Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9626, del 27-06-2023 (2023/7246)

RESOLUCIÓ de 19 de juny de 2023, conjunta de la Direcció General de Diversitat Funcional i Salut Mental i de la Direcció General d'Assistència Sanitària, per la qual s'estableix el protocol per a la coordinació en atenció primerenca.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9626

Data del DOGV
:   27-06-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/7246


Data del document
:   19-06-2023

Organisme emissor


Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública
    * establiment hospitalari

RESOLUCIÓ de 19 de juny de 2023, conjunta de la Direcció General de Diversitat Funcional i Salut Mental i de la Direcció General d'Assistència Sanitària, per la qual s'estableix el protocol per a la coordinació en atenció primerenca. [2023/7246]  
La Llei 3/2019, de 18 de febrer, de la Generalitat, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, en l'article 51, disposa la necessitat de la coordinació, col·laboració i cooperació entre el Sistema Públic Valencià de Serveis Socials (SPVSS) i el Sistema Valencià de Salut (SVS), en concret estableix que «es disposaran procediments simplificats, àgils i homogenis que garantisquen la valoració conjunta i multidisciplinària que faciliten els recursos necessaris més idonis a cada moment en funció de la situació social i sanitària de les persones usuàries». Disposa que, «per a procurar una atenció més eficient i una major sinergia i un aprofitament de les prestacions, els serveis socials i els sanitaris garantiran la seua complementarietat, evitant duplicitats, creant un espai sociosanitari real i efectiu que oferisca una resposta d'atenció integral que vetle també per la continuïtat de les cures i el suport a la persona davant problemàtiques derivades, entre altres, de situacions de discapacitat o diversitat funcional (…)». A més, estableix en l'article 36 el Catàleg de prestacions del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials, el qual inclou en l'apartat v l'atenció primerenca definida com a «intervenció i prevenció que pretén atendre tan prompte com siga possible les necessitats transitòries o permanents de la població infantil de 0 a 6 anys amb trastorns del desenvolupament, discapacitat o diversitat funcional, sempre que no estiguen atesos amb altres recursos socials, sanitaris o no es dispose dels recursos necessaris en el centre escolar. Aquesta prestació ambulatòria ha de ser garantida i gratuïta».  
  
La Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i l'adolescència estableix el principi de corresponsabilitat de tota la societat, les administracions públiques i les famílies per a garantir el reconeixement efectiu dels drets de la infància i l'adolescència. Estableix, a més, un marc normatiu que defineix les polítiques públiques, la distribució de competències i les mesures de coordinació necessàries per a fer-les efectives. A més, en l'article 59, estableix que la Generalitat, «a través de l'actuació coordinada de les conselleries competents en matèria d'educació, salut i inclusió social, ha de promoure el major grau possible d'autonomia personal i de desenvolupament de les capacitats de cada xiquet, xiqueta o adolescent amb discapacitat».  
La Llei 11/2003, de 10 abril, de la Generalitat, sobre l'Estatut de les persones amb discapacitat, estableix la definició dels centres d'atenció primerenca com a: «recursos destinats a la prevenció i intervenció en xiquets i xiquetes amb alteracions o trastorns del desenvolupament o risc de patir-los per causes d'origen prenatal, perinatal o postnatal, amb edats compreses entre els 0 a 6 anys, sempre que no estiguen atesos amb altres recursos socials, sanitaris o educatius. L'atenció global que brinden aquests centres està encaminada a potenciar i desenvolupar al màxim les seues capacitats, mitjançant programes sistemàtics i seqüenciats que abasten totes les àrees del desenvolupament infantil. L'actuació d'aquests es coordinarà amb el sistema sanitari i educatiu». A més, recull en l'article 15 que «la prevenció de patologies que puguen originar discapacitats i l'atenció a l'evolució d'aquestes constitueix un dret de tot ciutadà i ciutadana» i forma part «de les obligacions prioritàries de l'administració en el camp de la salut pública i dels serveis socials». També recull que «la política de prevenció tindrà per objecte evitar i reduir al màxim l'aparició de noves discapacitats psíquiques, físiques o sensorials, així com el seu impacte negatiu i la seua intensificació i atendrà, en tot cas, a la diversitat, a l'atenció integral centrada en la persona i les necessitats específiques de cada persona».  
  
La Llei 39/2006, de 14 de desembre, de promoció de l'autonomia personal i atenció a les persones en situació de dependència, estableix la disposició addicional tretzena la protecció dels menors de 3 anys que «En el si del Consell Territorial del Sistema per a l'Autonomia i Atenció a la Dependència (SAAD) es promourà l'adopció d'un pla integral d'atenció per a aquests menors de 3 anys en situació de dependència, en el qual prevegen les mesures que han d'adoptar les administracions públiques, sense perjudici de les seues competències, per a facilitar l'atenció primerenca i la rehabilitació de les seues capacitats físiques, mentals i intel·lectuals.  
El Decret 27/2023, de 10 de març, del Consell, pel qual es regulen la tipologia i el funcionament dels centres, serveis i programes de serveis socials i l'ordenació d'aquests dins de l'estructura funcional, territorial i competencial del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials, modifica la denominació dels centres d'atenció primerenca, que passen a denominar-se centres de desenvolupament infantil i atenció primerenca (CDIAT). Es defineixen com a centres específics, de caràcter ambulatori, compostos per equips multidisciplinaris que presten, juntament amb la resta dels recursos sanitaris, socials i educatius, una atenció integral als xiquets i a les xiquetes menors de 6 anys, amb trastorns de desenvolupament o risc de patir-los, a la seua família i entorn.  
La Resolució de 23 d'abril de 2013, de la Secretaria d'Estat de Serveis Socials i Igualtat, per la qual es publica l'Acord del Consell Territorial de Serveis Socials i del SAAD sobre criteris, recomanacions i condicions mínimes per a l'elaboració dels plans de prevenció de les situacions de dependència i promoció de l'autonomia personal; dades bàsiques del sistema d'informació del SAAD i Catàleg de referència de serveis socials, estableix en el Catàleg de referència de serveis socials l'atenció primerenca, i la defineix com un conjunt d'actuacions dirigides a la prevenció de l'aparició o agreujament de malalties o discapacitats i de les seqüeles d'aquestes, així com el suport de la vida independent i/o autònoma, a través de la promoció de condicions de vida saludables, programes específics de caràcter preventiu i/o rehabilitador, integració i millora de les capacitats personals. Com a part d'aquestes actuacions cal assenyalar les accions formatives, d'atenció primerenca i estimulació, recuperació d'habilitats i l'accés a productes de suport o d'habilitació psicosocial.  
  
La Resolució de 25 de juliol de 2013, de la Secretaria d'Estat de Serveis Socials i Igualtat, per la qual es publica l'Acord de 4 de juliol del Consell Territorial de Serveis Socials i del Sistema per a l'Autonomia i Atenció a la Dependència (SAAD) sobre criteris comuns, recomanacions i condicions mínimes dels plans d'atenció integral a menors de tres anys en situació de dependència o en risc de desenvolupar-la estableix que els àmbits competents en matèria d'atenció primerenca són sanitat, educació i serveis socials. Els tres estan directament implicats en la protecció als menors de tres anys i han d'establir entre ells mecanismes de coordinació eficaços, que regulen i arbitren les relacions entre aquestes, els protocols i les actuacions conjuntes.  
  
La Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana estableix en l'article 56 el dret a la promoció de la salut i a la prevenció de malalties i situacions de risc en les persones menors d'edat, i reconeix, entre altres, el dret a l'aplicació de totes les mesures preventives de reconeguda eficàcia. Estableix la instauració, segons l'evidència científica existent en cada moment de programes de detecció primerenca i cribratge en els nounats de totes aquelles alteracions metabòliques, endocrines o de qualsevol altre tipus que puguen beneficiar-se d'un tractament primerenca, així com de la intervenció i seguiment d'aquestes. A més, disposa en l'article 58.1 que: «La Generalitat desenvoluparà activitats per a garantir la promoció, prevenció, atenció holística i primerenca (…) per a atendre les necessitats de les persones amb discapacitat (…), elaborant plans individualitzats d'atenció i programes dissenyats i executats per equips interdisciplinaris. D'acord amb l'article 58.3 b), «Per a aquelles persones menors d'edat en desemparament que presenten algun tipus de discapacitat o diversitat funcional, s'elaborarà un protocol específic que contindrà, a més del reconeixement mèdic per a conéixer el seu estat de salut, la determinació dels suports que necessiten, per a la seua provisió o manteniment i les prestacions socials que hagen de tramitar-se d'ofici per al reconeixement, a fi d'incorporar aquesta informació al pla individualitzat de protecció».  
A més, segons el Reial decret 1030/2006, de 15 de setembre, pel qual s'estableix la Cartera de serveis comuns del Sistema Nacional de Salut i el procediment per a actualitzar-los, en l'apartat 6.1 de l'annex II, els serveis d'atenció primària relatius a la infància preveuen, entre altres, «la detecció dels problemes de salut amb presentació d'inici en les diferents edats, que puguen beneficiar-se d'una detecció primerenca en coordinació amb l'atenció especialitzada».  
  
L'atenció a la població infantil amb problemes de desenvolupament requereix la implicació i responsabilitat de tots els sistemes públics: educatius, sanitaris i socials, que han de prendre com a referent el marc normatiu existent i articular els mecanismes d'actuació i coordinació que permeten aconseguir els objectius proposats.  
Per tot el que s'ha exposat, de conformitat amb el Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions; d'acord amb el Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat; el Decret 264/2019, de 13 de desembre, del Consell, pel qual es nomena la directora general de Diversitat Funcional i Salut Mental, i el Decret 80/2018, de 15 de juny, del Consell, pel qual es nomena la directora general d'Assistència Sanitària, resolem:  
  
  
Primer. Objecte i àmbit d'aplicació  
L'objecte d'aquesta resolució és establir les actuacions per a la coordinació entre els serveis de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública i la Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives, amb la finalitat d'atendre les necessitats dels xiquets i xiquetes, menors de 6 anys, amb alteracions en el desenvolupament o risc de presentar-les, i de les seues famílies.  
S'entén per atenció primerenca el conjunt d'actuacions preventives, de promoció i d'intervenció en el desenvolupament infantil dirigides a la població menor de 6 anys, a la seua família i els seus entorns que, davant possibles alteracions del desenvolupament o factors de risc que pogueren aparéixer, garantisquen una resposta integral a les seues necessitats al més prompte possible i coordinada per part dels sistemes de salut, serveis socials i educació de la Comunitat Valenciana.  
Això requereix garantir la continuïtat de l'atenció, evitant la fragmentació o la duplicitat de les actuacions i orientar les famílies dels xiquets i de les xiquetes susceptibles d'atenció primerenca sobre la sol·licitud del servei.  
Es considera com a població destinatària d'atenció primerenca els xiquets i les xiquetes menors de 6 anys que presenten alteracions o factors de risc en el desenvolupament, residents a la Comunitat Valenciana, així com les seues famílies.  
L'atenció primerenca forma part del catàleg de prestacions del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials, com una prestació professional garantida i gratuïta.  
Les actuacions que es recullen en aquesta resolució són:  
a) Definir el circuit de detecció, accés i seguiment als recursos d'atenció primerenca.  
b) Identificar les alteracions del desenvolupament susceptibles d'atenció primerenca.  
c) Establir el formulari de sol·licitud i les instruccions per a emplenar-lo i tramitar-lo.  
d) Definir les funcions de les Unitats de valoració i seguiment d'atenció primerenca en aquest procediment.  
e) Establir la coordinació i el seguiment entre els professionals dels sistemes implicats.  
  
Segon. Detecció d'alteracions del desenvolupament o risc  
1. La detecció d'alteracions del desenvolupament o del risc que apareguen pot produir-se en qualsevol moment durant l'inici del cicle vital. La identificació primerenca de qualsevol signe d'alerta és molt important perquè permetrà que la resposta s'inicie al més prompte possible.  
  
2. La detecció primerenca de situacions susceptibles d'accedir a l'atenció primerenca es pot produir en l'àmbit familiar o en qualsevol dels àmbits implicats (sanitari, educatiu o de serveis socials). En aquest cas, les persones professionals que intervenen hauran d'indicar als pares i a les mares o representants legals la necessitat d'acudir a l'equip d'atenció primària del Sistema Valencià de Salut perquè es confirme la sospita des de pediatria.  
3. El personal facultatiu dels serveis de pediatria (atenció hospitalària o atenció primària), com a part de la supervisió de la salut infantil en persones de 0 a 6 anys, durà a terme la detecció i el diagnòstic primerenca d'alteració o factor de risc per al desenvolupament.  
Es consideren factors de risc per al desenvolupament des del punt de vista sanitari el risc neurològic prenatal o perinatal i les síndromes que porten associades alteracions del neurodesenvolupament.  
Es considera alteració del desenvolupament quan no s'hagen aconseguit les fites establides per a l'edat. Entre les escales de valoració, es recomana utilitzar l'escala de Haizea-Llevant per al desenvolupament psicomotor i del llenguatge i M-Xat per als trastorns de l'espectre autista, o bé altres incloses en la història clínica del Sistema Valencià de Salut.  
4. Criteris de sospita d'alteració o risc del desenvolupament  
Es consideren motius per a la indicació als serveis d'atenció primerenca la identificació, detecció i/o diagnòstic de les alteracions del desenvolupament psicomotor, del llenguatge, la relació i comunicació de risc neurològic prenatal o perinatal i les síndromes amb alteracions del neurodesenvolupament següents:  
a) Risc neurològic prenatal o perinatal (risc de paràlisi cerebral). Inclou:  
- Prematuritat extrema (menor de 32 setmanes).  
- Pes baix (menys de 1.500 g).  
- Pèrdua del benestar fetal.  
- Infecció, lesió o malformació del sistema nerviós central.  
- Ús de tòxics o dèficit de cures durant l'embaràs que posen en risc el desenvolupament.  
b) Síndromes amb alteracions del neurodesenvolupament. Inclou:  
- Síndrome de Down.  
- Síndrome de Rett.  
- Encefalopaties genètiques (epilèptiques o del neurodesenvolupament).  
- Altres síndromes amb alteracions del neurodesenvolupament.  
c) Alteracions en el desenvolupament psicomotor. Inclou:  
- Signes d'alarma de l'escala Haizea Llevant.  
- Alteració significativa en més de dues àrees de l'escala Haizea Llevant.  
- Alteració significativa d'altres escales de desenvolupament psicomotor.  
d) Alteracions en la relació i comunicació. Inclou:  
- Sospita de trastorn de l'espectre autista.  
e) Alteracions en el desenvolupament del llenguatge. Inclou:  
- Retard en l'adquisició del llenguatge.  
f) Alteracions o dèficits sensorials (visuals o auditius) quan comporten una alteració del desenvolupament  
No seran motius per a la indicació dels serveis d'atenció primerenca:  
a) Alteracions motores perinatals o postnatals: torticolis neonatals, fractura de clavícula, paràlisi braquial, etc. Si escau, es derivaran a rehabilitació del sistema sanitari.  
b) Patologies respiratòries greus i cirurgia toràcica. Si escau, es derivaran a rehabilitació respiratòria del sistema sanitari.  
c) Alteracions de l'articulació del llenguatge: dislàlia, rotacisme, disfèmia-quequeig Alteracions de la deglució aïllades. Si escau, es derivaran a logopèdia-foniatria del sistema sanitari.  
d) Alteracions emocionals i/o conductuals, llevat que la unitat de salut mental de la infància i adolescència (USMIA) valore un risc d'alteració en el desenvolupament.  
5. En la identificació d'alteracions en la relació i comunicació, en concret, el cas de sospita de trastorn de l'espectre autista, a més es derivarà a la USMIA per a completar el diagnòstic.  
6. En funció de les necessitats de salut, afavorint la continuïtat i evitant la duplicitat d'actuacions amb l'atenció primerenca, el personal facultatiu de pediatria derivarà als recursos sanitaris disponibles.  
  
  
Tercer. Accés als serveis d'atenció primerenca del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials  
1. L'accés als serveis d'atenció primerenca del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials es regirà d'acord amb la coordinació indispensable entre el Sistema Públic Valencià de Serveis Socials i el Sistema Valencià de Salut. Tots dos sistemes procuraran que els procediments siguen àgils, garantiran la valoració conjunta i multidisciplinària necessària que facilite els recursos necessaris més idonis, en els casos en què calga una atenció social i sanitària simultània i coordinada.  
2. Identificació d'alteracions del desenvolupament o risc.  
Davant la sospita d'alteració o risc en el desenvolupament, el personal del servei de pediatria (d'atenció hospitalària o atenció primària) haurà d'informar les persones progenitores o representants legals de les necessitats detectades i de les actuacions que es realitzaran, en particular:  
a) Elaboració pel personal facultatiu de pediatria de l'Informe de salut per a atenció primerenca que entregarà a la família (Annex I del present protocol): https://inclusio.gva.es/va/web/diversidadfuncional/sol-licitud-prestacio-atencio-primerenca  
b) Informació a la família perquè sol·licite el servei d'atenció primerenca de la Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives, a través del formulari «Sol·licitud d'atenció primerenca» que podran descarregar de la Web de la Generalitat (Annex II del present protocol) https://inclusio.gva.es/va/web/diversidadfuncional/sol-licitud-prestacio-atencio-primerenca i, a més, sol·licite cita a Atenció primària de serveis socials que li corresponga pel seu municipi.  
El formulari de sol·licitud d'atenció primerenca haurà d'anar acompanyat dels documents següents:  
a) DNI de la persona sol·licitant.  
b) Acreditació de la representació legal, si escau.  
c) DNI del xiquet o de la xiqueta (en el cas que en tinga).  
d) Certificat actualitzat d'empadronament familiar.  
e) Informe de salut per a atenció primerenca, de pediatria.  
f) Informe sociopsicopedagògic de l'equip d'orientació educativa o gabinet psicopedagògic (en el cas que s'haja emés).  
g) Informe professional de l'Equip d'Intervenció Social (EIS) d'atenció primària de serveis socials (si escau).  
La formalització de la sol·licitud s'ha de fer en model normalitzat i la presentació pot ser de manera telemàtica en la seu electrònica de l'Administració de la Generalitat o en els registres dels ajuntaments de la Comunitat Valenciana, oficines PROP o qualsevol dels llocs i registres públics que estableix l'article 16.4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú.  
  
Quart. Unitats de valoració i seguiment de l'atenció primerenca  
  
Les unitats de valoració i seguiment de l'atenció primerenca (UVSAP) es configuren com l'òrgan encarregat de la gestió, del seguiment i de la planificació de l'atenció primerenca i se situen en les direccions territorials, amb competències en serveis socials, de cada província. Estaran integrades per persones professionals amb formació especialitzada en el desenvolupament infantil i l'atenció primerenca que tindran, entre altres, les funcions següents:  
a) Valoració inicial de les necessitats del xiquet o xiqueta mitjançant l'estudi i anàlisi de la informació recollida (cribratge, informes mèdics, educatius i socials, escales i qüestionaris, entrevistes, etc.).  
b) Valoració tècnica de la idoneïtat de la necessitat d'intervenció en atenció primerenca en algun dels recursos del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials, centres de desenvolupament infantil i atenció primerenca (CDIAP) o programa d'atenció al desenvolupament infantil (ADI).. En cas negatiu, justificació de la no-intervenció.  
c) Elaborar l'informe tècnic d'idoneïtat previ a la resolució administrativa d'atenció primerenca que corresponga.  
d) Proposar la finalització de la prestació del servei d'atenció primerenca, supervisar la continuïtat assistencial i impulsar la coordinació entre els recursos intervinents.  
e) Coordinació amb altres professionals que atenen el xiquet/la xiqueta en els sistemes sanitari, educatiu i social.  
  
Cinqué. Inici de la intervenció d'atenció primerenca  
1. L'accés als serveis d'atenció primerenca s'iniciarà amb sol·licitud prèvia dels progenitors o del representant legal del xiquet o de la xiqueta, que s'ha d'adreçar a la direcció territorial de la conselleria competent en la matèria de serveis socials de la província en la qual residisquen. La UVSAP adscrita a cada direcció territorial, rebrà la «Sol·licitud d'atenció primerenca» i realitzarà les actuacions de comprovació dels requisits i la verificació de disponibilitat de plaça en algun dels serveis d'atenció primerenca.  
2. La intervenció en atenció primerenca es realitzarà al més prompte possible en els CDIAT o ADI. S'haurà de prioritzar, en cas necessari, l'atenció als menors de 4 anys, tenint en compte els beneficis d'una atenció primerenca.  
  
Sisé. Coordinació i seguiment de l'atenció primerenca  
1. A fi de facilitar la coordinació i el seguiment de l'atenció primerenca entre les persones professionals dels sistemes sanitaris i dels serveis socials, la interconsulta i l'intercanvi d'informació sobre l'inici, el seguiment i la finalització de la intervenció i l'evolució del xiquet o la xiqueta i la seua família, s'implementaran els canvis necessaris en les eines informàtiques implicades en aquest procés, en particular en la història social única i la història de salut.  
2. Els CDIAP remetran a la família i a la UVSAP l'informe d'avaluació inicial (una vegada realitzada l'avaluació inicial i formalització del pla d'intervenció d'atenció primerenca -PIAP-), així com els informes de seguiment posteriors establits i l'informe final de la intervenció.  
  
3. Els serveis de pediatria d'atenció primària i atenció hospitalària (en particular neonatologia) i USMIA dels departaments de salut i la UVSAT que els corresponga pel territori, hauran d'establir els mecanismes de col·laboració i coordinació entre els professionals per a intervindre al més prompte possible amb les famílies i els xiquets i les xiquetes que ho necessiten.  
4. Les direccions generals implicades hauran de garantir el compliment i l'aplicació homogènia de les actuacions incloses en aquest protocol.  
5. Per a resoldre les situacions en què puguen existir discrepàncies de criteri es constituirà un grup de treball coordinat per personal tècnic dels serveis competents en atenció primerenca de les direccions generals implicades.  
  
Seté. Finalització de la intervenció  
Seran causes de finalització de la prestació del servei d'atenció primerenca les següents:  
a) Haver complit els 6 anys.  
b) Compliment del termini de vigència de la resolució d'inici de la intervenció.  
c) Millora significativa, quan s'hagen aconseguit els objectius establits en el PIAT o haja desaparegut la situació de risc.  
d) Quan la progressió en els objectius establits s'haja detingut, de manera que no es preveja un benefici en el manteniment de la intervenció.  
e) Cessament voluntari. Per voluntat expressa del pare i/o de la mare, que exercisca la pàtria potestat, o del representant legal, sempre que no supose un risc per a la integritat o el benestar dels xiquets i de les xiquetes, aquest punt s'ha d'acreditar mitjançant un informe del centre, servei o programa d'atenció primerenca.  
f) Derivació/transició a altres recursos o sistemes per canvi de domicili o altres circumstàncies que requerisquen finalitzar la intervenció en el centre o programa. Per exemple, inici de tractaments especialitzats (IVAF, ONCE, etc.).  
g) Trasllat a una altra comunitat autònoma.  
h) Tindre assignats els suports educatius que necessite segons l'informe sociopsicopedagògic i el pla d'actuació personalitzat, sense perjudici de les actuacions recollides en el Protocol de coordinació de professionals per al desenvolupament de l'atenció primerenca (DOGV 9179).  
i) Abandó de tractament. En aquells supòsits en què poguera existir desistiment de funcions o una actitud del pare, de la mare, representant legal o guardador de fet de la persona menor d'edat que poguera repercutir en una desprotecció d'aquesta, s'haurà d'actuar de conformitat amb el que s'estableix en la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de drets i garanties de la infància i l'adolescència.  
j) Per causes sobrevingudes relatives a la persona menor d'edat o altres circumstàncies que facen impossible la prestació del servei.  
k) Incompliment de normes i condicions establides per a la prestació adequada del servei.  
l) Per falsedat o omissió greu en la informació proporcionada per la família o representant legal en qualsevol de les fases de sol·licitud del servei o d'instrucció del procediment.  
m) Duplicitat en l'atenció. Quan estiga rebent tractament de característiques equivalents en un altre servei finançat amb fons públics dels àmbits sanitaris, socials o educatius (inclosos els serveis vinculats a les mútues de funcionaris).  
Huité. Producció d'efectes  
Aquesta resolució serà aplicable l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i deixa sense efectes aquelles disposicions de les direccions generals de Vicepresidència i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives, així com de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, que s'hi oposen.  
  
  
València, 19 de juny de 2023.- La directora general de Diversitat Funcional i Salut Mental, de la Vicepresidència i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives: Elena Albert Roberto. La directora general d'Assistència Sanitària, de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública: María Amparo García Layunta.