dels càrrecs a renovar, la Junta de Govern anunciarà la celebració d'eleccions per la renovació d'estos, i publicarà i exposarà en el tauler d'anuncis del Col·legi la relació de col·legiats amb dret a vot.
  
Article 49.
  
L'elecció de la Junta de Govern del Col·legi es procurarà celebrar de forma coordinada amb les corresponents als òrgans del Consell Autonòmic, a fi que es mantinga en tota l'organització col·legial un desitjable principi d'unitat en l'acompliment dels mandats.
  
Article 50. Electors
  
Tindran dret a emetre el seu vot tots els col·legiats que complisquen els requisits següents:
  
a) Estar al corrent en el compliment de totes les seues obligacions col·legials.
  
b) No estar suspés per a l'exercici de la professió.
  
c) No trobar-se complint una sanció imposada per expedient disciplinari col·legial.
  
Els col·legiats només podran exercitar el seu dret a vot una sola vegada, per a cada càrrec de la Junta de Govern.
  
Article 51. Candidats
  
Tots els col·legiats que tinguen la condició d'electors, i la seua residència a la província de València, podran presentar-se com a candidats per a qualsevol càrrec directiu del Col·legi, amb les excepcions de l'article següent; sempre que ostenten les condicions exigides en l'article precedent per a ser electors. Els candidats a president i secretari hauran de tindre una antiguitat de col·legiació en el Col·legi de València de cinc anys mínim.
  
Article 52.
  
Per a l'eficàcia d'esta presentació, caldrà que els candidats proposats l'accepten per escrit dirigit a la Junta de Govern del Col·legi, amb una antelació, almenys, de vint dies hàbils a la data assenyalada per a l'elecció.
  
La Junta de Govern del Col·legi, examinats els escrits presentats i de trobar-los de conformitat, farà l'oportuna proclamació de candidats, publicant el seu resultat en el tauler d'anuncis. Així mateix es publicaran les causes d'ineficàcia d'aquells escrits de presentació que no complisquen els requisits exigits.
  
La proclamació de candidats haurà de fer-se amb una antelació, almenys, de quinze dies a la data de l'elecció, previ compliment per aquells dels requisits exigits a l'efecte per l'article 7é de la Llei de Col·legis Professionals.
  
Article 53.
  
Des de la data de convocatòria de les eleccions, ordinàries o extraordinàries, iniciarà les seues funcions en el Col·legi una Junta Electoral composta per cinc col·legiats com a membres titulars, que no podran ser candidats ni components de la Junta de Govern del Col·legi, dels quals actuarà un com a president i altre com a secretari.
  
Els components de la Junta Electoral seran elegits o designats entre els assistents, per la Junta General Ordinària anterior a la convocatòria d'eleccions; una vegada realitzada l'elecció dels components de tal Junta, en la Junta General de Col·legiats es realitzarà una altra votació per a elegir els qui ocuparan els càrrecs de president i secretari, entre els membres de la Junta Electoral.
  
Quan la convocatòria electoral es dega al cessament de la Junta anterior, la Junta d'Edat actuarà com a Junta Electoral.
  
Correspondrà a la Junta Electoral, que actuarà amb total independència i capacitat decisòria en l'àmbit de les seues funcions, ordenar i controlar el desenvolupament del procés electoral col·legial, intervenint en tota la seua tramitació a partir de la convocatòria, acordada i publicada per la Junta de Govern, fins a la presa de possessió dels càrrecs electes, sent l'òrgan cridat a resoldre sobre totes i cada una de les seues fases. Prendrà els acords per majoria. Les seues decisions seran recorregudes en via ordinària davant del Consell Autonòmic.
  
Després de la presa de possessió dels seus càrrecs pels col·legiats elegits, la Junta Electoral conclourà la seua funció.
  
Presidirà la Mesa Electoral el president de la Junta Electoral del Col·legi. Completaran la Mesa la resta de membres de la Junta Electoral, dos dels quals actuaran en qualitat de secretaris escrutadors.
  
Tots els candidats podran designar, per escrit dirigit a la Junta Electoral, a altres col·legiats amb dret a vot, en qualitat d'Interventors.
  
Article 54.
  
La Junta de Govern facilitarà, d'acord amb els mitjans que dispose el Col·legi, la propaganda dels candidats en condicions d'igualtat.
  
Qualsevol col·legiat podrà presentar reclamació a la Junta Electoral contra la proclamació de candidats, en el terme de tres dies, la qual serà resolta per aquella, també en el termini de tres dies.
  
El dret de vot podrà ser exercit pels col·legiats, personalment, acudint el dia assenyalat a la seu del Col·legi, per depositar a l'urna la papereta de votació, o bé per correu, a l'apartat de Correus, intervingut notarialment, que s'haja establit.
  
En cas de duplicitat de votació, prevaldrà l'efectuada personalment sobre la tramesa per correu, que s'anul·larà.
  
Article 55. Presentació de candidatures
  
El termini de presentació de candidatures finalitzarà trenta dies abans de la data de celebració d'eleccions, en cas d'ordinàries, i vint-i-sis en cas d'extraordinàries.
  
La presentació de candidatures es realitzarà per escrit dirigit a la Junta Electoral del Col·legi, subscrit pels propis candidats.
  
El que expressa este article tindrà validesa, tant per a les candidatures individuals com per a les de diversos candidats, o per a candidatures completes a la totalitat de llocs de la Junta de Govern.
  
Article 56. Proclamació de candidatures
  
La Junta Electoral, després d'examinar els escrits presentats i de trobar-los de conformitat, realitzarà una proclamació provisional de candidatures, almenys vint-i-cinc dies abans de la data de celebració d'eleccions.
  
Dita proclamació provisional s'exposarà en el Tauler d'Anuncis del Col·legi, juntament amb les causes de la no proclamació d'altres candidatures presentades.
  
Als candidats no proclamats se'ls comunicarà, per correu urgent, els motius de la no validesa de la seua candidatura, i estos podran presentar el corresponent recurs fins a quatre dies després de la proclamació provisional.
  
La proclamació definitiva de candidatures es realitzarà, almenys, vint dies abans de la celebració d'eleccions, i es publicarà al Tauler d'Anuncis del Col·legi.
  
En el moment de la proclamació definitiva, els candidats que ho hagen sol·licitat tindran a la seua disposició les paperetes i sobres oficials a utilitzar en les eleccions.
  
Juntament amb la proclamació definitiva de candidats s'exposarà en el Tauler d'Anuncis del Col·legi la relació definitiva d'electors, mitjançant un apèndix en què figuraran les modificacions respecte del llistat provisional.
  
La proclamació definitiva de candidats es trametrà als col·legiats.
  
Article 57. Candidats únics
  
Després de la proclamació definitiva de candidatures, i per a aquells càrrecs en què només existisca un candidat, no caldrà cap votació alguna, i la proclamació definitiva del candidat equivaldrà a la seua elecció automàtica.
  
Article 58. Vot per correu
  
Després de la proclamació de candidats, la Junta Electoral enviarà el material per a exercir el vot per correu a tot el col·lectiu.
  
La votació per correu es realitzarà depositant la papereta en un sobre que es tancarà posteriorment. Este sobre s'introduirà, juntament amb la fotocòpia del DNI, en un altre sobre dirigit a l'apartat de correus que es determine en la convocatòria, i que estarà intervingut notarialment durant el període electoral.
  
En este últim sobre figurarà en el remitent el nom, cognoms i nombre del DNI de l'elector, i la seua signatura creuant la solapa.
  
El Col·legi imprimirà les paperetes i els sobres de vot.
  
Només seran vàlids els sobres tramesos per correu ordinari o certificat.
  
Una hora abans del tancament de la Mesa Electoral, seran extrets pel notari els sobres depositats en l'apartat de correus, el quals els portarà a la Mesa Electoral.
  
Article 59. Desenvolupament de les eleccions
  
Durant el període de constitució de la Mesa Electoral, només estaran presents en la sala de votació la pròpia Mesa, els interventors designats pels candidats i la persona que estiga votant.
  
Després d'acabat el termini establit per a exercir el vot personal, el qual vindrà reflectit en la convocatòria d'eleccions, es tancaran les portes de la sala de votació i es procedirà a rebre del notari els vots per correu, per a la posterior introducció d'estos a l'urna de votació, després de les comprovacions pertinents.
  
Una vegada realitzat açò, es procedirà a l'escrutini dels vots emesos, que serà públic.
  
Article 60. Vots nuls
  
Seran considerats vots nuls:
  
a) Els tramesos per correu, sense complir els requisits adequats.
  
b) Els que continguen esmenes, ratllades o comentaris.
  
c) Els emesos a favor de persones en què no concòrrega la condició de candidats per al lloc votat.
  
d) Els emesos a favor de dos o més candidats per al mateix càrrec.
  
e) Els emesos en paperetes distintes al model oficial imprés pel Col·legi.
  
Article 61. Actes
  
Al terme de l'escrutini s'alçarà acta d'este, on es consignaran els resultats, els vots nuls i el nombre de vots emesos.
  
Així mateix es farà constar qualsevol reclamació efectuada pels interventors designats pels candidats.
  
El resultat de les eleccions es trametrà a tot el cens col·legial, amb el nom dels candidats que hagen resultat elegits en els diferents càrrecs.
  
La proclamació provisional dels resultats podrà ser impugnada per qualsevol candidat, en el termini de 48 hores després de la finalització de les eleccions, mitjançant escrit remés al Col·legi, a la Junta Electoral.
  
Seran proclamats per a exercir els càrrecs que hagueren eixit a elecció, aquells candidats que hagen obtingut el nombre més gran de vots.
  
En cas d'empat es resoldrà d'acord amb la vigent Llei Electoral, que serà supletòria en tot allò que es referix a les eleccions i que no es regule en estos Estatuts.
  
Article 62. Presa de possessió
  
La presa de possessió dels nous càrrecs s'efectuarà en un termini màxim de deu dies des de la data d'eleccions. A partir de la presa de possessió s'establirà un període d'un mes, durant el qual la Junta de Govern ixent quedarà obligada a facilitar quanta informació li siga requerida per la nova Junta.
  
CAPÍTOL VII
  
Règim econòmic
  
Article 63.
  
El Col·legi té plena capacitat jurídica en l'àmbit econòmic i patrimonial, per al compliment de les seues finalitats.
  
Article 64.
  
Són recursos econòmics ordinaris del Col·legi:
  
a) Les quanties de les quotes d'incorporació, i les ordinàries a satisfer periòdicament pels col·legiats, seran determinades per la Junta General de Col·legiats a l'aprovar-se els Pressuposts Generals.
  
b) Els drets per intervencions professionals atenent, a la naturalesa d'estes, i, si és procedent, les despeses de tramitació o per prestació de servicis col·legials.
  
c) Els productes dels béns i drets que posseïsca la corporació, així com dels servicis i activitats que de tot orde es desenvolupen.
  
d) Els ingressos procedents de publicacions, impresos, servicis, certificats i arbitratges sol·licitats del Col·legi; igualment per altres conceptes i activitats que puguen generar recursos econòmics.
  
Article 65.
  
Constituïxen recursos extraordinaris:
  
a) Les quotes que amb caràcter extraordinari acorde la Junta General de Col·legiats.
  
b) Les subvencions o donacions que es concedisquen al Col·legi, per part de l'Estat, l'administració autonòmica, entitats públiques o persones privades.
  
c) El producte de l'alienació del seu patrimoni immobiliari.
  
d) Les quantitats que per qualsevol altre concepte, no especificat, puga percebre el Col·legi.
  
Article 66.
  
La totalitat dels recursos, tant ordinaris com extraordinaris, s'aplicaran amb caràcter exclusiu al compliment de les obligacions estatutàries derivades de les finalitats i funcions del Col·legi.
  
Article 67. Regulació econòmica
  
L'activitat econòmica del Col·legi es regularà mitjançant la formulació dels pressuposts ordinaris d'ingressos i despeses, corresponents a cada exercici econòmic.
  
El pressupost d'ingressos s'acomodarà als recursos existents i previsibles, i el de despeses haurà de tindre en compte les obligacions contretes, i les necessàries per a atendre l'òptim funcionament del Col·legi.
  
Article 68. Pressuposts extraordinaris
  
Quan les circumstàncies així l'aconsellen, podran elaborar-se pressuposts extraordinaris per a atendre aquelles necessitats imprevistes o d'urgent realització.
  
Article 69. Aprovació i examen dels pressuposts
  
Els pressuposts, tant ordinaris com extraordinaris, seran preparats pel comptador, conjuntament amb el tresorer. I una vegada aprovats per la Junta de Govern, se sotmetran a la consideració de la Junta General de Col·legiats, que acordarà el pertinent sobre ells.
  
CAPÍTOL VIII
  
Del règim jurídic dels actes del Col·legi i recursos contra este
  
Article 70.
  
Contra les actes, resolucions i acords de la Junta General de Col·legiats i de la Junta de Govern, es podrà interposar recurs de reposició amb caràcter potestatiu, o bé d'alçada davant del Consell Autonòmic.
  
El recurs de reposició s'interposarà davant del propi Col·legi, en el termini màxim d'un mes, si la resolució del Col·legi va ser expressa. Si no va recaure resolució expressa, el termini serà de tres mesos, des que s'entenga desestimada la pretensió per silenci administratiu.
  
El termini per a interposició del recurs d'alçada serà el d'un mes si l'acte recorregut va ser exprés. Si no va haver-hi resolució expressa per part del Col·legi; el termini serà de tres mesos, comptadors a partir del dia següent a aquell en què es produïsquen els efectes del silenci administratiu.
  
Contra la resolució de dits recursos es podrà interposar el corresponent recurs contenciós administratiu.
  
Article 71.
  
Els acords i resolucions del Col·legi són merament executius, i podrà acordar-se, a petició del recurrent, la suspensió del curs d'estos per part del Consell de Col·legis Oficials d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics de la Comunitat Valenciana, sempre que concórreguen les circumstàncies legalment previstes, en orde a la suspensió dels actes administratius, objecte de recurs.
  
Article 72.
  
En allò no previst en el present Estatut, serà d'aplicació la Llei de Règim Jurídic i Procediment Administratiu Comú i la resta de disposicions aplicables.
  
CAPÍTOL IX
  
Del Règim Deontològic
  
Article 73.
  
Els aparelladors i arquitectes tècnics estan subjectes a responsabilitat deontològica en el cas d'infracció dels seus deures col·legials o deontològics.
  
Article 74.
  
Correspon a la Junta de Govern d'este Col·legi l'exercici de la facultat disciplinària, i la seua competència s'estén a la sanció de les infraccions de deures professionals o normes ètiques de conducta, en quant afecten la professió i el seu exercici.
  
La Junta de Govern podrà constituir al si de la mateixa una Comissió Deontològica, composta per membres d'esta, amb la comesa específica de practicar la instrucció dels expedients.
  
Article 75.
  
Els acords d'incoació i de resolució dels expedients s'adoptaran per la Junta de Govern del Col·legi, amb assistència, com a mínim, dels dos terços dels seus components, sense comptar els qui hagueren sigut recusats, s'hagueren abstingut d'intervindre o en els qui concorreguera causa d'impossibilitat justificada, segons el parer de la Junta de Govern.
  
Els acords s'hauran de prendre per majoria dels dos terços dels presents, sense que s'admeten vots particulars.
  
Article 76.
  
L'incompliment per part dels col·legiats dels preceptes continguts en estos Estatuts, i si és procedent dels reglaments de Règim Interior d'estos o en els acords de la seua respectiva Junta de Govern, serà causa de sanció que en cada cas corresponga; a l'efecte dels quals s'incoarà l'oportú expedient a l'interessat.
  
La incoació de l'expedient donarà lloc a la designació, per la Junta de Govern, i d'entre els seus components, d'un instructor i un secretari. El cessament d'un instructor no podrà efectuar-se en tant no acabe els seus expedients en tràmit, ni encara per cessament estatutari com a membre de la Junta de Govern, llevat que existira causa justificada per a això, segons el parer de la Junta de Govern.
  
Article 77.
  
De l'acord d'incoació d'expedient, amb la designació d'instructor i secretari, es donarà compte al col·legiat que corresponga.
  
Article 78.
  
Als efectes procedents, les faltes es classificaran de la següent manera:
  
Faltes lleus:
  
a) La inadvertència i la negligència excusables en el compliment de preceptes estatutaris o d'acord dels òrgans rectors del Col·legi.
  
b) Les incorreccions d'escassa transcendència en la realització dels treballs professionals.
  
c) Les faltes reiterades d'assistència o delegació d'estes a les reunions de la Junta de Govern, comissions i la resta d'entitats corporatives.
  
d) Les inconveniències i desconsideracions de menor importància entre companys.
  
e) Els actes lleus d'indisciplina col·legial, així com aquells que públicament danyen el decòrum o el prestigi de la professió i, en general, altres casos d'incompliment dels deures professionals o col·legials, ocasionats per un descuit excusable i circumstancial.
  
Faltes greus:
  
a) L'incompliment inexcusable del que disposen els preceptes estatutaris o els acords dels òrgans rectors del Consell Autonòmic o del Col·legi de València.
  
b) La falsedat de qualsevol dels documents que hagen de tramitar-se a través del Col·legi.
  
c) La inacció en els treballs contractats i el percepció maliciosa d'honoraris professionals.
  
d) L'encobriment de l'intrusisme professional pels col·legiats.
  
e) La realització de treballs, o contractació de servicis, sense coneixement del Col·legi, mitjançant incúria, imprevisió o una altra circumstància greu, que atempten contra el prestigi professional o supose incórrer en competència deslleial al fixar preus per davall dels costs de l'acte professional.
  
f) L'incompliment pel col·legiat de qualsevol norma dictada per l'administració autonòmica, en l'aplicació o interpretació d'estos Estatuts.
  
g) L'incompliment dels acords adoptats pel Consell Autonòmic, per a l'aplicació o interpretació de preceptes reglamentaris.
  
h) L'exposició pública, verbal o escrita, d'assumptes inherents a la professió que originen un desprestigi o menyscapte d'esta o dels companys.
  
i) Els reiterats actes d'indisciplina col·legial, inclosos els de la desconsideració cap als components de la Junta de Govern i la resta d'òrgans col·legials.
  
j) La reiteració de sancions lleus, sense que haja transcorregut entre la comissió de les faltes més d'un any.
  
k) La intervenció en treball professional, sense haver obtingut la vènia o autorització determinada.
  
Faltes molt greus:
  
a) Seran considerades faltes molt greus totes les acabades de qualificar com greus, sempre que hi concórreguen circumstàncies d'especial malícia i engany, i per les quals els seus efectes presenten notable rellevància danyosa.
  
b) Incórrer reiteradament en tres faltes qualificades com greus.
  
c) Ser condemnat per delicte dolós, considerat en concepte públic com infamant o afrontós.
  
d) Realitzar accions que ataquen, de manera transcendent, la dignitat o l'ètica professional.
  
Article 79.
  
Les sancions disciplinàries seran:
  
Per faltes lleus:
  
1. Advertència per ofici.
  
2. Reprensió privada davant de la Comissió, amb anotació en l'acta i en l'expedient
  
Per faltes greus:
  
3. Reprensió pública, efectuada en el Butlletí del Col·legi.
  
4. Inhabilitació per a l'exercici de càrrecs directius, per un temps no inferior a tres mesos i no superior a quatre anys.
  
5. Suspensió de nous visats, per un temps no superior a tres mesos.
  
6. Suspensió de nous visats, per un termini superior a tres mesos i inferior a un any.
  
7. Suspensió en l'exercici professional, per un període de temps que no excedisca de sis mesos.
  
Per faltes molt greus:
  
8. Suspensió en l'exercici professional, per un termini superior a sis mesos i inferior a dos anys.
  
9. Expulsió temporal del Col·legi, per un termini superior a sis mesos i inferior a dos anys
  
10. Expulsió definitiva del Col·legi.
  
En la imposició d'estes sancions la Comissió Deontològica tindrà llibertat de criteri per a aplicar a una o una altra a la falta que es tracte, però sempre dins del grup de transgressions a què dóna origen la sanció corresponent, i haurà de guardar proporció amb les infraccions comeses.
  
Article 80.
  
No podran ser imposades sancions disciplinàries previstes en l'article anterior, sense la prèvia formació d'expedients, excepte en els casos de faltes lleus. Les actuacions s'iniciaran per acord de la Junta de Govern sobre la procedència, o no d'incoació d'expedient, a instància de part, quan tinga coneixement o reba comunicació o denúncia sobre una suposada infracció.
  
Abans d'acordar-se la incoació d'expedient o, si és procedent, l'arxiu de les actuacions, la Junta de Govern podrà resoldre sobre la pràctica d'informació reservada. En l'acord d'incoació d'expedient es designarà l'instructor i el secretari.
  
El termini de prescripció de les infraccions serà de tres anys per a les molt greus, dos anys per a les greus i sis mesos per a les lleus. Les sancions imposades per faltes molt greus prescriuran als tres anys, les imposades per faltes greus als dos anys i els imposades per faltes lleus a l'any.
  
El termini de prescripció dels infraccions començarà a comptar des del dia en què s'hagueren comés i el dels sancions a partir del dia següent a aquell en què adquirisca fermesa la resolució per la qual s'imposa la sanció.
  
Article 81.
  
L'instructor ordenarà la pràctica de quantes proves i actuacions conduïsquen a l'esclariment dels fets i a determinar els responsabilitats susceptibles de sanció, les quals hauran estar concloses en el termini màxim de tres mesos, que podrà ser prorrogat en període igual, a petició justificada d'instructor.
  
L'instructor comunicarà als interessats, amb antelació suficient, l'inici dels operacions necessàries per a la realització de les proves que hagueren sigut admeses. En la notificació és consignarà el lloc, data i hora en què és practicarà la prova, amb advertència, si és procedent, que l'interessat puga anomenar assessors perquè l'assistisquen.
  
A la vista dels actuacions practicades i en el termini de vint dies, és formularà un plec de càrrecs en què s'exposara els fets imputats i que és notificarà als interessats, concedint-los un termini de vuit dies perquè puguen contestar-los.
  
Contestat el plec de càrrecs, o transcorregut el termini per a fer-lo, l'instructor formularà, en el termini de vuit dies, proposta de resolució, que és notificarà als interessats, perquè en el termini de vuit dies puguen al·legar quant consideren convenient a la seua defensa.
  
La proposta de resolució, amb els actuacions practicades i informe de l'instructor, s'elevarà a la Junta de Govern perquè aporte la resolució que procedisca.
  
La decisió adoptada per la Junta de Govern serà complida en els seus propis termes per esta.
  
Article 82.
  
No podran actuar en els expedients disciplinaris aquells membres de la Junta de Govern que tinguen amb l'expedientat relació de consanguinitat fins al quart grau o d'afinitat fins al segon, o tinguen amb ell amistat íntima o enemistat manifesta, o interés professional notori en relació amb els fets que van donar lloc a la incoació de l'expedient, considerant-se com a falta molt greu la inobservança esta prescripció.
  
L'expedientat, una vegada se li haja notificat la incoació de l'expedient i la designació instructor i secretari, podrà, en el terme de cinc dies hàbils, recusar a aquell membre de la Junta de Govern en qui concorregueren els circumstàncies abans assenyalades, corresponent resoldre a la pròpia Junta de Govern sobre la procedència o no de l'abstenció o recusació.
  
Article 83.
  
Contra la decisió recaiguda en l'expedient disciplinari és podrà interposar recurs ordinari en el termini un mes, comptador a partir de la seua notificació.
  
Contra la resolució recaiguda en el recurs ordinari podrà interposar-se recurs davant de la jurisdicció contenciós administrativa.
  
CAPÍTOL X
  
Règim de distincions i premis
  
Article 84.
  
S'establix un sistema de recompenses i premis per als col·legiats que és distingisquen notòriament en el camp professional o en qualsevol altra activitat que dignifique la professió.
  
Dita distinció podrà consistir en l'atorgament de diploma, medalla, placa o un altre objecte significatiu del reconeixement als mèrits extraordinaris de l'interessat.
  
Les propostes, degudament raonades, podran ser formulades per la Junta de Govern o per un nombre de col·legiats que com a mínim abaste el 2% del cens col·legial, i seran incloses en l'orde del dia de la Junta a què haja de sotmetre's la proposta.
  
CAPÍTOL XI.
  
Modificació d'Estatuts
  
Una vegada aprovat per Junta de Govern el Projecte d'Estatuts o qualsevol modificació dels mateixos, el seu text íntegre estarà a disposició de tots els col·legiats en la secretària del Col·legi, durant un termini mínim de 15 dies, i es donarà la deguda publicitat del contingut de tal acord.
  
Una vegada finalitzat dit termini, els col·legiats disposaran un nou termini, no inferior a trenta dies, perquè redacten per escrit i envien a la Junta de Govern les esmenes que estimen adients.
  
En la Junta General de Col·legiats, convocada a l'efecte, tan sols seran objecte de discussió i, si és procedent, votació, les esmenes presentades per escrit.