Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7275, del 16-05-2014 (2014/4227)

RESOLUCIÓ de 29 d'abril de 2014, del director general de Producció Agrària i Ramaderia, per la qual s'establixen les normes per a la producció integrada en cítrics en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7275

Data del DOGV
:   16-05-2014

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2014/4227


Data del document
:   29-04-2014

Organisme emissor
:   Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua

RESOLUCIÓ de 29 d'abril de 2014, del director general de Producció Agrària i Ramaderia, per la qual s'establixen les normes per a la producció integrada en cítrics en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. [2014/4227]  
La norma tècnica vigent a la Comunitat Valenciana sobre producció integrada en cítrics va ser establida per la Resolució de 27 d'octubre de 2008, del director general d'Investigació i Tecnologia Agroalimentària.  
  
L'experiència adquirida i alguns canvis normatius sobre productes fitosanitaris van aconsellar fer diverses revisions i modificacions, i actualment estan vigents, a més de la resolució anterior, els apartats primer i segon de la Resolució de 28 d'abril de 2010, del director general d'Investigació i Tecnologia Agroalimentària, i la Resolució de 26 d'abril de 2013, del director general de Producció Agrària i Ramaderia.  
  
Així mateix, s'ha modificat la normativa general sobre producció integrada a la Comunitat Valenciana amb la publicació de l'Orde 44/2010, de 14 de desembre, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sobre reglamentació de les produccions obtingudes per tècniques d'agricultura integrada i de les condicions d'autorització de les entitats de control i certificació. Esta orde va ser modificada per les ordes 1/2012 i 13/2012 de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua.  
En conseqüència, i segons la disposició final primera, d'aplicació de l'Orde 44/2010 anteriorment esmentada, que faculta el director general competent en matèria de sanitat vegetal per a dictar els actes, resolucions i instruccions que siguen necessaris per a l'aplicació de l'orde esmentada, resolc:  
  
Primer  
Derogar:  
- La Resolució de 27 d'octubre de 2008, del director general d'Investigació i Tecnologia Agroalimentària, per la qual s'establixen les normes per a la producció integrada en cítrics en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
- La Resolució de 28 d'abril de 2010, del director general d'Investigació i Tecnologia Agroalimentària, per la qual es modifiquen les normes per a la producció integrada en cítrics en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
- La Resolució de 26 d'abril de 2013, del director general de Producció Agrària i Ramaderia, per la qual es modifiquen les normes per a la producció integrada en cítrics en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
  
  
Segon  
Establir la reglamentació per al cultiu dels cítrics a la Comunitat Valenciana sota la denominació de producció integrada fixant les normes estrictes i prohibicions que han de complir-se, així com les recomanacions.  
  
  
PRÀCTICA: PREPARACIÓ DEL TERRENY PER A LA PLANTACIÓ  
  
Norma estricta o prohibició  
Eliminar les restes vegetals procedents de cultius anteriors.  
No està permesa la desinfecció química del terreny, excepte casos tècnicament justificats i autoritzats per l'organisme oficial corresponent.  
  
En els sòls poc profunds o amb tendència a l'entollada, la plantació s'efectuarà sobre cavallons, replans o llomes, a fi d'evitar problemes fitosanitaris en el sistema radicular.  
La profunditat mínima de sòl utilitzable per les arrels haurà de ser de 40 cm.  
  
  
Recomanació  
Desfonar el terreny quan apareguen capes compactades a escassa profunditat.  
En les replantacions és convenient voltar el sòl i deixar-lo airejar durant almenys un any abans d'efectuar una nova plantació.  
Efectuar una aportació de matèria orgànica i adob de fons segons les dades obtingudes de l'anàlisi del sòl.  
És recomanable la pràctica de la solarització.  
  
  
PRÀCTICA: PLANTACIÓ  
  
Norma estricta o prohibició  
El material vegetal utilitzat en les noves plantacions procedirà de vivers autoritzats, haurà d'estar certificat i, si és el cas, proveït de passaport fitosanitari.  
El patró emprat haurà d'adaptar-se a les condicions edàfiques de la parcel·la i ser resistent a les fisiopaties predominants en aquella (annex I).  
No podran utilitzar-se patrons sensibles al fong Phytophthora sp. (annex II).  
Tampoc no es permet la implantació de combinacions empelt/patró sensibles al virus de la tristesa (annex II).  
Quan l'empelt el realitze el mateix agricultor o se sobreempelte la plantació, els botons utilitzats hauran d'estar certificats lliures de virus.  
  
Les varietats hauran de triar-se per la seua adaptació a les condicions microclimàtiques de la parcel·la, de manera que es minimitzen els possibles danys per accidents meteorològics (fred, vent, pluja, etc.). En àrees amb risc freqüent de gelades s'utilitzaran varietats que, per la seua època de recol·lecció, estiguen menys exposades a patir danys en el fruit (annex III).  
Quan hi haja distintes varietats dins d'una mateixa explotació, la seua distribució haurà de permetre el cultiu independent de cada una. Es permetrà excepcionalment el doblament amb dos varietats distintes en una parcel·la quan es tracte d'un canvi varietal mitjançant empelt o per doblament. En este cas haurà d'haver-hi un compromís escrit del titular de l'explotació d'arrancar la varietat antiga abans de 3 anys des del doblament. Així mateix, el tècnic responsable de l'explotació emetrà un informe agronòmic en què donarà el vistiplau a la situació.  
  
No es permeten els cultius associats de distintes espècies en la mateixa parcel·la.  
En les parcel·les establides es realitzarà una avaluació de la incidència de virosi. La manifestació de símptomes d'estes malalties en més del 25 % dels arbres exclourà la plantació de la producció integrada.  
  
Les afeccions greus del fong Phytophthora sp. en el coll de l'arrel o en el tronc de més del 25 % de l'arbratge també exclourà la plantació de la producció integrada.  
En les parcel·les no abancalades la disposició de les files dels arbres serà aquella que minimitze l'erosió del terreny seguint, en la mesura que es puga, les corbes de nivell.  
  
Recomanació  
A fi d'aconseguir una estructura de plantació que permeta el pas de la maquinària i agilitze les labors, es recomanen els marcs de plantació següents (separació entre files x separació entre plantes dins de la fila):  
  
Tarongers: 6 x 4 m  
Mandariners (en general): 5,5 x 4 m  
Marisol: 5 x 3,5 m  
Clausellina i Okitsu: 4 x 2 m  
Llimeres i pomelos: 7 x 5 m  
Estos marcs podran ampliar-se o reduir-se en funció del vigor de la combinació empelt/patró i de la fertilitat i profunditat del sòl.  
Han d'evitar-se els doblaments de plantacions adultes amb plançons, excepte quan estiguen tècnicament molt justificats.  
Ha d'evitar-se la plantació de varietats autocompatibles a les existents en les proximitats de la parcel·la, per a evitar la pol·linització encreuada.  
   
PRÀCTICA: REG  
  
Norma estricta o prohibició  
El volum màxim anual utilitzat en el reg no podrà sobrepassar els 7.000 m³/ha, en el reg per inundació, i els 6.000 m³/ha, en el reg localitzat.  
La dosi d'aigua per unitat de superfície utilitzada en cada reg i la freqüència de reg hauran d'acomodar-se a la capacitat de retenció d'humitat del terreny per a evitar les pèrdues d'aigua en profunditat i la lixiviació de nutrients consegüent. Esta pràctica haurà de planificar-se amb l'assessorament del tècnic corresponent.  
S'haurà de disposar de les característiques analítiques de qualitat i contingut de nutrients de l'aigua de reg, a fi de prendre decisions sobre la seua utilització. A este efecte, es realitzaran anàlisis de l'aigua de reg cada tres anys.  
Es prohibix la utilització d'aigües residuals sense depuració prèvia.  
En el reg per inundació, la longitud dels bancals i el seu pendent hauran d'adaptar-se a la textura del terreny i al mòdul de reg, a fi d'aconseguir la màxima uniformitat possible en la distribució de l'aigua.  
  
En el reg per goteig, el nombre d'emissors per arbre, el volum d'aigua aportat per cadascun i la freqüència de reg hauran d'establir-se en funció de la textura del terreny, de manera que s'aconseguisca una superfície mullada a la profunditat radicular aproximadament del 50 % de l'àrea ombrejada i s'eviten problemes de saturació d'humitat o de pèrdues d'aigua en profunditat.  
En el reg localitzat, el coeficient d'uniformitat del sector de reg (eficiència d'aplicació) haurà de superar el 85 %.  
Les parcel·les hauran de tindre un adequat drenatge o disposar de la possibilitat d'evacuació superficial de les aigües, per a evitar l'entollada prolongada quan es produïsquen fortes precipitacions.  
S'haurà de mantindre en bon estat de conservació els sistemes de distribució de l'aigua per a evitar les pèrdues de recursos.  
  
Recomanació  
Es recomana, si això és possible, no utilitzar aigües per al reg la conductivitat de les quals supere els 3 mil·lisiemens/cm, amb un RAS (relació d'absorció de sodi) major de 9, o amb una concentració d'ions clorur que excedisca els 10 meq/l. Tampoc no és convenient utilitzar aigües amb concentracions de bor superiors a 0,75 mg/l.  
En el reg per inundació es recomana no utilitzar bancals amb una longitud superior als 120 m en sòls argilosos i 75 m en arenosos.  
  
En els terrenys de naturalesa argilosa convé que el pendent del terreny, en el sentit del reg, s'aproxime al 0,5 per mil, mentres que en els arenosos pot arribar al 2 per mil. No és aconsellable utilitzar mòduls de reg superiors a 40 l/seg.  
En els annexos IV i V s'exposa, a títol orientatiu, el nombre d'emissors per arbre i les freqüències de reg que es consideren òptimes en funció de la textura del sòl.  
Per a determinar el volum d'aigua que s'ha d'aportar en cada reg, es recomana utilitzar les lectures d'un tanc evaporimètric (aplicant-hi els càlculs que s'exposen en l'annex VI) o, a falta d'això, usar una bateria de tensiòmetres.  
En les instal·lacions de reg localitzat es recomana la utilització de materials certificats pel programa de control i certificació desenrotllat en el conveni Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació - Universitat Politècnica de València.  
  
  
PRÀCTICA: FERTILITZACIÓ  
  
Norma estricta o prohibició  
El programa d'adobament s'efectuarà en funció de les característiques de la plantació (edat, varietat, patró, marc de plantació, producció, tipus de sòl, sistema de cultiu, etc.) i dels nivells d'elements nutritius continguts en el sòl i aigua de reg, tenint en compte l'estat nutricional de la planta definit per l'anàlisi foliar. Per a això serà obligatori efectuar, com a mínim, una anàlisi de sòl per parcel·la homogènia cada 5 anys, un de l'aigua de reg cada 3 anys, i un altre de fulles cada 2 anys.  
  
Les anàlisis esmentades s'adjuntaran al llibre d'explotació i estaran a disposició dels organismes encarregats de la supervisió de la producció integrada.   
A l'inici del programa de producció integrada és necessari realitzar les anàlisis anteriors.  
La quantitat de nitrogen aportada no podrà superar els 240 kg/ha i any en reg per inundació i els 200 kg/ha i any en reg localitzat.  
La dosi màxima de fòsfor no haurà de sobrepassar els 80 kg de P2O5 per hectàrea i any, i la de potassi els 160 kg. de K20 per hectàrea i any. No obstant això, estes limitacions podran reduir-se o incrementar-se, en funció de la riquesa del sòl en fòsfor i potassi assimilables i la resposta de la planta expressada per l'anàlisi foliar, segons els percentatges que s'exposen en els annexos VIII i IX.  
En plantacions jóvens les quantitats de nitrogen, fòsfor i potassi per arbre i any no hauran de superar les exposades en l'annex X, encara que en el cas del fòsfor i potassi es permeten correccions de les dosis màximes, en els percentatges exposats en els annexos VIII i IX, dins dels mateixos condicionants. No obstant això, en el cas de plantacions de molt alta densitat, mai no es podran sobrepassar les dosis per hectàrea que es definixen en els dos apartats anteriors.  
La dosi de nitrogen mineral s'establirà per diferència entre les necessitats totals i la quantitat de N aportada per l'aigua de reg, que depén de la seua concentració en nitrat i del volum d'aigua aportat (vegeu l'annex XI).  
De forma semblant, també haurà de tindre's en compte el N aportat per la matèria orgànica del sòl (vegeu l'annex XII).  
La concentració foliar de N no podrà sobrepassar el valor del 2,9 % sobre matèria seca.  
Els nivells foliars de fòsfor i potassi no hauran de sobrepassar els valors del 0,16 % i l'1 % sobre matèria seca respectivament. Esta norma s'establix amb l'excepció dels sòls que en la primera anàlisi mostren una alta riquesa en estos elements.  
Els elements nutritius han de ser subministrats fonamentalment a través del sòl. Les polvoritzacions foliars de macroelements i oligoelements hauran de limitar-se a la correcció d'estats carencials (annex VII), sempre que les condicions edàfiques de la parcel·la restringisquen l'eficàcia del seu tractament pel sòl. Els tractaments destinats a previndre carències estaran protegits tècnicament, per a la qual cosa es tindrà en compte el balanç d'aportacions i extraccions.  
No s'adobarà durant la parada vegetativa hivernal.  
En les plantacions regades per inundació, l'adobament nitrogenat haurà de fraccionar-se, com a mínim, en dos aportacions ?una a la primavera i una altra a l'estiu- excepte en els terrenys marcadament arenosos on s'aplicarà, almenys, en tres fraccions distribuïdes entre ambdós períodes.  
En plantacions amb reg localitzat, la fertilització s'efectuarà per mitjà d'adobaments solubles dissolts en l'aigua de reg (annex XIII).  
Estos es dosificaran amb alta freqüència, que haurà de ser com a mínim setmanal.   
L'aplicació d'altres nutrients només es realitzarà quan estiga tècnicament justificada per la manifestació de la seua deficiència en l'anàlisi foliar (annex VII), i s'aplicaran d'acord amb les seues prescripcions tècniques.  
Els adobs orgànics i minerals han de presentar un baix contingut en metalls pesants i altres productes tòxics.  
No s'usaran llots de depuradora o altres residus sòlids urbans sense tractament previ i el seu ús respectarà les exigències dels annexos XIV i XV. Es disposarà de la documentació corresponent d'acord amb l'article 4 del RD 1310/1990, pel qual es regula la utilització de llots de depuradora en el sector agrari, que inclourà el contingut en metalls pesants i organismes patògens.  
Se seguiran estrictament les normes exposades en els apartats corresponents al reg, quant a no aplicar excessius volums d'aigua i procurar-ne una màxima uniformitat en la distribució, per a evitar la lixiviació de nitrats o altres nutrients.  
S'evitaran les entollades prolongades del terreny per a minimitzar les pèrdues de N per desnitrificació.  
En tot cas, i per a aquelles explotacions agràries ubicades en els termes municipals designats pel Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, i les modificacions posteriors, com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries, l'aportació de nitrogen s'ajustarà a les quantitats, si són menors a les exigides en esta reglamentació, i períodes de prohibició de fertilització nitrogenada establits en el programa d'actuació corresponent aprovat per orde de la conselleria competent en matèria d'agricultura.  
  
  
Recomanació  
Es recomana seguir el programa informàtic FERTICIT per al càlcul de la dosificació de l'adobament.  
Es recomana l'aplicació de matèria orgànica d'origen vegetal o animal, com a millorant de la condició i fertilitat del sòl. La dosificació orientativa és de 20-30 t/ha cada 2-3 anys.  
Es recomana aplicar els fertilitzants nitrogenats amb el major grau de fraccionament possible.  
És molt convenient seleccionar els fertilitzants en funció de la seua naturalesa química, perquè esta cause els menors efectes adversos possibles sobre l'estructura i pH del sòl i no provoque efectes tòxics en les plantes (annexos XVI i XVII).  
Es tendirà a l'ús d'adobs preparats en formes que reduïsquen la contaminació de sòls i aigües.  
En el reg per inundació, els adobs s'aplicaran amb el sòl al punt i es colgaran immediatament per mitjà d'una llaurada. Este sistema és preferible a la seua incorporació al terreny per mitjà d'un reg, ja que amb això es poden produir pèrdues de nutrients per llavat o una deficient distribució d'estos per arrossegament superficial. En tot cas, quan s'apliquen els adobs amb el reg a manta el pendent del terreny haurà de ser l'adequat a la seua textura, per a aconseguir una distribució tan homogènia com siga possible dels nutrients.  
   
  
PRÀCTICA: FITOREGULADORS  
  
Norma estricta o prohibició  
Els tractaments hormonals hauran d'efectuar-se amb l'autorització expressa i amb l'estricte control del responsable tècnic.  
En tot cas, només podran utilitzar-se els compostos següents amb activitat en la regulació del desenrotllament:  
- Àcid gibberèl·lic i la seua mescla amb MCPA per a augmentar el quallat de les varietats improductives i evitar alteracions de la corfa del fruit sempre que s'utilitze a una dosi inferior als 10 mg/l de matèria activa i 45 dies abans de la recol·lecció. També se n'autoritza la utilització per al control de la floració.  
- Per a evitar la caiguda del fruit en taronger podrà utilitzar-se Triclopir i Diclorprop-p, seguint les dosis, els terminis de seguretat i la resta de condicions d'ús establits en la seua autorització  
- Per a augmentar la grandària del fruit es permet la utilització d'auxines de síntesi autoritzades, sempre que no se superen els 25 mg/l de matèria activa aplicada i s'efectue el tractament abans del 15 de juliol, sense haver-hi fruits madurs en l'arbre.  
  
Recomanació  
El ratllament de branques pot utilitzar-se com a tècnica alternativa per a incrementar el quallat de les varietats amb problemes de fructificació.  
   
  
PRÀCTICA: ESPORGADA  
  
Norma estricta o prohibició  
Els arbres han d'esporgar-se, com a mínim, amb freqüència bianual, per a millorar la qualitat del fruit, evitar la fructificació anyívola, millorar l'aireig i il·luminació de l'arbre, facilitar la recol·lecció de la fruita, augmentar la penetració i eficàcia dels tractaments fitosanitaris i reduir el consum de plaguicides.  
En l'esporgada s'eliminaran els pollissos i rebrots del tronc, les branques seques o debilitades, les que per la seua posició o orientació poden dificultar els tractaments i les que creixen verticalment en el centre de l'arbre, per a obrir la part superior de la copa.  
Es prohibix la crema de les restes de poda en condicions incontrolades i quan existisca risc de propagació del foc.  
En la realització de l'esporgada s'hauran de desinfectar els instruments de tall quan es canvie de parcel·la o varietat.  
  
Recomanació  
Es recomana incorporar al terreny les restes de poda per mitjà de trossejament i trituració in situ, excepte en el cas que manifesten símptomes d'atac de plagues o malalties (alternària?). En este cas, es retiraran del camp i es cremaran immediatament.  
   
  
PRÀCTICA: MANEIG DEL SÒL, TREBALL I CONTROL DE MALES HERBES  
  
Norma estricta o prohibició  
S'adoptaran mesures de conservació de sòl, a fi d'evitar fenòmens d'erosió.  
Es prohibix la utilització repetitiva d'eines que destruïsquen l'estructura del sòl i propicien la formació de soles de llaurada.  
Els herbicides permesos són aquells autoritzats per al cultiu de cítrics en el Registre Oficial de Productes Fitosanitaris del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Es prohibix l'ús d'herbicides residuals en els sòls arenosos o prop de fonts d'aigua, o quan la capa freàtica estiga a menys d'un metre de profunditat.   
L'aplicació d'herbicides es durà a terme en el moment de màxima sensibilitat de les males herbes, la qual cosa permetrà l'aplicació de les matèries actives en les seues dosis mínimes.  
Des de mitjan de la tardor a finals d'hivern es mantindrà la coberta vegetal espontània.  
  
Recomanació  
Les males herbes es controlaran, sempre que es puga, amb mitjans mecànics, efectuant llaurades superficials amb eines que causen una mínima alteració del terreny. Es recomana realitzar les tasques quan el sòl es trobe en saó.  
Només s'utilitzaran herbicides en aquells casos en què l'ús de maquinària siga molt dificultós.  
Els herbicides s'aplicaran preferentment de forma localitzada.  
El volum màxim de caldo recomanat per a aplicació d'herbicides és de 400 l/ha de sòl tractat.  
S'aconsella la rotació de matèries actives a fi d'evitar l'aparició de resistències.  
   
  
  
PRÀCTICA: CONTROL DE PLAGUES I MALALTIES  
  
Norma estricta o prohibició  
En el control de plagues i malalties s'anteposaran els mètodes biològics, biotècnics, culturals, físics i genètics als químics. L'estimació del risc es farà per mitjà d'avaluacions dels nivells poblacionals, estat de desenrotllament de les plagues i fauna útil, fenologia del cultiu i condicions climàtiques, d'acord amb l'estratègia de control integrat establida en l'annex XVIII. El nombre d'arbres a mostrejar per a l'avaluació dels nivells poblacionals serà de 25, excepte quan en l'annex esmentat s'establisca un altre nombre.  
El tractament químic haurà de respondre a una estimació poblacional de la plaga o malaltia que el justifique com a única alternativa per al control del problema fitosanitari present. Amb tal fi, es consideraran els llindars reflectits en l'annex XVIII. Els nivells de plaga previs als tractaments hauran d'anotar-se en el llibre d'explotació.  
Les matèries actives autoritzades són les exposades en l'annex XVIII que han sigut seleccionades basant-se en criteris d'eficàcia, toxicitat, persistència, efecte sobre la fauna útil i impacte ambiental.  
Queda, per tant, estrictament prohibida la utilització de productes no especificats en eixe annex.  
Queda prohibit l'ús de formulacions classificades com a «molt tòxiques (T+)».  
Es prohibixen els tractaments periòdics i sistemàtics sense justificació tècnica (calendaris de tractaments).  
Queda prohibit abandonar el control fitosanitari abans de la finalització del cicle vegetatiu del cultiu; així com l'ús de productes fitosanitaris en els marges dels corrents d'aigua.  
  
  
Recomanació  
Es recomana alternar matèries actives per a evitar problemes de resistències, així com reduir l'àrea tractada a focus o rodals de la parcel·la quan siga possible.  
Es recomana la reducció, al mínim possible, de la concentració de matèria activa i volum de caldo utilitzat, i disminuir la superfície vegetal tractada; tot això sense comprometre l'eficàcia del tractament.  
La presència de residus haurà de minimitzar-se per mitjà de la màxima ampliació possible dels terminis de seguretat.  
En els tractaments efectuats amb polvoritzadors hidropneumàtics, els volums màxims de caldo i d'aire recomanats són:  
1. Per a agents parasitaris de localització externa:  
- Volum d'aplicació: 1.200 l/ha.  
- Cabal d'aire: 30.000 m³/ha.  
2. Per a agents parasitaris de localització interna:  
- Volum d'aplicació 2.500 l/ha. En el cas d'emprar oli mineral només, o en especials estructures de plantació, el volum màxim de caldo podrà ser de fins a 3.500 l/ha.  
- Cabal d'aire: 50.000 m³/ha.  
3. La velocitat d'eixida de l'aire no haurà d'excedir els 30 m/seg i la pressió de treball de 20 bars.  
En els tractaments efectuats amb polvoritzadors hidràulics amb disparadors accionats manualment, el volum màxim de caldo és 1. Per a agents parasitaris de localització externa: 2.500 l/ha, amb un diàmetre màxim només de boca d'1,5 mm.  
2. Per a agents parasitaris de localització interna: 5.000 l/ha, amb un diàmetre màxim només de boca de 2 mm.  
3. La pressió de treball no haurà d'excedir els 30 bars.  
   
  
PRÀCTICA: MAQUINÀRIA D'APLICACIÓ  
  
Norma estricta o prohibició  
La maquinària utilitzada en l'aplicació de productes fitosanitaris, herbicides, adobamens foliars, etc. haurà de trobar-se en un adequat estat de funcionament, la qual cosa permetrà elevar l'eficàcia de la seua utilització i, per tant, disminuirà els efectes contaminants que provoquen les pèrdues incontrolades, amb un sensible estalvi econòmic.  
Només podran ser utilitzats, per a la producció integrada, els equips de tractament revisats per la Unitat de Mecanització i Tecnologia Agrària de la Universitat Politècnica de València o per qualsevol estació d'inspecció tècnica d'equips d'aplicació de fitosanitaris (ITEAF), autoritzada segons el Reial Decret 1702/2011, de 18 de novembre, d'inspeccions periòdiques dels equips d'aplicació de productes fitosanitaris.  
  
La maquinària d'aplicació de productes fitosanitaris haurà de sotmetre's a una revisió per l'organisme competent cada tres anys i tots els anys pel productor. Només en el cas que l'equip siga declarat apte podrà seguir emprant-se per als tractaments de lluita integrada, per als efectes de la qual serà degudament identificat.  
Quan s'utilitzen polvoritzadors hidràulics amb disparadors d'acció manual, estos hauran de ser regulables en cabal i angle de con d'eixida.  
  
El responsable dels tractaments i els aplicadors hauran d'estar en possessió del carnet de manipulador de plaguicides d'ús fitosanitari corresponent.  
No hauran d'efectuar-se tractaments quan la velocitat del vent supere els 15 km/h. La temperatura màxima durant el tractament no superarà els 28 ºC i la HR mínima serà del 40 %.  
El sistema de càrrega dels depòsits i el seu transport no ha de permetre abocaments de cap tipus a les séquies, canals, camins, etc.  
  
Recomanació  
Extremar les mesures de protecció personal abans, durant i després de les aplicacions de productes plaguicides (utilitzar un equip de protecció adequat, canviar-se de roba després dels tractaments, etc.).  
Calibrar la maquinària abans de començar els tractaments, adequant els reglatges als requeriments de cada tipus d'aplicació.  
La maquinària emprada ha d'assegurar un correcte repartiment del producte i absència de deriva.  
Es recomana l'ús d'embocadures de baixa deriva.  
  
PRÀCTICA: RECOL·LECCIÓ  
  
Norma estricta o prohibició  
La recol·lecció s'efectuarà en les millors condicions i amb la major atenció per a evitar lesions en els fruits que reduïsquen la seua qualitat i propicien les infeccions.  
No es recol·lectaran fruits mullats.  
S'eliminaran els fruits que presenten símptomes de la presència de patògens causants de podridures.  
Els fruits hauran de recol·lectar-se en un estat de maduresa que permeta aconseguir les exigències de qualitat comercial. Els paràmetres de maduresa mínims seran els establits en la part 2 de l'annex I del Reglament d'execució UE núm. 543/2011, de la Comissió, i les seues modificacions, així com les categories de cítrics emparades per la denominació de producció integrada i els calibres mínims.  
Els productes recol·lectats, fins que no s'envien al centre de manipulació, es col·locaran davall sostre o en condicions tals que eviten la incidència directa dels agents atmosfèrics i en un lloc amb màxima ventilació.  
La fruita entrarà en el magatzem el mateix dia de la seua recol·lecció.  
  
  
PRÀCTICA: TRACTAMENT POSTCOLLITA I CONSERVACIÓ  
  
Norma estricta o prohibició  
En el cas de desverdiment de la fruita, s'efectuarà amb un flux continu d'etilè a una concentració inferior a 5 mg/l i temperatura de 20-22 ºC durant un màxim de 60 hores, a fi de no provocar l'envelliment de la pell.  
Les matèries actives i dosis autoritzades per als tractaments postcollita s'arrepleguen en l'annex XIX.  
Quan s'hi apliquen ceres, es compliran estrictament les condicions per al tractament de superfície de fruites que figuren en les llistes oficials d'additius per a l'elaboració de productes alimentaris.  
  
Recomanació  
- S'evitarà en la mesura que es puga els tractaments postrecol·lecció.  
- Es recomana l'ús de ceres naturals.  
  
  
PRÀCTICA: EMMAGATZEMATGE I ENVASAMENT  
  
Norma estricta o prohibició  
S'efectuaran anàlisis per mostreig per a analitzar la possible presència de residus de productes fitosanitaris i garantir que s'han emprat exclusivament les matèries actives autoritzades en este reglament, que es complixen els límits màxims de residus de productes fitosanitaris (LMR) legalment establits, i amb els paràmetres de qualitat intrínseca i extrínseca exigits per les normes establides per a la producció integrada.   
  
L'emmagatzematge ha de realitzar-se amb procediments que permeten garantir la millor qualitat possible dels productes.  
En els magatzems ha de separar-se clarament els productes procedents de cultiu de producció integrada de la resta de productes convencionals.  
La neteja, desinfecció i lluita contra els paràsits dels llocs d'emmagatzematge es realitzarà de manera que no s'hi produïsca cap tipus de contaminació dels productes.  
Es prendran les mesures adequades per a mantindre tots els elements que intervenen en el procés d'emmagatzematge i manipulació dels fruits amb la major neteja i asèpsia possibles:  
- Es procedirà a la desinfecció total de la central hortofructícola una vegada a l'any.  
- Les instal·lacions i maquinària de la línia de confecció del fruit es netejaran i desinfectaran a l'inici, i almenys una vegada cada 15 dies durant el període de funcionament.  
- Els caixons i recipients utilitzats en el transport i emmagatzematge de la fruita es netejaran i desinfectaran almenys una vegada a l'any.  
- Com a norma general, tots aquells elements que puguen afectar la condició dels fruits es netejaran a l'inici de la seua utilització per a la confecció de productes procedents d'agricultura integrada.  
Totes les màquines, recipients, elements de transport, envasos i llocs d'emmagatzematge i envasament hauran de reunir les condicions següents:  
- No transmetre als productes amb què entren en contacte substàncies tòxiques o que puguen contaminar, ni originar reaccions químiques perjudicials.  
- No alterar les característiques de composició i els caràcters organolèptics dels productes.  
- La neteja es realitzarà amb mètodes i productes autoritzats, igual que el control de rosegadors i d'insectes.  
Les operacions d'envasament han d'efectuar-se per sèries completes, separades físicament o en el temps d'operacions amb productes convencionals.  
   
  
PRÀCTICA: PROTECCIÓ DE L'ENTORN  
  
Norma estricta o prohibició  
Es prohibix l'abocament dels productes agroquímics sobrants i dels líquids procedents de la neteja de la maquinària emprada en els tractaments a les aigües de canals, séquies, rius, pous, camins, etc.  
Els embolcalls, envasos i recipients de productes d'ús agrícola no hauran d'abandonar-se en la parcel·la ni en els seus voltants, sinó que s'arreplegaran i eliminaran a través de les vies legalment establides.  
  
Els envasos s'esbaldiran i l'aigua de la seua neteja s'incorporarà al depòsit de l'equip de tractament.  
   
  
PRÀCTICA: LLIBRE D'EXPLOTACIÓ  
  
Norma estricta o prohibició  
Els agricultors que s'incorporen a la producció integrada hauran de proveir-se d'un llibre d'explotació, en paper o informatitzat, preferentment segons el model publicat en la pàgina web de la conselleria competent en matèria d'agricultura. No obstant això, es considerarà complit el requisit del llibre d'explotació en tots aquells casos en què l'agricultor mantinga actualitzat, per a altres fins o compromisos, un registre de dades de l'explotació en què consten, almenys, totes les dades arreplegades en el llibre d'explotació esmentat.  
En este llibre s'anotaran amb prou detall totes les tasques i incidències del cultiu, en les dates en què s'han realitzat o produït.  
  
La seua posada al dia haurà d'efectuar-se almenys setmanalment. L'agricultor o el tècnic responsable de l'explotació en règim de producció integrada es responsabilitzarà, amb la seua firma, de la veracitat de les operacions registrades en el llibre.  
Este llibre estarà sempre disponible per a la seua inspecció per l'entitat de control i certificació (ECC) de la producció integrada corresponent, o pels servicis oficials. A l'efecte, podrà reclamar-se en qualsevol moment i sense avís previ.  
Al llibre d'explotació haurà d'adjuntar-se la documentació que acredite les pràctiques de cultiu (factures, etc.), així com els resultats de les anàlisis exigides. L'ECC i l'Administració tindran lliure accés a les parcel·les de producció integrada per a efectuar les comprovacions oportunes.  
  
València, 29 d'abril de 2014.- El director general de Producció Agrària i Ramaderia: José Miguel Ferrer Arranz.