Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5840, del 02-09-2008 (2008/9948)

RESOLUCIÓ de 7 de juliol de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Quart de Poblet, Alacant, Sant Vicent del Raspeig, Mutxamel, Sant Joan d'Alacant, El Campello, La Vila Joiosa, Finestrat, Benidorm, La Nucia, L'Alfàs del Pi, Altea, Traiguera, Cullera, Aras de los Olmos, Benaguasil, Villafranca del Cid.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5840

Data del DOGV
:   02-09-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/9948


Data del document
:   07-07-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Campello, el
    * Nucia, la
    * Alfàs del Pi, l'
    * Vilafranca
    * Benidorm
    * Traiguera
    * Benaguasil
    * Sant Vicent del Raspeig
    * Aras de los Olmos
    * Finestrat
    * Altea
    * Quart de Poblet
    * Vila Joiosa, la
    * Alacant
    * Cullera
    * Mutxamel
    * Sant Joan d'Alacant
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 7 de juliol de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Quart de Poblet, Alacant, Sant Vicent del Raspeig, Mutxamel, Sant Joan d'Alacant, El Campello, La Vila Joiosa, Finestrat, Benidorm, La Nucia, L'Alfàs del Pi, Altea, Traiguera, Cullera, Aras de los Olmos, Benaguasil, Villafranca del Cid. [2008/9948]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 150/06-AIA Quart de Poblet, 133/05-AIA Alacant, Sant Vicent del Raspeig, Mutxamel, Sant Joan d'Alacant, El Campello, La Vila Joiosa, Finestrat, Benidorm, La Nucia, L'Alfàs del Pi, Altea, 277/06-AIA Traiguera, 044/06-AIA Cullera, 353/06-AIA Aras de los Olmos, 354/06-AIA Benaguasil i 356/06-AIA Villafranca del Cid.  
València, 7 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 150/4955-BKN  
Títol: Planta de tractament de productes fora d'ús  
Promotor: Roland Group 21, SL  
Autoritat substantiva: Servei de residus industrials de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: C/ Comarques del País Valencià, 345 al terme municipal de Quart de Poblet (València)  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
El projecte presentat planteja una activitat de gestió de residus no perillosos, bàsicament metàl·lics, que engloba les corresponents operacions de recollida, transport i valorització dels residus.  
L'estudi d'impacte ambiental i el projecte tècnic presentats descriuen l'activitat i les instal·lacions corresponents a una planta de tractament de residus no perillosos metàl·lics, a fi de sotmetre l'actuació projectada a avaluació de l'impacte ambiental, tràmit preceptiu per a l'obtenció de la llicència d'activitat municipal i l'autorització de gestor de residus, d'acord amb la legislació vigent.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
D'acord al projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental presentats, la futura planta de tractament de residus no perillosos s'ubicarà en una nau industrial edificada sobre una parcel·la de 4.804,93 m², amb planta rectangular i construïda per damunt de la rasant, i resulta una superfície total construïda de 2.366,19 m². La situació concreta correspon al c/ Comarques del País Valencià, del terme municipal de Quart de Poblet (València). Les superfícies útils i construïdes, com també, les diverses estances i zones de treball són les següents:  
- Hall d'entrada i pesatge de matèria primera, amb 17,59 m²  
- Lavabos, vestidors i menjador amb 47,06 m²  
- Zona d'oficines, arxiu i accessos de 140,06 m²  
- Zona de magatzematge i producció de 1.989,81 m²  
- Zona de taller i recanvis de 41,60 m²  
- Zona de compressors i eixugador de 6,16 m²  
- Àrea de laboratoris de 63,27 m²  
Tota la nau presenta paviment de formigó excepte la zona d'oficines i lavabos que serà de taulell ceràmic. El subministrament d'aigua potable es realitzarà des de la xarxa de distribució general municipal. Pel que fa a la xarxa de sanejament, les aigües sanitàries de lavabos i vestidors es destinen a col·lector municipal a través d'una arqueta de recollida de greixos i d'una altra arqueta per a la presa de mostres. La ventilació general de l'edifici i, en particular, de la zona de treball de taller i emmagatzemament serà natural a través de portes i finestres.  
Els processos de gestió i valoració dels residus consisteixen en les operacions de recollida selectiva, selecció primària, emmagatzemament per categories, trituració, selecció secundària, premsatge i transport fins a destinació final. Els residus gestionats corresponen a ferralla metàl·lica i cable elèctric procedents de la construcció.  
La recollida selectiva dels residus es realitzarà en origen, mitjançant vehicles propis per a cada tipus de residu, o bé, una vegada recepcionats en la planta se seleccionaran abans o després de la pesada d'aquests (selecció primària). L'emmagatzemament selectiu es durà a terme en compartiments diferenciats per a cada tipus de material, que se situaran en diferents zones de la nau en funció del tractament posterior que hagen de rebre. Només es trituraran o premsaran part dels residus, emmagatzemant temporalment els altres, fins a aconseguir una quantitat mínima que en permeta el transport fins la destinació final.  
L'emmagatzemament general dels residus gestionats per l'activitat, en ser de naturalesa metàl·lica, no perillosa i sòlida, es realitzarà en recipients a granel convenientment delimitats per elements separadors que n'impedisquen la mescla.  
La trituració permetrà reduir la grandària dels perfils d'alumini al requerit per a la fosa d'aquests. Al final de la línia de triturat es disposarà un desferrador electromagnètic per a eliminar les restes fèrriques que puguen acompanyar el residu. El molí triturador disposarà d'un sistema d'aspiració d'aire consistent en un cicló amb filtre de mànegues. Mitjançant aquest sistema es recollirà tant la pols generada com els elements lleugers no metàl·lics mesclats amb l'alumini.  
Per a l'alumini es disposarà d'una taula de selecció on se separaran, d'una banda, l'alumini anonitzat i, per l'altra, l'alumini lacat i s'emmagatzemarà cadascun en zones diferents.  
Aquells residus que per exigències de la fosa no requerisquen ser triturats o que s'envien directament a destinació, es premsaran per a obtenir paquets de dimensions i pesos adequats. Com a operació final a la gestió es realitza l'expedició i el transport fins a destinació dels materials. Es calcula, aproximadament, un volum de residus gestionats en la planta de 6.151,2 t/any.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada, i s'analitzen els impactes derivats de la fase de construcció i els derivats del funcionament de l'activitat.  
Afeccions legals  
La parcel·la on es projecta situar l'activitat presenta un risc d'inundació de nivell 1 i 3 d'acord al Pla d'acció territorial de risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), aprovat per Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat.  
L'activitat projectada és, conforme la Llei 10/1998, de residus, i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus, i queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent en medi ambient.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigeix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació de l'annex I d'aquesta segons CNAE, remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de l'esmentada reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigeix en l'article 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes  
La llista d'impactes identificats com a conseqüència de l'execució del projecte són:  
- Residus generats i maneig de residus no perillosos objecte de l'activitat projectada, amb operacions de recepció, emmagatzemament, trituració, premsatge i expedició.  
- Soroll produït per l'activitat industrial i pels vehicles de transport.  
- Emissions a l'aire que puguen produir-se, considerant-se en cas d'accident.  
- Els únics abocaments que s'han de considerar són els produïts per lavabos i dutxes com aigües sanitàries.  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores i sobre el programa de vigilància ambiental  
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en l'estudi d'impacte i respecte al programa de vigilància ambiental:  
- El subministrament d'aigua haurà de provenir de la xarxa municipal d'aigua potable.  
- Els residus es recolliran i es depositaran en recipients col·lectors.  
- Es muntaran les màquines sobre suports elàstics i aniran ancorades en bancades antivibratòries de massa convenient.  
- L'emmagatzemament selectiu es realitza en compartiments diferenciats per a cada tipus de material.  
- El molí triturador disposa d'un sistema d'aspiració d'aire consistent en un cicló amb filtre de mànegues.  
Tramitació administrativa  
Mitjançant una nota de règim intern rebuda el 3 de maig de 2006, des del Servei de Residus Industrials se sol·licita la declaració d'impacte ambiental, i a l'esmentada sol·licitud s'adjunta el projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental.  
L'Àrea d'Avaluació Ambiental realitza la informació pública del projecte, i no hi ha constància de cap al·legació a aquest.  
En data 31 d'octubre de 2006, se sol·licita al Servei d'Ordenació del Territori, en l'àmbit de les seues competències, informe sobre el risc d'inundació (PATRICOVA) en relació amb el projecte presentat. L'informe exposa que, d'acord amb l'article 24 de la normativa del PATRICOVA, en sòl urbà afectat per risc d'inundació els ajuntaments hauran de verificar-ne la incidència i imposar, quan escaiga, condicions d'adequació de les futures edificacions.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat c.2) Altres instal·lacions de desballestament o emmagatzemament de ferralla, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de planta de tractament de productes fora d'ús, promogut per Roland Group 21, SL, que s'ha de situar al c/ Comarques del País Valencià, 345 del terme municipal de Quart de Poblet (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que establit en estudi d'impacte ambiental i en la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. La zona d'emmagatzemament exterior de residus metàl·lics haurà de disposar d'una tanca o parament perimetral que impedisca la lliure dispersió dels materials per la superfície de la campa.   
2. El molí triturador haurà de disposar d'un sistema d'absorció de pols mitjançant un cicló amb filtre de mànegues o equip equivalent.  
3. L'emmagatzemament temporal dels residus metàl·lics, una vegada classificats i seleccionats, s'haurà de realitzar en contenidors fins al moment de l'expedició d'aquests.  
4. Disposar del permís d'abocament al clavegueram municipal de l'Ajuntament.  
5. Disposar de l'informe municipal sobre les condicions que s'han de complir, si és el cas, per a l'adequació de l'edificació al risc per inundació d'acord a l'art. 24 de la normativa del PATRICOVA.  
6. S'hauran d'incorporar a aquest programa de vigilància ambiental les auditories acústiques exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient, la qual establirà, si escau, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 133/9660-SWI  
Promotor: Gas Natural SDG, SA.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte projecte: Projecte de gasoducte Alacant-la Vila Joiosa-Benidorm-Altea-Calp. Tram entre els vèrtexs V-0 (TM d'Alacant) i V-624 (TM d'Altea).  
Localització: Als termes municipals d'Alacant, Sant Vicent del Raspeig, Mutxamel, Sant Joan d'Alacant, el Campello, la Vila Joiosa, Finestrat, Benidorm, la Nucia, Alfàs del Pi i Altea.  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'un gasoducte per al subministrament de gas per a ús industrial, comercial i domèstic de diverses poblacions. La conducció del projecte partirà del terme municipal d'Alacant i arribarà fins a Calp, no obstant això, el tram avaluat en aquesta declaració arriba fins al terme municipal d'Altea, al vèrtex 624.  
Característiques del projecte:  
- La longitud total de la conducció principal és de 69.120,62 m fins a Calp. Es tracta d'una conducció d'acer al carboni de 10" de diàmetre a 16 bars de pressió (APA).  
- Les xarxes de distribució tindran els diàmetres següents: 3", 4", 6" i 8". Seran les següents amb les longituds següents:  
- A Mutxamel: 265 ml  
- Sant Joan d'Alacant: 471,54 ml  
- Al Campello: 189,33 ml  
- A la Vila Joiosa: 2.436,89 ml  
- A Finestrat: 24,03 ml  
- A Benidorm: 432,75 ml  
- A Alfàs del Pi: 19,97 ml  
- A Altea: 26,90 ml  
- A Calp: 21,83 ml  
- En tot el recorregut d'aquesta la canonada anirà soterrada a una profunditat mínima d'1 metre. La canonada disposarà d'una protecció passiva mitjançant revestiment extern amb polietilé extrusionat aplicat en fàbrica i amb polietilé aplicat en obra mitjançant cintes o maneguets retràctils, així mateix disposarà d'una protecció activa: protecció catòdica. En determinades zones hi haurà un revestiment antiroca.  
Al costat del gasoducte s'instal·larà, en la mateixa rasa en conductes de polietilé, cable de telecomunicació i telecontrol.  
- Obertura de la pista de treball mitjançant operacions mecàniques de desbrossament i explanació, abassegament selectiu de sòls i terres de capçalera, excavació de rasa per mitjans mecànics, distribució, soldadura per trams, corbat i instal·lació de canonada, posada en rasa, soldadura i comprovacions, farciment rasa, descompactació i restitució de la coberta edàfica i tractament de punts especials.  
L'amplària de la pista de treball serà de 10 m que servirà per a abassegament de materials d'excavació, operacions d'obra, el transport de materials i la circulació de maquinària. S'utilitzarà pista restringida, 7 m d'amplària, en determinades zones especials.  
- El balanç d'excavacions i aportacions està bastant compensat. No obstant això, els excedents en el cas que no puguen ser emprats en l'obra, seran transportats a abocadors controlats.  
- Punts d'encreuament especials: llits, carreteres, etc.  
- Instal·lacions complementàries:  
- Vàlvules i posicions.  
- Armaris de regulació.  
- Estacions de protecció catòdica (EPC).  
- Sistemes de comunicació i telecontrol.  
- Instal·lacions elèctriques de baixa tensió soterrades i amb pocs metres de desenvolupament.  
La duració de les obres previstes per a tot el projecte serà de 14 mesos aproximadament.  
Servituds:  
Servitud permanent de pas en una franja de terreny de 3 m, un i mig a cada costat de l'eix de la conducció. S'hi estableixen les limitacions següents més destacables: prohibició d'efectuar treballs de llaurada o semblants a una profunditat superior a 50 cm, com també plantar arbres o arbustos a distància inferior a 2 m des d'eix de canonada. Prohibició de realitzar qualsevol tipus d'obres o efectuar cap acte que puga danyar o pertorbar el bon funcionament de les instal·lacions, a una distància inferior a cinc metres de l'eix del traçat, a l'un i l'altre costat d'aquest. Aquesta distància podrà reduir-se.  
Tramitació administrativa i informes  
Expedient 71/8658-GRH:  
El promotor va efectuar consulta respecte del projecte, i es va sol·licitar informe de diversos organismes. Es van rebre diversos informes i i es van traslladar posteriorment al promotor els següents: Direcció General de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria (secció forestal, espècies protegides i espais naturals), ajuntaments de Benissa, Calp, la Vila Joiosa, el Campello, Sant Vicent del Raspeig i Mutxamel.  
Es va remetre igualment al promotor informe de l'Àrea d'Avaluació Ambiental respecte al projecte consultat. Se'ls indicava que havien de buscar-se altres alternatives de traçat per a l'encreuament de la serra de Bèrnia en el tram final d'Altea i Calp. Posteriorment es va rebre informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
Expedient 133/9528-UDV:  
La tramitació, informes, documentació, informació pública, etc. es refereix a tot el projecte des d'Alacant fins a Calp. L'avaluació ambiental que es fa en aquesta declaració d'impacte ambiental se cenyeix, no obstant això, al tram entre els vèrtexs V-0 (TM d'Alacant) i V-624 (TM d'Altea) en sol·licitar-ho el promotor, quedant la resta del projecte pendent d'avaluació fins que per part del promotor s'aclarisca el que ha sol·licitat l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
Es va remetre escrit del Servei Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport en què s'indicava que s'havia efectuat la informació pública mitjançant un edicte en el BOP de 12-03-05 i en el DOGV de data 18-03-05 i es van remetre les al·legacions presentades com també el projecte de gasoducte d'Alacant-Benidorm-Altea-Calp i el corresponent estudi d'impacte ambiental d'aquest. Igualment s'aporten informes d'organismes: ajuntaments, Consorci d'Aigües de la Marina Baixa i Comunitat de Regants SRHA. S'hi aporta autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb condicions.  
- Altea: el projecte remés a l'Ajuntament no té estudi d'impacte ambiental, es passa per béns i drets de propietaris quan es podria passar per camins i vials, no es té informació suficient, i hi ha falta de consens amb l'Ajuntament.  
- Calp: afecció a un habitatge que s'ha de construir en parcel·la, amb llicència.  
- Mutxamel: es proposa adaptar el traçat per vials ja existents per a minimitzar afeccions a particulars.  
- Benidorm: s'informa desfavorablement per ser insuficient la informació remesa.  
- La Vila Joiosa: adaptació a zones afectades per ordenacions en tramitació o en estudi. En aproximadament 5 km des de la seua entrada per l'oest al municipi, discorre per sòl no urbanitzable de protecció ambiental paisatgística en els quals es prohibeixen els moviments de terra i no estan permeses les instal·lacions ni construccions o obres excepte les que el PGOU preveu expressament i excepcionalment per ser necessàries per a la conservació i gaudi públic d'aquestes.  
- Alacant: proposen un traçat alternatiu molt pròxim al projectat per a minimitzar afeccions.  
- Comunitat de Regants SRHA de Mutxamel: sol·licita informació.  
- Consorci per a proveïment d'aigües i sanejament de la Marina Baixa. Autoritza les instal·lacions amb una sèrie de condicions i prescripcions relatives fonamentalment a la necessitat de mantenir distàncies respecte a conduccions.  
Es va efectuar consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi i al Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant d'aquesta Conselleria respecte al projecte, i igualment es va sol·licitar informe l'Ajuntament d'Altea adjuntant-li còpia de l'estudi d'impacte ambiental.  
Es va sol·licitar al promotor a través del Servei Territorial d'Energia d'Alacant un requeriment de documentació, en el qual es destaca que es reiterava la necessitat de buscar-se altres alternatives respecte al tram d'encreuament de la serra de Bèrnia a Altea i Calp, com també aclarir el ja sol·licitat en l'informe de l'expedient de consulta 71/1875-QWY de l'Àrea d'Avaluació Ambiental (se li va adjuntar còpia de l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi que no s'havia remés en l'expedient de consulta).  
Es va remetre, pel promotor, escrit de contestació tant de l'informe de l'expedient de consulta com del requeriment de documentació d'aquest expedient juntament amb estudi d'impacte ambiental corregit, amb plànols del projecte i separata de camins ramaders amb xicotetes modificacions respecte a l'inicial.  
Es va rebre informe favorable del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental de la Conselleria de Cultura basant-se en el qual estableix l'estudi d'impacte ambiental del patrimoni cultural del projecte referit.  
Es va remetre pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant la resposta al requeriment fet al promotor a través d'ells: escrits de resposta i estudi d'impacte ambiental corregit, amb plans del projecte i separata de camins ramaders amb xicotetes modificacions respecte a l'inicial.  
Es va reiterar la consulta a l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori i al Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant tenint en compte l'ampliació presentada.  
Pel Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant es van remetre informes de tècnic d'espais naturals protegits, de la secció forestal i del tècnic de protecció d'espècies.  
- Tècnic de protecció d'espais naturals: indica que el traçat discorre pròxim al LIC Algepsar de Finestrat no havent en cap cas d'afectar aquest espai protegit. Respecte a l'encreuament del riu Algar es considera assumible l'impacte que causarà establint una sèrie de mesures compensatòries com ara retirada de fems i runes de la zona humida, plantació de determinades espècies vegetals en el tram des del límit nord de la zona humida fins a uns 30 m abans del pont sobre la N-332 i el disseny de les plantacions d'acord amb els tècnics d'espais naturals protegits dels Serveis Territorials.  
Respecte a l'encreuament de la serra de Bèrnia s'emet informe favorable sempre que no hi haja altres alternatives tècnicament viables. S'estableix com a condició la plantació de tota la superfície amb espart (Stipa tenacissima).  
- Secció Forestal: fa relació dels camins ramaders afectats, forestss públiques i terrenys forestals per municipis segons el Pla general d'ordenació forestal. S'indica que les afeccions indicades són basant-se en l'estudi d'impacte ambiental presentat, posteriorment es va presentar una separata amb afeccions a camins ramaders per a la tramitació de les ocupacions de camins ramaders però no coincideixen exactament, de manera que s'iniciarà el tràmit d'ocupació de camins ramaders i de les forests afectades i es farà condicionat a l'aprovació de la declaració d'impacte ambiental. Aquestes ocupacions es faran basant-se en l'informe i no al que sol·licita.  
- Tècnic de protecció d'espècies: respecte a l'encreuament de la serra de Bèrnia l'alternativa triada produiria un impacte paisatgístic molt greu amb cicatriu en vessant rocosa de gran pendent de molt difícil o impossible restauració i una gran visibilitat des de la AP-7. Per a realitzar un examen adequat de les alternatives possibles és imprescindible conéixer si hi ha algun motiu legal o tècnic que impossibilite l'elecció de l'altra alternativa denominada Castellet, per tenir un impacte ambiental molt inferior al traçat escollit.  
Pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi es va remetre informe, i destaca el següent:  
- Recomanant estudi de traçat alternatiu fora de l'àmbit del LIC serres de Bèrnia i del Ferrer. La variant del Castellet comporta una menor afecció al LIC referit.  
- Aplicació del pla de restauració del medi presentat.  
- En l'encreuament del riu Algar indica la necessitat d'aplicació de mesures per a minimitzar els impactes sobre el règim hídric i el medi biòtic.  
- En les zones afectades pel projecte dins de l'àmbit territorial d'un espai protegit s'haurà de realitzar un estudi previ de caracterització de la vegetació.  
Es va efectuar requeriment, al promotor, de documentació-aclariment respecte a l'alternativa d'encreuament de la serra de Bèrnia, variant Castellet, que rebutjaven en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental. Aquest requeriment amb avís de caducitat, es va transmetre igualment al Servei Territorial d'Energia d'Alacant.  
Pel promotor es va remetre un escrit en el qual sol·licita que es duga a terme la declaració d'impacte ambiental per al projecte del gasoducte Alacant-Benidorm-Altea-Calp en el tram comprés entre els vèrtexs V-0 (TM d'Alacant) i V-624 (TM d'Altea). La resta del traçat comprés entre els vèrtexs V-624 (TM d'Altea) i V-929 (TM de Calp) quedaria pendent de resolució fins que puguen aportar la documentació sol·licitada.  
Al·legacions  
Es fa una síntesi de les al·legacions del període d'informació pública remeses per l'òrgan substantiu:  
- Al·legacions relatives a l'afecció fonamentalment de terrenys agrícoles de diferent tipus dividint la finca i afectant el cultiu, i se sol·licita modificació de traçat.  
- Al·legacions per afecció a parcel·les particulars sol·licitant modificació de traçat: per discórrer pròxima a habitatge, per travessar parcel·la amb hivernacles, etc.  
- Al·legacions per afecció a terrenys urbanitzables de diferents tipus. Per exemple a camp de golf Los Almendros a la Vila Joiosa, zones urbanitzables a Mutxamel, finca amb futur desenvolupament urbanístic al Campello, etc.  
- Al·legacions sol·licitant informació, canvis de dades errònies, etc.  
El promotor emet un informe de resposta a les al·legacions presentades, s'hi adjunta plànols de traçats d'alternatius, i es fa la síntesi següent:  
- Es rebutgen la major part de les al·legacions relatives a afecció a terrenys agrícoles i parcel·les particulars majoritàriament indicant diferents motius depenent de les al·legacions, entre els quals destaquen els següents: traslladar el traçat comportaria entrar en la zona d'afecció de la AP-7 establida en 25 metres per la Llei 6/1991, de carreteres de la Generalitat Valenciana, comportaria afectar tercers no sotmesos en l'expedient expropiatori que podrien manifestar-se en el mateix sentit, no ser possible per qüestions d'estabilitat de la canonada, per orografia del terreny, etc.  
En alguns casos s'accepta amb condicions.  
- Respecte a l'al·legació que afecta el PRI de Mutxamel s'indica que s'ha aconseguit acord amb l'Ajuntament per a ajustar el traçat als nous vials. Respecte a l'al·legació relativa a l'afecció a pla parcial l'Almisserà de Los Almendros s'indica que s'accepta.  
- Es respon igualment als informes-al·legacions de diferents ajuntaments, i es destaca el següent:  
- Calp: s'ha adaptat traçat per a evitar afecció a habitatge amb llicència municipal.  
- Mutxamel: s'està consensuant el traçat amb l'Ajuntament per a adaptar el traçat a vials.  
- Benidorm: s'han resolt amb l'Ajuntament totes l'afeccions resultants de la conducció principal i queda per concretar alguns aspectes de la xarxa de distribució.  
- La Vila Joiosa: s'estan dissenyant variants del projecte per a no afectar plans urbanístics.  
- Alacant: va acordar una variant de gran complexitat que depén del consens a què s'arribe amb Sant Vicent del Raspeig i el Ministeri de Foment.  
- Altea: que han seguit en tot moment les pautes i directrius donades pels tècnics municipals.  
Consideracions ambientals  
1. Aquesta avaluació d'impacte ambiental s'ha efectuat tenint en compte la documentació presentada pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant i pel promotor relativa al projecte de gasoducte Alacant-Benidorm-Altea-Calp:  
- Exemplars remesos pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant amb data entrada de 5 d'agost de 2005: projecte amb plànols de traçat de detall, estudi d'impacte ambiental amb projecte de restauració ambiental.  
- Exemplars remesos pel promotor amb data entrada de 12 d'abril de 2006: documentació amb data març de 2006: resposta a requeriment, estudi d'impacte ambiental modificat segons el que s'ha sol·licitat, adjuntant plànols del projecte amb xicotetes variacions, amb projecte de restauració ambiental, i estudi d'impacte ambiental relatiu al patrimoni cultural. Separata de camins ramaders amb plànols de projecte amb xicotetes modificacions.  
- Exemplars remesos pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant amb data d'entrada de 10 de maig de 2006: documentació de març de 2006, constituïda per estudi d'impacte ambiental modificat segons allò que s'ha sol·licitat, adjuntant plànols de projecte amb xicotetes modificacions, projecte de restauració ambiental i estudi d'impacte ambiental del patrimoni cultural. Separata de camins ramaders amb plànols projecte amb xicotetes modificacions.  
2. L'estudi d'impacte ambiental avalua els ramals de distribució, però per error figura en els plànols generals de l'estudi un traçat que finalment no és el del projecte definitiu. Es fa la consideració abans citada pel fet que pel promotor en la resposta a l'ampliació de l'estudi presentada indica que respecte als ramals de distribució els quals figuren en els plànols generals de l'estudi estan equivocats corresponent a traçats inicials que posteriorment es van modificar acurtant-se. Indicant que l'estudi ha avaluat els traçats finals.  
D'altra banda el traçat dels ramals de distribució és el que figura en els plànols del projecte i l'avaluat. Els plànols del projecte per als ramals de distribució presentats amb data d'entrada en aquesta Conselleria de 12 d'abril i 10 de maig de 2006 s'avaluen en aquesta declaració, en disposar d'elements de judici per a fer-ho, i són els que s'executaran. Presenten xicotetes variacions respecte als plànols del projecte presentats inicialment amb data entrada en aquesta Conselleria de 5 d'agost de 2005.  
Respecte al traçat de la conducció principal que figura en els plànols de projecte remesos inicialment en data 5 d'agost de 2005 coincideix amb el traçat que figura en els plànols de tots els estudis d'impacte ambiental remesos, considerant-se avaluat en aquesta declaració. Aquest traçat presenta xicotetes modificacions en els plànols de projecte remesos posteriorment annexos als estudis d'impacte ambiental presentats i amb dates d'entrada de 12 d'abril i 10 de maig de 2006, considerant-se avaluats amb aquesta declaració.  
3. Respecte a l'afecció a camins ramaders, forests públiques i terrenys forestals s'obtindran les autoritzacions d'ocupació i la resta davant la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria que requereix la legislació sectorial, tenint-se en compte que, els traçats indicats en separata de camins ramaders (document març 2006) remesa amb data entrada 12 d'abril i 10 de maig de 2006 i en plànols de projecte annexos als estudis d'impacte ambiental (documents març 2006) remesos amb idèntiques dates a les citades, són avaluats en aquesta declaració, com també allò que s'ha indicat en els punts anteriors.  
En la sol·licitud d'ocupació que s'està tramitant es tindrà en compte aquestes xicotetes modificacions, tenint en compte que allò que s'ha indicat en els plànols de projecte i en la separata de camins ramaders abans citats s'ha avaluat en aquesta declaració i la discrepància entre aquests plànols i els que figuren com a generals en l'estudi d'impacte ambiental s'ha tingut en compte i s'ha explicat anteriorment.  
4. Respecte a la possible afecció a patrimoni cultural es considera necessari complir el que estableix al respecte l'estudi d'impacte ambiental sobre el patrimoni cultural presentat, com també si en cas de descobrir-se durant l'execució del projecte algun element del patrimoni cultural haurà de complir-se el que s'ha indicat en la Llei de patrimoni cultural valencià i s'haurà de comunicar immediatament a la Conselleria de Cultura per a adoptar, si és el cas, les mesures oportunes respecte d'això.  
En l'estudi d'impacte ambiental del patrimoni cultural presentat s'ha utilitzat el traçat del projecte corresponent als plànols de projecte presentats inicialment remesos amb data 5 d'agost de 2005, per la qual cosa haurà d'ampliar-se l'estudi incorporant les modificacions presentades en dates posteriors i remeses amb dates 12 d'abril i 10 de maig de 2006 i obtenir informe favorable de la Conselleria de Cultura, llevat que per aquesta s'indique que no cal. Igualment es farà tenint en compte que el traçat dels ramals de distribució dels plànols generals dels estudis d'impacte ambiental són diferents respecte al traçat final dels plànols de projecte presentats (document març 2006) amb dates d'entrada de 12 d'abril i 10 de maig de 2006.  
5. Respecte a l'afecció del traçat del gasoducte a sòl no urbanitzable de protecció en general i en especial al de protecció ambiental paisatgística del terme municipal de la Vila Joiosa cal indicar el següent:  
- La Llei 16/2003 de 17 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat Valenciana de 19 de desembre de 2003, en l'article 74 indica que els plànols i projectes de les instal·lacions objecte de la regulació del capítol XX, les autoritzacions dels quals siguen competència de la Generalitat Valenciana, prevaldran sobre qualsevol instrument de planificació o ordenació territorial o urbanística. El capítol XX es refereix, entre altres instal·lacions, a les xarxes de transport de gas canalitzat amb pressió màxima de disseny superior o igual a 16 bars, que siguen declarades d'utilitat pública conforme a l'article 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric, i conforme a l'article 103 de la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs.  
- La Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, del sòl no urbanitzable estableix en l'article 17 respecte al sòl no urbanitzable protegit que igualment es podran dur a terme les obres i instal·lacions necessàries per a la gestió dels béns de domini públic o dels serveis públics o activitats d'utilitat pública o interés general. En la disposició transitòria segona d'aquesta s'indica que respecte al sòl classificat com a no urbanitzable subjecte al règim de protegit pels instruments de planejament urbanístic vigents a l'entrada en vigor d'aquesta llei, s'aplicarà el règim establit en aquesta per al sòl no urbanitzable protegit.  
- El gasoducte de transport té 16 bars de pressió, i s'ha sol·licitat la declaració d'utilitat pública d'aquesta.  
- Respecte al traçat que afecta sòl no urbanitzable protegit al terme municipal de la Vila Joiosa discorre majoritàriament aprofitant pista de treball existent d'antiga conducció (canal Taibilla-Amadorio), discorrent pròxim a una infraestructura existent d'autopista, i a més aquest tipus de sòl s'estén a un costat i a l'altre de l'autopista pel que ha d'afectar-se llevat que s'allunyara molt de l'autopista i no aprofitara la pista de treball existent del canal Amadorio-Taibilla la qual cosa implicaria un major impacte ambiental.  
6. Els terrenys travessats per la conducció discorren situats molt pròxims a l'autopista A-7 en la major part del recorregut d'aquesta, afectant sòls quaternaris i terciaris majoritàriament sent en gran part terrenys bastant antropitzats, agrícoles i urbans i urbanitzables. En algunes zones del recorregut d'aquesta s'afecten terrenys naturals fonamentalment en l'encreuament de barrancs i rambles i en menor grau a terrenys forestals tipus matoll majoritàriament espartars, romerars i timoners fenassos. Al principi del recorregut s'afecten termes municipals del Campello i la Vila Joiosa terrenys forestals del tipus mencionat discorrent, no obstant això, en gran part per pista de treball existent del canal Amadorio-Taibilla la qual cosa reduiria considerablement l'afecció ambiental.  
7. Tenint en compte l'estudi d'impacte ambiental es destaquen els impactes següents:  
- Generació de pols que es considera compatible en general, podent-se adoptar mesures correctores que ho reduirien com ara regs de pistes de treball o desenvolupament d'obres fora de mesos estivals en determinades zones més sensibles.  
- Generació de soroll que pot tenir més importància en zones pròximes a edificacions i població, durant l'execució. Es considera un impacte moderat i temporal, establint-se limitació de treball en horaris diürns.  
- Afeccions a sòls, qualificades com a moderades o severes. No obstant això, s'implanten mesures en el mateix projecte que els redueixen, del tipus de retirada de sòls, abassegament i conservació i posterior ús en restauració de la zona una vegada soterrada la canonada.  
La compactació de sòls com a conseqüència de l'obra pot ser corregida mitjançant mesures de descompactació.  
- L'afecció sobre la vegetació es considera com a severa, destacant-se les zones d'encreuaments de barrancs i rambles. S'han previst mesures correctores de restauració. Poden també, en fase constructiva, adoptar-se mesures de xicotetes modificacions de traçat o canvi de procés constructiu per a salvaguardar espècimens concrets.  
- L'impacte sobre la fauna es qualifica com a moderat, no havent-se detectat ponedors o caus en la zona d'afecció i entorn immediat.  
- L'impacte paisatgístic es qualifica de temporal i limitat a la zona de pista de treball com a conseqüència del desbrossament. Es qualifica de moderat en zones amb vegetació natural i sever en zones amb regosòls. S'adoptaran mesures correctores de reposició de sòls i, en determinades zones, de revegetació.  
8. Com a part de l'estudi d'impacte ambiental hi ha un projecte de restauració ambiental que inclou mesures correctores i un pla de vigilància i seguiment ambiental del qual es destaca el següent:  
Dins de les mesures minimitzadores es destaquen les següents de caràcter general:  
- Es garantirà la completa restitució topogràfica de les obres en el sentit de restaurar els terrenys al relleu previ d'aquests a l'inici de les activitats.  
- Es realitzarà la completa restitució de tots els béns i serveis afectats.  
- Es prohibeix expressament l'ús de tècniques de voladura per a realitzar obertures de rasa.  
- El trànsit i circulació de maquinària d'obra i vehicles de transport quedarà restringit a la pista de treball i a la xarxa de camins i carreteres prèviament definits com a rutes d'accés a la zona de treball.  
Mesures minimitzadores de caràcter particular es destaquen les següents:  
- Sobretot el traçat i com a acció immediata al desbrossat de la pista de treball, la retirada de l'horitzó de terra vegetal per a la seua posterior restitució.  
- Encreuaments de llits de cabal continu: riu Torres i riu Algar. Mitjançant tècnica de col·locació d'atalls i bypass, i posteriorment es col·locarien esculleres de protecció.  
- Encreuaments de vessament ocasional, a cel obert amb tub llastat i protecció mitjançant llosa de formigó al llit i esculleres als marges. En moments en què no hi haja flux superficial.  
Mesures correctores específiques:  
- Sobre la totalitat de la franja d'afecció: descompactació de sòls i restitució de la capa de terra vegetal o coberta edàfica.  
- Sobre les zones ocupades per vegetació natural: revegetació amb espècies autòctones. Es realitzaran adobats de reforç. Es duran a terme en els punts singulars d'interés ambiental.  
- No es preveu en principi cap restricció del període d'obres per fauna.  
- Protecció de riberes i costes mitjançant esculleres.  
Respecte al pla de seguiment i vigilància ambiental, comprendrà les fases de construcció i posada en marxa del gasoducte, seguiment del projecte de restauració ambiental i seguiment de l'evolució del projecte de restauració ambiental durant els 3 anys següents a la posada en marxa d'aquest. Requerirà la contractació d'un assistent tècnic ambiental. En el referit pla es detallen mesures correctores que s'han d'adoptar igualment en el projecte.  
S'inclou un pla de prevenció d'incendis.  
9. D'acord amb la resposta al requeriment d'ampliació d'estudi els trams del traçat que discorre per camins a mitja vessant s'han ajustat a aquests reduint la pista de treball i fins i tot invertint-la, minimitzant l'impacte. S'indica igualment que si és necessari es reduirà encara més la pista de treball per a evitar desmunts i terraplens innecessaris. Això es considera fonamental, cas de generar desmunts i terraplens hauran d'adoptar-se mesures correctores.  
En els trams en què la pista segueix en paral·lel el canal Taibilla-Amadorio s'aprofita la pista oberta per aquesta obra sense necessitat d'ampliar-la, restringint la pista si és necessari. En els trams que se separa d'aquest canal es fa per travessar forts pendents, buscant llavors el màxim pendent per a evitar generar desmunts i terraplens.  
10. En l'ampliació de l'estudi presentada pel promotor es fan les precisions següents:  
- El transport de persones, maquinària i materials quedarà restringit en la seua aproximació a la pista de treball, a la xarxa viària existent, i no serà necessària l'ampliació. La resta d'activitats que impliquen moviment de maquinària o materials i persones quedaran restringides a la pista de treball.  
- Prèviament al començament de l'activitat es realitza un replantejament del traçat en camp d'acord amb els plànols, i s'efectua mitjançant estacatge dels límits exteriors.  
- La totalitat dels àrids procedents d'excavació o desbrossament que es generen en la fase constructiva queden abassegats dins dels límits de la pista de treball, abassegats selectivament i diferenciant sòls de capçalera i àrids d'excavació de rasa.  
- Si dins de la fase d'excavació es generen excedents, aquests solen emprar-se en labors complementàries (esculleres amb materials seleccionats, etc.) i cas de no poder ser emprats en l'obra són transportats a abocadors controlats.  
- En cap cas es preveu l'obertura de pedreres o qualsevol altre tipus de zones d'extracció per a obtenció de préstecs.  
- Es disposa de plans d'emergència i prevenció de riscos.  
11. Es considera necessari adoptar mesures preventives i correctores addicionals a les plantejades en la documentació presentada, com també introduir modificacions en aquesta en relació a millorar la integració del projecte en el medi i reduir l'impacte ambiental d'aquest.  
S'ha observat que s'afecta en determinades zones a terrenys forestals i no s'ha previst revegetació, considerant-se necessari que es revisen tots els terrenys forestals amb la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria per a determinar si és necessària aquesta, i en cas afirmatiu modificar el projecte de restauració i portar-la a termini.  
12. Tenint en compte el traçat de les conduccions i resta d'instal·lacions previstes es considera que el projecte és ambientalment acceptable sempre que es complisquen les mesures correctores i preventives establides en la documentació presentada i en aquesta declaració.  
13. No s'adopten mesures preventives i correctores respecte al ramal de distribució a Finestrat que figura en els plànols generals de l'estudi d'impacte ambiental en indicar-se pel promotor que són erronis i els que avalua l'estudi i finalment es duran a terme són els indicats en els plànols del projecte final.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàcticos en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é e la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 06302952, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en a Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de gasoducte Alacant -la Vila Joiosa-Benidorm-Altea-Calp. Tram entre els vèrtexs V-0 (TM d'Alacant) i V-624 (TM d'Altea), als termes municipals d'Alacant, Sant Vicent del Raspeig, Mutxamel, Sant Joan d'Alacant, el Campello, la Vila Joiosa, Finestrat, Benidorm, la Nucia, Alfàs del Pi i Altea i el promotor de la qual és Gas Natural, SDG SA, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que es duga a terme d'acord amb allò que s'ha indicat en la documentació presentada com també els condicionants de l'apartat segon.  
Segon  
Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:  
1. Aquesta declaració d'impacte ambiental avalua el traçat del projecte tant de la conducció principal com de les xarxes de distribució que figura en els plànols del projecte que figuren com annexos als estudis d'impacte ambiental (document de març de 2006) remesos amb data entrada en aquesta Conselleria de 12 d'abril i 10 de maig de 2006, a més d'avaluar-se el traçat que figura en els plànols de projecte presentats inicialment amb data entrada 5 d'agost de 2005.  
El traçat de les xarxes de distribució que figura en els plànols generals dels estudis d'impacte ambiental és erroni, i és el correcte i que s'executarà el corresponent als plànols de projecte presentats amb data entrada 12 d'abril i 10 de maig de 2006 annexos a estudi d'impacte ambiental (document març de 2006).  
Les mesures correctores i condicionants previstes en la documentació presentada i en aquesta declaració s'hauran d'aplicar al traçat final presentat i avaluat abans citat (remesos amb data 12 d'abril i 10 de maig de 2006).  
2. S'haurà d'obtenir l'ocupació i autorització pertinents respecte a l'afecció als camins ramaders, forests d'utilitat pública i terrenys forestals afectats. Havent de tenir-se en compte el que s'ha indicat en l'anterior punt, com també el que s'ha indicat en les consideracions ambientals d'aquesta declaració, per part de l'organisme a què pertoque donar les autoritzacions. Respecte als camins ramaders, el traçat dels plànols del projecte que figuren en la separata de camins ramaders (document març de 2006) ha sigut avaluat en aquesta declaració.  
3. Respecte a l'afecció al patrimoni cultural s'haurà de complir el que estableix l'estudi de patrimoni cultural de data 28 de setembre de 2005 respecte a les mesures correctores i protectores a dur a terme.  
Si durant el transcurs de les obres es produeix qualsevol troballa d'interés històric, etnològic, arqueològic o paleontològic, se nhaurà d'informar la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
La Conselleria de Cultura determinarà si és necessari modificar o ampliar l'estudi d'impacte ambiental de patrimoni cultural i obtenir respecte d'això informe favorable d'aquesta Conselleria, respecte a les xicotetes modificacions de traçat tant en la conducció principal com en ramals de distribució que es van incorporar en l'última documentació presentada en aquesta Conselleria (document març 2006) amb dates d'entrada de 12 d'abril i 10 de maig de 2006. En cas afirmatiu es durà a terme el que indica.  
4. El projecte de restauració ambiental s'haurà de corregir cas de ser necessari respecte a les xicotetes modificacions de traçat que s'introdueixen en els plànols de projecte presentats en últim terme amb dates d'entrada de 12 d'abril i 10 de maig de 2006.  
5. S'haurà d'obtenir en aquelles actuacions que afecten el domini públic hidràulic de la pertinent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
6. Prèviament a l'inici de les obres i amb suficient antelació s'haurà d'efectuar una revisió del traçat del gasoducte per a determinar si és necessari adoptar alguna mesura addicional preventiva o correctora respecte a la fauna i flora cas de ser necessari (limitació període d'obres, zones que no s'han d'afectar, trasplant d'exemplar, etc.), amb la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria. S'haurà de prestar especial atenció als encreuaments de llits, terrenys forestals i possible afecció a exemplars arboris o arbustius singulars.  
Tenint en compte que en alguns casos que s'afecta terrenys forestals no se n'ha previst la revegetació, es revisaran igualment tots els terrenys forestals a afectar per a determinar amb la supervisió dels serveis tècnics abans citats, i segons el que ells determinen, quins terrenys han de ser revegetats i quins no. Es modificarà si és el cas el projecte de restauració ambiental.  
7. Els materials procedents de l'excavació que no es reutilitzen en l'obra s'hauran de portar a un abocador legalitzat.  
8. S'haurà d'efectuar una correcta gestió dels residus, d'acord amb la Llei 10/2000. de residus de la Comunitat Valenciana) generats en l'obra, havent de quedar a la finalització d'aquests els terrenys expedits de qualsevol resta procedent d'aquesta.  
9. En el cas que el material extret de la rasa no fóra de qualitat adequada, els materials per al farciment d'aquesta s'hauran d'obtenir de pedreres legalitzades.  
10. En el cas que per a platges d'abassegament, dipòsit de materials i parc de maquinària es necessiten terrenys fora de la pista de treball, s'hauran d'ubicar en parcel·les en què l'afecció a la vegetació siga mínima amb la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria. Cas de ser necessari, s'hauran d'aïllar visualment amb tanca temporal. Una vegada finalitzades les obres els terrenys hauran de restaurar-se.  
11. En els terrenys forestals amb caràcter general s'haurà d'intentar, si no afegeix dificultats addicionals a l'execució de les obres, depenent de la morfologia del terreny i resta de característiques d'aquest, etc., evitar l'obertura de pista de treball o part d'ella mitjançant retirada de capa superficial de sòl i moviments de terra, limitant-se a desbrossament de vegetació eliminant la part aèria exclusivament. Aquesta mesura pot permetre millorar la regeneració posterior de la zona.  
12. En terrenys forestals la descompactació del terreny s'haurà d'efectuar en aquelles zones en què per la circulació de vehicles i maquinària siga necessari per a assegurar una regeneració adequada de la zona, i sent el més superficial possible, tenint en compte que la descompactació pot afavorir el desenvolupament d'espècies oportunistes i la possible afecció a zones rocoses en alguns casos.  
13. La revegetació de terrenys forestals i llits s'haurà de dur a terme amb la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria que podran introduir modificacions per a millorar el resultat de la mateixa (espècies que s'han d'utilitzar, densitat, procedència, nombre de sabes de plançons, etc.).  
- L'adobament s'efectuarà si els serveis tècnics abans esmentats ho consideren adequat.  
- Època de plantació entre octubre i febrer amb caràcter general.  
- Les plantes seran d'1 o 2 sabes i no superaran els 50 cm d'alçària a excepció de les espècies de ribera.  
- la densitat de plantació serà igual o superior a 0,25 unitats /m², depenent de les espècies utilitzades.  
- L'origen de les plantes, en la mesura que siga possible serà de vivers pròxims al lloc de plantació, i es rebutjarà en tot cas la introducció de subespècies, varietats o races originades en jardineria o diferents de les autòctones.  
Respecte a les espècies que s'han d'utilitzar aquestes s'hauran de revisar pels serveis tècnics abans citats per a ajustar-les a les pròpies de la zona. No s'haurà d'utilitzar Retrama sphaerocarpa, Salix alba, Salix atropurpurea, Festuca sp i Securinegea tinctoria. Tampoc s'haurà d'utilitzar Thymus vulgaris llevat que pels serveis tècnics citats ho consideren convenient en determinades zones. S'hauran d'utilitzar en zones amb matolls i en zones amb espècies arbustives de major port les espècies següents: Stipa tenacissima, Rosmarinus officinalis, Pistacia lentiscus, Rhamnus lycioides i Quercus coccifera. Com a espècies arbòries en zones amb cobertura arbòria podrà utilitzar-se: Pinus halepensis. En els barrancs: Nerium oleander i Tamarix sp, agafant estaques de la zona per a la plantació, igualment podran utilitzar-se la resta de les espècies abans mencionades depenent de la zona del llit. Es podran usar altres espècies depenent del que establisquen els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria. Les densitats i espècies s'hauran d'utilitzar depenent de la vegetació de la zona afectada.  
14. Les esculleres que s'utilitzen en el traçat (encreuaments de llit, etc.) s'hauran d'engravar amb terra per a afavorir la regeneració de la coberta vegetal.  
15. En zones amb pendent acusada es crearan cavallons oblics a la línia de màxima pendent per a reduir la longitud de la pendent i la força erosiva.  
16. Manteniment i posada a punt adequat de la maquinària.  
17. S'haurà de procedir al reg de pista de treball amb freqüència suficient en aquelles zones en què per climatologia o altres circumstàncies es preveja generar un excés de pols, en especial en aquelles zones pròximes a població. Els camions que discórreguen amb material que puga generar pols hauran d'anar coberts amb lona.  
18. En el desenvolupament de les obres s'hauran de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.  
19. S'haurà de complir el pla de prevenció d'incendis i el que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació a les obres en la proximitat de zones naturals o en terrenys forestals. S'hauran d'efectuar, cas de ser necessari, les correccions o mesures que els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria consideren necessàries.  
20. S'haurà de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'hauran d'implantara mesures per a evitar l'absorció de fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en la citada prova, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament d'aquests a llit públic. Els productes químics sobrants s'hauran de derivar a un gestor autoritzat.  
21. En l'encreuament de llit amb aigua permanent s'haurà de garantir que no s'interrompa el curs d'aigua causant el menor perjudici possible a la vegetació i fauna amb la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria.  
22. En les zones en què es discórrega a mitja vessant per camí s'haurà d'ajustar la traça a aquest al màxim de manera que no siga necessària la creació de desmunts o terraplens o aquests siguen com menor possibles. En cas de no haver-hi camí es reduirà en el mateix sentit la pista de treball al màxim. Si es creen desmunts i terraplens, es crearà una berma intermèdia cada dos metres d'alçària i els terraplens hauran de revegetar-se.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 277/06-AIA  
Títol: Legalització d'una explotació avícola d'engreixament  
Promotor: Rosa Puig Castell  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Traiguera (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola d'engreixament  
Localització: Partida Camps, polígon 51, parcel·la 21, del terme municipal de Traiguera (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola d'engreixament les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació disposa d'una capacitat per a albergar 42.000 pollastres d'engreixament. Està situada en una parcel·la de 20.143 m² amb una superfície construïda de 2.374 m². Repartida en:  
- 3 naus de producció de pollastres 2.247 m²  
- Magatzem 77 m²   
- Magatzem per a pinyolada 25 m²  
- Vestidors 25 m²  
En els plànols s'ha observat l'existència d'una bassa entre les naus 1 i 2 encara que no se'n fa referència en l'estudi d'impacte ambiental, ni apareixen les seues característiques constructives. A més, s'ha adjuntat el projecte per a la construcció d'un dipòsit de gas propà per a proveir el sistema de calefacció que es construirà dins de la parcel·la.  
El procés productiu consisteix en la recepció de pollets d'un dia per a la seua posterior cria i engreixament fins a 2,30 kg. Amb una duració aproximada de 50-55 dies. S'estima que es podrà realitzar una mitjana anual de 5 cicles. Entre cada cicle d'engreixament es realitzarà un buit sanitari.  
Les naus disposaran de pis de formigó de 15 cm de grossària, armat amb malla electrosoldada d'acer en quadrícula i redons en ambdues direccions. Sobre aquesta solera hi haurà un llit de borumballa de fusta, aquest jaç es renova després de cada cicle d'engreixament.  
El fem generat en l'explotació s'estima en un volum anual de 840 m³. S'aplica en el camp com a fertilitzant. S'ha pres com a referència la dosi de 210 kg N/any, amb aquesta quantitat les 44,42 ha de superfície que presenta el promotor són suficients. S'hi adjunten les dades de cadascuna de les parcel·les: superfície, situació, plànols i cèdules cadastrals i el tipus de cultiu. Majoritàriament estan destinades al cultiu d'oliveres i fruiters de secà.  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats a una caseta municipal de cadàvers, d'on són recollits per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
L'explotació disposa d'una tanca perimetral.  
La distància al nucli urbà és de 1.000 m. La distància respecte a altres explotacions que es dediquen a la mateixa activitat és de 500 m.  
El subministrament d'aigua potable procedeix d'un pou pròxim a l'explotació.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'Ajuntament de Traiguera remet l'expedient municipal, l'estudi d'impacte ambiental i el projecte del depòsit de GLP en data 24 de juliol de 2006.  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP de Castelló núm. 68, de data 8 de juny de 2006, edicte de l'alcalde i informació als veïns de les parcel·les adjacents, sense que s'hi presentaren al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
L'expedient administratiu consta de la documentació següent:  
- Sol·licitud per part del promotor de la llicència d'activitat.  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informe favorable del veterinari municipal.  
- Informe favorable de director de Salut Pública de l'àrea.  
- Informe favorable de l'inspector de Sanitat de Benicarló.  
- Admissió a tràmit per part de l'Ajuntament de la llicència d'activitat.  
- Informe d'autorització prèvia per a la legalització emés per l'Ajuntament en què es resol favorablement i s'indica en el punt tercer: S'ha emés un informe favorable per part de la CAPA, condicionat al compliment de determinats requisits d'infraestructura sanitària...  
En la documentació aportada no s'han pogut trobar els esmentats condicionants.  
- Informació pública: BOP de Castelló núm. 68, de data 8 de juny de 2006, edicte de l'alcalde i informació als veïns de les parcel·les adjacents.  
Dins de l'estudi d'impacte ambiental s'adjunten:  
- Certificat de capacitat de l'empresa subministradora d'aigua, en aquest cas es tracta d'una SAT núm. 2645 San Isidro Labrador.  
- Compromís del promotor a la presentació anual d'un informe sobre l'exercici de l'activitat.   
- Subscripció de l'assegurança per a la recollida de cadàvers en la societat d'usuaris de casetes.  
- Plànols i cèdules cadastrals de les parcel·les a què es destina el fem.  
No s'adjunta projecte d'activitat.   
Projecte d'instal·lació d'emmagatzemament i receptora de GLP en dipòsit fix aeri de 4.880 l.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable segons normes subsidiàries de planejament. En el visor cartogràfic de la CTH classifica el sòl com a sòl rústic amb protecció específica.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat com a elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte: aigua, sòl, flora, fauna i medi socioeconòmic.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà, amb predomini d'oliveres, garroferes, fruiters i ametlers. Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a la gestió inadequada del fem com a adob orgànic; l'aigua, per contaminació associada als lixiviats procedents del fem; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació del residu orgànic.  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a escala provincial o de Comunitat Valenciana.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
No s'ha emprat cap metodologia per a la identificació ni valoració dels impactes. L'estudi fa referència als impactes següents:  
- Abocament de l'aigua de neteja. Es té previst emprar l'aigua de neteja de les naus per al reg de la parcel·la.  
- Fem generat en l'explotació.  
- Emissions d'olors i gasos generats propis del tipus d'activitat i de partícules en suspensió produïdes per la combustió de la pinyolada emprada en calefacció de dues de les naus.  
- Soroll produït pel mateix exercici de l'activitat.  
- Impacte visual causat per la construcció.   
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
En l'apartat d'Identificació i valoració d'impactes de l'estudi d'impacte ambiental, s'ha inclòs un apartat d'acord amb l'adopció de mesures correctores, en el qual es descriu l'adopció de mesures encaminades a la prevenció d'impactes, entre les quals s'inclou:  
- En la neteja de les naus, s'hauran d'emprar productes tan innocus com siga possible.  
- S'haurà de disposar d'una tanca perimetral.  
- Per a minimitzar els impactes sobre el sòl o l'aigua es disposa de sistema de recollida i transport directe al camp de la jaç una vegada s'acaba el cicle d'engreixament. Per la qual cosa no es té previst la construcció d'un femer.  
- Es controlarà la humitat relativa de l'aire per a evitar la formació d'amoníac. Les parts del llit de borumballa amb una humitat excessiva es renovaran quan siga necessari. Es controlarà la densitat de pollastres establida i es durà a terme el programa de manteniment, revisió i separació dels equips per a evitar l'efecte negatiu de les emissions gasoses.  
- Per a evitar l'emissió de partícules en suspensió s'asseguraran en tot moment els nivells d'emissió exigits per la legislació.  
- Es mantindran les condicions higienicosanitàries adequades per a evitar la producció d'olors.  
Un dels elements que es recullen en el programa de vigilància ambiental és el compromís per part del promotor de presentar un informe sobre l'exercici de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja avícola d'engreixament, situada al terme municipal de Traiguera (Castelló), promogut per Rosa Puig Castell, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- S'haurà de disposar de femer en l'explotació tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. Estarà cobert, perfectament impermeabilitzat i amb lleuger pendent de manera que es canalitzen els possibles lixiviats que puguen generar-se en el muntó cap a cubeta de recollida de lixiviats. S'haurà de dissenyar de manera que puga contenir la gallinassa produïda com a mínim, durant un cicle d'engreixament. A més s'haurà d'assegurar la correcta impermeabilització de les naus on s'alberga els pollastres, com també del femer.  
- Pel que fa a la dosi d'adob adoptada, s'haurà de tenir en compte el que es recull en l'annex 3 del RD 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries.  
- L'aprofitament de la gallinassa com a fertilitzant orgànic només podrà emprar-se en les parcel·les, o parts de la mateixa, classificades com a terrenys agrícoles. En cap cas aquest repartiment inclourà les superfícies forestals que formen part d'algunes de les parcel·les de què el promotor disposa.  
- A més de la tanca perimetral de què disposa la instal·lació, haurà de construir-se un gual sanitari o es disposarà en la instal·lació de sistemes que garantisquen la desinfecció dels vehicles, com ara motxilles desinfectants. S'haurà de disposar de pediluvis a l'entrada de totes les naus.  
- S'haurà de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 044/9229-FPJ  
Títol: Condicionament i reforç de ferm en tram del pk 0+000 al pk 2+000 en la carretera CV-503  
Promotor: Diputació de València  
Autoritat substantiva: Diputació de València  
Localització: Terme municipal de Cullera  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte d'aquest projecte és el condicionament i el reforç del ferm de la carretera VV-1042 (CV-503) de VP-1041 al far de Cullera des del pk 0+000 (el seu origen) al pk 2+000 (Hotel Safí), i millorar el traçat en planta i alçada, ampliant la plataforma, dotant de radis amplis a fi de facilitar la seguretat i elevant la rasant en l'encreuament amb el barranc.   
La carretera actual discorre pel terme municipal de Cullera, i afecta el Parc Natural de l'Albufera.  
L'eix principal del traçat en planta estarà format per una sèrie d'alineacions rectes enllaçades entre si, mitjançant acords i revoltes circulars de radi variable entre 135 i 250 m. A més, s'elimina un encreuament, actualment regit per un senyal de stop, i se substitueix per una rotonda d'uns 40 m de diàmetre.   
El traçat compleix els paràmetres mínims per a la velocitat de 60 km/h que és la projectada en aquest cas. La secció transversal tindrà un bombament del 2%, excepte en revoltes i trams de transició, on s'adoptarà el peralt apropiat.  
S'aconseguirà una secció transversal de 13,50 m (calçada de 7,00 m distribuïts en dos carrils de 3,50 m, vorals laterals d'1,50 m i carril bici al llarg del voral dret de 3,00 m d'ample amb un separador de 0,50 m) des del pk 0+000 al pk 1+500 i de 10,00 m (calçada de 7,00 m distribuïts en dos carrils de 3,50 m i vorals laterals d'1,50 m, passant el carril bici a formar part del camí de servei de la séquia de Sant Llorenç pel marge dret) des del pk 1+500 al pk 2+000.  
L'esplanada de la variant estarà formada per 45 cm de grossària de sòl seleccionat. El ferm recolzarà sobre una capa de 45 cm de sòl seleccionat en els trams en què la carretera quede fora de l'actual.  
El ferm estarà format per base de 40 cm. de grossària de llast artificial. El paviment serà:  
- Capa de base: es disposarà una capa de 8 cm de grossària de mescla bituminosa en calent tipus G-25  
- Capa intermèdia: es disposarà una capa de 5 cm de grossària de mescla bituminosa tipus G-20 en capa d'aglomerant  
- Capa de rodament: es disposarà una capa de 5 cm de grossària de mescla bituminosa tipus S amb-20 àrid porfíric.  
S'estendrà un reg d'adherència entre capes bituminoses, consistent en una emulsió tipus ECR-1, amb una dotació de 0,6 kg/m², i sobre les llastos s'estendrà un reg d'emprimació amb 1,20 kg/m² d'ECI.  
Es prolonguen els passos existents i es construeixen uns altres de nous per a desguassos de séquies i cunetes. Es projecta cuneta revestida en el costat esquerre. Es projecten passos salvacunetes en els accessos als camins existents. Del pk 1+500 al final es col·locaran embornals per a desaiguar les aigües del marge dret.  
A més, el projecte inclou la creació del jardí didàctic l'Hortet de Sant Llorenç. Es tracta d'una nova àrea enjardinada, entre el pk 1+750 i el pk 1+980, amb una àrea d'uns 4.400 m², aprofitant l'existència d'horts de tarongers ja consolidats. Es pretén integrar així el paisatge rural agrícola predominant, com són els horts de tarongers, amb el paisatge propi de la zona. S'implantaran les següents unitats de paisatge vegetal: bosc de ribera, tanques i tarongers. Així mateix, es crearà una tolla impermeable, amb una superfície de 554,60 m² i profunditat màxima de 0,60 m, i un mirador per a apreciar les diverses unitats paisatgístiques. Es distribuiran bancs en l'interior d'aquest.   
2. Alternatives  
L'única alternativa plantejada a la proposta ha sigut l'alternativa zero. Aquesta es va desestimar per raons de seguretat, perquè la carretera actual no té vorals, l'ample de calçada a penes supera els 3 m i no hi ha carrils exclusius per a bicicletes, sent molt freqüentada per bicicletes i ciclomotors. Així mateix, el traçat actual presenta algunes revoltes de poca visibilitat.  
L'elecció del traçat proposat s'ha fet atenent a criteris econòmics i de seguretat.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 12 de juny de 2006, la Diputació de València va remetre el projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al condicionament i reforç de ferm en tram del pk 0+000 al pk 2+000 en la carretera CV-503.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte, va ser sotmés a informació pública per un termini de trenta dies hàbils, mitjançant anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 5236, de data 7 d'abril de 2006.  
2. Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en el certificat emés pel diputat delegat d'Infraestructures i Medi Ambient.   
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
De conformitat amb l'article 7 i 70 del Decret 259/2004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla rector d'ús i gestió del parc natural de l'Albufera, es va sol·licitar informe preceptiu a l'Oficina de Gestió Tècnica d'aquest. El document va informar favorablement el projecte, d'acord amb els condicionants assenyalats a continuació:  
- La bassa projectada haurà de realitzar-se únicament mitjançant terra vegetal, sense cap tipus d'impermeabilització, per a permetre l'arrelament de vegetació aquàtica autòctona i la pervivència d'espècies faunístiques autòctones com són els bivalves. A més d'això també es realitzaran uns talussos estesos que faciliten l'eixida de cries d'aus.  
- S'haurà de garantir un flux continu d'aigua a través de l'esmentada bassa com també el manteniment dels nivells per a assegurar unes condicions adequades de qualitat.  
- Els bancs projectats hauran de ser tots de fusta, amb respatler els que estaven projectats de formigó  
Rebut l'informe anterior, en data 1 d'agost de 2006 es va sol·licitar ampliació del contingut de l'estudi d'impacte ambiental, en concret:  
- Localització de les instal·lacions auxiliars durant la fase de construcció de la infraestructura, de manera que se situen en les zones de menor valor ambiental.  
- Modificació de la documentació original de manera que es recullen els criteris imposts en l'informe del Consell Directiu del parc natural de l'Albufera.  
- Afeccions concretes del projecte analitzat, detallant el volum de material destinat a abocador, volum necessari que s'ha d'extraure en pedreres o préstecs i alçària de desmunts i terraplens que s'han d'executar.  
- Descripció, en el cas que es realitze, del sistema d'il·luminació del jardí didàctic l'Hortet de Sant Llorenç.  
- Informe, emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, exigit per la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, d'acord amb l'article 11 d'aquesta. L'esmentat informe és vinculant.   
- Normativa de protecció del Parc Natural de l'Albufera, atés que l'obra afecta aquesta àrea protegida. Així mateix, es recolliran entre altres, el Pla de recuperació de la gavina corsa, aprovat per Decret 116/2.005, de 17 de juny, del Consell de la Generalitat.  
- El programa de vigilància ambiental haurà de completar-se amb el compromís de presentar puntualment l'explotador, davant de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, una memòria o informe anual donant compte del desenvolupament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures protectores i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se durant el desenvolupament d'aquesta.  
Afeccions legals  
Espais naturals: l'actuació es troba emmarcada en el Parc Natural de l'Albufera. És l'espai natural protegit més antic de la Comunitat Valenciana, amb 21.000 hectàrees. Es considera una de les zones humides més rellevants d'Europa, pels seus valors naturalístics, en particular l'avifauna. A més de la seua declaració com a Parc Natural per part de la Comunitat Valenciana, l'Albufera ha sigut inclosa com a àrea d'especial protecció en l'àmbit comunitari i internacional. Constitueix una zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) segons la Directiva Aus (79/409/CEE), està inclosa en la llista d'aiguamolls d'importància internacional del Conveni Ramsar i posseeix hàbitats i espècies recollits en la Directiva comunitària coneguda com a Hàbitats (92/43/CEE). També està recollida pel Protocol de Ginebra, de 3 d'abril de 1982, sobre zones especialment protegides del Mediterrani. S'haurà de complir el que estableix el Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de l'Albufera, aprovat per Resolució de 4 de juny de 2006, del conseller de Territori i Habitatge, el Pla rector d'ús i gestió del parc natural de l'Albufera, aprovat pel Decret 259/2.004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat, i Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera, aprovat pel Decret 96/1.995, de 16 de maig, del Govern valencià.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
- Geologia, Litologia i Edafologia  
La traça de la carretera, en el tram de projecte, discorre majoritàriament sobre dipòsits quaternaris. Aquests dipòsits es corresponen amb dunes recents, formades per arenes depositades durant els últims mil·lennis, que contacten directament amb les platges d'arena fonamentalment quarcítica, que formen dunes mòbils i semifixes.   
Pel que fa a la litologia, i d'acord amb el que s'ha comentat en l'apartat anterior, la immensa majoria del traçat de la carretera discorre sobre arenes, si bé en les voltants de l'Hotel Safi (a escassos 200 m a l'oest) aquesta litologia majoritària se substitueix per roques calcàries (només al llarg d'uns 90 m de traçat). A més, a uns 600 m de l'Hotel Safi (PK 1+500) el nou traçat contacta amb afloraments de calcàries i margues, si bé només de forma puntual. Els sòls són bàsicament arenosòls.  
- Climatologia  
La temperatura mitjana és suau i està al voltant dels 16º C. L'amplitud tèrmica diària és relativament baixa al llarg de l'any i se situa en els 10º C. Per la seua banda, les gelades es limiten a les situacions excepcionals de forts temporals hivernals amb vents molt freds i procedents del nord.  
El terme de Cullera, recull una precipitació mitjana de 548,2 mm anuals, repartits en una mitjana de 40 dies de precipitació a l'any. Aquestes precipitacions es reparteixen de manera desigual al llarg de l'any, de manera que els màxims es registren a l'octubre i els mínims al juliol. Les precipitacions es produeixen en forma de pluja i, només esporàdicament, en forma de pedra. Les importants pluges torrencials donen lloc a grans vessaments superficials, drenades per la xarxa de barrancs, que aboquen al mar a través de la séquia de Sant Llorenç.   
- Règim hidrològic  
L'intens desenvolupament agrícola de l'àrea ha comportat el desenvolupament secular d'una complexa xarxa de séquies dirigides al reg i drenatge dels tarongerars i dels arrossars situats a una determinada distància de l'àmbit del projecte. El conjunt d'aquestes séquies de reg i drenatge descarrega els seus excessos en la séquia de Sant Llorenç, juntament amb els escorriments superficials de les precipitacions. La séquia té en aquesta zona un ample de fins a 12-13 m, amb marges inclinats d'escullera o rectes de formigó. Aquesta séquia presenta un flux molt irregular, condicionat majoritàriament pels ritmes d'inundació-dessecació dels arrossars, el reg relativament regular dels tarongerars i les aigües pluvials.   
La particular litologia de la zona, essencialment arenosa, permet el flux subterrani d'aigua. Aquest nivell freàtic es veu lleument afectat per la intrusió marina, també afavorida pel substrat molt permeable del substrat. El nivell freàtic es troba a una mitjana d'uns 4 m sota la superfície. Pel que fa a la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, aquesta es considera mitjana en la totalitat de l'àrea d'afecció.  
- Vegetació  
Es distingeixen distints tipus de vegetació:  
- Nitròfila: es denomina així a aquella que s'instal·la en substrats rics en composts nitrogenats, lligats normalment a l'activitat humana. Convé diferenciar dos tipus:  
- Comunitats arvenses: apareixen lligades quasi exclusivament a l'activitat agrícola i constitueixen un bon exemple d'adaptació a la pressió continuada de les labors agrícoles. Destaquen Diplotaxietum erucoidis, en la qual apareix la ravenissa blanca (Diplotaxis erucoides), acompanyada de la verdolaga (Portulaca oleracea), els morrons (Anagallis arvensis), llevamans (Calendula arvensis), els mataconills (Fumaria spp.) i Euphorbia segetalis (Lobulario-Euphorbietum pinneae).  
- Comunitats ruderals: apareixen en llocs sotmesos a una forta pressió antròpica, com són els vores de camí, cunetes de carretera, solars i, ocasionalment, camps de cultiu abandonats. Destaquen Centàurea seridis, Euphorbia segetalis, Rhamnus alaternus, Osiris quadripartita i Pistacia lentiscus.  
- Higrófila: Les mostres de vegetació higròfila es limiten a les séquies de drenatge. Apareixen molt poques espècies, entre elles: Typha dominguensis, Samolus valerandi, Rorippa nasturtium-aquaticum, Lythrum salicària i Imperata cilíndrica.  
- Fauna: La fauna de la zona ha sigut caracteritzada en cinc grups:  
- Peixos: Per als peixos només hi ha hàbitats adequats en la séquia de Sant Llorenç i la Bassa de Sant Llorenç. Aquest projecte no produirà cap afecció sobre aquestes poblacions de peixos. En els mencionats hàbitats no es té constància de la presència de peixos de gran valor, com el fartet o samaruc. Sí que hi ha les següents espècies de peixos: anguila (Anguilla anguila), alburn (Alburnus alburnus), barb (Barbus guiraonis), carpí (Carassius auratus), carpa (Cyprinus carpio), tenca (Tinca tinca), gambúsia (Gambussia holbrooki), peix sol (Lepomis gibbosus), perca americana (Micropterus salmoides) i llisa (Mugil spp.)  
- Amfibis: els amfibis troben hàbitats potencials en les diverses séquies, per la qual cosa és probable el moviment d'algunes espècies a través de la carretera. Les espècies principals són: el gripau d'esperons (Pelobates cultripes), la granota comuna (Granota perezii), el gripau comú (Bufo bufo), el tòtil (Alytes obstetricans), el gripauet (Pelodytes punctatus) i el gripau corredor (Bufo caramida)  
- Rèptils: Cal destacar: bívia (Chalcides bedriagai), dragó rosat (Hemidactylus turcicus), dragó comú (Tarentola mauritánica), sargantana cua-roja (Acanthodactylus erythrurus), sargantana ibèrica (Podarcis hispanica), sargantana cuallarga (Psammodromus algirus), sargantana cendrosa (Psammodromus hispanicus), serp verda (Malpolon monspessulanum), serp de ferradura (Coluber hippocrepis), serp blanca (Elaphe scalaris), serp d'aigua (Natrix maura), serp de collar (Natrix natrix), fardatxo (Lacerta lepida) i serp llisa meridional (Coronella girondica)  
- Aus: entre elles destaquen: xitxarrot (Acrocephalus arundinaceus), xitxarra de canyar (Acrocephalus scirpaceus), perdiu (Alectoris rufa), falcia (Apus apus), agró blau (Ardea cinerea), agró roig (Ardea purpurea), mussol banyut (Asio otus), mussol comú (Athene noctua), esplugabous (Bubulcus ibis), verderol (Carduelis chloris), rossinyol bord (Cettia cetti), trist (Cisticola juncidis), colom tudó (Columba palumbus), cucut (Cuculus canorus), oroneta cuablanca (Delichon urbica), garseta blanca (Egretta garcetta), gratapalles o sit groc (Emberiza cirlus), repicatalons (Emberiza schoeniclus), fotja (Fulica atra), carregada (Glareola pratincola), camallarga (Himantopus himantopus), bosqueta vulgar (Hippolais polyglotta), oroneta (Hirundo rustica), gomet (Ixobrychus minutus), gavina comuna (Larus ridibundus), rossinyol (Luscinia megarhynchos), cruixidell (Miliaria calandra), cueta blanca (Motacilla alba), papamosques gris (Muscicapa striata), cotorra grisa (Myiopsitta monachus), sivert (Netta rufina), martinet de nit (Nycticorax nycticorax), xauet mostatxut (Panurus biarmicus), mallerenga petita ocapellanet (Parus ater), capellanet de cresta mallerenga emplomallada (Parus cristatus), mallerenga carbonera (Parus major), teuladí (Passer domesticus), pardal xarrec (Passer montanus), pardal roquer (Petronia petronia), cabrellot (Podiceps cristatus), gafarró (Serinus serinus), tórtora de collar (Streptopelia risoria), tórtora (Streptopelia turtur), estornell (Sturnus unicolor), busquereta de garriga (Sylvia cantillans), merla (Turdus merula) i palput (Upupa epops).  
- Mamífers: es constata la presència de: rata penada (Pipistrellus pipistrellus), musaranya etrusca (Suncus etruscus), musaranya (Crucidula russula), ratolí domèstic (Mus spretus), ratolí de bosc (Apodemus sylvaticus), rata comuna (Rattus norvegicus), llebre (Lepus granatensis), conill (Oryctolagus cunniculus), porc senglar (Sus scrofa), rabosa (Vulpes vulpes), gat salvatge (Felis sylvestris), geneta (Genetta genetta), teixó (Meles meles), mostela (Mustela nivalis) i rata d'aigua (Arvicola sapidus).  
- Paisatge  
El paisatge es configura per un ampli pla litoral sobre el qual descansen alguns relleus d'una determinada importància, al seu torn solcats per barrancs que arrepleguen les vessaments superficials. En la plana es troben cultius d'arrossar, tarongers, platges i dunes. Entre aquests cultius, apareixen vials antany d'exclusiu ús agrícola, però actualment utilitzats en part per a donar servei a les urbanitzacions de la costa i a algunes cases de camp, reflex de l'acció humana. En el pla es troben notables elements paisatgístics relacionats amb els usos tradicionals agrícoles mantinguts fins ara, entre els quals cal destacar les tanques vegetals i les tanques realitzades artesanalment amb canya natural. Atesa l'existència d'aquests elements paisatgístics, el projecte ha d'incloure les necessàries mesures correctores per a evitar no sols que es produïsca una degradació evident, sinó que es millore en la mesura que es puga l'esmentada qualitat paisatgística. La qualitat general del paisatge pot considerar-se alta.  
- Camins ramaders  
L'estudi ha especificat que la carretera no inclou ni creua el traçat de cap camí ramader. No obstant això, en el pk 0+000 sorgeix el camí ramader catalogat amb el nom d'assagador de Natzaret a Gandia.  
- Patrimoni cultural  
Destaquen dos jaciments pròxims a la zona d'actuació: Las Mazorras i a la vora de Las Mazorras. No hi ha en les proximitats béns d'interés cultural ni jaciments etnològics.   
- Riscos  
L'estudi analitza els riscos sísmics i de lliscaments i despreniments, i obvia els riscos d'erosió, contaminació d'aigües subterrànies, inundacions i incendi. No obstant això, només cal destacar un nivell de risc mitjà d'accessibilitat i vulnerabilitat als aqüífers.   
- Població  
Cullera posseeix, segons el cens de 2003, 21.372 habitants censats, encara que l'esmentat valor es veu molt incrementat en les temporades turístiques, quan la població arriba a rondar màxims pròxims a les 100.000 persones. A aquest efecte temporal cal afegir el fet que el municipi ha sigut durant les últimes dècades un receptor d'emigració.  
- Ocupació  
En la població de Cullera conviuen diversos sectors econòmics, el més important dels quals és el turisme estacional, seguit molt de prop de la indústria (fonamentalment la construcció), i, amb menys importància, el comerç i l'agricultura.  
- Medi institucional  
L'obra d'ampliació de la carretera s'inicia per iniciativa Diputació Provincial de València, encara que és l'Ajuntament de Cullera qui ha d'atorgar el corresponent permís d'obres.  
- Qualitat de l'aire  
No hi ha cap estudi sobre la qualitat de l'aire a Cullera ni que comprenga el seu entorn immediat, per la qual cosa es fa referència a les dades de l'estació de mesurament dels contaminants atmosfèrics a Alzira, revelant que la qualitat de l'aire diversa només entre les categories de bona i excel·lent. Només hi ha una sola font de contaminació atmosfèrica local: el trànsit de vehicles de motor, que incidirà en les emissions de contaminants diversos (òxids de nitrogen i sofre i metalls pesants) i en l'alçament de pols, que dóna lloc a partícules en suspensió de diversa grandària, fonamentalment de naturalesa mineral. Aquest últim efecte és especialment notable per trobar-se alguns trams de la xarxa viària secundària sense asfaltar. No obstant això, per la moderació del trànsit fora de la temporada turística i com d'intens és aquest en temporada, cal esperar una moderada contaminació atmosfèrica local, si bé la qualitat de l'aire es manté dins dels nivells acceptables.  
- Soroll  
No hi ha de moment cap estudi sobre el soroll en el terme municipal de Cullera ni que comprenga de manera parcial o total la zona d'estudi. Tan sols s'ha realitzat una aproximació per a detectar i identificar les possibles fonts de contaminació sonora que existeixen actualment, observant-se que són poc importants, i una estimació acústica esperable. S'espera que les futures fonts de contaminació sonora es deguen, per ordre d'importància, al trànsit rodat i a l'adequació de la mateixa infraestructura viària. Els sorolls provocats per l'adequació de la via, es limitaran a la fase de construcció i desapareixeran després d'aquesta. Es tractarà de sorolls localitzats durant l'horari laboral i fortament limitats per la normativa sectorial fora de l'horari diürn. Els produïts pel trànsit, dependran en gran manera del tipus de vehicle i motor, el rodament amb l'asfalt, els eventuals sorolls de la carrosseria i la velocitat de circulació. Aconseguir un nivell moderat de sorolls requereix imposar unes velocitats moderades (una velocitat exageradament baixa implicaria major soroll, per exigir circular amb marxes molt curtes) i la reducció de les parades obligatòries en la mesura que siga possible. No obstant això, es preveu un lleu increment de la contaminació acústica, per possibilitar la nova traça velocitats lleument superiors.  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén remarcar en els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància.  
Per a la fase de construcció, destaquen:  
- Impacte positiu en l'ús, per crear-se llocs de treball durant l'execució de les obres, si bé aquests llocs de treball desapareixerien una vegada acabades les obres. Per l'escassa magnitud de l'obra proposada, es considera aquest impacte com a moderat.  
- Impacte positiu en les activitats econòmiques directament implicades, per generar les obres d'adequació demanda de materials i prefabricats externs, que seran produïts per empreses del ram de la construcció. A més, la mateixa obra genera demanda de diferents serveis externs de supervisió i control de la qualitat.  
- Cal esperar que l'execució de les obres d'adequació done lloc a talls totals de trànsit, que encara que reduïts en el temps són difícils d'evitar. Això comportarà que un important flux de trànsit rodat abandone aquesta via durant les obres i utilitze altres itineraris. Aquest fet traslladarà de manera provisional les emissions de gasos contaminants a altres àrees, que veuran reduïda la qualitat del seu aire, i produirà majors col·lapses en el nucli urbà de Cullera, que hauria de travessar-se per a accedir a la zona del far de Cullera.  
- El desbrossament i neteja donarà lloc a un estat provisional de degradació paisatgística, que vindrà a sumar-se a les múltiples agressions paisatgístiques ja consumades. Per l'escàs de l'àrea afectada i l'escassa visibilitat d'aquesta en l'entorn on es troba, es considerarà aquest impacte com a molt lleu.  
Per a la fase d'explotació destaquen:  
- La posada en funcionament de la carretera remodelada, pels importants avantatges aportats en la seguretat viària i la fluïdesa del trànsit, donarà lloc a una positiva acceptació social, en la mesura que la població local i visitant demandava l'adequació d'aquesta infraestructura.  
- S'ha descartat considerar l'impacte sobre la fauna per atropells en la fase d'explotació, atés que a priori no s'espera el fet que aquests es vegen incrementats substancialment, ja que millora la visibilitat de la calçada en distàncies llargues. No obstant això, açò no ha impedit que s'assumiren mesures correctores encaminades a minimitzar els atropellaments de fauna, especialment les aus.  
Consideracions sobre les mesures correctores i protectores  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquest tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.  
A continuació, ja que, només es farà referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, entrant, així mateix, a comentar només aquelles més significatives.  
- Es realitzaran tasques de seguiment per a evitar hipotètics danys en el patrimoni arqueològic, encara que no s'ha detectat cap patrimoni digne de menció.  
- Es reposaran les tanques vegetals utilitzades en l'actualitat en aquesta zona com a separació de les propietats, al mateix temps que serveixen com a defensa dels vents marins carregats de sals. La reposició es realitzarà mitjançant la plantació de nous tanques amb exemplars de plantes autòctones.  
- Es plantaran en les rotondes i illots del nou traçat espècies arbòries pròpies del parc natural.  
- En les zones de terraplé, s'efectuarà un adob de fons consistent en: subministrament a granel, de fem tractat i lliure de llavors, estesa d'aquest per mitjans mecànics en dosi de 5 kg/m².  
- Per a evitar els atropellaments s'han previst les mesures correctores següents:  
- Replantació de tanques vegetals, que impediran el vol rasant d'aus  
- Instal·lació de passos subterranis per a la fauna  
- Reducció de la velocitat legalment permesa a 50 km/h i instal·lació d'estructures dissuasòries que impedisquen l'abast d'altes velocitats.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental té com a objecte comprovar que les mesures correctores i compensatòries exposades en l'estudi s'han pres i són efectives, proporcionar advertències immediates respecte als valors aconseguits pels indicadors ambientals preseleccionats i proporcionar informació respecte a l'eficàcia i qualitat de les mesures correctores adoptades. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
- Una vegada finalitzades les obres es comprovarà el funcionament correcte de la xarxa de séquies, assegurant-se que no es produïsca la mescla d'aigües de mala qualitat amb les de qualitat acceptable.  
- En les àrees de regeneració durant els dos primers anys es realitzarà un seguiment de les tasques dutes a terme, centrant-se en els aspectes següents: funcionament correcte i estructura de l'hàbitat, percentatge de plançons que sobreviuen i creixen sense problemes aparents, presència d'espècies de flora i fauna no desitjades, presència de fauna salvatge i possibilitat d'atropellaments de fauna salvatge.  
El programa de vigilància ambiental detalla els indicadors empleats, el mètode de recollida de dades i la freqüència amb què es realitzaran. Aquests indicadors són:  
- Funcionament dels fluxos d'aigües superficials  
- Aparició d'àrees degradades per deposició de residus  
- Atropellaments de fauna  
- Correcta regeneració d'hàbitats naturals  
- Adequació de regeneració paisatgística  
- Grau de compliment en l'execució de mesures correctores  
- Variació en la seguretat viària: estadístiques d'accidents de trànsit  
Finalment, per a comprovar la correcta aplicació del programa de vigilància ambiental es presenta el compromís de l'explotador de presentar puntualment una memòria o informe anual, donant compte del desenvolupament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures protectores i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se durant el desenvolupament de la mateixa.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, propose la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de condicionament i reforç de ferm en el tram del pk 0+000 al pk 2+000 en la carretera CV-503, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
S'haurà de completar la normativa de protecció recollida en l'estudi d'impacte ambiental mitjançant:  
- Pla de prevenció d'incendis forestals del parc natural de l'Albufera, aprovat per Resolució de 4 de juny de 2006, del conseller de Territori i Habitatge.   
- Pla de recuperació de la gavina corsa, aprovat per Decret 116/2005, de 17 de juny, del Consell de la Generalitat.  
- Pla rector d'ús i gestió del parc natural de l'Albufera, aprovat per Decret 259/2004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat, en concret el que estableix el títol II Normes generals de regulació d'usos i activitats, en el seu capítol VII Normes sobre protecció de la flora i la fauna amb els seus hàbitats, capítol IX Normes sobre protecció dels sòls, capítol XI Normes sobre protecció del paisatge i capítol XIII Normes generals sobre infraestructures.  
Execució de les obres limitant afeccions com també la reducció de l'espai disponible per a la nidificació de la fauna ornítica en el període reproductiu, la intercepció de les migracions de les espècies aqüícoles, o la interrupció dels cicles vitals en el cicle biològic de les espècies de flora i fauna de singular interés. En principi, només l'horari diürn seria adequat per a l'execució, de manera que el soroll i l'activitat no limite la pernoctació de les espècies en els seus refugis habituals.  
S'hauran d'emprar, per a la separació de les propietats agrícoles, tanques vegetals i tanques realitzades artesanalment amb canya natural.   
Informe redactat per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1.998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
Si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, aquestes s'hauran de paralitzar en l'entorn d'aquestes, i se n'haurà d'informar de manera immediata la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge a València, i el promotor haurà d'encarregar a personal especialitzat la realització d'un estudi geològic i biològic de la cavitat per a determinar el seu interés i avaluar les mesures necessàries per a evitar la seua afecció.  
Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'haurà d'informar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Les labors de manteniment de la maquinària hauran de realitzar-se en zones preparades amb aquest fi, de manera que es puga assegurar que no es produeixen vessaments ni abocaments que puguen afectar el sòl o llits pròxims.  
Es recorda el promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o un gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
L'execució de les obres s'haurà de realitzar de manera respectuosa amb la vegetació existent de manera que es limite al màxim la franja de treball minimitzant l'afecció de les obres de construcció sobre els exemplars d'espècies naturals que hi haja a la zona.  
S'haurà de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquest en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es recolliran al llarg de la traça en muntons de forma tal que es garantisca el manteniment de les seues propietats naturals. En cap cas aquests abassegaments temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents. De la mateixa manera, en finalitzar els treballs, s'haurà de procedir a la descompactació per subsolada de tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.  
Els materials de farciment i les llastos que calguen per a l'execució del projecte s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures s'hauran de sotmetre aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocaments o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres projectades. Si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental. No obstant això, d'acord al Decret 200/2.004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, si es tracta de residus inerts adequats, els abocadors quedaran exempts del procediment d'estimació d'impacte ambiental. No obstant això, s'haurà d'obtenir una autorització administrativa de residu inert adequat mitjançant una resolució de la conselleria competent en medi ambient.  
S'hauran d''incloure tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta. El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors que s'han de controlar establits en aquest programa.  
La direcció d'obra haurà d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
D'acord amb el Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de l'Albufera, es prohibeix la instal·lació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent la publicitat recolzada directament o establida tant sobre elements naturals del territori com sobre les edificacions. S'admetran, únicament, els indicadors d'activitats, establiments i llocs que per les seues dimensions, disseny i col·locació estiguen adequats paisatgísticament a l'ambient on s'instal·len, com també aquells de caràcter institucional que es consideren necessaris per a la correcta gestió de l'espai protegit.  
S'haurà de realitzar un estudi acústic de l'entorn de la traça, d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i el Decret 104/2.006, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica. S'inclourà cartografia, a escala adequada, en la qual se situen les isòfones llindar assenyalades per l'esmentada legislació, i s'establiran, en conseqüència, i si és el cas, les mesures correctores oportunes. En aquest sentit, s'estableix que sempre seran preferibles els dics de terra vegetats a les pantalles rígides (absorbents o reflectores). Es pressupostarà la campanya acústica que es duga a terme durant la fase d'explotació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 353/06-AIA  
Títol: Ampliació d'explotació porcina d'encebament  
Promotor: José Manuel Andrés Izquierdo  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Aras de los Olmos  
Objecte del projecte: Llicència per a construcció de nau i bassa en explotació porcina d'encebament  
Localització: Polígon 2, parcel·la 297 del terme municipal d'Aras de los Olmos (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la construcció d'una nova nau d'encebament i d'una bassa d'emmagatzemament dels purins, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació estarà situada dins d'una parcel·la de 8.459 m². En l'esmentada parcel·la ja hi ha dues naus. La nova edificació tindrà una superfície construïda de:  
- Nau d'encebament 700,8 m²  
- Bassa d'emmagatzemament de 120 m²  
La capacitat de l'explotació passarà de 1.400 a 1.990 places. En el procés d'encebament, entraran porcs amb una massa aproximada de 20 kg i abandonaran l'explotació amb uns 100 kg (398 UGM). Per la qual cosa, l'explotació es classificarà dins del grup tercer d'acord amb el que s'ha especificat en el Reial decret 324/2000. El sistema de maneig serà: tot dins, tot fora. Es realitzarà un buit sanitari després de cada cicle d'engreixament.  
El volum anual de purí estimat es calcula segons les produccions de purí establides en l'annex I del Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, en aquest cas el volum ascendeix a 4.278.5 m³ de purí/any. La capacitat d'emmagatzemament de purins de les dues construccions projectades és de 590 m³. Per tant, la capacitat d'emmagatzemament total de l'explotació, comptant amb les trapes de les construccions antigues, serà de 1550,4 m³. Aquest volum és suficient per a emmagatzemar tots els residus per un temps superior als 3 mesos que, com a mínim, exigeix la legislació (article 5 del Reial decret 324/2000).  
El purí s'emprarà com a adob orgànic sobre superfícies agrícoles de diverses parcel·les; i s'hi adjuntarà el contracte d'acceptació dels propietaris. No s'han trobat les cèdules de propietat i plànols cadastrals de les esmentades parcel·les. El purí rep un tractament previ a la seua aplicació per a disminuir el poder contaminant. Amb una dosi d'aplicació de 170 kg N/any la superfície resultant és de 84,87 ha. El promotor disposa de 90,6626 ha. La superfície agrícola a què es destina està destinada majoritàriament al cultiu d'ametlers i cultius herbacis.  
Segons el projecte d'activitat (apartat 8.2.1) el proveïment d'aigua provindrà de la xarxa municipal. Es té projectat també un dipòsit de 40.000 litres per a garantir un subministrament continu. No obstant això, s'ha adjuntat una còpia de la sol·licitud que el promotor fa a la CHX davant l'augment del consum i per tant no queda del tot clar quina serà la manera de proveir-se.  
Els cadàvers generats en l'explotació són emmagatzemats en contenidors homologats i posteriorment retirats per a la seua destrucció per una empresa autoritzada a aquest efecte. L'explotació disposa, a més, de contenidors i recipients específics per a l'emmagatzemament dels diversos residus generats. Es fa referència entre altres a envasos de vidre, plàstic, xeringues, agulles, olis lubricants. Les aigües negres s'abocaran a un pou impermeable i seran recollides en cisternes.  
L'explotació disposa d'una tanca perimetral, un arc de desinfecció i un gual sanitari.  
La distància al nucli urbà és de 800 metres. En l'estudi d'impacte ambiental es diu que hi ha explotacions pròximes però no s'indica la distància a aquestes.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 10 d'octubre de 2006, amb la remissió per part de la Conselleria de Territori i Habitatge del projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i el seu document de síntesi i d'una còpia de l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 202, amb data 25 d'agost de 2006.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
Amb data 10 d'octubre de 2006, l'Ajuntament d'Aras de los Olmos remet a l'Àrea d'Impacte la documentació següent:  
Annexos de l'estudi d'impacte ambiental  
- Còpia de la concessió de la llicència d'activitat per part de l'Ajuntament per a l'explotació existent datada al desembre de 1999.  
- Informe previ de patrimoni; en compliment del que estableix l'Ordre de 3 de gener de 2005 de la CTH publicada en el DOGV núm. 4922 (12/01/05), per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'han de tramitar davant de la Conselleria.  
- En el projecte d'activitat s'indica que el proveïment d'aigua procedeix de la xarxa municipal. No obstant això, s'hi adjunta una còpia de la sol·licitud de l'informe de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, tal com s'estableix en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
En l'expedient municipal  
- Informe favorable del tècnic municipal.  
- Informe favorable de Direcció Territorial de la CAPA d'acord amb el que preveu l'Ordre de 17 d'octubre de 2005.   
- Còpia de la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental en el BOP núm. 202 amb data 25 d'agost de 2006.  
- Edicte municipal i comunicació als veïns de les parcel·les limítrofes.  
- Diligència de l'Ajuntament en què s'informa de la informació pública en què es comunica que no s'hi han presentat al·legacions després dels 20 dies de termini.  
- Resolució de l'alcaldia admetent a tràmit la sol·licitud presentada.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Utiel no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou un estudi exhaustiu del medi natural on estarà situada l'explotació i dels elements ambientals que poden veure's impactats. S'inclou una descripció i anàlisi de factors com ara: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i l'entorn socioeconòmic de la zona.  
Els principals accions impactants identificats són:  
Fase de construcció:  
- Buidada i desbrossament del terreny.  
- Moviment de terres.  
- Sorolls per la construcció d'edificis i equips.  
- Generació de residus.  
Fase de funcionament:  
- Contaminació per olors.  
- Contaminació de sòls per fuites i per aplicació de purí com a fertilitzant.  
- Riscs higienicosanitaris.  
- Impacte visual per presència d'edificacions.  
Per a l'anàlisi i valoració dels impactes de les actuacions previstes s'han emprat matrius. Es distingeixen les fases de construcció i funcionament. Cal ressaltar que s'han seguit criteris realistes i lògics.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Algunes de les mesures correctores que s'indiquen en l'estudi d'impacte ambiental són:  
Fase de construcció  
- Amb l'objectiu de minimitzar l'impacte visual de la construcció els materials emprats hauran d'harmonitzar amb les construccions tradicionals de la zona.   
- La vegetació forestal eliminada s'haurà de limitar a la superfície ocupada per l'explotació.  
Fase de funcionament  
- Per a minorar l'impacte dels purins: fosses i basses construïts amb material impermeable. S'haurà de sotmetre a un tractament previ de fermentació i aireig. Es recollirà en cisternes mesclat amb aigua i s'aplicarà sobre terrenys que no presenten vulnerabilitat alta a contaminació d'aqüífers.  
- Pel que fa a les mesures sanitàries. L'explotació haurà de disposar d'una tanca perimetral, arc de desinfecció i guals sanitaris. S'hauran d'efectuara programes de desinsectació i desratització.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, les mesures que s'hauran d'adoptar són entre altres:  
Fase de construcció  
- Ús de contenidors per a la retirada de runes.  
- Reutilització del sòl extret per a realitzar obres d'enjardinament.  
- Control de la deposició de pols en la vegetació i en la mateixa parcel·la.  
Fase de funcionament  
- S'haurà de portar un registre de les incidències per a corregir problemes d'olors.  
- S'haurà de controlar el consum d'aigua.  
- Revisió semestral de les zones d'acumulació de purí.  
- Comprovació setmanal de la tanca.  
- Control periòdic de les emissions i immissions a l'atmosfera dels motors de combustió.  
- S'haurà d'informar els òrgans administratius de tots els resultats derivats dels experiments que es realitzen en el complex.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable nomes a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la construcció per a l'ampliació de l'explotació porcina, situada al polígon 2, parcel·la 297 al terme municipal d'Aras de los Olmos (València) promoguda pel Sr. Daniel Navarro Sancho, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Previ a concessió de la llicència haurà de disposar-se de l'informe definitiu favorable de patrimoni cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
- Pel que fa al proveïment d'aigua. Tant com si prové de la xarxa municipal o d'un pou. Previ a concessió de la llicència s'haurà de disposar de l'informe favorable de l'organisme de conca competent sobre la disponibilitat i compatibilitat del consum de l'aigua (Ordre de 3 de gener de 2005). S'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu.  
- S'haurà de disposar de les cèdules i plans cadastrals de cada una de les parcel·les on s'aplicarà el purí. Es respectaran les distàncies en la distribució que s'arrepleguen en l'article 5 del Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
- A l'hora de l'aplicació del purí en el terreny s'haurà de tenir en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i per l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals destinats al consum humà; per la qual cosa s'haurà de disposar de contracte actualitzat i subscrit per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- S'haurà de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 354/06-AIA  
Promotor: Diputació de València  
Autoritat substantiva: Diputació de València   
Objecte del projecte: Construcció de la Ronda de Benaguasil (2ª fase)  
Localització: Municipi de Benaguasil (València)   
Ref. òrgan substantiu: Clau S-354   
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
El projecte de construcció de la segona fase -o tram central- de la ronda de Benaguasil, parteix de la rotonda construïda a la carretera CV-373 durant la primera fase, i discorre des d'aquest punt fins a la intersecció resolta mitjançant nova rotonda, la qual se situa en la confluència de la ronda amb la carretera CV-375, de Benaguasil a la Pobla de Vallbona. El tram central salva l'encreuament amb la línia de ferrocarril València - Llíria a un nivell inferior.  
El traçat discorre en terraplé, amb una alçària màxima de 2 metres sobre un relleu pla de restes de terrasses fluvials compostes per argiletes arenoses de color terròs, amb nòduls, d'edat plistocé superior a holocé (la seua potència és superior als 5 metres). El sòl edàfic té un grossària de 50 a 60 cm.   
La capacitat portant del terreny és insuficient, per la qual cosa fa falta una millora d'esplanada en desmunt, amb sobreexcavació i formant una capa de 50 cm de materials seleccionats procedents de préstecs.   
Basant-se en els aforaments de trànsit, la carretera es classifica per al trànsit pesant amb la categoria T2.  
Segons les normes subsidiàries del planejament de Benaguasil en vigor, els terrenys pels quals passa el traçat corresponen a sòl no urbanitzable d'ús agrícola, i queda pendent d'aprovació una proposta de modificació que permetria reservar sòl per a protecció de carreteres.  
La secció de la ronda és d'una sola calçada amb un carril per cada sentit de circulació, amb vorals exteriors per a trànsit ciclista.   
El paquet de ferm està constituït, en sentit descendent, per 15 cm de mescla bituminosa, 25 cm de base granular de llastos artificials i 25 cm d'una subbase granular de llastos artificials.   
El moviment de terres que comporta la construcció de la ronda és reduït i es preveu 24.037 m³ d'excavacions, 28.397 m³ de terraplens i 13.345 m³ de sòl seleccionat.   
El traçat no intercepta cursos d'aigua, així que el drenatge està circumscrit a la reposició de les conduccions de reg i també a mantenir aclarida la mateixa carretera; en cas d'avingudes, el drenatge transversal elimina l'efecte barrera. L'alçària de la rasant és suficient per a realitzar les obres de drenatge esmentades.  
La vegetació actual de la zona per la qual discorre la ronda és la pròpia de cultius de regadiu, i hi ha especialment cultius de cítrics.  
En els talussos de la ronda, com també en les restes de parcel·les expropiades i que no estan ocupades per les obres, se sembra Rosmarinus officinalis, saladoblanco fi, Stipa tenacissima, Brachypodium retusum i Festuca rubra. En la bardissa que separa la carretera del carril bici es planta Nerium oleander.  
En l'illot de la nova rotonda i en les restes de parcel·les expropiades no ocupades per les obres, es planten Junyperus old gold i Mirtus comunis, en parts iguals i amb una densitat de 5 peus/m², els exemplars posseeixen una alçària de 20 a 30 cm; també es planten exemplars de Washingtonia robusta.  
Després de les labors de preparació del sòl se sembren les espècies herbàcies, les espècies arbustives i arbòries es planten en la tardor següent.  
2. Alternatives  
En total s'han estudiat 3 alternatives, tant des del punt de vista constructiu, econòmic i ambiental.  
La primera alternativa coincideix, tant en alçada com en planta, amb el traçat del planejament original de març de 1998. L'encreuament amb el ferrocarril València-Llíria es resol mitjançant un pont de 3 ulls. Té els avantatges de cenyir-se al planejament vigent i de posseir el menor recorregut per a l'usuari (894 m). Els terraplens del pas superior sobre el ferrocarril generen un fort impacte paisatgístic i efecte barrera. La intensitat acústica durant la fase de funcionament és alta, ja que se situa a tan sols 120 metres de distància del nucli urbà i a 35 m de les edificacions aïllades.   
L'alternativa segona coincideix en planta amb el traçat del planejament original de març de 1998, però no en alçada, ja que es projecta el pas de la ronda sota el ferrocarril València-Llíria; la longitud és de 894 metres. Els desmunts del pas inferior causen un impacte paisatgístic fort i efecte barrera. La intensitat acústica és semblant a l'alternativa anterior, ja que la ronda passa a la mateixa distància del nucli urbà i de les edificacions aïllades.   
La solució adoptada és l'alternativa tercera, de la qual s'emet aquesta declaració d'impacte ambiental. Consisteix en una biela de connexió entre la rotonda G1 ja executada i una nova rotonda a projectar en la intersecció inclosa en el projecte de supressió del pas a nivell en la carretera CV-375 de Benaguasil a l'Eliana. Aquest traçat no se cenyeix al planejament vigent, però causa un baix impacte paisatgístic (els terraplens són d'escassa alçària, amb talussos estesos) i durant la fase de funcionament s'elimina la contaminació acústica a la població resident per distar més de 500 metres del nucli urbà i no existir edificacions aïllades o altres activitats industrials pròximes. Malgrat la seua longitud supera en 746 metres les altres dues alternatives, resulta la més econòmica.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
La Diputació de València remet la documentació el dia 17 d'octubre de 2006.  
2. Informació pública  
La Diputació de València ha sotmés a informació pública, durant 30 dies hàbils, el projecte de construcció de la segona fase de la Ronda de Benaguasil, juntament amb l'estudi d'impacte ambiental d'aquesta, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província núm. 184, de 4 d'agost de 2006. Una vegada transcorregut el termini mencionat no s'hi ha presentat cap al·legació.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'han sol·licitat.  
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat.  
Afeccions legals  
El projecte de construcció de la ronda de Benaguasil no presenta afeccions legals de caràcter ambiental. El projecte de construcció es planeja en sòl no urbanitzable d'ús agrícola (protecció d'horta).  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
Els elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat són la vegetació i el sòl durant la fase de construcció. El sòl és el principal element que resultarà afectat durant la fase d'explotació de la ronda, ja que es redueix la disponibilitat d'aquest, a causa de la disminució de superfície cultivable que comporta la construcció de la via.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
L'estudi d'impacte ambiental ha identificat els impactes que causarà la construcció de la via al medi ambient, però no han sigut valorats. D'entre tots els impactes presents i per a la fase de construcció, destaca l'efecte de les emissions de pols sobre els cultius adjacents i la compactació del sòl pel pas de la maquinària i vehicles.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Les mesures correctores que figuren en l'estudi d'impacte ambiental són adequades i es complementen amb les condicions redactades en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3.c, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives, el projecte de construcció de la 2ª fase de la ronda de Benaguasil, sempre que aquest s'efectue d'acord amb les mesures correctores establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució d'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. L'autoritat administrativa substantiva haurà de tramitar l'informe final favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, segons estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
2. Aquesta declaració està condicionada al fet que l'ús de la via siga compatible amb els usos permesos en el PGOU del municipi de Benaguasil per als terrenys pels quals discorre.  
3. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions i pressupost) hauran d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també les derivades d'aquests condicionants.  
4. D'acord amb el que estipulen els apartats A.3.6. i A.3.6 de l'annex A.3. de l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental, l'explotador es compromet a presentar un informe o memòria anual sobre el compliment del programa de vigilància ambiental, davant de l'òrgan de la Conselleria de Territori i Habitatge al qual corresponga dirigir l'avaluació dels impactes ambientals de projectes; el termini serà de dos mesos, comptadors des de la finalització de l'exercici a què es referisca.  
L'informe haurà de donar compte de l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se durant el desenvolupament d'aquesta.  
5. Els camions que transporten roques i terres fins a l'obra hauran de col·locar una lona cobrint la càrrega.  
6. Els materials de farciment i les llastos que calguen per a l'execució del projecte s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures, aquestes s'hauran de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
7. El lloc que s'esculla com a abocador o runam de les restes de la construcció, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental. Els sobrants de l'aglomerat asfàltic emprat per a la nova capa de rodament hauran de ser retirats a un abocador inert autoritzat.  
8. Les obres de drenatge transversal s'hauran d'adequar per al pas d'amfibis, rèptils i xicotets mamífers, de manera que se n'assegure la duplicitat funcional.  
9. Les reparacions i el manteniment de la maquinària s'hauran de realitzar en tallers externs o bé es condicionarà una zona amb sostre i impermeabilitzada per a portar-les a terme. Els residus perillosos s'hauran d'envasar en dipòsits homologats degudament segregats per tipus, envasats, identificats i etiquetats. Hauran de disposar de safates o cubetes que garantisquen el confinament i la posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'hauran d'entregar en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.  
10. Una vegada finalitzada la construcció, el sòl de les zones transitades per la maquinària i també el situat sota els abassegaments de materials s'haurà d'escarificar o subsolar i s'haurà de revegetar a continuació.  
11. La zona en obres susceptible d'emetre pols i el parc de maquinària hauran de romandre amb el sòl humit durant tota la jornada laboral, amb aquest fi es regaran totes les vegades que siga necessari.  
12. S'hauran de regar els cultius pròxims a les obres amb la freqüència que siga necessària, a fi d'evitar que se'ls acumule una capa de pols.  
13. La densitat de sembra per a les gramínies cespitoses i lleguminoses ha de ser de 300 kg/ha com a mínim.  
14. Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, s'haurà d'informar d'aquest fet la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 356/06 AIA  
Títol: Modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries de planejament de Vilafranca, sector industrial Camí de Castellfort SUI-1  
Promotor: Ajuntament de Vilafranca  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló  
Localització: Terme municipal de Vilafranca (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte d'aquest projecte és la reclassificació a urbanitzable d'ús industrial un sector de sòl emplaçat a la vora de la carretera CV-15, al pas d'aquesta pel terme municipal de Vilafranca (Castelló), classificat majoritàriament com a sòl no urbanitzable comú, i en menor grau, com a sòl no urbanitzable amb protecció de carretera, segons les vigents normes subsidiàries del planejament de l'esmentat municipi; com també la reclassificació del camí ramader del camí de Castellfort a sòl no urbanitzable protegit (SNU-pVP); i s'hi estableix una única fitxa de planejament i gestió.  
2. Alternatives  
La creació del sector Camí Vell de Vilafranca (SUI-1) amb destinació industrial, respon a la voluntat de traslladar la indústria als afores del nucli urbà, en el qual es localitze, concentre, la xicoteta i mitjana indústria que en l'actualitat s'emplaça en el nucli poblacional, coexistent amb la resta d'usos urbans.   
En l'elecció de l'emplaçament del sector s'han exclòs els terrenys que presentaren alguna de les característiques següents:  
- Per incompatibilitats en el planejament (normes subsidiàries de Vilafranca de 1992)  
- Sòl exclòs per motius fisiogràfics, entre ells, l'existència de pendents superiors al 30%  
- Existència d'erosió, despreniment o elevada capacitat agrícola  
- Terrenys afectats per haver-se produït incendis forestals  
- Sòl exclòs a conseqüència de l'existència de camins ramaders, forests d'utilitat pública, jaciments arqueològics o rius.  
La localització i determinacions establides en el sector proposat obeeixen a criteris ambientals, de connexió, i de viabilitat, fonamentalment:  
- S'ha pretés poder compatibilitzar el desenvolupament urbanístic amb la preservació del medi ambient, delimitant el sector sobre terrenys en desús, sense cap valor paisatgístic o ambiental, i convenientment allunyats del nucli urbà atesa la destinació industrial del nou sector urbanitzable.  
- La dotació d'una adequada connexió viària al sector industrial, queda resolta amb la seua localització als voltants de la carretera CV-15, que l'articula amb el nucli urbà, amb les poblacions veïnes i amb la capital de província. Al mateix temps, el seu emplaçament garanteix l'accessibilitat al sector sense necessitat d'endinsar-se en el nucli urbà, evitant el pas de transport pesant a través del nucli poblacional.  
3. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
La superfície que s'ha de reclassificar, objecte d'aquest projecte, és de 80.178,48 m², i els límits d'aquest són els que a continuació s'hi indiquen:   
- Límit nord-oest: assegador del Camí de Castellfort.  
- Límit sud-est: carretera CV-15.  
- Límit nord-est: travessia de Castellfort (unint la CV-15 i el camí de Castellfort).  
- Límit sud-oest: assegador del Camí del Mas de Colom.  
Planejament vigent i proposat  
El planejament vigent al municipi, està constituït per les normes subsidiàries de Vilafranca, aprovades definitivament el 13 de maig de 1992.  
Pel que fa a l'ordenació prevista i usos previstos, s'hi indiquen els següents:  
- Ús global o dominant: industrial (concretament, les indústries que formaran part del polígon industrial previst presenten uns graus d'intensitat, segons el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, entre 1 i 3, classificades com a índex baix i mitjà).  
- Ús compatible: terciari  
- Ús prohibit: residencial  
La tipologia edificatòria dominant correspon a bloc adossat, amb l'objecte de proporcionar una adequada organització de la xicoteta i mitjana indústria que pretén reubicar-se; permetent-se també la tipologia de bloc exempt de forma més detallada.   
Tramitació administrativa  
En data 11 d'octubre de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons acord plenari de la sessió ordinària celebrada en data 9 de juny de 2005, s'acorda aprovar provisionalment el Projecte de modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries del planejament urbanístic del terme municipal de Vilafranca.  
1. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons un edicte publicat en el DOGV núm. 5037, de 28 de juny de 2006, i en el diari Mediterráneo, de data 22 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública de la modificació puntual plantejada, no s'hi va presentar cap al·legació; segons consta en el certificat de data 19 de setembre de 2005 subscrit per l'alcalde de Vilafranca i la secretària-interventora de l'Ajuntament de l'esmentada localitat.  
2. Petició d'informació o documentació complementària  
En data 9 de novembre de 2006, després d'observar una sèrie de deficiències en la documentació remesa, s'efectua requeriment de documentació a l'Ajuntament de Vilafranca, a través del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló, i se sol·liciten els informes i la documentació que a continuació s'hi detallen:  
- Còpia degudament diligenciada de la documentació presentada; com també certificat del tràmit d'informació pública en què conste que han sigut sotmesos la totalitat dels documents que componen aquest projecte, i còpia de la publicació en el DOGV i del diari en què va ser exposat durant l'esmentat tràmit d'informació pública aquesta modificació puntual.   
- Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.   
- Els abocaments d'aigües pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües; havent de presentar-se autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a l'abocament d'aquestes al barranc de la Foz.   
- Atés que es preveu l'abocament de les aigües residuals generades pel desenvolupament d'aquesta actuació a l'EDAR municipal, s'haurà de realitzar una previsió justificada del volum d'aigües residuals generades. Havent de presentar-se a més, informe de l'entitat gestora de l'EDAR, sobre la viabilitat de gestió de les aigües residuals generades arran del desenvolupament de l'actuació.  
- Certificat d'organisme gestor autoritzat en el que assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans generats.  
- Informe favorable de l'organisme de conca o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable, sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament del sector industrial plantejat, tal com recull l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
En data 10 de gener de 2007 (registre d'entrada en aquesta Conselleria de Territori i Habitatge, número 1189/53), l'Ajuntament de Vilafranca remet la documentació anteriorment descrita.  
Informes sectorials  
- Còpia d'informe realitzat en data 20 de setembre de 2005, per l'empresa Fomento Agrícola Castellonense SA (FACSA), concessionària del Servei Municipal d'Aigües Potables de l'Ajuntament de Vilafranca, en el qual se certifica que: "Ateses les cotes del polígon, és possible realitzar la connexió a la xarxa municipal d'aigua potable, i la connexió haurà de realitzar-se de manera que no afecte els actuals paràmetres de pressió i cabal que té la xarxa. Amb aquest fi, el punt de connexió i diàmetre de la canonada serà determinat per l'empresa subministradora d'aigua potable.   
El cabal sol·licitat és de 320,8 m³/diaris; estant assegurat amb les captacions actuals de Vilafranca. La incorporació del pou Llargueres equipat actualment amb una bomba de 1.400 l/pm, garanteix l'esmentat subministrament. Havent de realitzar-se la instal·lació de la canonada i punt de connexió, amb les qualitats mínimes exigides per l'empresa subministradora."  
En data 20 de novembre de 2006, l'empresa FACSA elabora un altre informe referent a la disponibilitat de recursos hídrics, en el qual es reitera el contingut de l'informe realitzat prèviament, de data 20 de setembre de 2005, i indica que la connexió sol·licitada (320 m³/diaris) comportaria un increment del 30% en el consum mitjà diari de Vilafranca, dada que cal tenir en compte en cas d'èpoques de sequera com la que s'està patint actualment, encara que es fa constar que amb les instal·lacions de què es disposa en l'actualitat, és possible fer front a aquest nou subministrament".  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, subscrit pel comissari d'aigües, de data 26 de maig de 2004, relatiu al col·lector de recollida de les aigües pluvials que donen en el sector plantejat, i abocament d'aquestes al barranc de la Foz; indicant-se el que a continuació es detalla:   
- S'autoritza l'Ajuntament de Vilafranca (Castelló) per a la construcció del col·lector de recollida de les aigües pluvials que donen en el sector Camí de Castellfort SUI-1, del seu PGOU, en el tram situat en zona de policia del barranc de la Foz, com també l'abocament de les esmentades aigües al llit esmentat, d'acord amb la documentació presentada.  
L'abocament s'efectuarà mitjançant canonada de 500 mm de diàmetre i el punt de lliurament es protegirà adequadament fins al mateix llit, a fi d'evitar erosions.  
L'abocament que s'autoritza correspon a aigües d'origen exclusivament pluvial, les quals no hauran d'haver tingut contacte amb altres utilitats en processos industrials o amb superfícies destinades a dipòsit de residus o de productes susceptibles de contaminar-les.  
- L'autoritzat queda obligat a respectar al llarg de la marge, que ha de quedar apta i practicable, les servituds legals.  
- Aquesta autorització no exclou ni pressuposa les que poden ser necessàries d'altres organismes de l'administració central, autonòmica o local.  
- Les obres hauran de quedar acabades, com a màxim, en el termini de dotze mesos, comptadors a partir de la data de notificació d'aquesta autorització. L'autoritzat haurà de comunicar per escrit a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer l'inici i fi dels treballs, a l'efecte de la seua inspecció, si es creu oportú, havent d'estar el llit, en tot moment, en perfectes condicions de policia.  
- Queda totalment prohibit l'abocament d'aigües i productes residuals al llit públic o al subsòl.  
- Aquesta autorització no prejutja els límits dels terrenys de domini públic limítrofs, sobre els quals el peticionari no podrà al·legar cap dret sense l'expedient previ de delimitació.  
- S'atorga aquesta autorització sense perjudici de tercers, deixant fora de perill el dret de propietat i sense que per si sola faculte per a executar obres en zona de servitud alienes a la competència exclusiva de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- L'incompliment de qualsevol d'aquestes condicions comportarà la immediata revocació d'aquesta autorització, sense perjudici de l'exigència de les responsabilitats que escaiguen.   
- Informe sobre la capacitat de tractament de la depuradora municipal, emés pels serveis tècnics de la Diputació de Castelló, de data 11 de desembre de 2006, en el qual s'estableixen, entre altres consideracions, les que a continuació s'hi detallen:  
«La capacitat de tractament de la depuradora d'aigües residuals de Vilafranca és de 1.070 m³/dia, segons el projecte d'execució d'aquesta. Actualment està tractant una mitjana de 858 m³/dia, és a dir 313.170 m³ anuals. Per tant, hi ha un marge de capacitat de tractament de 212 m³/dia.  
A la vista de les dades semblaria que la depuradora actual és insuficient per al tractament de les aigües residuals del municipi, però en l'estudi d'impacte ambiental s'afirma que el que es pretén és reubicar les indústries del municipi, per la qual cosa el consum final d'aquestes no és previsible que augmente, i per un altre costat l'ocupació del futur polígon industrial serà progressiva a mesura que les empreses del municipi canvien la seua ubicació de l'interior del nucli urbà al polígon industrial. Per tant, encara que la producció d'aigües residuals del polígon estiga al voltant dels 300 m³/dia i siga quelcom superior al marge existent de tractament de 212 m³/dia l'increment real total del municipi serà inferior a aquest.  
Per tot el que exposa anteriorment s'afirma que l'increment de producció d'aigües residuals que comportarà el programa d'actuació integrada del sector camí de Castellfort (SUI-1), podrà ser assumit per la depuradora de Vilafranca».  
- Sol·licitud d'informe de l'Ajuntament de Vilafranca a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a la disponibilitat de recursos hídrics, d'acord amb els articles 25.4 del Text refós de la llei d'aigües, i l'article 19.2 de la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- Certificat de la mercantil Técnicas y Tractamientos medioambientales SA. (TETma), de data 10 de novembre de 2006, en el qual se subscriu que l'abocador controlat de Vilafranca, juntament amb les instal·lacions previstes en el Pla zonal I tenen capacitat suficient per a gestionar els residus sòlids urbans i assimilables procedents d'una possible ampliació del PGOU.  
Afeccions legals  
- En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració.   
- No consta en l'expedient administratiu ni en la documentació complementària aportada durant la tramitació d'aquest projecte, el corresponent informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com es regula en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià; encara que sí que s'adjunta còpia de l'informe, de data 23 de maig de 2006, relatiu a la prospecció arqueològica i etnològica emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
- El caràcter de carretera de la xarxa basica del Pla de carreteres de la Comunitat Valenciana, de la CV-15, implica una zona de 25 metres d'amplària, mesurats des de l'aresta exterior de la calçada, que constitueixen la zona de protecció de la carretera i en la qual no es permet la nova construcció de cap edificació; i aquesta zona de domini públic constitueix el límit sud-est del sector Camí de Castellfort (SUI-1).   
Respecte a la CV-167, el seu caràcter de carretera local implica una zona de protecció d'aquesta de 18 metres; sent la seua afecció sobre el sector delimitat mínima, en localitzar-se en la intersecció entre ambdues carreteres.  
- En l'àmbit del sector, hi ha una única línia aèria de telefonia, en la zona de protecció de la CV-15, que serà soterrada.  
- El camí ramader Camí de Castellfort amb un domini públic corresponent a un ample legal de 26 metres, defineix el límit nord-oest del sector, mantenint-se intacte el traçat de l'esmentat assagador, no veient-se afectat pel desenvolupament de la present actuació.  
Consideracions ambientals  
El terme municipal de Vilafranca, de 93,74 km² d'extensió, es troba en la comarca de l'Alt Maestrat, pertanyent a la província de Castelló.  
- Entre les accions susceptibles de generar impacte ambiental recollides en el corresponent estudi d'impacte ambiental, cal destacar, entre altres, les següents:   
- Durant la fase d'execució  
- Desbrossament i retirada de la coberta vegetal, en aquelles zones arborades, de matoll o estrat herbaci en què l'ús projectat siga diferent del de zona verda.  
- Generació de pols en suspensió, sorolls de maquinària, emissió de gasos de combustió interna, destrucció de parcel·les cultivades, i eliminació de la coberta vegetal; produint-se en conseqüència, la migració de la fauna present o reducció de l'hàbitat natural d'aquesta.  
- Pavimentació de les superfícies que es destinen a calçades, voreres i edificacions. Sent els impactes negatius generats com a conseqüència d'aquesta acció, els derivats principalment de l'aïllament que es fa del sòl original; ja que s'altera l'escorriment superficial del terreny amb el consegüent efecte drenant d'aquest; per la qual cosa la projecció dels pluvials haurà de fer-se tenint en compte aquest aspecte. Un altre efecte negatiu és el derivat de la posada en obra dels materials que formen part de la pavimentació, ja que es generaran pols i fums, sorolls i vibracions, que afectaran la fauna i flora de la zona.   
- Generació de residus d'obra, havent de gestionar-se adequadament tant el transport, com l'abassegament i reciclatge d'aquests.  
- Respecte a la fase d'utilització  
- La presència d'edificacions generarà un impacte negatiu sobre el paisatge, que dependrà en major grau del grau de visibilitat i magnitud de l'actuació.  
- La construcció de vials generarà com a principal efecte, en augmentar el trànsit rodat, un increment de les emissions de sorolls i gasos de combustió.  
- Encara que no es preveu que s'instal·len en el polígon activitats industrials pesants, es generaran, no obstant això, una sèrie d'impactes fonamentalment associats a:  
- Producció de residus líquids (aigües residuals i residus líquids industrials) i sòlids (urbans i industrials)  
- Increment dels nivells de sorolls i vibracions  
- Augment del risc d'incendi   
- Respecte a les aigües residuals, l'abocament dels cabals generats es realitzarà al col·lector general de sanejament, fins a l'abocament d'aquestes en l'EDAR industrial de sector, amb l'objecte de realitzar un pretractament de les aigües residuals industrials abans de la seua conducció a l'EDAR municipal, a través del col·lector general de sanejament que discorre sota el camí Vell de Vilafranca; en el dimensionament del qual ja es va preveure el volum d'aigües residuals generades pel sector industrial. L'EDAR se situarà al sud-est del nucli urbà, a la vora del barranc de les Coves del Forcall.  
- Respecte a l'evacuació de l'escorriment superficial, es preveu una xarxa de drenatge que reculla l'aigua de les parcel·les afectades, i l'evacue seguint el pendent natural de la zona cap a un tàlveg que desguassa en el barranc de la Foz.  
El principal efecte previsible de caràcter negatiu es troba en el desguàs de les aigües d'escorriment, en cas que aquest s'execute sense tenir en compte que aquestes es concentren en un únic conducte, i la seua capacitat erosiva serà major en situacions de pluges continuades; per la qual cosa haurà de preveure's aquest efecte i recollir-se les mesures preventives i les condicions perquè les aigües pluvials reduïsquen la velocitat i força de desguàs.   
- La xarxa de proveïment d'aigua potable estarà inclosa en les xarxes subterrànies. En principi no ha de comportar un impacte considerable, ja que l'escassa magnitud del sector industrial no comporarà una demanda de recursos hídrics per al municipi que puga desbordar-ne les previsions pel que fa al creixement previst en consum d'aigua.  
La xarxa d'enllumenat públic se situarà a un costat i a l'altre dels vials públics; no sent rellevant l'impacte susceptible de generar-se per l'augment del subministrament d'electricitat.  
Entre les mesures protectores i correctores proposades cal destacar les següents:  
- Es procedirà al cobriment dels vehicles que transporten materials pulverulents, especialment en aquelles zones en què el traçat discórrega pròxim a nuclis de població.  
- Compactat de camins afegint, si fóra necessari, una capa de llast en la superfície d'aquests.  
- Durant els períodes més secs caldrà afegir sals higroscòpiques a l'aigua de reg per a disminuir la quantitat d'aigua requerida.  
- Efectuar regs en la vegetació, sobretot en les fulles, per a retirar totes les partícules sòlides que puguen haver-se dipositat durant l'execució de les obres.  
- En les zones enjardinades que es prevegen executar, fonamentalment localitzades de manera paral·lela a les vies principals per a amortir l'impacte paisatgístic que puga introduir les construccions realitzades, es conservarà la vegetació present, principalment la vegetació arbòria, mentre que es realitzarà un desbrossament de la vegetació ruderar-arvense d'escassa consideració, i se substituirà amb sembra de gespa, tanques o espècies ornamentals. En les zones on l'ús original no presente vegetació, o la vegetació present siga producte de la degradació de la vegetació original, es realitzaran plantacions, a fi de millorar el medi ambient original. També es realitzaran plantacions aïllades i en filera en voreres.  
- Respecte a la prevenció del soroll; s'emprarà maquinària amb baixos nivells d'emissió de soroll en funcionament; es realitzaran les operacions de perforació amb equips de baix nivell d'emissió sonora, i fora de les hores de major activitat biològica de les aus; i es col·locaran pantalles acústiques en el cas que es comprove que se sobrepassen els valors dels nivells sonors considerats admissibles per la legislació vigent.  
- Respecte a la protecció i conservació dels sòls i de la vegetació natural, es procedirà a la retirada, emmagatzemament i condicionament de la terra vegetal útil procedent dels terrenys ocupats durant el projecte de construcció; sent aquesta posteriorment utilitzada en la restauració del sòl i com a base edàfica de les noves sembres i plantacions. Així mateix, la capa de terra vegetal retirada serà mesclada amb vegetació desbrossada, augmentant-se amb això, el contingut de matèria orgànica i comporta un banc de llavors de les espècies pròpies de la zona, la qual cosa facilita les labors de revegetació posteriors.  
- Les zones verdes previstes en el sector, adoptaran una disposició de manera que puguen contribuir a la creació d'un matalàs verd entre les noves edificacions industrials i la carretera CV-15, a fi de minimitzar l'impacte visual susceptible de generar el nou desenvolupament, atés l'emplaçament d'aquestes a l'entrada del nucli urbà de Vilafranca.  
- Respecte a la protecció de la fauna, s'hi estableixen diverses mesures, com ara la localització dels parcs de maquinària lluny de les àrees de nidificació, i realització d'un control de la il·luminació, i evitar en la mesura que siga possible els treballs nocturns durant la fase de construcció.  
- Pel que fa a la protecció de la hidrologia superficial i subterrània, el polígon industrial disposarà d'un sistema de xarxes separatives de manera que queden perfectament separades les aigües residuals de les pluvials; així mateix, aquestes seran recollides i conduïdes a una zona on experimenten un procés de decantació, desgreixatge i desbast; de manera que les aigües resultants puguen ser reutilitzades per al reg de les zones verdes del mateix polígon. Les aigües sobrants que no puguen ser utilitzades per al reg de les zones verdes, seran conduïdes a un punt d'abocament situat al barranc de la Foz. Paral·lelament, també es determina en l'estudi d'impacte ambiental remés, que cada una de les indústries que s'hagen d'instal·lar en el sector, haurà de portar una vigilància estricta dels abocaments d'aquestes, a fi de protegir l'estació depuradora comuna.  
- Relatiu a la contaminació derivada de la producció de residus, s''hi estableixen les mesures següents:  
- L'escorriment del conjunt de la zona afectada per les labors, inclosa la totalitat dels abassegaments temporals, haurà de recollir-se i evacuar-se mitjançant canals o un altre tipus de conduccions a una bassa decantadora.  
- No es realitzaran abocaments de materials d'obra, residus sòlids urbans, residus no inertitzats o de dubtosa caracterització o qualsevol altre element que per erosió, escorriment o lixiviació puguen afectar aigües superficials i subterrànies.  
- Es crearan zones de runam, on es puga fer una separació de residus; havent d'estar les esmentades zones, controlades, amb impermeabilització del sòl per a evitar la contaminació amb residus tòxics i perillosos.  
En l'apartat relatiu al programa de vigilància ambiental, s'estableix una estructuració dels diversos elements el seguiment de la qual es considera necessari establir; i destaquen les accions següents:  
- Comprovació de l'efecte de la ubicació de préstecs i abocadors, com també el control de les principals emissions contaminants de l'obra, de la qualitat de l'aigua en les seues proximitats, de la protecció del balisament i del mateix control arqueològic; efectuant-se un seguiment sobre els elements següents:  
- Ubicació i extensió de l'ocupació temporal  
- Eficàcia dels sistemes de contenció contaminants  
- Abocaments en l'entorn de les instal·lacions d'obra  
- Gestió de residus tòxics i perillosos  
- Qualitat de l'aigua durant l'obra  
- Seguiment del resultat dels mesuraments acústics durant l'execució de les obres  
- Vigilància de l'erosió; comprenent el seguiment de totes les mesures de restauració emprades i l'evolució d'aquestes; comprenent els seguiments de l'adequació paisatgística i de la restauració d'àrees afectades per l'obra.  
- Vigilància de les emissions tant acústiques com residuals; i encara que els nivells sonors estimats no es considera que hagen d'aconseguir grans intensitats, s'establirà un seguiment dels controls següents durant l'explotació:  
- Nivells sonors en poblacions pròximes  
- Nivells sonors als voltants del polígon industrial, per a regular l'afecció sobre la fauna de la zona  
- Seguiment de les aigües generades, tant residuals com d'escorriment, i el grau de contaminació de zones veïnes  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries de planejament de Vilafranca (Castelló), sector industrial Camí de Castellfort, SUI-1; sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits a continuació en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants que es desenvolupen a continuació:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià; complint a les determinacions que si és el cas continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant.  
2. Haurà de complir als condicionants especificats en l'informe elaborat per la societat Fomento Agrícola Castellonense, SA (FACSA), de data 20 de novembre de 2006.  
3. L'Ajuntament haurà de vetlar per la legalitat de totes les activitats instal·lades en el seu terme municipal, i comprovar que les activitats disposen de les autoritzacions pertinents i es compleixen les condicions imposades, si és el cas, en la declaració d'impacte ambiental corresponent.  
4. Prèviament a l'execució del sector previst, s'hauran d'efectuar les infraestructures necessàries, en matèria de depuració d'aigües residuals, de manera que es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici d'ocupació.  
5. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector plantejat haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, i haurà de disposar d'un certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada; havent de disposar de les preceptives autoritzacions sectorials.  
6. S'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Els esmentats treballs hauran de realitzar-se sobre una solera impermeable, acabada amb un pendent dirigit cap a una cuneta o canaló per a la recollida i abocament de les possibles fuites i vessaments a una cubeta impermeable. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
7. S'optarà per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en les zones verdes del nou polígon, o per a altres usos externs al projecte, com també en altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta. Definint-se en tot cas, el lloc i condicions d'emmagatzemament d'aquesta, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les seues condicions òptimes d'humitat i les característiques edàfiques d'aquesta.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.