Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 7884, del 29-09-2016 (2016/7319)

RESOLUCIÓ de 12 de setembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 113/13-AIA Biar.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7884

Data del DOGV
:   29-09-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/7319


Data del document
:   12-09-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 12 de setembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 113/13-AIA Biar. [2016/7319]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 113/13-AIA Biar.  
  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 113/13-AIA.  
Promotor: Áridos López, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial de Indústria i Energia d'Alacant.  
(Expte MIEXPA/2007/6/03).  
Àmbit: 72,35 ha en diverses parcel·les dels polígons 12 i 13 del terme municipal de Biar (Alacant).  
Objecte: projecte d'ampliació explotació secció A «Áridos El Cubet» en el terme municipal de Biar.  
  
Descripció del projecte  
El projecte d'explotació denominada El Cubet tramitada com a secció A de la Llei de Mines, se situa al nord-oest del nucli urbà de Biar, en el paratge del Derramador i comprén un total de 72,35 ha de diverses parcel·les dels polígons 12 i 13 d'acord amb la següent imatge  
  
  
L'objecte del projecte és l'ampliació en una superfície de 14,61 ha encara no excavades així com la restauració de la resta de les parcel·les ja excavades incloent les que queden pendents de plantació i excloent la superfície ja restaurada que ascendix a un total de 6,18 ha.  
Segons el projecte els recursos a extraure es reduïxen a una gran capa horitzontal de conglomerats de cudols de calcària embolicats en una matriu arenosa amb una potència de fins a 10-15 metres sobre un mantell d'argiles que servixen de base a l'extracció.  
La duració de l'activitat serà d'uns 25 anys-30 anys, en el que s'estima un volum de material total a extraure d'1.500.000 m³. En els referits terrenys, Áridos López, SL, ja disposa d'una sèrie de parcel·les per a actuar-hi immediatament i continuant amb la mateixa dinàmica portada fins ara, disposarà dels nous bancals en la mesura que es vagen esgotant les propietats actuals, però sempre dins de la superfície definida i amb l'afectació d'una superfície mitjana anual prevista de 2,89 ha. i d'acord amb un ritme de producció d'uns 50.000 m³ anuals equivalents a 80.000,00-85.000,00 tm. d'àrids.  
  
En el projecte d'explotació (de juliol de 2013) es fixa la duració en 25 anys a un ritme d'explotació de 72.000 m³./any, la qual cosa equival a unes 112 t. Així mateix, hi ha lleugeres discrepàncies quant al volum de reserves que s'estimen en 1.841.400 m³.  
El procés industrial serà el seguit fins ara que consistix en l'explotació integral dels terrenys que comprén les fases següents:  
- Preparació (neteja del recobriment de tota la seua capa vegetal, retirada i arreplega per a ús en la restauració), arrancada, càrrega i transport i tractament en les instal·lacions que se situen en la plaça de pedrera i més concretament en la parcel·la 127 del polígon 12, incloent-hi una planta de formigó preparat (autoritzades i legalitzades per DIC) i una sèrie de construccions que ocupen un total de 489 m² (casetes de recepció i bàscula, de CT, de maniobra de planta, coberts per a taller, vehicles i compressor, nau magatzem d'oficina i lavabos).  
El material estèril obtingut directament en l'arrancada, per a evitar costos innecessaris i impactes associats al transport i arreplegades, es carregarà i depositarà en les zones a restaurar, la qual cosa contribuirà a millorar la seqüenciació entre les fases d'explotació i restauració.  
  
La restant fracció d'estèrils consistent principalment en fins, procedent de la fase de llavat, es disposarà en la bassa de deshidratació al sol per a posteriorment reutilitzar-lo en la restauració com a capa prèvia a l'aportació de la terra vegetal. Les basses de deshidratació configurades a partir de materials propis es troben ubicades junt amb la depuradora de l'aigua de llavat, en la plaça de pedrera, de manera que la gestió de fangs generats implique el menor nombre de desplaçaments possible. Els fangs es bomben a dos basses annexes d'uns 1.500 m³ de capacitat que permeten anar alternant la deposició i extracció d'estos en funció de la seua producció i reutilització, que permeten una autonomia aproximada d'un mes. S'estima una producció anual de fins a 2.000 tm que són inerts.  
Una vegada aconseguida la cota d'excavació prevista en el projecte i d'acord amb el cronograma proposat en el projecte, les superfícies seran restaurades. La restauració comprén en primer terme la restauració geomorfològica-hidrològica, atés que l'explotació es realitza fins a la vora de l'àmbit d'explotació amb talussos verticals, bé conformant talussos perimetrals dissenyats, per a una transició gradual amb el terreny contigu, ben omplit el buit generat. Sobre la superfície remodelada s'estendrà una capa de terra vegetal, de gruix variable i es procedirà a la plantació d'oliveres sobre les àrees de plaça de pedrera o en les superfície aplanades i a la revegetació amb espècies arbustives i arbòries dels talussos i berma perimetrals.  
Els criteris de restauració adoptats són:  
- Bermes de 6 metres d'ample.  
- L'altura del banc es fixa entre els 2 i 5 metres.  
El pendent dels talussos s'establix amb caràcter general en 30º i pot ser puntualment de fins a 60º excepte quan es pretenga implantar vegetació arborada i en este cas no se sobrepassaren els 45º.  
La remodelació de la superfície final requerix un volum notable de material de rebliment, i compta, d'acord amb allò que s'ha exposat en el projecte amb els recursos següents:  
- Recursos miners propis i aliens.  
- Residus de procedència no minera, concretament residus inerts adequats (RIA) d'acord amb el que establix la legislació sectorial vigent.  
D'acord amb els càlculs inclosos en l'annex 7 del Text Refós del pla de restauració (remés al febrer de 2016) sobre disponibilitat-necessitats l'aportacióde material de rebliment extern a l'explotació El Cubet «és de» 184.455,00 m³ compactat seran per mitjà de RIA obtinguts de la planta de valorització de residus en tramitació.  
  
Respecte de la terra vegetal, les disponibilitats són suficients per a garantir una capa homogènia per a la restauració (175.371,60 m³ esponjat).  
En l'ampliació que es tramita s'inclouen les instal·lacions noves següents:  
- Nau d'ensacada de 450 m² de superfície situada en la mateixa parcel·la que la resta d'instal·lacions per a la venda de material ensacat en substitució de la venda a granel. Es realitzaran en un cobert tancat.  
  
- Planta de valorització de residus de construcció i demolició (RCD) amb capacitat igual o inferior a 50 t/dia que es troba classificada com a indústria contaminant del grup C que s'instal·larà per a l'obtenció de la porció de RIA necessària com a material de rebliment per a rematar la restauració projectada.  
La quantitat màxima anual estimada d'entrada de residus no perillosos és de 9.000 t/any (240 dies a 37,5 t/dia). I la quantitat anual màxima de tractament és de 47,37 t/dia calculant un total de 190 dies d'activitat.  
  
Les operacions a desenrotllar consistixen en la valoració dels RCD per mitjà del seu reciclatge establint procediments de separació i trituració.  
Les operacions de tractament que es pretenen realitzar segons annex II de la Llei 22/2011, són:  
Operacions de valoració:  
R 4 - Reciclatge o recuperació de metalls i de compostos metàl·lics.  
  
R 5 - Reciclatge o recuperació d'altres matèries inorgàniques.  
R 7 - Valoració de components utilitzats per a reduir la contaminació.  
R 10 € Tractament dels sòls que produïsca un benefici a l'agricultura o una millora ecològica.  
R 11 € Utilització de residus obtinguts a partir de qualsevol de les operacions numerades de R 1 a R 10.  
R 12 € Intercanvi de residus per a sotmetre'ls a qualsevol de les operacions enumerades entre R 1 i R 11.  
Tipus i quantitats de residus N.P. que poden tractar-se:  
- 17 01 01 € Formigó. (150 tm/any).  
- 17 01 02 € Rajoles. (100 tm/any).  
- 17 01 03 € Teules i materials ceràmics. (100 tm/any).  
- 17 01 07 € Mescles de formigó, rajoles, teules i materials ceràmics, diferents de les especificades en el codi 17 01 06. (550 tm/any).  
  
- 17 05 04 € Terra i pedres diferents de les especificades en el codi 17 05 03 (1.000 tm/any).  
- 17 09 04 € Residus mesclats de construcció i demolició diferents dels especificats en els codis 17 09 01, 17 09 02 i 17 09 03 (6.600 tm/any).  
- 20 02 02 € Terres i pedres (500 tm/any).  
L'àmbit d'influència de la planta de valoració de la planta de reciclatge de RCD comprén els termes contigus de la Canyada de Biar, el Camp de Mirra, Beneixama, Onil, Banyeres de Mariola, Sax i Castalla, i això suposa donar servici a un total de 50.000 habitants amb una producció de 250 kg/hab/any.  
  
Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada.  
Encara que s'han remenat diverses alternatives d'ubicació, al tractar-se d'una ampliació de l'activitat extractiva existent de secció A, s'ha optat per l'extensió de l'àrea extractiva cap a les parcel·les contigües o situades en l'entorn de l'àrea afectada fins a l'actualitat.  
Atés que la delimitació de l'àmbit d'explotació es realitza per parcel·les cadastrals, les alternatives se centren en les opcions del disseny de la restauració de manera que se seleccione la solució que minimitze al màxim les formes excessivament geomètriques, que siguen geotècnicament estables i que al mateix temps permeten el desenvolupament de la vegetació.  
Les zones de plaça de pedrera es recuperaran com a superfícies agrícoles, concretament oliveres en secà, amb una densitat de plantació entre 90 i 100 arbores per hectàrea, amb una xarxa de reg per goteig existent.  
En els talussos es preveu la plantació de vegetació natural amb la finalitat de proporcionar diversitat al paisatge i facilitar la integració de l'àrea en l'entorn.  
S'han previst també les accions necessàries per a garantir l'adequat drenatge de les parcel·les i es preveu una canalització cap a la parcel·la 003 del polígon 12 que es condicionarà per a l'emmagatzematge de les aigües d'escolament.  
En relació amb els camins que travessen l'àrea d'explotació, es manté el traçat encara que en els trams assenyalats en els plans es varia la cota. Es preveu la restauració dels talussos de la via pecuària Assagador del Camí de Cabdet, que travessa l'explotació de nord-oest a sud-est, la delimitació i amollonament del tram restaurat així com la senyalització, al principi i final del tram restaurat, d'acord amb els informes de l'òrgan competent que n'indiquen la longitud, perfil i informació ecològica, normes d'ús i funcionament. S'ha assumit la instal·lació de geocel·les per al reforç del ferm dels camins, com a alternativa a la proposta inicial de formigonat d'alguns dels trams.  
  
Cada una de les fases de restauració tindrà una duració màxima de 5 anys i les fases d'explotació entre 7-10 anys de manera que la velocitat de restauració siga superior a l'explotació donada la situació concreta de l'explotació amb un dèficit tan gran de restauració.  
Finalment en la documentació complementària remesa al febrer de 2016 s'aporta la documentació escrita i gràfica relativa a la coordinació de restauració amb les explotacions contigües tant amb la parcel·la 249 del polígon 13 (conveni entre explotadors) així com l'anàlisi i coordinació dels límits contigus amb l'aprofitament de la secció A «Arenas el Rubio núm. 730 (annex 10)«.  
  
Tramitació administrativa  
L'avaluació ambiental s'inicia, el 17 d'octubre de 2013 amb la remissió pel Servici territorial d'Energia de sol·licitud d'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental i de l'informe del pla de restauració d'acord amb el Reial Decret 975/ 2009, de 12 de juny, sobre gestió dels residus de les indústries extractives i de protecció i rehabilitació de l'espai afectat per activitats mineres, en el qual s'inclou el certificat d'informació pública i s'indica els informes sectorials obtinguts fins a la data i s'adjunta la següent documentació tècnica (en paper i en 7 CD) projecte d'explotació (3 toms) estudi geotècnic i hidrològic, memòria ambiental (1 tom) i plans. El 30 d'octubre de 2014 es reitera l'emissió de la declaració d'impacte ambiental i de l'informe del projecte de restauració.  
  
El 28 de novembre de 2014 el promotor remet documentació complementària relativa a l'estratègia de rehabilitació, pla de restauració i còpia d'informes sectorials.  
El 21 i 23 d'abril de 2015 es requerix al Servici Territorial d'Energia l'esmena de deficiències per a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental, trasllada còpia de l'esmentat requeriment al promotor en la mateixa data.  
El 17 d'agost de 2015 la direcció territorial de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius Comerç i Treball d'Alacant remet en format paper i en CD document d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental i del pla de restauració presentat pel promotor.  
  
El 18 de novembre de 2015, a la vista de la documentació presentada pel promotor es reitera l'esmena de deficiències al través de l'òrgan substantiu (mines d'Alacant) i es rep nova documentació complementària el 22 de febrer de 2016.  
  
Informació pública i al·legacions rebudes  
D'acord amb el certificat del cap del Servici Territorial d'Energia d'Alacant d'1 d'octubre de 2013 (rebut el 17.10.2013) la informació pública de l'expedient va ser realitzada per mitjà de publicació de l'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 7090, de 16 d'agost de 2013, sense que consten al·legacions presentades en el període establit.  
  
Informes de les administracions afectades  
En l'escrit del Servici Territorial d'Energia d'Alacant pel qual es va incoar l'expedient d'avaluació ambiental s'indica que en el projecte s'inclouen els següents informes sectorials: Confederació Hidrogràfica del Xúquer de maig de 2007, Direcció General de Patrimoni Cultural de 9 de juliol de 2012 i certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Biar de 12 de febrer de 2009.  
Posteriorment el promotor aporta el 24 de novembre de 2014 informes obtinguts en el procediment de declaració d'interés comunitari: informe ajuntament, del Servici d'Infraestructura verda i Paisatge, de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant i del Servici de Planificació de la Conselleria de la Direcció General d'Obres Públiques.  
  
  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
S'inclou un primer informe de 2006 desfavorable i un segon informe de maig de 2007 favorable respecte a tres aspectes: afecció al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia, disponibilitat de recursos hídrics per a atendre les demandes de l'actuació i incidència en el règim de corrents.  
Respecte a l'afecció al domini públic hidràulic s'indica que no es veu afectada la zona de policia, ni incidix en el règim de corrents. S'advertix de la necessitat de prendre mesures per a garantir la correcta arreplega de les aigües d'escolament tant en la fase d'explotació com en la d'abandó. També s'indica que es troba pròxima a una zona de risc d'inundació 6 d'acord amb el PATRICOVA, encara que no es veu afectada.  
En relació amb el consum d'aigua es considera justificat l'origen i volum de recursos hídrics per a la restauració.  
Posteriorment s'aporta una resolució d'1 de febrer de 2008 de concessió, per un termini de 25 anys, d'un volum de 28.000 m³/any i un cabal màxim de 3,9 l/seg d'aigües subterrànies en la partida del Camí Fondo del terme municipal de Biar amb destinació industrial.  
  
Informes de la Direcció General de Patrimoni Cultural  
S'aporta un informe d'autorització de la prospecció arqueològica i informe una vegada feta de febrer de 2007 que indica:  
Que la prospecció ha sigut positiva i, per tant, es requerix la necessària adopció de mesures correctores consistents en la realització de sondejos arqueològics mecànics previs a l'obertura de l'explotació de les parcel·les, actuació que requerirà la corresponent autorització administrativa en el moment de l'execució. Així mateix s'advertix que, dels resultats d'estes actuacions podran derivar-se condicionants per a l'activitat de conformitat amb el que preveu l'article 62 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià i que sense perjuí de l'anterior l'aparició de restes arqueològiques o paleontològics en el curs de les obres determinarà l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament la conselleria per tal que es determinen les mesures oportunes de conformitat amb el que preveu la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
Quant al patrimoni etnològic, la prospecció ha localitzat dos cisternes, un baixador ferroviari i una casta de peons caminers en la perifèria. Es considera adequada la proposta de conservació de la cisterna afectada de la parcel·la 216 del polígon 13 encara que s'hauran de documentar la resta d'elements localitzats d'acord amb el model de fitxa de la direcció general.  
En 2008 s'emet un informe favorable de l'estudi d'impacte ambiental que incorpora, en l'apartat 3.7, específicament les mesures protectores per a evitar l'afecció al patrimoni.  
S'atorga igualment autorització per a la realització dels sondejos arqueològics de 26 de febrer de 2009 en les parcel·les 203 i 226 del polígon 13 així com l'autorització de 27 de gener de 2010, des del punt de vista patrimonial de l'activitat d'extracció d'àrids.  
  
Informes de l'Ajuntament de Biar  
L'Ajuntament indica el 12 de febrer de 2009 que l'activitat serà compatible amb la normativa urbanística sempre que s'obtinga la DIC i l'evacuació d'impacte ambiental favorable.  
Així mateix s'aporta concessió d'aigua potable de l'Ajuntament de Biar de 4 de juliol de 2007 amb extensió de la xarxa municipal d'abastiment i informe del municipi de 18 d'agost de 2006 sobre restauració de pedreres que indica la necessitat de comptar amb un pla de restauració integral per a minimitzar els efectes de les activitats extractives.  
  
Així mateix s'aporta un informe de l'ajuntament sobre el tràmit de DIC que reitera la compatibilitat urbanística de l'activitat, apuntant que compta amb subministrament d'aigua i electricitat.  
  
Informe del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge  
El 2 d'agost de 2013 emet un informe favorable sempre que es duguen a terme les condicions i mesures d'integració paisatgística i pla de restauració fixades en l'estudi d'integració paisatgística i apunta que s'haurà d'actuar en la restauració de forma conjunta amb les explotacions contigües i concretament en el Camí del Derramador.  
  
  
Informe del Servici de Planificació de la Direcció General de Transports i Logística  
Emet informe favorable en relació amb el planejament viari sense perjuí de l'informe que puga emetre la Diputació d'Alacant respecte al camí d'accés a l'activitat des de la CV 807.  
  
Informe del Servici Territorial de medi ambient d'Alacant en el qual s'indica que la secció forestal informa no afectar béns mediambientals a excepció de la via pecuària el tractament de la qual serien les determinacions de la resolució de 23 de novembre de 2011, de la direcció territorial (expedient FOAUTVP/33/2011) que autoritza la millora de l'actual ferm del camí que discorre sobre l'Assagador del Camí de Cabdet en el tram necessari per a la circulació dels vehicles i maquinària associades a l'explotació de la pedrera El Cubet, que així mateix queden autoritzades a circular sobre el dit tram. Les millores es realitzaran amb saorres regades i compactes i no se pot pavimentar ni asfaltar el camí.  
  
S'indica quina ha de ser la senyalització de la via pecuària així com la preferència de la seua funcionalitat, és a dir, del pas de bestiar sobre la circulació de caràcter industrial.  
L'informe de la Secció de Qualitat Ambiental considera acceptables les proposta del projecte, i advertix de la necessitat de tramitar l'autorització o comunicació establida en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera per ser una activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, així com el compliment del que establix la Llei 7/2002, de la Generalitat, de protecció contra la contaminació acústica i legislació de desplegament (Decret 266/04).  
  
  
Consideracions ambientals  
L'explotació minera en qüestió té diversos antecedents d'avaluació ambiental: un primer procés d'avaluació conjunt de les activitats extractives situades en els polígons 12 i 13 del terme de Biar, l'any 2004, sobre el qual es va formular una declaració d'impacte ambiental desfavorable, ja que la documentació presentada presentava deficiències en qualitat i contingut i no plantejava una solució que assegurara la restauració i la integració en l'entorn de les parcel·les sol·licitades per a ampliar l'explotació d'àrids.  
Amb posterioritat es va presentar de forma individualitzada un nou estudi d'impacte ambiental, expedient 173/9731-JDG, que va ser resolt desfavorablement mitjançant una resolució de 13 d'octubre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, només als efectes ambientals, ja que el projecte d'obertura de l'explotació de recursos de la secció A) denominat «El Cubet», en el terme municipal de Biar (Alacant) promogut per ÁRIDOS LÓPEZ, SL, no garantia la correcta restauració de l'àrea afectada per l'explotació i la seua integració en l'entorn.  
  
El 17 d'octubre de 2013 es remet un nou projecte d'explotació de la denominada pedrera El Cubet i el 24 de novembre de 2014 se'n remet documentació complementària. La documentació presentada patix de les mateixes deficiències que van motivar les resolucions desfavorables anteriors i per això el 21 d'abril de 2015 es tramita un requeriment d'esmena de deficiències sobre les qüestions concretes següents:  
1) Justificació de l'exclusió de l'àmbit de l'explotació de la parcel·la 249 del polígon 13 o, si és el cas, acords de restauració amb la mercantil contigua.  
2) Aspectes relacionats amb les operacions de rebliment de la fase de restauració com ara càlcul de volums, naturalesa, procedència, i s'advertix de la prohibició del rebliment amb residus de procedència no minera, excepte els denominats residus inerts adequats (RIA) d'acord amb la definició de la legislació sectorial vigent en matèria de residus.  
  
3) Reconsideració d'alguns aspectes relacionats amb els rebliments de superfícies excavades com ara superfícies concretes a omplir així com cotes de rebliment, necessitat d'establir un calendari per a les operacions de rebliment i associació de les fases de rebliment amb les fases d'explotació.  
4) Esmena de deficiències de la cartografia presentada de manera que queden clarament reflectides,tant en els plans de planta com en plans de perfils transversals i longitudinals, les cotes d'explotació, la morfologia final de la planta de restauració amb grafiat dels diferents bancs perimetrals remodelats i la transició amb el terreny contigu no excavat o ja restaurat.  
5) Coordinació de la restauració amb les explotacions contigües al sud (Arenas el Valle, explotació el Rubio).  
El 12 d'agost de 2015 es rep contestació al requeriment de 21 d'abril de 2015, i es comunica, el 18 de novembre de 2015, al Servici territorial d'Energia que persistien la major part de les deficiències assenyalades, i es reitera el requeriment i advertix de caducitat en el mateix escrit.  
El 22 de febrer de 2016 el Servici territorial d'Energia d'Alacant remet nova documentació complementària composta per:  
- Compromís de restauració entre la mercantil responsable de l'explotació de la parcel·la 249 del polígon 13 i (Transportes y Excavaciones Camarasa Navarro) i el pla de restauració presentat per Áridos López per a l'explotació del Cubet Sli y Áridos López.  
- Pla de restauració Text Refós (2 toms).  
- Addenda a l'estudi d'impacte ambiental.  
En la documentació (datada al novembre de 2015) s'han esmenat les deficiències gràfiques quant a la morfologia de la planta restaurada i a les corresponents cotes, encara que en els perfils transversals s'han observat alguns errors que és necessari assenyalar: els perfils transversals 6, 7 i 9 corresponents a la planta restaurada (pla 22.13 de l'estudi d'impacte ambiental i pla 12.2 del pla de restauració) tenen assignats erròniament les dades i la grafia del terreny a la rasant i viceversa.  
  
Així mateix s'han introduït les modificacions que contribuïxen a garantir la restauració projectada i a aconseguir una millor integració de l'àrea afectada en l'entorn, que amb poques paraules consistixen en:  
- Rebliment d'aquelles parcel·les estretes situades entre àrees no excavades.  
- Estabilització del ferm dels camins afectats per l'activitat amb la instal·lació de geocel·les reblides amb el material natural (grava i arena com a substitució al formigonat) el que contribuïx a mantindre el caràcter rural de l'entorn.  
- Tramitació i instal·lació d'una planta de valoració de RDC juntament amb les instal·lacions de tractament actuals en la parcel·la 127 del polígon 12 que permetrà tindre una provisió regular de RIA (una vegada autoritzats per l'òrgan competent) per als rebliments previstos en el pla de restauració.  
- Millora de la documentació gràfica de la planta restaurada, encara que s'han observat alguns errors en els perfils transversals corresponents.  
- S'aporta calendari d'execució de la restauració que és, evidentment orientatiu, quant a dates d'inici, ritme i finalització però que és vàlid per a determinar la seqüència d'execució i duració de les fases de restauració.  
- S'ha aportat la documentació gràfica i escrita per a la restauració coordinada entre explotacions contigües:  
1. S'aporta conveni entre la mercantil explotadora de la parcel·la 249 del polígon 13.  
2. Annex 10 del Text Refós del pla restauració, inclou l'anàlisi i compliment de criteris de contigüitat en parcel·les limítrofes amb la mercantil Arenas el Valle per al qual s'ha tingut en compte el pla de restauració datat en 2010.  
En la documentació presentada al febrer de 2016 es proposa la impermeabilització de les parcel·les previ al farciment i el seguiment dels possibles lixiviats a pesar que el projecte proposa l'ús exclusiu de residus miners propis i aliens i RIA, per a la remodelació del terreny i l'obtenció de la planta de restauració. Estes accions no sols resulten innecessàries per la naturalesa dels materials sinó que introduïx incertesa i dubtes del compromís adquirit en el projecte presentat. És per això que el promotor ha de realitzar la vigilància a priori, és a dir verificar la naturalesa dels materials abans de la incorporació i utilització en la restauració i en el cas dels RIA obtindre la corresponent autorització.  
  
Quant a l'anàlisi dels quatre fronts de contigüitat (annex 10 del pla de restauració) entre les explotacions del Cubet (promogut per Áridos López) i El Rubio (promogut per Arenas el Valle). Es proposen les modificacions o ajustos que ha de realitzar cada un dels promotors perquè en les àrees de contigüitat la restauració siga gradual.  
  
Cal tindre en compte que l'explotació del Rubio, promoguda per Arenas el Valle, no compta amb declaració d'impacte ambiental favorable i per això la coordinació proposada està condicionada a la viabilitat ambiental del dit pla de restauració i, per tant, subjecta a modificacions. No obstant això analitzem a continuació les propostes per a cada una de les contigüitats:  
- Contigüitat 1 entre la parcel·la 178 (explotació el Cubet) i nord-oest de la denominada zona B d'Arenas el Valle (parcel·les 176, 177 i 179) ambdós en el polígon 12 del terme de Biar. Es modifica la proposta inicial de rebliment de la parcel·la 178 fins a la superfície del terreny no excavat proposant un rebliment a cota - 5 metres del terreny no excavat en aquella superfície contigu amb El Rubio de manera que hi haja una menor diferència de cota entre ambdós plantes restaurades i que la diferència amb el terreny no excavat no excedisca els 5 o 6 metres. Es considera acceptable la proposta.  
- Contigüitat 2.1 entre la parcel·la 34 (explotació El Cubet) i les parcel·les 15 i 17 (zona F Arenas el Valle) ambdós del polígon 12 del terme de Biar. Atés que l'explotació El Rubio preveu el rebliment de la parcel·la a cota 578-580, i que la cota d'excavació del Cubet és de 569 a 571, es projecta en la parcel·la 34 el corresponent talús amb berma intermèdia.  
La morfologia d'este front queda supeditat bé a la disponibilitat real del material de rebliment per part d'Arenas el Vallle, bé a la inconveniència des del punt de vista ambiental de procedir al seu rebliment ja que actualment la zona F està excavada. En el cas que no s'omplira la zona F, el talús limítrof de la parcel·la 34 del Cubet seria innecessària i hauria d'ajustar-se a les noves circumstàncies.  
Encara que no s'ha indicat expressament en l'anàlisi de la contigüitat esta mateixa situació es dóna entre la zona limítrofa F d'Arenas el Valle amb la parcel·la 24 del polígon 13 de l'explotació del Cubet.  
- Contigüitat 2.2. el camí de Cantalar a cota aproximada de 585 metres limita les dos explotacions, i queda a un costat la parcel·la 179 del polígon 12 amb una cota d'explotació a 570 correspon a la zona B de l'explotació el Rubio i a l'altre la parcel·la 24 i parcialment la parcel·la 29 del polígon 12 de l'explotació el Cubet la cota d'explotació de la qual és aproximadament 575, és a dir el desnivell de l'explotació del Rubio és de 15 metres i de l'explotació el Cubet és de 10 metres.  
  
Per part de l'explotació del Cubet es planteja la possibilitat de rebaixar coordinadament la cota del camí del Cantalar a 580, el que suposaria una reducció del desnivell de l'explotació el Rubio a 10 metres i a 5 metres en l'explotació del Cubet, i s'indica que es condicione en la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
Encara que inicialment podria estimar-se convenient la dita proposta l'anàlisi realitzada no ha tingut en compte que el tram limítrof (aproximadament uns 144 metres) se situa entre les parcel·les 130 i 25 del polígon 25 contigus amb el camí del Cantalar que no pertanyen a cap de les dos explotacions.  
En conseqüència, en principi es manté el camí amb la conformació actual, i les respectives explotacions han de salvar els desnivells amb una morfologia de restauració adequada. En el cas de la pedrera del Cubet la morfologia de restauració proposada en el pla de restauració es considera acceptable.  
- Contigüitat 3.1. Es tracta de la contigüitat de les parcel·les 133, 127 i 86 de l'explotació El Cubet amb les parcel·les 137, 136, 134, 126, 125, i 122 (zona B) de l'explotació del Rubio d'Arenas el Valle.  
La parcel·la 133 i parcialment la parcel·la 127 (en la part no ocupada per instal·lacions de tractament) es troben restaurades a una cota de 582-584 encara que es planteja una cota perimetral entre 585 i 590 metres (coincidix amb els perfils transversals 6 i 7 del pla de restauració El Cubet). La cota d'excavació de l'explotació el Rubio es fixa entre 572 i 578 metres. Es proposa en el pla de restauració de l'explotació el Cubet l'eliminació del material acumulat en la zona limítrofa. La dita modificació es considera acceptable des del punt de vista ambiental i ha sigut reflectida en els perfils transversals (6 i 7) corresponents a la planta restaurada.  
- Contigüitat 3.2. Es tracta de contigüitat de la parcel·la 86 i 300 del polígon 12 de l'explotació el Cubet amb les parcel·les 85 i 44 del polígon 12 de l'explotació el Rubio.  
Es donen dos situacions diferenciades: la parcel·la 86 (de l'explotació el Cubet) confronta amb la parcel·la 85 i parcialment amb la parcel·la 44 (de l'explotació del Rubio), mentres que la parcel·la 300 (de l'explotació el Cubet) no té contigüitat directa sinó que el camí Cantalar dividix ambdós explotacions, situació semblant a la contigüitat 2.2 encara que en este cas no es realitza cap proposta de coordinació entre ambdós explotacions.  
En el cas del tram de la parcel·la 86 del Cubet contigu amb la parcel·la 85 i part de la 44 de l'explotació El Rubio (tal com es pot apreciar en el perfil transversal núm. 10) es pot procedir de la mateixa manera que en la contigüitat 3.1, és a dir, eliminant el material acumulat en el límit entre ambdós explotacions suavitzant la transició entre elles.  
  
En el límit de la parcel·la 300 de l'explotació el Cubet amb la parcel·la 44 del Rubio s'estudiarà com a alternativa viable coordinada per a ambdós explotacions la reducció de la cota del camí del Cantalar en el tram comú.  
Tant l'activitat extractiva primària com les diverses instal·lacions annexes (inclosa la planta de valoració de RCD) són activitats potencialment contaminants de l'atmosfera amb nombroses fonts difuses, per la qual cosa es requerix l'autorització de l'òrgan competent de la comunitat autònoma (Direcció General de Qualitat Ambiental) d'acord amb el que preveu el Reial Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera i s'establixen les disposicions bàsiques.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu el grup 3, apartat c, de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre,del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.  
  
2. L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, per la qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes i en el Decret 162/1990, de 5 d'octubre, del Consell de la Generalitat i en les altres disposicions que s'apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, atribuïx a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot l'anteriorment exposat i fent ús de les facultat atribuïdes formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que s'apliquen, el projecte d'activitat d'extracció de recursos minerals secció A en la concessió minera El Cubet en el terme de Biar, sempre que es faça d'acord amb el que establix la documentació presentada inicialment modificada per la presentada el 2 de febrer de 2016 i d'acord amb els condicionants següents:  
1. L'activitat extractiva així com les instal·lacions annexes (inclosa la planta de RCD en tramitació) requerixen l'autorització de l'òrgan competent de la comunitat autònoma (Direcció General de Qualitat Ambiental) d'acord amb el que preveu el Reial Decret 100/2011, de 28 de gener pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera i s'establixen les disposicions bàsiques.  
  
2. En relació amb el pla de restauració.  
2.1. Es corregiran els errors gràfics detectats (les dades i grafia del terreny corresponen a la rasant i viceversa) en els perfils transversals 6, 7 i 9 corresponents a la planta de restauració presentada al febrer de 2016 (pla 22.13 de l'estudi d'impacte ambiental i pla 12.2 del pla de restauració).  
2.2. Els materials utilitzats com a rebliment total o parcial de les parcel·les per a la conformació de la planta de restauració d'acord amb el projecte presentat seran únicament i exclusivament residus miners propis o aliens i residus inerts adequats (RIA), i no s'admetran en cap cas materials d'una altra naturalesa.  
Es considera, per tant, innecessàries les propostes d'impermeabilització prèvies al rebliment així com la vigilància de lixiviats com a part del programa de vigilància ambiental, i, no obstant això, han d'incloure en el programa de vigilància ambiental el control estricte de verificació de la naturalesa dels materials abans de la incorporació i utilització en la restauració i en el cas dels RIA obtindre, a més, la corresponent autorització de l'òrgan competent.  
2.3. La procedència dels materials de rebliment externs (RIA) de la planta de valoració de la planta de RCD a instal·lar en l'àmbit de l'explotació queda supeditada a l'obtenció de les autoritzacions sectorials pertinents, i han de traslladar de les dites autoritzacions a esta Direcció General de seguida que siguen atorgades.  
Si per qualsevol causa no fóra possible la instal·lació de la planta de valoració de RCD, es presentarà a esta direcció general una proposta alternativa de l'origen dels RIA per si és el cas procedir a una modificació de la declaració d'impacte ambiental.  
2.3. En relació amb el tractament i remodelació de les zones limítrofes amb l'explotació del Rubio (promogut per Arenas el Valle) d'acord amb les consideracions ambientals de la part expositiva d'esta resolució:  
  
- El disseny del talús de les parcel·les 34 i 24 del Cubet contigu amb les parcel·les 15 i 17 (zona F) de l'explotació El Rubio, ambdós del polígon 12 de Biar es considera en principi acceptable i ajustat als criteris generals de restauració, encara que queda supeditat al resultat de la valoració ambiental de l'explotació del Rubio i, per tant, del seu pla de restauració.  
- En el cas del tram de la parcel·la 86 del Cubet contigu amb la parcel·la 85 i part de la 44 de l'explotació El Rubio es pot procedir de la mateixa manera que en la contigüitat 3.1, és a dir, eliminant el material acumulat en el límit entre ambdós explotacions suavitzant la transició entre elles, modificant en conseqüència el disseny de la restauració (perfil transversal 10).  
- En el límit de la parcel·la 300 de l'explotació el Cubet amb la parcel·la 44 del Rubio s'estudiarà com a alternativa viable coordinada per a ambdós explotacions la reducció de la cota del camí del Cantalar en el tram comú. La dita proposta seria presentada en el termini màxim de 6 mesos des de la notificació de la present resolució per si és el cas formular una resolució de modificació de la present declaració d'impacte ambiental.  
3. Sense perjuí de la presentació de la documentació indicada en els punts anteriors es presentarà anualment, com a part del programa de vigilància ambiental, un informe acompanyat de la corresponent planimetria i reportatge fotogràfic en què es detallarà: superfície d'àrea afectada, superfície restaurada, volum de RIA obtingut en la planta de valoració.  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el present acord que inclou la declaració d'impacte ambiental del projecte, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
Quart  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada llei és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
  
València, 5 de juliol de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 12 de setembre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.