Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9396, del 02-08-2022 (2022/7292)

ACORD de 17 de juny de 2022, del Consell, pel qual s'aprova el Pla Sectorial de Finançament Bàsic del Fons de Cooperació Municipal.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**ANUL·LADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/a/2022/06/17/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   9396

Data del DOGV
:   02-08-2022

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2022/7292


Data del document
:   17-06-2022

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Acord

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * legislació
    * política financera
    * administració local
    * impost local

ACORD de 17 de juny de 2022, del Consell, pel qual s'aprova el Pla Sectorial de Finançament Bàsic del Fons de Cooperació Municipal. [2022/7292]  
La Constitució Espanyola garanteix, en l'article 140, l'autonomia dels municipis i determina, en l'article 142, que les Hisendes locals hauran de disposar dels mitjans suficients per a l'exercici de les funcions que la llei atribueix a les Corporacions respectives.  
El principi de suficiència financera suposa la necessitat que les administracions públiques estiguen dotades de poder financer «suficient» per a l'execució de les seues competències materials. Aquesta suficiència, en el vessant de l'ingrés públic, comporta també, en el cas de les Entitats Locals, no sols que puguen establir el seu propi sistema de recursos, sinó que, a més, tals recursos siguen d'una quantia «suficient» per a afrontar les polítiques públiques en matèries de la seua competència.  
En la Comunitat Valenciana, l'Estatut d'Autonomia estableix, en l'apartat 3 de l'article 64, que, per a potenciar l'autonomia local sobre la base del principi de subsidiarietat, per Llei de les Corts, es crearà el Fons de Cooperació Municipal de la Comunitat Valenciana amb els mateixos criteris que el fons estatal.  
En compliment d'aquest mandat estatutari, en l'article 201 de la Llei 8/2010, de 23 de juny, de la Generalitat, de règim local de la Comunitat Valenciana, es va crear formalment el Fons de Cooperació Municipal de la Comunitat Valenciana. Aquest precepte va ser derogat per la Llei 5/2021, de 5 de novembre, reguladora del Fons de Cooperació Municipal dels Municipis i Entitats Locals Menors de la Comunitat Valenciana, que disposa, en l'article 5, que, amb l'obligació de fixar un sistema estable i permanent de finançament de la Generalitat i les diputacions provincials als municipis i les entitats locals menors que presten serveis públics essencials des de la proximitat, i amb la finalitat de garantir la cobertura de les necessitats bàsiques de la ciutadania en el marc de les seues competències, el Consell de la Generalitat, com a òrgan de coordinació, haurà d'aprovar durant el primer semestre de cada exercici, amb la participació de la comissió de col·laboració i coordinació prevista en aquesta llei, en la qual participen les diputacions provincials amb la finalitat d'harmonitzar els interessos públics afectats, el Pla sectorial de finançament bàsic del Fons de Cooperació Municipal per al següent exercici.  
La Comissió de col·laboració i coordinació del Fons de Cooperació Municipal de la Comunitat Valenciana és l'òrgan de participació encarregat de la implementació, el seguiment i el control de l'execució anual del Fons. La seua composició és la regulada en l'article 11 de la Llei 5/2021.  
La Direcció General d'Administració Local va elaborar una proposta de Pla sectorial de finançament bàsic del Fons de Cooperació Municipal per a l'exercici 2023 amb el contingut exigit per la llei, i aquesta ha estat sotmesa a la Comissió de col·laboració i coordinació del Fons de Cooperació Municipal de la Comunitat Valenciana, la qual, en la sessió telemàtica realitzada el 5 de maig de 2022, de conformitat amb els articles 5 i 12 de la Llei 5/2021, i mitjançant acord adoptat per la majoria absoluta de les persones que són membres de la Comissió, ha pres coneixement i ha acceptat el Pla sectorial de finançament bàsic del Fons de Cooperació Municipal per a l'exercici 2023.  
  
De conformitat amb el que s'ha exposat abans i amb allò que preveu l'article 5 de la a Llei 5/2021, de 5 de novembre, reguladora del Fons de Cooperació Municipal dels Municipis i Entitats Locals Menors de la Comunitat Valenciana, i a proposta del president de la Generalitat, en virtut de la competència en matèria d'administració local que li atribueix el Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, el Consell, amb la deliberació prèvia en la sessió de 17 de juny de 2022,  
  
ACORDA  
  
Aprovar el Pla Sectorial de Finançament Bàsic del Fons de Cooperació Municipal, que figura com annex d'aquest acord.  
ANNEX  
  
PLA SECTORIAL DE FINANÇAMENT BÀSIC DEL FONS DE COOPERACIÓ MUNICIPAL  
  
(Art. 5 Llei 5/2021, de 5 de novembre, de la Generalitat, reguladora del Fons de Cooperació Municipal dels Municipis i Entitats Locals Menors de la Comunitat Valenciana).  
  
CONTINGUT DEL PLA:  
1. INTRODUCCIÓ  
2. MARC LEGAL  
3. ANÀLISI DE LA SITUACIÓ DE FINANÇAMENT DELS MUNICIPIS I ELM DE LA CV.  
4. FIXACIÓ D'OBJECTIUS I PRIORITATS ESTRATÈGIQUES.  
5. QUANTIES GLOBALS A APORTAR PER LA GENERALITAT I PER CADA DIPUTACIÓ PROVINCIAL  
6. ALTRES DIRECTRIUS DE COORDINACIÓ.  
  
1. INTRODUCCIÓ  
La Llei 5/2021, de 5 de novembre, disposa en el seu article 5 que, amb l'obligació de fixar un sistema estable i permanent de finançament de la Generalitat i les diputacions provincials als municipis i les entitats locals menors que presten serveis públics essencials des de la proximitat, i amb la finalitat de garantir la cobertura de les necessitats bàsiques de la ciutadania en el marc de les seues competències, el Consell de la Generalitat, com a òrgan de coordinació, haurà d'aprovar durant el primer semestre de cada exercici, amb la participació de la comissió de col·laboració i coordinació prevista en aquesta llei en la que participen les diputacions provincials amb la finalitat d'harmonitzar els interessos públics afectats, el Pla sectorial de finançament bàsic del Fons de Cooperació Municipal per al següent exercici.  
Pel que fa al contingut del pla, aquest ha de contindre conforme a les dades oficials l'1 de gener de l'exercici en què s'aprove una anàlisi de la situació de finançament dels municipis i les entitats locals menors de la Comunitat Valenciana, la fixació dels objectius i de les prioritats estratègiques d'aquesta acció pública, la determinació de les quanties globals a aportar per la Generalitat i cada diputació provincial provincial i la resta de directrius de coordinació necessàries que es puguen preveure reglamentàriament.  
  
2. MARC LEGAL APLICABLE  
La normativa bàsica estatal contempla la possibilitat que les comunitats autònomes assumisquen potestats de coordinació de les diputacions provincials en el marc dels articles 10.2 i 59 de la Llei 7/1985, LRBRL.  
Així, l'article 10 de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les Bases del Règim Local (LRBRL) disposa en el seu punt 2 que «procedirà la coordinació de les competències de les entitats locals entre si i, especialment, amb les de les restants administracions públiques, quan les activitats o els serveis locals transcendisquen l'interés propi de les corresponents entitats, incidisquen o condicionen rellevantment els d'aquestes administracions o siguen concurrents o complementaris dels d'aquestes», i en el punt 4 que «les funcions de coordinació seran compatibles amb l'autonomia de les Entitats Locals».  
  
I l'article 59 de la mateixa llei disposa «a fi d'assegurar la coherència de l'actuació de les administracions públiques, en els supòsits previstos en el número 2 de l'article 10 i per al cas que aquesta fi no puga aconseguir-se pels procediments contemplats en els articles anteriors o aquests resultaren manifestament inadequats per raó de les característiques de la tasca pública de què es tracte - es refereix en aquest punt a les tècniques de cooperació, voluntàries-contemplades en els articles anteriors?, les lleis de l'Estat i les de les comunitats autònomes, reguladores dels diferents sectors de l'acció pública, podran atribuir al Govern de la Nació, o al Consell de Govern, la facultat de coordinar l'activitat de l'administració local i, especialment, de les diputacions provincials en l'exercici de les seues competències».  
  
Per tant, la LRBRL ha previst la possibilitat d'atribuir la facultat de coordinar l'activitat de les diputacions provincials en l'exercici de les seues competències a la Comunitat Autònoma.  
Pel que fa a la Comunitat Valenciana, l'apartat 3 de l'article 66 de l'Estatut d'Autonomia assenyala que «la Generalitat coordinarà les funcions pròpies de les diputacions provincials que siguen d'interés general de la Comunitat Valenciana». Així, aquest precepte estableix, en línia amb el que preveu la normativa bàsica estatal, la possibilitat de coordinar a les diputacions provincials quan concórrega un interés general supralocal o comunitari, perquè amb l'atribució de facultats de coordinació es pretén protegir interessos supralocals.  
La facultat de coordinació, en la mesura en què permet sotmetre als ens coordinats a un «poder de direcció», constitueix, en paraules del Tribunal Constitucional (STC 109/1998, de 21 de maig), «un mecanisme d'intervenció que té una evidente afectació sobre l'autonomia local». Aquesta possibilitat d'afectació de l'autonomia és la que exigeix la presència de límits a la funció de coordinació. Límits que, tant en la doctrina constitucional com en la pròpia legislació bàsica, han quedat concretats en una sèrie d'exigències substantives i procedimentals que s'imposen a tota regulació de la facultat de coordinació.  
Així, el citat article 59 de la LRBRL reconeix a la Comunitat Autònoma la facultat de coordinar l'activitat de l'administració local i, especialment, de les diputacions provincials en l'exercici de les seues competències, i especifica el pressupost i les condicions als quals, en tot cas, haurà d'ajustar-se l'exercici de tal facultat coordinadora. Aquest article, en el seu punt 1, que es remet a l'article 10.2 LBRL, exigeix, d'una banda, que les activitats o els serveis locals transcendisquen l'interés propi de les corresponents entitats (locals), incidisquen o condicionen rellevantment els d'aquestes administracions (la comunitat autònoma) o siguen concurrents o complementaris dels d'aquestes, i per un altre, que la coherència de l'actuació de les administracions públiques no puga aconseguir-se pels procediments de cooperació voluntària o aquests resultaren inadequats per raó de les característiques de la tasca pública de què es tracte.  
A més, l'esmentat article 59.1 de la LRBRL estableix una sèrie d'exigències procedimentals perquè puga establir-se una facultat autonòmica de coordinació sobre les diputacions provincials, que impliquen que els ens coordinats coneguen, amb caràcter previ, com es desenvoluparà aquella. Així, preveu que tal coordinació ha de realitzar-se «mitjançant la definició concreta i en relació amb una matèria, servei o competència determinats dels interessos generals o comunitaris, a través de plans sectorials per a la fixació dels objectius i la determinació de les prioritats de l'acció pública en la matèria corresponent», la qual cosa suposa l'exigència de realitzar la coordinació a través d'un determinat i concret instrument com és aquest pla.  
I aquest pla ha de tramitar-se, com ja s'ha indicat, amb la participació de les administracions o entitats afectades, participació que té com a finalitat l'harmonització dels interessos públics en presència; el que, com assenyala el Tribunal Constitucional, en la Sentència 82/2020, «suposa una garantia de l'autonomia local, perquè implica, d'una banda, la participació dels ens locals en la tramitació del pla i, per una altra, que qualsevol desviació respecte dels interessos locals manifestats mitjançant la seua participació en l'elaboració d'aquell, només podria justificar-se en l'harmonització dels interessos públics en presència.»  
  
3. ANÀLISI DE LA SITUACIÓ DE FINANÇAMENT DELS MUNICIPIS I ELM DE LA COMUNITAT VALENCIANA  
Aquest punt té per objecte analitzar certes magnituds de les hisendes locals de la Comunitat Valenciana a partir de les últimes dades disponibles en l'Oficina Virtual d'Entitats Locals del Ministeri d'Hisenda i Funció Pública que son els corresponents a la liquidació de l'exercici 2020.  
A l'efecte de l'àmbit subjectiu, es mostra a continuació els municipis i entitats locals menors de la Comunitat Valenciana segons els trams de població a 1 de gener de 2022.  
El total de la columna «Municipis i ELM» inclou els 542 municipis i les 7 Entitats Locals Menors de la Comunitat. El desglosse per províncies és el següent:  
  
PROVÍNCIA NOMBRE MUNICIPIS NOMBRE ELM  
ALACANT 141 3  
CASTELLÓ 135 1  
VALÈNCIA 266 3  
NÚM. TOTAL 542 7  
  
  
Concretament, per províncies, el nombre de municipis i entitats locals menors per trams de població així com la concentració de població per trams és la següent:  
Entrant en la informació pressupostària corresponent a la liquidació de l'exercici 2020 dels municipis, l'execució del pressupost de despeses va reflectir uns crèdits definitius de 6.772 milions d'euros. El nivell d'execució va ser d'un 72,61 % del crèdit definitiu, la qual cosa va suposar un import de despesa total executada de 4.917 milions d'euros. El grau de compliment en el pagament de les obligacions reconegudes va ser d'un 93,49 %.  
La major part de la despesa executada va correspondre a despeses de personal (39,92 %) i despeses corrents en béns i serveis (32,91 %). Les transferències, tant corrents com de capital, van ascendir al 9,01 % de la despesa total. Les inversions reals van suposar el 10,97 % i les despeses per al pagament del deute (interessos i amortització del principal), el 6,93 % de la despesa de l'exercici. La despesa en actius financers va ser d'un 0,26 %.  
Pel que fa als ingressos, l'execució del pressupost va presentar unes previsions definitives de 6.808 milions d'euros, reconeixent-se drets nets pel 78,18 % d'aquestes previsions, 5.323 milions d'euros, i recaptant-se en l'exercici el 88,06 % dels drets reconeguts.  
  
Els municipis es van finançar, fonamentalment, mitjançant ingressos tributaris i transferències (corrents i de capital). Els ingressos tributaris (capítols 1 a 3) van suposar el 57,64 % del finançament total. Els impostos directes van representar un 43,63 % dels seus ingressos. Els impostos indirectes només van suposar el 2,28 %, i les taxes i altres ingressos, com a infraccions i multes, van representar el 11,73 %.  
Les transferències corrents, una altra de les principals fonts d'ingressos, van suposar el 34,03 % dels seus drets reconeguts.  
Tant els ingressos patrimonials (1,11 %), com els ingressos per operacions de capital (capítols 6 i 7) (4,37 %) i els ingressos provinents d'operacions financeres (capítols 8 i 9) (2,85 %), van tindre un caràcter residual, un total de 8,33 %, tenint una certa importància les transferències de capital (3,98 %).  
A aquest efecte, l'autonomia fiscal considerada com la proporció que representen els ingressos pressupostaris de naturalesa tributària (impostos, taxes i contribucions especials) en relació amb la totalitat dels ingressos pressupostaris realitzats en l'exercici, va ascendir a un 57,64 %, sent la recaptació d'aquests ingressos de l'exercici corrent del 87,13 %.  
Les transferències més rellevants rebudes (corrents i de capital) pels ajuntaments van ser les següents:  
  
a) De l'Estat:  
Província d'Alacant: 422.653 milers d'euros, la qual cosa va suposar un 22,27 % dels ingressos totals dels ajuntaments de la provincia (224,61 euros per habitant) i un 7,94 % dels ingressos totals dels Ajuntaments de la Comunitat Valenciana.  
Província de Castelló: 123.883 milers d'euros, la qual cosa va suposar un 18,27 % dels ingressos totals dels ajuntaments de la provincia (211,02 euros per habitant) i un 2,33 % dels ingressos totals dels Ajuntaments de la Comunitat Valenciana.  
  
Província de València: 729.571 milers d'euros, la qual cosa va suposar un 26,56 % dels ingressos totals dels ajuntaments de la provincia (281,76 euros per habitant) i un 13,71 % dels ingressos totals dels Ajuntaments de la Comunitat Valenciana.  
  
b) De les Comunitats Autònomes:  
Província d'Alacant: 164.527 milers d'euros, la qual cosa va suposar un 8,67 % dels ingressos totals dels ajuntaments de la provincia (87,43 euros per habitant) i un 3,09 % dels ingressos totals dels Ajuntaments de la Comunitat Valenciana.  
Província de Castelló: 88.045 milers d'euros, la qual cosa va suposar un 12,99 % dels ingressos totals dels ajuntaments de la provincia (149,97 euros per habitant) i un 1,65 % dels ingressos totals dels Ajuntaments de la Comunitat Valenciana.  
Província de València: 277.420 milers d'euros, la qual cosa va suposar un 10,10 % dels ingressos totals dels ajuntaments de la provincia (107,14 euros per habitant) i un 5,21 % dels ingressos totals dels Ajuntaments de la Comunitat Valenciana.  
  
c) De les Diputacions provincials:  
Província d'Alacant: 32.444 milers d'euros, la qual cosa va suposar un 1,71 % dels ingressos totals dels ajuntaments de la provincia (17,24 euros per habitant) i un 0,61 % dels ingressos totals dels Ajuntaments de la Comunitat Valenciana.  
Província de Castelló: 23.233 milers d'euros, la qual cosa va suposar un 3,43 % dels ingressos totals dels ajuntaments de la provincia (39,58 euros per habitant) i un 0,44 % dels ingressos totals dels Ajuntaments de la Comunitat Valenciana.  
Província de València: 137.150 milers d'euros, la qual cosa va suposar un 4,99 % dels ingressos totals dels ajuntaments de la provincia (52,97 euros per habitant) i un 2,58 % dels ingressos totals dels Ajuntaments de la Comunitat Valenciana.  
Pel que fa al romanent de tresoreria per a despeses generals, va ascendir a 667.789 milers d'euros a la província d'Alacant, a 165.738 milers d'euros a la província de Castelló i a 693.243 milers d'euros a la província de València.  
Respecte del finançament dels Ajuntaments mitjançant préstecs rebuts, a la província d'Alacant va suposar un 2,72 % dels seus ingressos totals, en la de Castelló un 2,49 % i en la de València un 2,89 %.  
Pel que fa a les entitats locals menors, l'execució del pressupost de despeses va reflectir uns crèdits definitius de 7.187 milers d'euros, sent les obligacions reconegudes de 5.507 milers d'euros, dels quals les despeses de personal van ascendir a un 23,13 %, les despeses en inversions un 29,22 % i les despeses corrents en bens i serveis un 43,97 %, per tant els de major import.  
Van tindre un caràcter residual les despeses i passius financers (1,06 %) i les transferències corrents i de capital (2,62 %).  
Pel que fa als ingressos, l'execució del pressupost va presentar unes previsions definitives de 7.267 milers d'euros, reconeixent-se drets nets pel 75,15 % d'aquestes previsions, 5.461 milers d'euros.  
Respecte de la financiació de les E.L.M., la seua principal font de finançament van ser les transferències corrents, ascendint a un 81,19 % dels ingressos totals. Les taxes i altres ingressos van ascendir a un 10,47 %, els ingressos per operacions de capital a un 8,12 %, tenint caràcter residual els ingressos patrimonials (0,22 %).  
Les transferències més rellevants rebudes (corrents i de capital) per les entitats locals menors van ser:  
a) Els drets reconeguts de comunitats autònomes van ascendir a 275 milers d'euros, la qual cosa va suposar un 5,04 % dels ingressos totals de les E.L.M.  
b) Els drets reconeguts de diputacions provincials van ascendir a 892 milers d'euros, la qual cosa va suposar un 16,33 % dels ingressos totals de les E.L.M.  
c) Els drets reconeguts d'ajuntaments van ascendir a 3.703 milers d'euros, la qual cosa va suposar un 67,81 % dels ingressos totals de les E.L.M.  
Pel que fa al romanent de tresoreria per a despeses generals de les entitats locals menors, va ascendir a 3.524 milers d'euros.  
Les entitats locals menors no van acudir al finançament mitjançant préstecs.  
  
4. FIXACIÓ D'OBJECTIUS I PRIORITATS ESTRATÈGIQUES  
En l'actual context social, econòmic i polític urgeix que la Generalitat actue decididament com a garant del municipalisme, subratlle la importància estratègica de l'àmbit local i intervinga per a corregir desequilibris i desigualtats. És necessari un sistema de finançament local en la Comunitat Valenciana que siga eficient i estructurat, que enfortisca el nivell bàsic, el municipal, on radica el poder polític i la representació democràtica més pròxima als ciutadans i ciutadanes.  
  
Les competències pròpies i el finançament incondicionat constitueixen l'expressió de l'autonomia local. Per això resulta necessari aprofundir en la garantia d'un sistema estable de finançament local amb l'objectiu d'assegurar una gestió pública de qualitat en l'exercici de les competències municipals.  
Els nivells central i autonòmic tenen l'obligació constitucional de garantir la suficiència financera als ajuntaments. La cultura de la subvenció cap als ens locals comporta disfuncions del sistema que produeixen una jerarquia impròpia a l'hora de determinar les prioritats i les polítiques en el que li correspon decidir a l'ajuntament en funció de les seues competències. A aquest efecte, és necessària la dotació d'un fons autonòmic de finançament local, que d'una manera incondicionada, objectiva i transparent, done cobertura al principi d'autonomia local i proporcione estabilitat al sistema.  
La Constitució Espanyola consagra, en els articles 137 i 142, els principis d'autonomia i suficiència financera dels ens locals per a l'exercici de les funcions que la llei els atribueix.  
Aquests principis han estat reconeguts per la Carta Europea d'Autonomia Local, de 15 d'octubre de 1985, ratificada per Espanya el 20 de gener de 1988, en els articles tercer i nové respectivament.  
El principi d'autonomia local és el dret i la capacitat efectiva de les entitats locals d'ordenar i gestionar una part important dels assumptes públics, en el marc de la llei, sota la seua responsabilitat i en benefici dels seus habitants, mentres que el principi de suficiència financera es tradueix en el dret de les entitats locals a tindre recursos propis suficients dels quals poder disposar lliurement en l'exercici de les seues competències. Aquesta suficiència, en el vessant de l'ingrés públic, comporta també en el cas de les Entitats Locals no sols que puguen establir el seu propi sistema de recursos, sinó que a més eixos recursos siguen d'una quantia «suficient» per a afrontar les polítiques públiques en matèries de la seua competència.  
En la Comunitat Valenciana, l'Estatut d'Autonomia estableix en l'apartat 3 del seu article 64, que per a potenciar l'autonomia local sobre la base del principi de subsidiarietat, per llei de les Corts, es crearà el Fons de Cooperació Municipal de la Comunitat Valenciana, i en compliment d'aquest mandat estatutari, en l'article 201 de la Llei 8/2010, de 23 de juny, de la Generalitat, de règim local de la Comunitat Valenciana, es va crear formalment el Fons de Cooperació Municipal de la Comunitat Valenciana, del qual son beneficiaris del Fons tots els municipis de la Comunitat Valenciana. A través d'aquest fons es finançaran serveis, infraestructures i equipaments bàsics dels municipis de la Comunitat, i s'establiran les seues dotacions en cada llei de pressupostos de la Generalitat. S'indica finalment que per reglament es desenvoluparà la participació dels municipis en les dotacions del Fons de Cooperació Municipal de la Comunitat Valenciana. El desenvolupament reglamentari es va realitzar mitjançant el Decret 51/2017, de 7 d'abril, del Consell, pel qual es regula el Fons de Cooperació Municipal Incondicionat de la Comunitat Valenciana.  
  
Per a un finançament adequat de les entitats locals és essencial el paper que en aquest exerceixen les diputacions provincials com a administracions que, de conformitat amb l'article 31.2 de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les bases de règim local tenen entre els fins propis i específics garantir els principis de solidaritat i equilibri intermunicipals en el marc de la política econòmica i social i, en particular, assegurar la prestació integral i adequada en la totalitat del territori provincial dels serveis de competència municipal, així com participar en la coordinación de l'administració local amb la de la Comunitat Autònoma.  
  
Per al compliment d'aquests fins, l'apartat 1.b de l'article 36 de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, atribueix, com a competència pròpia de les diputacions provincials, l'assistència i cooperació jurídica, econòmica i tècnica als municipis. En el mateix sentit, l'article 50 de la Llei 8/2010, de 23 de juny, de règim local de la Comunitat Valenciana es refereix a les competències que, en matèria de vertebració del territori, corresponen a les diputacions provincials.  
En el context del marc normatiu esmentat destaca, per tant, l'objectiu comú de l'administració provincial i de la Generalitat d'aconseguir, en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, una prestació integral i adequada dels serveis de competència municipal, per mitjà d'una assistència econòmica i un finançament que permeta potenciar la seua autonomia local. Per a la consecució de l'anterior objectiu és necessari que les diputacions provincials d'Alacant, Castelló i València i la Generalitat doten el Fons de Cooperació Municipal incondicionat de suficient consignació econòmica.  
La participació de les diputacions provincials inicialment es portava a terme per mitjà de l'acord d'adhesió voluntària a aquest Fons, acord que tenia enquadrament en les relacions de cooperació econòmica, tècnica i administrativa que, de conformitat amb els articles 10.1 i 57 de la Llei reguladora de les bases de règim local, es desenvolupa amb caràcter voluntari en assumptes d'interès comú, sota les formes i en els termes que estableixen les lleis. Però el cert és que la participació de les diferents diputacions provincials, si bé ha sigut majoritària no ha estat completa. Això ha provocat disfuncionalitats del sistema en el sentit que els municipis de la nostra Comunitat reben finançament bàsic substancialment diferent en funció de la província a la qual pertanyen i comporta la necessitat d'un nou sistema de cooperació i coordinació, en una matèria tan transcendental com el finançament bàsic municipal, i que suposa també una exigència de realitzar la cooperació i la coordinació a través d'un instrument determinat i concret, com és el pla sectorial, en la tramitació del qual ha de garantir-se la participació dels mateixos ens locals afectats amb la finalitat d'harmonitzar tots els interessos públics en joc.  
  
Tot açò feia necessari garantir mitjançant rang normatiu de llei que el sistema de finançament local gaudi d'estabilitat i de les màximes garanties de permanència per als municipis i entitats locals menors, que estan prestant serveis públics essencials des de la proximitat, amb la finalitat de garantir la sostenibilitat financera dels municipis i la cobertura de les necessitats bàsiques de la ciutadania en el marc de les seues competències, resultant la llei l'instrument normatiu més adequat per a la plena efectivitat de la consecució d'aquest objectiu. Així, en gener de 2020 es va encetar la tramitació de l'avantprojecte de Llei Reguladora del Fons de Cooperació Municipal dels Municipis i Entitats Locals Menors de la Comunitat Valenciana, culminat amb l'aprovació de la Llei 5/2021, de 5 de novembre, de la Generalitat, reguladora del Fons de Cooperació Municipal dels Municipis i Entitats Locals Menors de la Comunitat Valenciana, DOGV núm. 9212 de 10.11.2021.  
  
En la llei, i atés que en el finançament bàsic dels municipis de la Comunitat Valenciana concorren forts interessos autonòmics per ser les comunitats autònomes constitucionalment responsables juntament amb l'Estat, de garantir la suficiència financera de les entitats locals, s'ha declarat expressament d'interés general de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb l'apartat 3 de l'article 66 de l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana, les funcions d'assistència i cooperació jurídica, econòmica i tècnica de les diputacions provincials als municipis, i es configura la participació de les diputacions provincials com una necessitat bàsica per al desenvolupament d'aquest Fons.  
  
5. QUANTIES GLOBALS A APORTAR PER LA GENERALITAT I PER CADA DIPUTACIÓ PROVINCIAL  
El Pla sectorial de finançament bàsic del Fons de Cooperació Municipal ha de contindre, conforme a les dades oficials l'u de gener de l'exercici en què s'aprove, la determinació de les quanties globals a aportar per la Generalitat i cada diputació provincial.  
Per a la determinació d'aquestes quanties s'ha de partir de l'article 7 de la Llei 5/2021, de 5 de novembre, de la Generalitat, reguladora del Fons de Cooperació Municipal dels Municipis i Entitats Locals Menors de la Comunitat Valenciana, segons el qual l'assignació dels recursos econòmics que corresponguen a cada entitat beneficiària s'efectuarà mitjançant criteris objectius que serán objecte de desenvolupament reglamentari mitjançant decret del Consell, de conformitat amb les regles de distribució següents:  
a) Anualment el departament competent en administració local assignarà una quantitat fixa per cadascun dels municipis i les entitats locals menors.  
b) L'import restant del Fons es distribuirà en funció del nombre d'habitants de dret de cada entitat beneficiària, conforme a les xifres de població oficials resultants de la revisió del padró municipal referides a l'u de gener de l'any d'aprovació del pla sectorial corresponent, ponderats mitjançant coeficients correctors aplicables per trams poblacionals de cada entitat beneficiària, que afavorisquen les entitats de menor població. A aquest efecte, no es computaran els habitants de les entitats locals menors en la població del municipi al qual pertanguen.  
  
c) S'establirà un import mínim anual d'assignació del fons per a tots els municipis i entitats locals menors per tal de garantir l'accés a una quantitat de base que permeta el desenvolupament dels pobles en més dificultats a conseqüència de factors com el despoblament.  
  
Per tant, les xifres de població oficials resultants de la revisió del padró municipal que s'han de considerar als efectes del present Pla sectorial són les publicades per l'INE referides a l'u de gener de 2022, que s'inclouen com annex 1.  
Pel que fa als coeficients correctors aplicables per trams poblacionals de cada entitat beneficiària que afavorisquen a les entitats de menor població, mentre que no siguen objecte de desenvolupament reglamentari continuen en vigor els prevists en l'apartat 1 de l'article 7 del Decret 51/2017, de 7 d'abril, del Consell, pel qual es regula el Fons de Cooperació Municipal Incondicionat de la Comunitat Valenciana, que son els següents:  
  
  
1. D'1 a 500 4,0  
2. De 501 a 1.000 3,0  
3. De 1.001 a 2.000 2,5  
4. De 2.001 a 5.000 2,0  
5. De 5.001 a 10.000 1,5  
6. De 10.001 a 20.000 1,0  
7. De 20.001 a 50.000 0,75  
8. De 50.001 a 100.000 0,50  
9. Més de 100.000 0,25  
  
A aquest efecte, no s'han computat els habitants de les entitats locals menors en la població del municipi al qual pertanguen.  
També cal tindre en conte que anualment el departament competent en administració local assignarà una quantitat fixa per cadascun dels municipis i les entitats locals menors. Aquesta quantitat en 2022 ha sigut de 10.000 euros per tal d'afavorir el desenvolupament dels municipis afectats per factors com el despoblament.  
Com que la quantitat fixa per entitat beneficiària afecta a l'import global a aportar per cada diputació provincial és convenient determinar-la en el Pla Sectorial, fixant-se en 10.000 euros per a cada entitat beneficiària en l'exercici 2023.  
Considerant les magnituds pressupostàries analitzades en el punt tercer del present document i a la vista de la rellevància que tenen les transferències de la GVA i de les diputacions provincials en el sistema de finançament dels municipis i ELM, amb l'objectiu de potenciar l'autonomia local sobre la base del principi de subsidiarietat s'acorden els següents imports globals a aportar per les administracions autonòmiques i provincials en l'exercici 2023:  
  
Entitat Quantia global a aportar exercici 2023  
GENERALITAT 32.453.211 -  
DIPUTACIÓ PROVINCIAL D'ALACANT 29.622.342 -  
DIPUTACIÓ PROVINCIAL DE CASTELLÓ 6.063.840 -  
DIPUTACIÓ PROVINCIAL DE VALÈNCIA 66.641.450 -  
  
  
En el cas de produir-se increments en les aportacions de les diputacions provincials, les quanties que superen les establertes en aquest Pla sectorial de finançament bàsic del Fons de Cooperació Municipal poden ser distribuïdes seguint els mateixos criteris definits reglamentàriament o bé adoptant les seues pròpies regles de distribució atenent els principis d'objectivitat i equitat.  
En tot cas aquests imports addicionals s'integraran en el Fons i gaudiran del mateix caràcter incondicionat i no finalista, així com d'estabilitat i vocació de permanència.  
  
6. ALTRES DIRECTRIUS DE COORDINACIÓ  
El Pla sectorial de finançament bàsic del Fons de Cooperació Municipal constitueix l'instrument concret a través del qual es realitza la necessària coordinació en la matèria que ens ocupa, per això es tramita amb la participació de les administracions afectades amb la finalitat d'harmonitzar els interessos públics en presència. A conseqüència d'això la Llei 5/2021 regula les següents directrius de coordinació, derivades de la necessitat que els ens implicats respecten el contingut del Pla:  
- Art. 5.3: «La Generalitat haurà de dotar anualment aquest fons mitjançant el crèdit pressupostari corresponent en la seua llei de pressupostos».  
- Art. 5.5: «Les diputacions provincials, abans de l'aprovació dels seus projectes de pressupost, els posaran en coneixement del departament competent en règim local, que, en un termini de quinze dies, podrà manifestar les objeccions respecte a aquelles previsions pressupostàries que suposen infracció de les directrius de coordinació.  
Transcorregut aquest termini sense que s'hi manifesten objeccions o observacions, s'entendrà evacuat aquest tràmit, en el sentit que el departament competent en règim local no aprecia infracció de les directrius de coordinació.  
Si s'hi produeixen objeccions, en els termes de l'article anterior, es posaran de manifest a les diputacions interessades perquè siguen tingudes en compte en l'aprovació dels seus projectes de pressupost»  
- Art.Art. 5.6: «Sense perjudici de les facultats d'impugnació atribuïdes a la comunitat autònoma per la legislació vigent en relació amb els actes i els acords de les diputacions provincials que infringisquen les normes i les obligacions derivades d'aquesta llei, el Consell, en aplicació de l'article 66 de l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana, podrà requerir a la persona titular de la presidència de la diputació provincial de què es tracte, quan advertisca que aquestes infraccions s'han comés, perquè respecten les directrius de coordinació, amb indicació de les rectificacions o esmenes que siguen procedents.»  
- Art.Art. 5.4: «Per a assegurar el compliment degut de les obligacions derivades de l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana, d'aquesta llei i del pla sectorial, el Consell, bé directament en tot cas, o bé a través del departament competent en règim local, podrà obtindre de les diputacions provincials tota la informació que considere necessària i efectuar les comprovacions que considere oportunes».  
  
- Art.Art. 6: «El procediment per a l'assignació anual de la quantia pressupostada per la Generalitat corresponent a cada entitat beneficiària l'iniciarà d'ofici la persona titular del departament amb competències en administració local, a qui correspondrà emetre la resolució de reconeixement de conformitat amb les regles de distribució contingudes en aquesta llei, amb el coneixement previ de la Comissió de col·laboració i coordinació del Fons de Cooperació Municipal de la Comunitat Valenciana. En aquesta resolució s'establirà el procediment de pagament d'aquestes quanties».  
De conformitat amb l'article 5.2 de la Llei 5/2021 reglamentàriament es podran preveure altres directrius de coordinació.  
  
València, 17 de juny de 2022,  
  
La consellera secretària,  
MÓNICA OLTRA JARQUE


Còpia Permalink ELI