Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5549, del 05-07-2007 (2007/7016)

Informació pública de les bases particulars per a la selecció i l'adjudicació del Programa d'Actuació Integrada de la Unitat de Execució número 21.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5549

Data del DOGV
:   05-07-2007

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - B) LICITACIÓ I ADJUDICACIÓ DE CONTRACTES

Número del document
:   2007/7016


Data del document
:   15-05-2007

Organisme emissor
:   Ajuntament de Benicàssim

Tipus de document
:   Concurs

Descriptors 

:   * Benicàssim
    * obres públiques
    * contracte d'obres
    * pla d'urbanisme
    * licitació
    * administració local

Informació pública de les bases particulars per a la selecció i l'adjudicació del Programa d'Actuació Integrada de la Unitat de Execució número 21. [2007/7016]
El Ple de l'Ajuntament, en la sessió del dia 10 d'abril de 2007 va adoptar l'acord d'aprovació de les bases particulars per a la selecció i adjudicació del Programa d'Actuació Integrada de la Unitat d'Execució número 21, que en la seua part dispositiva diu així:
«Primer. Iniciar el procediment per a la gestió indirecta del Programa per a l'Actuació Integrada de la Unitat d'Execució número 21 del PGOU de l'any 1994.
Segon. Aprovar les bases particulars reguladores que junt amb les supletòries aprovades en l'annex II del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial Urbanística de la Generalitat Valenciana, com també les bases generals aprovades per l'Ajuntament, es constituiran en el plec del concurs per a l'adjudicació del programa.
Tercer. Ordenar la publicació del corresponent anunci del concurs en el Diari Oficial de la Unió Europea, en primer lloc, com també en el Diari Oficial de la Comunidad Valenciana.
Quart. La publicació de l'anunci de les bases particulars de programació en el Diari Oficial de la Comunidad Valenciana serà el que produïsca els efectes suspensius de l'atorgament de llicències a què es refereix l'article 101.2 de la Llei Urbanística Valenciana.
Cinqué. Contra aquesta resolució es poden interposar els recursos següents:
a) Recurs de reposició amb caràcter potestatiu. Termini: un mes a comptar de l'endemà a aquell en què es reba aquesta notificació. Si en el mes de venciment no hi haguera dia equivalent s'entén que el termini expira l'últim dia del mes. Òrgan davant el qual s'interposa: davant del mateix que ha dictat l'acte administratiu.
b) Recurs contenciós administratiu directament: Termini: dos mesos comptats des de l'endemà de la recepció d'aquesta notificació. Òrgan: davant del Jutjat Contenciós Administratiu de Castelló, excepte el que disposa l'article 14.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.
No obstant això, es pot interposar qualsevol altre recurs que es considere oportú. (070410P-EX/67)»
Cosa que es publica per a general coneixement.
Benicàssim, 15 de maig de 2007. El tinent d'alcalde (per delegació segons Decret 396/05): Rubén Bellido Tárrega.
BASES PARTICULARS PER A LA SELECCIÓ I ADJUDICACIÓ DEL PROGRAMA D'ACTUACIÓ INTEGRADA DE LA UNITAT D'EXECUCIÓ núm. 21 .
BASE I. OBJECTE DEL CONTRACTE
El present contracte té com a objecte el desplegament i execució del Programa d'Actuació Integrada que s'especifica en les presents bases particulars, en què es regulen les condicions de caràcter tècnic, jurídic, econòmic i administratiu, per a la selecció d'una proposta de Programa d'Actuació Integrada i d'un urbanitzador per al desenvolupament urbanístic de la UE núm. 21 redelimitada.
BASE II. RÈGIM JURÍDIC. (art. 286.1.d) del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)
El present contracte té naturalesa jurídica especial, i en tot el no previst en les presents bases particulars cal aplicar la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana, i el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat per decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell de la Generalitat, i les Bases Generals de Programació.
S'han d'aplicar supletòriament les disposicions contingudes en el títol IV del llibre II del Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques, aprovat per Reial Decret Legislatiu 2/2000, de 16 de juny i les establertes en el Reglament General de la dita llei, aprovat per Reial Decret 1098/2001, de 12 d'octubre, com també les normes que regulen la contractació administrativa de les entitats locals que se li apliquen.
En cas de contradicció entre els documents contractuals abans citats, l'ordre de prelació ha de ser el següent: bases particulars de programació, bases generals de programació, i contracte per al desplegament i execució del Programa d'Actuació Integrada.
BASE III. ORDENACIÓ URBANÍSTICA VIGENT. (Art.131.2.a) Llei Urbanística Valenciana).
L'ordenació urbanística vigent és la que figura en el planejament en vigor amb la redelimitació proposada per al seu àmbit, segons consta en l'Annex A.
BASE IV. MEMÒRIA DE NECESSITATS I OBJECTIUS DEL PROGRAMA D'ACTUACIÓ INTEGRADA. (art. 131.2.b) Llei Urbanística Valenciana)
MEMÒRIA DE NECESSITATS:
Cal justificar en la proposta de programació la necessitat d'abordar un desenvolupament urbà harmònic, sota un nou model que signifique una oferta de desenvolupament immobiliari, residencial, terciari i industrial d'alta qualitat, aprofitant al màxim les condicions naturals i d'accessibilitat del territori.
2. OBJECTIUS DE LA PROGRAMACIÓ:
a) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa. En aquest sentit l'urbanitzador està obligat a:
- Demanar, dels corresponents registres (de la Propietat i Cadastre), tota la informació de les finques i titulars de drets i deures inclosos en l'actuació.
- Fitar i delimitar les parcel·les aportades a la reparcel·lació amb caràcter previ a la redacció del projecte.
- Efectuar un estudi fefaent de les parcel·les semiconsolidades, amb proposta de solució en els termes que preveu el capítol III del TÍtol I de la Llei Urbanística Valenciana.
- Presentar per a la seua aprovació el projecte de reparcel·lació.
- Pagar als creditors nets abans que la reparcel·lació accedisca al Registre de la Propietat.
- Inscriure en el Registre de la Propietat les noves finques resultants, especialment les destinades al domini públic.
- Fer constar en el Registre de la Propietat les afeccions existents (carreteres, ferrocarril, barrancs i altres)
- Cancel·lar les finques cadastrals aportades a la reparcel·lació i inscriure les resultants en el Cadastre.
- Qualssevol altres actuacions necessàries per a la transformació jurídica de les finques afectades.
b) Urbanitzar completament la unitat o unitats d'execució que constitueixen l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals que es necessiten, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa (definint-se, a nivell general, aquelles obres necessàries per a garantir els serveis urbanístics i la seua connexió amb les infraestructures generals).
c) Connectar i integrar adequadament la urbanització amb les xarxes d'infraestructures d'energia, comunicacions i serveis públics existents. Per a això cal:
- Aportar informes de les administracions sectorials les competències de les quals resulten afectades per l'actuació (carreteres, domini públic hidràulic i altres)
- Presentar, si escau, estudis i informes favorables per realitzar les connexions amb les corresponents companyies subministradores (llum, aigua, gas, telefonia i altres).
- Incloure en el Projecte d'Urbanització la construcció de les següents obres complementàries que fossen necessàries.
d) Suplementar les infraestructures i espais públics o reserves dotacionals tant com siga necessari per no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de serveis existents i exigibles reglamentàriament.
e) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació a favor de l'administració, gratuïtament. A aquests efectes:
- L'urbanitzador ha d'efectuar la seua inscripció en el Registre de la Propietat i traslladar a l'administració la corresponent certificació acreditativa d'això.
- Els ha d'entregar en perfectes condicions, una vegada concloses les obres d'urbanització, alçant la corresponent acta d'entrega.
Els transformadors d'energia elèctrica es consideren equipament privat i s'han d'entregar a la companyia subministradora. Tant el sòl necessari per a la seua implantació com el seu cost ha de ser assumit per tots els propietaris afectats.
Els centres de transformació s'han d'ubicar en parcel·la de l'urbanitzador, sempre amb el vistiplau de la companyia subministradora i dels serveis tècnics de l'Ajuntament. Cal finalitzar les obres dels centres i línies de subministrament elèctric abans d'acabar els edificis, a fi de no ocasionar retards en la seua posada en marxa.
f) Obtindre l'aprofitament que legalment corresponga, amb destinació al patrimoni públic del sòl a favor de l'administració actuant de forma gratuïta.
g) Ordenar el repartiment equitatiu de les càrregues i beneficis de l'actuació entre els afectats.
h) Establir terminis per edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora, incloent un cronograma en què s'indique expressament el termini d'edificació dels terrenys propietat de l'Urbanitzador o d'altres propietaris adherits a la seua iniciativa de Programa.
i) Si és el cas, i amb caràcter complementari, es fixen com a objectius a càrrec de l'urbanitzador i sense que siguen repercutibles als propietaris de terrenys afectats, l'execució dels Programes de Restauració Paisatgística, dins de l'àmbit del Programa d'Actuació Integrada, d'acord amb les directrius establertes en la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.
BASE V. PARÀMETRES URBANÍSTICS (art. 131.2.c) Llei Urbanística Valenciana)
Els paràmetres urbanístics són els establerts en la fitxa de gestió que figura en l'annex A.
BASE VI. CRITERIS I OBJECTIUS TERRITORIALS (art.131.2.d) Llei Urbanística Valenciana)
Els criteris i objectius territorials són els que s'estableixen en l'annex A.
BASE VII. CRITERIS D'ORDENACIÓ URBANÍSTICA (art. 131.2.d) Llei Urbanística Valenciana)
Els criteris d'ordenació urbanística són els que s'estableixen en l'annex A.
BASE VIII. OBJECTIUS D'EDIFICACIÓ PRIVADA (art.131.2.e) Llei Urbanística Valenciana)
1. Els objectius d'edificació privada s'han d'ajustar a les normes urbanístiques del Pla General d'Ordenació Urbana.
2. Les condicions de les parcel·les edificables, el volum i forma dels edificis, les condicions estètiques de l'edificació, com també la reserva d'aparcaments, són els establerts en les normes urbanístiques del Pla General d'Ordenació Urbana.
3. S'estableix l'obligació de simultaniejar la urbanització i l'edificació en aquella parcel·la o parcel·les en què s'ubiquen els transformadors a què es refereix la base IV.
BASE IX. PRESCRIPCIONS TÈCNIQUES DELS DOCUMENTS D'ORDENACIÓ I GESTIÓ (art. 131.2.f) Llei Urbanística Valenciana)
S'han d'ajustar al que preveu la Llei Urbanística Valenciana, Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística i al que preveu l'Annex A d'aquestes bases.
Tota la documentació, sense perjudici de la seua presentació en paper, ha de constar en suport digital:
- AUTOCAD fins a versió 2004.
- WORD.
- EXCEL (taules si n'hi haguera).
- Pressuposts i mesuraments, format BC 3.
BASE X. PRESCRIPCIONS TÈCNIQUES DEL PROJECTE D'URBANITZACIÓ (art. 131.2.h) Llei Urbanística Valenciana)
El Projecte d'Urbanització ha de definir els detalls tècnics amb precisió suficient perquè puga ser executat, eventualment, sota la direcció d'un tècnic diferent del seu redactor original. Ha de complir el que estableix l'article 52 del Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques. No pot modificar les previsions del Pla que desenvolupa. En cap cas, pot contindre determinacions sobre ordenació, règim del sòl o de l'edificació. Ha de comprendre tots i cada un dels documents assenyalats en l'art. 156.1 de la Llei Urbanística Valenciana, i en l'article 350 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.
Ha d'ajustar-se a les normes que s'acompanyen com a Annex C.
BASE XI. PREU DE LICITACIÓ (art. 286.1.h) del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)
El preu de licitació, que serveix de base per al càlcul de la garantia provisional, és de 702.975 euros, IVA exclòs.
BASE XII. TERMINIS DE DESPLEGAMENT I EXECUCIÓ DEL PROGRAMA (art. 131.2.i) Llei Urbanística Valenciana i art. 286.1.i) del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).
Cal ajustar-se al que estableix l'article 332 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.
El termini màxim d'edificació dels solars comptat des de la recepció de les obres d'urbanització és de quatre anys excepte per a la parcel·la o parcel·les en què s'ubiquen els transformadors, les quals han d'estar edificades de forma simultània o anterior a la finalització de les obres d'urbanització.
BASE XIII. CAPACITAT PER A SER URBANITZADOR.
1. Poden participar en el concurs per a la selecció i adjudicació del present Programa d'Actuació Integrada totes les persones, naturals o jurídiques, espanyoles o estrangeres, que tinguen plena capacitat d'obrar, siguen o no propietàries dels terrenys afectats i reunisquen les condicions de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles segons les presents bases.
2. En cap cas poden ser urbanitzadors ni promoure Programes d'Actuació Integrada les persones en què concórrega alguna prohibició de contractar de les previstes en l'article 20 del Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques.
BASE XIV. SOLVÈNCIA ECONÒMICA I FINANCERA (art. 131.2.m) Llei Urbanística Valenciana).
La justificació de la solvència econòmica i financera de l'urbanitzador s'ha d'acreditar per un o alguns dels mitjans següents:
a) Informe d'institucions financeres o, si procedeix, justificant de l'existència d'una assegurança d'indemnització per riscs professionals.
b) Si es tractara de persones jurídiques, presentació dels comptes anuals o d'extracte d'aquestes, en el cas que la publicació d'aquestes siga obligatòria en la legislació del país on l'aspirant a urbanitzador estiga establert.
c) Declaració sobre el volum global de negocis i, si procedeix, sobre el volum de negocis relacionat amb el desenvolupament i la promoció d'actuacions semblants que són objecte de concurs, corresponent com a màxim als tres últims exercicis.
BASE XV. SOLVÈNCIA TÈCNICA I PROFESSIONAL (art. 131.2.m) Llei Urbanística Valenciana).
1. La justificació de la solvència tècnica i professional de l'urbanitzador s'ha d'acreditar per un o més dels mitjans següents:
a) Presentació d'una relació dels programes d'actuació integrada, o instruments o contractes relacionats amb el planejament i la gestió urbanística semblants, promoguts i gestionats pel concursant.
b) Indicació de l'equip tècnic, estiga o no integrat en l'estructura organitzativa de l'urbanitzador, que haja de participar en la gestió del programa d'actuació integrada, i especialment dels responsables del control de qualitat. L'equip tècnic ha de comptar com a mínim amb: un arquitecte superior, un enginyer tècnic industrial o de categoria superior, un enginyer tècnic en topografia o de categoria superior, un enginyer tècnic agrícola o de categoria superior, un enginyer de camins, canals i ports, un enginyer tècnic d'obres públiques i un llicenciat en dret.
c) Titulacions acadèmiques i professionals del personal de direcció de l'urbanitzador.
d) Declaració que indique la mitjana anual de personal, amb menció, si escau, del grau d'estabilitat en l'ocupació i la plantilla del personal directiu durant els tres últims anys.
e) Declaració del material, instal·lacions i equip tècnic amb què compte l'urbanitzador per al compliment dels seus compromisos.
f) Declaració de les mesures adoptades per controlar la qualitat durant el desplegament i execució del programa d'actuació integrada, incloent els mitjans d'estudi i investigació de què es dispose.
g) Declaració de les mesures de gestió mediambiental que el concursant està disposat a aplicar durant el desplegament i execució del programa d'actuació integrada.
2. Si per raons justificades en cada cas concret l'urbanitzador no està en condicions de presentar la documentació sol·licitada per l'Ajuntament, pot acreditar la seua solvència tècnica i professional basant-se en la solvència d'altres entitats, amb independència dels vincles jurídics que tinguen establerts entre ells, i cal demostrar en aquest cas davant de l'ajuntament que comptarà amb els mitjans necessaris per a l'execució del programa d'actuació integrada, presentant els compromisos o documents d'anàloga naturalesa que hagen subscrit entre ambdós. Això anterior s'aplicaria, en tot cas, si concorreguera a la licitació una agrupació d'interés urbanístic.
3. La justificació de la solvència tècnica i professional de les agrupacions d'interés econòmic, unions temporals d'empreses o altres agrupacions de persones naturals o jurídiques que decidisquen concórrer conjuntament al concurs pot basar-se en els requisits de solvència d'almenys un dels seus membres.
BASE XVI. GARANTIES.
Els que desitgen participar en el procediment de licitació del programa d'actuació integrada han de constituir en la forma i als efectes prevists en el Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques, una garantia provisional equivalent al 2 per cent de l'estimació aproximada de les càrregues del programa, IVA no inclòs, la qual ascendeix a la quantitat de 14.059,5 euros.
La garantia provisional ha de respondre del manteniment de les propostes de programa pels licitadors fins a l'adjudicació, i de la proposta de l'adjudicatari fins a la formalització del contracte per al desplegament i execució dels programes d'actuació integrada.
La garantia provisional es confisca a aquells licitadors que retiren injustificadament la seua proposició abans de l'adjudicació definitiva.
La garantia definitiva, a constituir en la forma i als efectes prevists en el Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques, s'estableix en un 10 per cent del valor de les càrregues d'urbanització, IVA no inclòs, del Programa d'Actuació Integrada aprovat. S'ha d'ingressar en termini màxim de 15 dies a comptar de la notificació de l'acord d'aprovació i adjudicació del Programa.
Quan les càrregues urbanístiques suposen una baixa superior al 50% de la base XI (702.975 euros IVA exclòs), la garantia definitiva ha d'ascendir al 20% de l'import plantejat.
BASE XVII. PRESENTACIÓ DE PROPOSICIONS.
1. Els que desitgen prendre part en la licitació han de presentar en el Registre General de l'Ajuntament en el termini de sis mesos comptats des de l'enviament de l'anunci del concurs al Diari Oficial de la Unió Europea, les seues proposicions, integrades per tres sobres, identificats en el seu exterior amb la indicació de la licitació a què concórreguen i firmats pel licitador o persona que el represente, indicant el nom i cognoms o raó social del proposant amb la següent documentació en idioma castellà o valencià:
SOBRE A. Alternativa tècnica, es presenta obert.
SOBRE B. Proposició juridicoeconòmica, es presenta en sobre tancat.
La documentació obrant en aquests sobres serà objecte de valoració a l'efecte d'aprovació del Programa i adjudicació de la condició d'Urbanitzador.
SOBRE C. S'ha de presentar amb el títol de "Documentació" i contindre la documentació següent:
A. Si concorreguera una societat mercantil, caldria presentar escriptura de constitució inscrita en el Registre Mercantil. si es tracta d'una Agrupació d'Interés Urbanístic, cal presentar escriptura pública de constitució, com també inscripció en el Registre d'Agrupacions d'Interés Urbanístic dependent de la conselleria competent en Urbanisme.
B. Els que compareguen o firmen proposicions en nom d'un altre o en representació de societat o persona jurídica, han de presentar escriptura de poder inscrita, si és el cas, en el registre Mercantil o registre públic corresponent.
C. Quan l'oferidor actue en nom propi i siga empresa individual, ha de presentar DNI o fotocòpia legalitzada d'aquest.
D. Resguard acreditatiu d'haver constituït la garantia provisional en els termes exigits en la base XVI.
E. Declaració responsable de no estar sotmés a cap de les prohibicions per contractar establertes per la legislació reguladora de la contractació administrativa, incloent trobar-se al corrent en el compliment de les obligacions tributàries i amb la seguretat social, imposades per les disposicions vigents.
F. Els documents que acrediten els requisits de solvència tècnica i professional, econòmica i financera
G. Els concursants estrangers han d'adjuntar una declaració de sotmetiment exprés a la jurisdicció dels jutjats i tribunals espanyols de qualsevol ordre, per a totes les incidències que, de manera directa o indirecta, pogueren sorgir durant el procediment d'adjudicació i durant el desplegament i execució del programa d'actuació integrada, amb renúncia expressa, si procedeix, al fur jurisdiccional estranger que poguera correspondre'ls.
H. Declaració jurada o acta notarial acreditativa d'haver-se practicat o intentat practicar els avisos a què es referix l'article 134.4.
En tot cas, amb caràcter previ a l'adjudicació, l'ajuntament requereix a l'adjudicatari proposat la justificació documental íntegra de tals extrems.
I. En cas de concórrer a la licitació unes quantes empreses, compromeses a la constitució d'una unió temporal, cada una d'elles ha d'acreditar la seua personalitat jurídica i capacitat, indicant els noms i circumstàncies dels empresaris que subscriuen les proposicions, la participació de cada una d'elles, i designant la persona o entitat que, durant la vigència del contracte, ha d'ostentar la representació de la unió davant de l'administració, com també el compromís formal de constituir-se en Unió Temporal d'Empreses en cas de resultar adjudicataris.
2. Cada concursant no pot presentar més d'una proposició, ni formular variants. Tampoc pot subscriure cap proposta en unió temporal amb altres si ho ha fet individualment o figurar en més d'una agrupació. L'incompliment d'aquestes normes dóna lloc a la no admissió de totes les propostes de programa presentades per aquest.
3. Si l'últim dia del termini de presentació de proposicions coincideix amb dissabte, diumenge o festiu, el termini es prolonga fins al següent dia hàbil.
4. Així mateix, els licitadors han d'incorporar a les seues propostes de programa una acta notarial acreditativa del sotmetiment a informació pública pel termini d'un mes dels documents establits en l'article 293.1 i 307 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística. A aquest efecte, els concursants protocol·litzaran els documents assenyalats anteriorment per mitjà d'acta autoritzada per un notari amb competència territorial en el municipi afectat i dipositarà una còpia d'aquests en la seu de l'Ajuntament, exposant-los al públic pels seus propis mitjans, inserint un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat i en un diari no oficial d'àmplia difusió en la localitat, només a l'efecte de la presentació d'al·legacions.
BASE XVIII. CONTINGUT MÍNIM DE L'ALTERNATIVA TÈCNICA.
L'Alternativa Tècnica del Programa d'Actuació Integrada tindrà el contingut següent:
a) Identificació del document de planejament que regule l'ordenació detallada a desenvolupar, si estiguera ja aprovat amb anterioritat al present concurs. En qualsevol altre cas, l'Alternativa Tècnica ha d'anar acompanyada necessàriament d'un document de planejament que incloga una proposta d'ordenació detallada per a l'àmbit d'actuació.
b) Àmbit de l'actuació. Cal ajustar-se al que disposa la base III.
c) Justificació del compliment de les condicions d'integració de l'actuació amb l'entorn.
d) Existència o no d'agrupació d'interés urbanístic i, si és el cas, estatuts i acords socials d'aquesta.
e) Terminis que es proposen per al desenvolupament de l'actuació, amb determinació tant del corresponent a les obres d'urbanització com a les obres d'edificació dels solars resultants.
f) Projecte d'urbanització.
g) Enunciat dels objectius complementaris que es proposen d'acord amb el que disposa la Llei Urbanística Valenciana, amb indicació expressa, si és el cas, dels compromisos d'edificació simultània a la urbanització que estiga disposat a assumir per damunt del mínim legal.
h) Mesures de control de qualitat i compliment de les normes de qualitat ambiental, si és el cas.
i) Inventari preliminar de construccions, plantacions i instal·lacions la demolició del qual, destrucció o eradicació exigisca la urbanització.
j) Estimació preliminar i general d'aquelles despeses d'urbanització variables l'import del qual, fins i tot sent repercutible als propietaris, no es puga determinar per la concurrència d'ofertes.
k) Ha de contindre el compromís del licitador d'edificar de forma simultània a l'execució de la urbanització de la parcel·la o parcel·les a què es refereix la base VIII.3.
BASE XIX. PROPOSICIÓ JURIDICOECONÒMICA.
La proposició juridicoeconòmica ha d'incloure necessàriament la documentació relativa als aspectes següents:
A) Regulació de les relacions de l'urbanitzador i els propietaris i, en particular, la modalitat de retribució al promotor i informació suficient que permeta als propietaris conéixer les conseqüències econòmiques que comporte per a ells la proposta i l'elecció de cada modalitat de retribució.
B) Expressió de les magnituds urbanístiques rellevants establertes pel planejament que incidisquen en la determinació dels drets d'adjudicació.
C) Acreditació de la titularitat i identificació gràfica i registral dels terrenys, dins de l'àmbit de l'actuació i a disposició de l'urbanitzador, siguen de la seua propietat o d'altres propietaris amb què tinga contracte suficient, que hagen de quedar afectes, amb garantia real inscrita en el Registre de la Propietat, al compliment de les obligacions pròpies del dit urbanitzador, en ocasió de la firma del contracte, per a assegurar l'execució dels objectius imprescindibles o complementaris del programa. L'afecció s'ha de traslladar a les finques de resultat que s'adjudiquen després de la reparcel·lació.
D) Full resum de les dades econòmiques rellevants segons model que s'aprove reglamentàriament.
E) Descripció dels següents elements economicofinancers relatius a les càrregues urbanístiques:
a) Pressupost de licitació de l'obra d'urbanització: amb l'abast previst en l'article 168.1.a i b de la Llei Urbanística Valenciana.
b) Cost de projectes: cost de redacció i direcció dels projectes tècnics, especificant cada projecte, que es refereix en l'article 168.1.c de la Llei Urbanística Valenciana.
c) Despeses de gestió: despeses de gestió de l'urbanitzador, calculats en un percentatge del que represente la suma de les partides corresponents a conceptes anteriors.
d) Benefici de l'urbanitzador: benefici empresarial de l'urbanitzador, calculat en un percentatge de la suma dels conceptes expressats en els apartats anteriors, que, en cap cas, pot superar el 10%.
e) Càrregues d'urbanització: càrregues d'urbanització que l'urbanitzador es compromet a repercutir, com a màxim, als propietaris afectats pels conceptes anteriorment expressats.
f) Coeficient de canvi: part alíquota de l'aprofitament objectiu, expressada en tant per u, que correspon a l'urbanitzador en concepte de retribució en sòl per les càrregues d'urbanització, aplicable respecte als propietaris acollits a la dita modalitat de retribució.
g) Preu del sòl a l'efecte de canvi: preu del sòl al qual, en coherència amb el coeficient de canvi, es descompten de les càrregues d'urbanització els terrenys d'aquells propietaris que retribuïsquen amb ells a l'urbanitzador.
h) Finançament: condicions de finançament oferides per l'urbanitzador per al pagament de les quotes d'urbanització a aquells propietaris acollits a aquestes, si és el cas, recolzades per una entitat financera degudament registrada.
F) Informació sobre la possibilitat d'optar per la modalitat de retribució en diners, i mode, condicions i termini per a l'exercici d'aqueixa opció de retribució.
G) Estimació preliminar de la repercussió unitària per metre quadrat de les despeses variables i de la indemnització individualitzada que corresponga als interessats per construccions i plantacions que hagen de desaparéixer o per altres conceptes.
2. La proposició juridicoeconòmica s'ha de presentar degudament firmada i datada.
3. No s'accepten aquelles proposicions que tinguen omissions, errors o ratllades que impedisquen conéixer clarament tot allò que l'Ajuntament estime fonamental per a la proposició juridicoeconòmica.
BASE XX. ADMISSIBILITAT DE VARIANTS. (ART. 131.2.g) de la Llei Urbanística Valenciana)
No s'admeten variants en les qüestions relacionades amb l'ordenació detallada i delimitació de l'àmbit de l'actuació. En la resta dels aspectes cal ajustar-se a allò que s'ha previst en aquestes bases, excepte el que disposa l'Annex A.
BASE XXI. CRITERIS D'ADJUDICACIÓ (art. 286.1.j) del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).
Els criteris d'adjudicació són els establerts en l'Annex B.
BASE XXII. ADJUDICACIÓ DEL PROGRAMA (art. 286.1.g) del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).
L'acord d'aprovació i adjudicació del Programa s'adopta en el termini de quatre mesos des de la data d'obertura de les proposicions juridicoeconòmiques.
Amb anterioritat a la firma del contracte amb l'Ajuntament l'adjudicatari del Programa d'Actuació Integrada ha de presentar resguard acreditatiu d'haver constituït la garantia definitiva en els termes que preveu la base XVI de les presents bases particulars i aportar certificació positiva de trobar-se al corrent de les seues obligacions tributàries i amb la Seguretat Social.
BASE XXIII. FORMALITZACIÓ DEL CONTRACTE
1. En el termini d'un mes a partir de la notificació de l'acord d'aprovació i adjudicació del Programa d'Actuació Integrada a l'adjudicatari, es procedeix a la formalització en document administratiu del contracte per al desplegament i execució del Programa d'Actuació Integrada. El document de formalització ha de ser firmat per l'alcalde, l'urbanitzador i el secretari de la corporació a l'efecte de fedatari públic, annexant a aquest un exemplar de les bases particulars de programació.
2. El contracte pot elevar-se a escriptura pública quan ho sol·licite alguna de les parts. En tot cas, les despeses derivades del seu atorgament han de ser assumides per l'urbanitzador.
3. Si per causa imputable a l'Urbanitzador no poguera formalitzar-se el contracte dins del termini indicat, l'Ajuntament pot acordar la seua resolució, seguint a aquest efecte el procediment establert en el Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques.
BASE XXIV. DICTAMEN DEL CONSELL DEL TERRITORI I PAISATGE (art. 286.1.c) del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).
No procedeix.
BASE XXV. COMPLIMENT.
1. El contracte s'entén complit amb motiu de l'adequada execució de la totalitat de les prestacions incloses, extingint-se una vegada l'urbanitzador haja procedit al seu total compliment mitjançant la recepció de les obres d'urbanització a favor de l'Ajuntament.
2. Una vegada finalitzades les obres d'urbanització, l'urbanitzador ha de realitzar oferiment formal a l'Ajuntament de la recepció de les obres d'urbanització, prèvia remissió per l'urbanitzador de totes les certificacions d'obres, les factures emeses per l'empresari constructor i la documentació que justifique el pagament efectiu de les obres.
3. Perquè puga operar la recepció definitiva de les obres, de forma tàcita o expressa, cal que s'haja liquidat prèvia i definitivament el Programa.
4. L'Ajuntament disposa d'un termini de tres mesos per a inspeccionar les obres d'urbanització i, si és el cas, requerir a l'Urbanitzador l'esmena d'aquelles deficiències apreciades, amb indicació del termini per al seu compliment, que es consigna en una acta de recepció provisional. A l'acte de recepció han d'assistir, en tot cas, un facultatiu designat per l'Ajuntament, el facultatiu encarregat de la direcció de les obres, l'urbanitzador i el contractista, ambdós assistits, si ho estimen oportú, per un facultatiu.
5. La recepció de les obres d'urbanització s'entén produïda als tres mesos del seu oferiment formal a l'Ajuntament sense resposta administrativa expressa, o des que queden obertes a l'ús públic.
6. El termini de garantia és de dotze mesos des del moment que s'entenguen rebudes per l'Ajuntament. Durant aqueix període, el contractista ha de respondre dels defectes constructius que es manifesten.
Finalitzat aquest període, procedeix la devolució de les garanties prestades per l'adjudicatari.
BASE XXVI. RESOLUCIÓ
1. Són causes de resolució del contracte les previstes en el Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques, com també les derivades de la incapacitat legal sobrevinguda de l'urbanitzador i les altres previstes en la legislació general aplicable a les seues relacions amb l'administració.
2. Són també causes de resolució del contracte les següents:
a) La mort o incapacitat sobrevinguda de l'urbanitzador o l'extinció de la seua personalitat jurídica.
b) La declaració de fallida, de suspensió de pagaments, de concurs de creditors o d'insolvent fallit en qualsevol procediment o l'acord de lleva i espera.
c) La falta de prestació en termini de la garantia definitiva.
d) La no formalització del contracte en termini.
e) La demora injustificada en el compliment dels terminis fixats en les Bases Generals i Particulars de programació, i la resta de terminis establits en la Llei Urbanística Valenciana i les normes que la despleguen.
f) La inactivitat injustificada de l'urbanitzador durant un període de sis mesos consecutius o nou alterns en el desplegament i execució del Programa d'Actuació. S'entén produïda la inactivitat o l'abandó quan el desplegament i execució del Programa d'Actuació haja deixat de desenvolupar-se o no es desenvolupe amb la regularitat adequada o amb els mitjans humans o materials precisos per a la seua normal execució en termini. No obstant això, quan es done aquest supòsit, l'Ajuntament, abans de procedir a la resolució, ha de requerir l'urbanitzador perquè regularitze la situació en el termini de cinc dies a comptar del requeriment, llevat que la precisió de la seua execució exigisca un termini major.
g) La imposició d'alguna sanció a l'urbanitzador per infraccions urbanístiques o mediambientals greus o molt greus en relació amb l'àmbit programat és causa de resolució del contracte. A aquest efecte, es requereix que la resolució del corresponent expedient sancionador haja guanyat fermesa o posat fi a la via administrativa.
h) L'obstaculització per l'urbanitzador de l'exercici dels drets i deures urbanístics dels afectats per la programació. S'entén inclòs dins d'aquesta causa de resolució l'incompliment per l'urbanitzador de l'obligació de facilitar informació perquè els propietaris puguen optar per la modalitat de retribució i perquè aquests puguen exercitar plenament els drets que la Llei Urbanística Valenciana els atorga.
i) La resolució anticipada de l'adjudicació per a la seua gestió directa per causa justificada d'interés públic, sense perjudici de les compensacions econòmiques a què això done lloc i que ha d'avaluar l'acord corresponent.
j) La suspensió de llicències en l'àmbit programat, l'aprovació de plans o projectes incompatibles amb el desenvolupament del programa, com també les resolucions administratives que impedisquen prosseguir-lo o paralitzen el seu desenvolupament material o econòmic per inactivitat de l'administració durant més de sis mesos i de manera rellevant, amb dret de l'urbanitzador a instar la resolució amb les compensacions procedents.
k) La renúncia de l'urbanitzador davant d'una retaxació de càrregues fundada en causa legal que implique un increment de l'import de les càrregues previst en la proposició juridicoeconòmica superior al 20 per 100.
l) La realització per part de l'urbanitzador de pràctiques manifestament restrictives de la competència en el mercat immobiliari relacionades amb el Programa d'Actuació. S'entén per pràctiques manifestament restrictives de la competència la inobservança de les regles d'exclusió d'entitats en la selecció de l'empresari constructor, els acords de repartiment de mercat i aquelles altres que, d'alguna altra manera, defrauden o falsegen la lliure competència.
m) El descobriment de condicions territorials no tingudes en compte en acordar el Programa d'Actuació i que facen legalment inviable la prossecució d'aquesta, sense perjudici de les compensacions que procedisquen, si és el cas, o de la possibilitat d'esmenar les seues previsions, si això fóra possible, sense desvirtuar-les substancialment.
n) Incórrer el contractista, durant la vigència del contracte en alguna de les prohibicions de contractar previstes en l'article 20 de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques.
o) Les reiterades deficiències en l'execució del contracte.
p) L'incompliment greu dels deures essencials de l'urbanitzador directament imposats per aquesta Llei.
q) L'incompliment d'alguns dels compromisos oferits.
r) La caducitat del programa per transcurs del termini total per a dur-lo endavant i, si és el cas, la pròrroga.
s) El mutu acord entre l'Ajuntament i l'urbanitzador, sense perjudici de les indemnitzacions que, si és el cas, procedisquen en benefici dels propietaris de terrenys o altres afectats.
t) La subcontractació total o parcial de prestacions que siguen objecte del contracte sense l'autorització prèvia expressa de l'Ajuntament.
u) La suspensió, per causa imputable a l'Ajuntament, de la iniciació del contracte per un termini superior a sis mesos a partir de la data assenyalada en aquell per al seu començament.
v) El desistiment o la suspensió del contracte per un termini superior a un any acordada per l'Ajuntament.
3. Per a la resolució del contracte entre l'Ajuntament i l'urbanitzador és preceptiva la prèvia emissió d'informe favorable del Consell del Territori i el Paisatge.
4. L'Ajuntament, en resoldre l'adjudicació, pot acordar que l'urbanitzador continue l'execució del programa sota les seues mateixes condicions, durant el temps indispensable per evitar perjudicis a l'interés públic.
5. La resolució de l'adjudicació l'acorda l'Ajuntament, amb audiència prèvia a l'urbanitzador per un termini de 10 dies hàbils, i previ dictamen del Consell del Territori i el Paisatge, que pot ser instat també per l'urbanitzador. Sense perjudici de les responsabilitats econòmiques que procedisquen, això determinarà la cancel·lació de la programació i la subjecció de l'àmbit de l'actuació al règim del sòl urbanitzable sense programació.
BASE XXVII. PRERROGATIVES DE L'ADMINISTRACIÓ (art. 286.1.e) del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).
L'Ajuntament ostenta totes les prerrogatives que, en general, reconeix la legislació de contractes de les administracions públiques, entre les quals hi ha les d'interpretar el present contracte administratiu especial, resoldre els dubtes que oferisca el seu compliment, modificar els termes de l'adjudicació per causes imprevistes o no previstes en les presents bases i que siguen d'interés públic, acordar la seua resolució i determinar els efectes d'aquesta.
BASE XXVIII. JURISDICCIÓ COMPETENT (art. 286.1.f) del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).
És competent l'ordre jurisdiccional contenciós administratiu per conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució, i execució del contracte administratiu especial entre l'administració i l'agent urbanitzador seleccionat en pública concurrència.
La vicesecretària: Carmen María España Gregori. L'arquitecte municipal: Miguel Álvarez Martín. L'enginyer de camins municipal: Julián Allepuz Salvador. L'enginyer tècnic agrícola: Jesús Albuixech Moliner. L'enginyera tècnica industrial municipal: Carmen Fabra Peirat.
ANNEX A. BASES PARTICULARS UE núm. 21
Fitxa de gestió: SÒL URBÀ.
Conforme al vigent PGOU aprovat el 28 de juny del 2007.
NÚM. d'unitat: 21.
Superfície TOTAL (m² sòl): 9.204,47.
Superfície NETA (m² sòl): 9.204,47.
Edificabilitat (m² sostre):
QUALIFICACIÓ, EIXAMPLAMENT, 10.525,50
Equipaments (m² sòl).
Via Pública, Xarxa Viària, 3.941,72
Aprofitament mitjà (m²t EDA.1/ m² sòl)
1,143
(VEGEU pla adjunt planejament VIGENT)
Aquestes bases particulars proposen que l'alternativa tècnica que es presente amplie l'àmbit de la Unitat d'Execució a fi d'incorporar-hi els sòls urbans qualificats com a VIA PÚBLICA necessaris per a la correcta integració territorial d'aquest desenvolupament urbanístic.
Nova Fitxa de gestió. SÒL URBÀ.
PROPOSTA UE núm. 21 REDELIMITADA.
NÚM. d'unitat: 21.
Superfície TOTAL (m² sòl): 9.910,27 (1)\*
Superfície NETA (m² sòl): 9.910,27 (2)\*
Edificabilitat (m² sostre):
QUALIFICACIÓ, EIXAMPLAMENT
10.447,54 (1)\*
Equipaments (m² sòl).
Via pública, xarxa viària, 4.686,5 (1)\*
Aprofitament mitjà (m² t EDA.1/ m² sòl)
10.447,54 m²t ENS \* 1m² t EDA.1 / 9.910,27 m² sòl
1m² t'ENS$
1,0542 (1)\*
\* El PRI pot modificar aquestes magnituds com a conseqüència dels xicotets ajusts que un millor alçament topogràfic puga significar sobre la realitat física de l'entorn i àmbit de la UE 21
\* El PRI pot modificar aquesta magnitud en la mesura que s'aprecie que part dels sòls dotacionals existents siguen públics afectes el seu destí i no procedisquen d'una adquisició onerosa per part de l'administració.
L'alternativa tècnica que es pretén ha d'incorporar un Pla de Reforma Interior, l'únic objecte del qual és la redelimitació de la UE, en els termes reflectits en la nova fitxa de gestió indicada i conforme al document gràfic de "Proposta de redelimitació de la UE núm. 21", que acompanyen aquestes bases particulars.
Les dades reflectides en la nova fitxa de gestió han d'ajustar-se a la realitat topogràfica que en resulte i es justifique en el PRI. De la mateixa manera el PRI ha de justificar detalladament la inclusió de les noves porcions de sòl, qualificades com a via pública, immediates a la UE a fi que no existisquen en aquesta zona sòls dotacionals que no puguen incorporar-se al procés d'urbanització que s'inicia.
L'Alternativa Tècnica ha d'incorporar un Estudi d'Integració Paisatgística en la mesura que així ho requereix el Reglament del Paisatge de la Comunitat Valenciana (article 48).ANNEX B, UE núm. 21. Criteris d'adjudicació
ALTERNATIVA TÈCNICA.
a/ Qualitat tècnica de l'ordenació proposada. Màxim 50 punts.
a.1. Adequació a l'ANNEX A: 50 punts.
a.2. No adequació a l'ANNEX A: 0 punts.
b/ Resolució adequada de la integració de l'actuació en el seu entorn i millor estructuració de les dotacions públiques i espais lliures. Màxim 20 punts
b.1. Adequació a l'ANNEX A: 20 punts.
b.2. No adequació a l'ANNEX A: 0 punts.
c/ Qualitat tècnica de les resolucions proposades per a la urbanització.
Màxim 10 punts
C.1. Contingut del projecte 3 punts.
C.2. Moviment de terres 1 punt.
C.3. Clavegueram 1 punt.
C.4. Pavimentació i voreres 1 punt.
C.5. Aigua potable 0,5 punts.
C.6. Telèfon 0,5 punts.
C.7. Instal·lacions de subministrament elèctric 1 punt.
C.8. Instal·lació enllumenat exterior 1 punt.
C.9. Jardineria, xarxa de reg i mobiliari urbà 1 punt.
d/ Vivendes sotmeses a algun règim de protecció que es compromet a promoure l'urbanitzador
Màxim 10 punts.
Compromís de construcció de més de 105 vivendes subjectes a algun règim de protecció que es compromet a promoure l'urbanitzador: 10 punts.
Per a un nombre de vivendes inferior a 105, segons la formulació següent:
Nombre de vivendes subjectes a algun règim x 10 punts.
105
e/ Inversió en Programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana dins de l'àmbit del Programa.
Màxim 5 punts.
Per a programes de restauració paisatgística d'import superior o igual a 50.000 €:
5 punts.
Import inferior a 50.000 €, segons la formulació següent:
Import del programa en - 5 puntos.
50.000
f/ Termini d'execució del Programa d'actuació: Compromís d'edificació simultània a la urbanització per damunt del mínim legalment exigible. Compromisos addicionals assumits voluntàriament a càrrec de l'urbanitzador.
Màxim 5 punts.
f.I./ Terminis d'execució de les obres d'urbanització des del seu inici.
\* Menys de 36 mesos a 24 mesos- 0 punts.
\* Menys de 24 a 18 mesos- 1 punt.
\* Menys de 18 a 12 mesos- 2 punts.
f.II./
Edificació simultània de la parcel·la o parcel·les en què se situen els transformadors: 1 punt.
Edificació simultània de la parcel·la assenyalada en l'apartat f.II.a. i alguna altra: 2 punts.
f.III./ Altres compromisos ÚTILS per a la UE núm. 21 assumits voluntàriament, a càrrec de l'Urbanitzador: 1 punt.
2. PUNTUACIÓ MÍNIMA DE L'ALTERNATIVA PER A PODER VALORAR LA PROPOSICIÓ JURIDICOECONÒMICA. Sobre una puntuació màxima de 100 punts.
La puntuació mínima que s'exigeix a l'Alternativa Tècnica per a poder valorar la Proposició juridicoeconòmica és de 71 punts.
3. PROPOSICIÓ JURIDICOECONÒMICA.
a/ Valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi a l'efecte de pagament en terrenys junt amb la menor proporció de solars o aprofitament que hagen de ser posats a disposició de l'urbanitzador per mitjà de reparcel·lació forçosa com a retribució a compte de tercers amb els quals no tinga contracte suficient, i major proporció de terrenys propis o d'associats que hagen de quedar afectes amb garantia real inscrita en el Registre de la Propietat al compliment de les obligacions especials d'edificació derivades de l'aprovació del programa.
Màxim 60 punts.
a.1./ Coeficient de canvi proposat, part de l'aprofitament que es proposa adjudicar a l'urbanitzador en recompensa de la quota d'urbanització.
>= 70% (aprofitament que s'adjudicaria a l'urbanitzador en recompensa de la quota corresponent): 0 punts.
<= 30% (aprofitament que s'adjudicaria a l'urbanitzador en recompensa de la quota corresponent): 35 punts.
Resta de percentatges segons la següent formulació (només vàlid per a valors entre 70% i 30%).
(0,7 - PERCENTATGE CANVI \* 0,1) x 35 punts.
0,40
a.2./ Proporció de terrenys propis o associats que quedaran afectes amb garantia real inscrita en el registre de la propietat al compliment de les obligacions especials d'edificació derivades de l'aprovació del programa.
Superfície afecta en m² x 25 punts.
9.910,27
b/ Import de les càrregues d'urbanització (euros/m² edificabilitat).
Màxim 35 punts.
>= 1 x preu de licitació / 10.447,54 0 punts.
<= 0,5 x preu de licitació / 10.447,54 35 punts.
RESTA d'imports segons formulació, sent "p" el tant per u de baixa proposat sobre el preu de licitació (només vàlid per a valors entre 0,5 i 1):
(1-p) x 35 / 10.447,54 punts.
0,5
c/ Compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumits voluntàriament i a costa seua.
Màxim 5 punts.
4. Percentatge de l'Alternativa Tècnica i de la proposició juridicoeconòmica. ÚNICAMENT es preveu la modificació de l'ORDENACIÓ DETALLADA (àmbit de la UE núm. 21).
Alternativa tècnica (60%).
La puntuació resulta de la formulació següent:
A punts x 0,6
(A és la suma dels punts obtinguts en els apartats 1.a. a 1.f.).
Proposició juridicoeconòmica (40%)
La puntuació resulta de la formulació següent:
B punts x 0,4
(B és la suma dels punts obtinguts en els apartats 3.a. 3.c.).
5. La puntuació de la proposta és el resultat de la suma aritmètica dels punts dels apartats 4.a. i 4.b.
ANNEX C
NORMES MÍNIMES D'URBANITZACIÓ UE 21
En les bases particulars per a l'adjudicació del PAI UE núm. 21, s'estableixen les següents condicions d'urbanització:
1. NORMES GENERALS:
1.1. El contingut del projecte d'urbanització s'ha d'ajustar a la documentació requerida en les disposicions següents:
Art. 350 del Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística (seccions transversals cada 20 m. com a mínim).
Reial Decret Legislatiu 2/2000, de 16 de juny, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques.
Reial Decret 1098/2001, de 12 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament General de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques. Cal fer constar expressament allò que s'ha indicat en l'art.127.2 de l'esmentat reglament. També cal incloure l'estudi o estudi bàsic de seguretat i salut.
Contingut mínim dels projectes d'urbanització a presentar per particulars, aprovat pel Ple de l'Ajuntament en sessió celebrada el dia 30 de novembre de 1999, amb les actualitzacions legislatives posteriors.
Per complir amb l'accessibilitat ha de tindre present allò que s'ha especificat en el Decret 39/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa la Llei 1/1998, de 5 de maig, de la Generalitat, en matèria d'accessibilitat en l'edificació de pública concurrència i en el medi urbà, i l'Ordre de 9 de juny del 2004, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el dit decret en matèria d'accessibilitat al medi urbà.
1.2. Per a la redacció del projecte d'urbanització cal realitzar un alçament taquimètric de tota la superfície sobre la qual s'actua, que ha d'estar referenciat a la xarxa topogràfica municipal. Les ressenyes de les bases topogràfiques són facilitades per l'Ajuntament..
1.3. El treball realitzat ha de ser visat pel Col·legi professional. Cal facilitar dues còpies sense visar dels documents del projecte per a informe i tramitació municipal. Una vegada hagen sigut emesos els corresponents informes favorables municipals s'han d'aportar dues còpies visades per a la seua aprovació per l'òrgan municipal competent i suport digital íntegre del projecte. Els mesuraments i pressupost s'han de presentar amb el programa Arquimedes o en arxiu amb extensió .bc3, els plànols s'han de presentar en Autocad o en extensió .dwg o .dxf (màxim v. 2004).
1.4. Pressupost:
El pressupost d'execució material ha d'incrementar-lo en el 13% de despeses generals, 6% de benefici industrial, i aplicar al conjunt el 16% d'IVA, amb la qual cosa s'obté el pressupost base de licitació.
2. CONDICIONS EXTERNES DE CONNEXIÓ
La UE núm.21 afronta amb el PAI Ciutat de l'Oci en els seus costats Nord i Est (carrers A i B respectivament). Té interés conéixer el projecte de la Ciutat de l'Oci en els vials comuns. S'adjunten els plànols núm. 6, 7.1 i 7.2 que inclouen dades de vials externs de connexió; el primer, de planta general; els següents, de perfils longitudinals. El vial E-35 de l'Oci coincideix (en part) amb el carrer A i el E-41 de l'Oci coincideix amb el carrer B de la present actuació.
3. SANEJAMENT I DRENATGE:
El diàmetre interior mínim que cal utilitzar és 400 mm. S'ha de projectar xarxa unitària amb pous de registre situats a distància màxima entre ells de 25 m. perquè les connexions domiciliàries es connecten a pous. Les connexions que es construïsquen al mateix temps que l'obra principal han d'acabar amb arqueta de registre en propietat privada. Les canonades que cal utilitzar com a col·lectors han de ser de formigó en massa fins a diàmetre menor de 800 mm; a partir d'aquest diàmetre han de ser de formigó armat; han de tindre endoll - campana amb junta de goma. Fins a 500 mm (inclusivament) de diàmetre han de ser de la classe R segons norma UNE, a partir d'aqueix diàmetre la sèrie han de ser la que resulte dels càlculs. En seient del tub i farcit fins a mitjan altura s'utilitza graveta; des d'aquesta fins a 20 cm. sobre la clau del tub el farciment es fa amb material seleccionat. Les connexions s'han de realitzar amb tubs de polietilé corrugat de 8 kN/m² de rigidesa circumferencial, assentats i recoberts amb graveta.
La planta general de clavegueram ha de tindre l'eix de la manera següent: en el carrer A, a 8'50 m. de línia de fatxada; en carrers Font d'Arrufat i Font de la Teula pel seu eix; en carrer B, per la línia de separació entre carril i aparcament. Les tapes dels pous de registre han de ser del model oficial que l'Ajuntament utilitze al temps de construir l'obra, han de portar la inscripció "clavegueram". En el pla adjunt núm.5 es facilita detall de pou de registre.
S'adjunta plànol núm.2 clavegueram existent en què es defineix la xarxa de clavegueram existent, indicant la profunditat de pous. Atés que les connexions de clavegueram han de creuar per sota dels restants serveis, quan siga possible, cal buscar profunditat de rasant d'aigua del col·lector general pròxima a 2 m.
Actualment, el clavegueram discorre per un camí que desapareixerà pel que cal assegurar que no queden connexions sense servei.
S'ha d'incloure en el pressupost una unitat d'obra per inspeccionar amb càmera de televisió la xarxa de sanejament i entregar la filmació corresponent.
4. AIGUA POTABLE:
Els plans d'aigua potable, fins i tot els detalls i peces especials, han d'aportar-se amb el segell i firma de FOBESA AIGÜES POTABLES, concessionari del servei, en senyal de conformitat.
Les canonades que cal utilitzar han de ser de polietilé alta densitat de tensió 80, amb les pressions següents: diàmetre menor de 200 mm, 16 atmosferes; a partir de 200 mm 10 atmosferes. Els tubs han d'anar recoberts amb arena
Cal instal·lar canonada per cada fatxada procurant xarxa mallada.
5. TELEFONIA
Els plans de canalització telefònica han de presentar-se amb el segell i firma de Telefónica com a mostra de conformitat o presentar projecte subscrit per tècnic competent i visat pel col·legi corresponent.
6. XARXA VIÀRIA I SECCIONS VIÀRIES:
Les seccions viàries han de tindre la distribució d'espais indicada en el pla adjunt núm.1 planta general com també els bombaments transversals de calçada i voreres. En el citat pla se situen les barbacanes. S'adjunta, en el pla núm.3, detall de barbacanes segons model utilitzat en el municipi:
S'adjunta el pla núm. 4 amb la definició de carrils de serveis, és a dir, on es fita en coordenades (x,i) la situació dels distints serveis en vorera.
La secció tipus de paviment, han de ser la següent:
En tots els carrers cal disposar 40 cm de llast artificial, 5 cm de G-20 i 5 cm de D-12 (ambdós d'aglomerat asfàltic en calent). El rastell de vorera ha de ser de 15 x 28 per a deixar 18 cm de plint. Cal disposar barbacanes per a minusvàlids que en el rebaix ha de tindre plint zero; es col·locaran amb criteri uniforme afavorint el trànsit de vianants (en els carrers en general es poden col·locar reculades uns 5 m perquè es puga esperar un cotxe).
Les voreres s'han de construir amb paviment de taulells de terratzo. En el plec de Prescripcions Tècniques Particulars cal incloure les especificacions següents:
Resistència a ruptura per cara vista 70 bars i 5'5 bars per dors
Desgast màxim de superfície d'1'2 mm en via humida amb carborúndum
Coeficient d'absorció màxim a l'aigua de 6%.
El color utilitzat per al terratzo seran el roig i marfil, empleats habitualment a Benicàssim. També cal recórrer al relleu habitual. Poden observar-se en les voreres perimetrals de la plaça de les Corts Valencianes. Cal incloure-hi el disseny (combinació de colors) en el pla corresponent.
7. INSTAL·LACIONS DE SUBMINISTRAMENT ELÈCTRIC:
Les instal·lacions de mitja i baixa tensió, com també els centres de transformació han de comptar amb el vistiplau de la companyia subministradora d'energia.
Els plans d'aquest tipus d'instal·lacions han d'anar segellats i firmats per la companyia.
En la zona a urbanitzar cal soterrar les línies de mitja i baixa tensió existent.
Els centres de transformació s'han d'ubicar en parcel·les on siga fàcil la seua instal·lació abans de realitzar les obres dels edificis, comptant sempre amb el vistiplau de la companyia subministradora i dels serveis tècnics de l'Ajuntament. Cal intentar finalitzar les obres dels centres i línies de subministrament elèctric abans d'acabar els edificis, a fi de no ocasionar retards en la seua posada en marxa.
Una vegada finalitzades les instal·lacions i abans de la recepció de les obres s'ha d'aportar escrit de l'empresa subministradora donant conformitat a aquestes.
8. INSTAL·LACIONS D'ENLLUMENAT EXTERIOR:
8.1. RASES
BAIX VORERES
Han de tindre una profunditat mínima de 60-70 cm i una amplària mínima de 40 cm
S'adjunta croquis de la rasa
SOTA CALÇADA
Ha de tindre una profunditat mínima de 80 cm i una amplària mínima de 40 cm
S'adjunta croquis de la rasa
En les rases entre dues arquetes consecutives els tubs de pvc han de ser continus sense cap tipus d'entroncament i les canalitzacions no poden ser horitzontals sinó lleugerament convexes, de tal manera que l'aigua emmagatzemada per condensació o filtrat circule cap a les arquetes.
8.2. ARQUETES
Les arquetes han de ser de dimensions mínimes interiors 35x35x60 cm, a base de rajola esquerdejada i brunyit o formigó.
La solera han de ser de rajola ceràmica perforació sobre capa de graveta.
La tapa i marc han de ser de fosa.
Cal instal·lar-ne una al peu de cada fanal i una en cada encreuament o canvi de sentit.
8.3. CANALITZACIONS
Formades per tubs de pvc de 110 mm de diàmetre, exteriorment corrugats i interiorment llisos, amb grau de resistència i aïllament segons reglaments.
Els encreuaments d'altres serveis s'han d'executar segons normativa vigent.
En els encreuaments, calçades i canvis de sentit cal instal·lar dos tubs.
Els tubs instal·lats en rases han de portar en el seu interior i en tota la seua longitud un cable guia, de manera que servisca per a col·locar posteriorment per la direcció facultativa de les obres un testimoni de comprovació que el tub no ha sigut esclafat pels materials de farcit. A l'inici i al final de cada tub ha de quedar, com a mínim, 20 cm de cable guia.
8.4. LÍNIES
Els conductors han de ser de coure, d'aïllament 1000 V i de secció mínima 6 mm².
En el projecte d'urbanització cal justificar els càlculs elèctrics i la secció dels conductors a instal·lar.
Les connexions s'han de realitzar en l'interior dels registres i mai en les arquetes o tubs de canalització.
8.5. POSADA A TERRA
En l'arqueta pròxima a cada fanal cal col·locar una pica d'acer recobert de coure, de diàmetre 14 mm i longitud un metre. Ha de sobreeixir com a màxim 10 cm del fons de l'arqueta. La citada pica ha de portar en la seua part superior una grapa per a subjecció del cable de terra, de les normalitzades i aprovades per la Direcció Facultativa.
A més del que descriu anteriorment, cal unir totes les piques de terra amb un cable de coure de 16 mm² de secció i aïllament RV de 1000 V, que cal instal·lar pels mateixos tubs que els conductors de fase i neutre.
Una vegada realitzada la instal·lació de posada a terra, cal realitzar les comprovacions necessàries, amb l'equip facilitat per l'instal·lador. S'ha d'aconseguir un valor de resistència a terra igual o inferior a 10 ohms.
8.6. QUADRES DE PROTECCIÓ
Cal instal·lar un quadre per a mesura i un altre per a comandament i protecció. Junt amb ells cal instal·lar un estabilitzador-reductor de flux, sèrie Iluest de la marca Salicru o semblant, en quadre de polièster i del model adequat a la instal·lació projectada.
Els quadres han de ser de polièster adequat a l'aparellatge que s'ha d'instal·lar i han de comptar amb un 30% de reserva per a futures ampliacions.
Cal ubicar sobre solera de formigó de 30 cm d'altura i s'han de recobrir de barandat de rajola i sostre de protecció a fi de resguardar el quadre de les inclemències del temps.
L'equip de mesura ha d'estar compost per comptador d'activa i de reactiva, adequats a la potència a contractar.
Per cada circuit s'ha d'instal·lar una protecció magnetotèrmica tetrapolar de poder de tall adequat, justificat en els càlculs del projecte, i una protecció diferencial de 300 mA de reconnexió automàtica, marca Afeisa o semblant, model RDRM35.
També cal instal·lar magnetotèrmics unipolars per a cada una de les fases.
Les proteccions per a manual ha de ser independent.
A més, cal instal·lar els elements següents: rellotge astronòmic, marca Afeisa o semblant, model Urbiastro 2000, tres amperímetres, un voltímetre, llum incandescent de 60 W, presa de corrent tipus schucko amb presa de terra de 10/16 A, contactors i la resta d'elements necessaris per a un funcionament correcte de la instal·lació.
8.7. ANCORATGES
El seu nivell superior ha d'estar per davall del paviment. La zona roscada s'ha de protegir amb coberta de plàstic amb greix.
La unió de la placa base als perns s'ha de realitzar amb volandera, femella i contrafemella.
8.8. FONAMENTACIONS
S'han de realitzar en formigó en massa H-250.
Les seues dimensions mínimes han de ser les establides en la NTE-IEE o les justificades en els càlculs del projecte d'urbanització a presentar.
8.9. BÀCULS I COLUMNES
Cal instal·lar-los construïts en polièster reforçat amb fibra de vidre, marca Postes Nervión o semblant.
En els carrers limítrofs amb el PAI Ciutat de l'Oci, han de ser del model TU-1000PA, color gris, i en la resta de carrers, l'altura i disposició depén dels càlculs luminotècnics i han de ser de la mateixa marca.
Han de disposar de portes de registre situades, com a mínim, a 30 cm del paviment. Les seues dimensions han de permetre una fàcil manipulació dels equips que s'instal·len en l'interior de les columnes. La seua obertura s'ha de realitzar amb clau de seguretat.
La ubicació dels punts de llum s'ha de replantejar en obra entre la direcció facultativa i el tècnic municipal. Ha de figurar en els plans del projecte d'urbanització una llegenda que indique que els punts de llum es replantegen en obra, segons directrius de la Direcció Facultativa.
8.10. CAIXES DE CONNEXIÓ I ENTRONCAMENT
Les caixes de connexió han de ser estanques i de tancament hermètic per caragols, dotades dels seus corresponents borns de derivació i connexió. En l'entrada i eixida dels conductors, s'han d'adaptar cons i premsaestopa per a garantir una perfecta estanquitat.
Les caixes de derivació als punts de llum han de portar els fusibles incorporats i la corresponent barra de neutre. Aquestes caixes han de ser estanques de tancament hermètic sense caragols, tipus Sertsem CF-102
8.11. NIVELL D'ENLLUMENAT
S'estableix un nivell mínim de 2 cd/m² segons consta en l'Art. 3.14 del PGOU.
8.12. TIPUS DE LÀMPADES
Han de ser de vapor de sodi d'alta pressió de 150 W mínim o la potència necessària segons característiques dels carrers.
8.13. LLUMINÀRIES
Les lluminàries que cal instal·lar en els carrers limítrofs amb el PAI Ciutat de l'Oci han de ser:
Onyx-2 de Socelec o semblant de 150 W de vapor de sodi d'alta pressió en la columna de 10 metres d'altura
Saturno 3S de Socelec o semblant, de 100 W de vapor de sodi d'alta pressió a 6 metres d'altura en la mateixa columna que l'anterior.
En la resta de carrers de la U.E. 21 la lluminària ha de ser del tipus Onyx-2 de Socelec o semblant de 150 W de vapor de sodi d'alta pressió.
8.14. DISPOSICIÓ DELS PUNTS DE LLUM
Per a la disposició en planta dels punts de llum, cal començar per la distribució d'aquests en corbes, encreuaments o places, i una vegada situats aquests, cal distribuir els trams rectes ajustant-se el més possible a la separació triada en el càlcul.
En els carrers limítrofs amb el PAI Ciutat de l'Oci l'Ajuntament facilita la distribució projectada en el dit PAI, a fi que existisca continuïtat.
La disposició dels punts d'enllumenat ha de ser tal que es garantisquen com a mínim els següents valors, que han de ser tan uniformes com siga possible:
Luminància de 2 cd/m².
Il·luminació mitjana de 30 lux.
Així mateix, cal ajustar-se als criteris de disseny de la NTE-IEE i les recomanacions per a la il·luminació de carreteres i túnels del Ministeri de Foment.
Aquests valors han de quedar justificats mitjançant l'aportació d'un estudi luminotècnic, realitzat amb el programa de càlcul de cada lluminària triada.
8.15. LEGALITZACIÓ
Les instal·lacions d'enllumenat exterior necessiten conformitat prèvia dels serveis corresponents de l'Ajuntament i han d'estar legalitzades pel promotor de les obres, justificant degudament aquest extrem abans de la recepció de les obres.
8.16. PROVES QUE CAL REALITZAR
Una vegada realitzada una inspecció visual de la instal·lació, cal procedir a la realització per part del constructor o instal·lador de les següents proves, i cal reflectir els resultats en el certificat final de la instal·lació.
FUNCIONAMENT DE L'INTERRUPTOR DIFERENCIAL
Posada la instal·lació en tensió, accioneu el botó de prova estant l'aparell en posició tancat. No s'accepta la instal·lació si aquest no es desconnecta. Aquesta prova es realitza per a tots els interruptors instal·lats.
FUNCIONAMENT DE L'INTERRUPTOR AUTOMÀTIC
Obert l'interruptor automàtic, connecteu mitjançant un pont els alvèols de fase i de neutre en la base més allunyada del quadre general de distribució. A continuació, tanqueu l'interruptor automàtic. No s'accepta la instal·lació si no actua el dit interruptor. Aquesta prova es realitza per a tots els circuits independents.
EXISTÈNCIA DE CORRENT DE FUGA
Tancat l'interruptor diferencial i amb tensió en els circuits, cal connectar els receptors un per un fins a la potència màxima, per un temps no inferior a 5 minuts. No s'accepta la instal·lació si l'interruptor diferencial actua. Aquesta prova es realitza per a cada circuit.
RESISTÈNCIA DE PRESA DE TERRA
Obert el born de connexió de presa de terra, cal efectuar la lectura de la resistència de la presa de terra. No s'accepta la instal·lació si el valor obtingut és superior a l'exigit en projecte.
CAIGUDA DE TENSIÓ
Amb la instal·lació en funcionament, cal procedir a prendre la lectura de tensió en el punt més desfavorable. Si aquesta lectura dóna com a resultat una caiguda de tensió superior al 3%, no s'accepta la instal·lació. Aquesta prova es realitza per a cada circuit.
EQUILIBRAT DE CÀRREGUES
Es mesura la intensitat de les tres fases i el neutre, que han d'estar correctament equilibrades.
MESURAMENT DE L'AÏLLAMENT
Com a mínim ha de ser la indicada en el Reglament de Baixa Tensió.
MESURAMENT DEL FACTOR DE POTÈNCIA
No s'admeten instal·lacions amb factor de potència inferior a 0,9.
ANIVELLACIÓ DELS PUNTS DE LLUM.
Verticalitat: s'admet un afonament màxim del 3%.
SEPARACIÓ DELS PUNTS DE LLUM
Pot diferir com a màxim, entre dos punts consecutius, en un 5% de la separació específica en el projecte o, si és el cas, en el replantejament.
MESURAMENT DE LA LUMINÀNCIA MITJANA I IL·LUMINACIONS
Si l'Ajuntament ho creu oportú, es poden realitzar els corresponents mesuraments comparant-los amb les de projecte.
INSPECCIÓ OCA
Si procedeix, d'acord amb el Reglament Electrotècnic de Baixa Tensió.
8.17. DOCUMENTACIÓ MÍNIMA QUE CAL ENTREGAR A L'AJUNTAMENT ABANS DE REBRE LA INSTAL·LACIÓ
- Dues còpies del projecte de l'enllumenat exterior registrat en Indústria junt amb la fotocòpia de la instància de presentació de l'esmentat projecte
- Certificat elèctric diligenciat per Indústria.
- Certificat final del tècnic director de les instal·lacions (original).
- Certificat d'instal·lador autoritzat (original).
- Certificat d'OCA (original).
- Número d'expedient de la sol·licitud de subministrament a la companyia distribuïdora
9. PROTECCIÓ DE LA VEGETACIÓ DURANT LES OBRES:
Cal protegir:
- Els arbres i arbusts singulars i catalogats
- Els arbres i les àrees de vegetació amb valor històric.
- Els arbres i les àrees d'importància paisatgística.
- La vegetació de zones naturals.
- Els exemplars rars i poc comuns.
- Les plantes que pertanguen a espècies protegides.
- Els arbres jóvens, vigorosos, que vegeten bé.
- Els arbres i els arbusts plantats en fases anteriors a l'obra.
En el projecte d'urbanització s'ha de redactar i pressupostar un pla de protecció de la vegetació durant l'execució de les obres que dictamine les mesures necessàries de protecció, i establir-ne, entre altres, les següents:
Cal especificar els exemplars que s'han de protegir, trasplantar o eliminar, amb la seua corresponent senyalització.
Cal delimitar les zones de tancament de les àrees de vegetació.
Cal establir les proteccions individuals dels arbres.
Cal determinar la poda de branques baixes o el seu lligat cap amunt.
Cal especificar la retirada i recollida del sòl vegetal per al seu aprofitament posterior.
Cal elaborar el calendari de senyalització, execució i retirada de proteccions i senyalitzacions.
Es poden definir altres mesures de protecció.
El pla ha de contemplar els recorreguts de vehicles, maquinària i persones, com també les zones de girs, zones de recollida de materials i runes.
Cal rodejar les àrees de vegetació amb un encerclat de protecció de material resistent, d'1,20 m. d'altura com a mínim; és recomanable 1,80 m.
Cal protegir una àrea major que el conjunt de les projeccions de les copes dels arbres, de manera que la distància mínima de l'encerclat a la dita projecció siga de:
2 m. per a arbres en general.
1,5 m. per a les palmeres.
4 m. per als arbres de port columnar.
Si per problemes d'espai no fóra possible protegir algun arbre dins d'una àrea de protecció, cal realitzar un encerclat de protecció individual al voltant del tronc. L'encerclat ha de ser de material resistent (preferentment fusta) i de 2 m. d'altura com a mínim.
Pot també realitzar-se una protecció del tronc disposant al seu voltant unes fustes lligades entre si, de manera que protegisquen un mínim de 2 m. d'altura del tronc. Ha de protegir-se amb material encoixinat això següent: les fustes per dins, les zones de contacte dels lligams amb la corfa i si fóra necessari, la zona del coll de l'arrel.
Cal protegir la zona d'arrels, entenent aquesta com la superfície de sòl per davall de la copa de l'arbre més 2 m. (5 m. en arbres columnars), no abocar terres sobre ella, i en cap cas pedres de grans mides, enderrocs, residus de formigonat o restes d'obres.
No han d'obrir-se rases o excavacions en la zona d'arrels. Si calguera realitzar una rasa per a canalitzacions pròximes a l'arbre, cal obrir la rasa fins a la projecció de la copa i fer un túnel manualment o amb equip mecànic per davall de tota la zona d'arrels. En tot cas, no s'han de tallar arrels de diàmetre superior a 3 cm. Com a mesura addicional, es pot estudiar la possibilitat de realitzar una poda de reducció de la copa per a contrarestrar la pèrdua d'arrels. Vegeu la figura 1.
Un terraplenat o abocament de terres a prop del tronc pot comportar l'asfíxia de l'arbre. Per a evitar les conseqüències negatives d'un canvi en el nivell del sòl cal adoptar alguna de les solucions següents:
Construir un mur fora de la projecció de la copa.
Formar al voltant del tronc un con de materials de gra gros (graves o gravetes) que permeten el pas d'aire i aigua.
Construir un pou sec.
Dissenyar una plataforma elevada o un pont de fusta.
Els vehicles i la maquinària han de circular fora de la projecció de la copa. Els materials no han d'amuntonar-se en la zona d'arrels.
En cas de càrregues temporals s'ha d'afectar com menys millor i mantindre la situació el menor temps possible, cobrint el sòl amb material que drene amb un mínim de 20 cm. de grossor i revestir amb taules per al pas de vehicles. Quan la protecció ja no siga necessària, cal retirar els materials i escarificar manualment la superfície del sòl, respectant les arrels.
En les àrees de vegetació i escocells viaris no han d'abocar-se:
Aigües de construcció.
Ciments o altres aglomerants
Colorants
Pintures i dissolvents.
Olis minerals.
Àcids
Lleixiu
Detergents
Altres productes contaminants, corrosius o tòxics.
Una vegada acabades les obres, les zones afectades han de quedar perfectament netes i retirades totes les proteccions o lligams en els arbres.
10. ARBRATGE EN ESCOCELL VIARI:
En amples de vorera igual o superior a tres (3) metres cal disposar escocells per a arbratge amb una separació aproximada (entre eixos d'arbre) de 10 m. Per a amples de vorera menors l'Ajuntament pot decidir, amb un informe previ dels serveis tècnics municipals, la disposició d'arbratge. Els escocells en vorera, llevat d'excepcions puntuals per arbratge existent, o menors dimensions de vorera, han de tin

\* \* \* \* \* \* \* \* \*

dre unes dimensions mínimes netes entre taulells (o entre rastells si s'executa amb aquest element) de 1200 x 1200 mm. Els escocells han de tindre una terminació, en una grossària de 10 cm. amb una capa de grava grossa (que permeta accions de drenatge i aireig) i un element de cobriment del buit de l'escocell de manera que resulte xafable, tipus reixeta metàl·lica, paviment de peces rígides o un altre material que prèviament accepte el servei municipal corresponent, deixant buit central mínim per a l'arbre de 450 mm. de diàmetre.
En particular, l'arbratge en alineació que cal dissenyar en les voreres que corresponen als vials E-41 i E-35 del Projecte d'Urbanització Polígon "Ciutat de l'Oci" ha de seguir el mateix tractament quant a tipus d'espècies, distàncies entre escocells i tipus d'escocells. Concretament es reflecteix en el quadre següent les principals característiques.
Els arbres ornamentals destinats a arbratge d'alineació en viari, han de ser de copa alta (altura de tronc lliure de branques laterals major de 250 cm.), que ha de tindre relació amb la mesura i amb l'espècie o varietat de l'arbre, de manera que la copa de l'arbre estiga ben equilibrada amb el tronc. Els troncs han de ser únics, rectes i verticals. Vegeu la figura 2.
Com a criteri general, els arbres tant de fulla perenne com de fulla caduca, han de plantar-se amb un perímetre de tronc mínim de 14 € 16 cm. a 1 metre sobre el nivell del coll de l'arrel i una altura d'acord amb el tipus de creixement segons l'espècie i mai inferior a 2,5 m.
No obstant això, i en funció de les característiques del viari, es poden variar les dimensions del perímetre i altura de l'arbre.
Les palmeres (Washingtonia filifera) a implantar en escocells viaris, han de ser unicaules, preferentment, amb un únic estípic i altura no inferior a 2,5 m.
L'obertura del clot s'ha de realitzar per tota la superfície de l'escocell, a una profunditat mínima d'1 m, amb aportació del menys 1 m³, de nova terra fèrtil i 5 kg. d'abonament orgànic.
Les palmeres i tots aquells arbres jóvens de poder de regeneració cel·lular, capaços d'emetre arrels noves, s'han d'afonar entre 10 € 25 cm. respecte del nivell original per a afavorir l'arrelament. Els arbres empeltats s'han de plantar de manera que la zona d'empelt no quede coberta pel sòl.
L'arbre s'ha de situar en el centre de l'escocell.
Es pot exigir refermar els arbres amb aspres, cobretroncs, vents o altres mesures de suport, a fi d'ancorar i mantindre en posició vertical els arbres acabats de plantar. La mesura dels arbres i les condicions del lloc determinen el disseny i l'altura de l'aspre. Vegeu les figures 3A, 3B i 3C.
Cal afavorir la diversitat arbòria, utilitzant, preferentment, espècies mediterrànies, subtropicals o d'altres zones d'origen, adaptades a les condicions mediambientals de Benicàssim.
11. SISTEMES DE REG:
La xarxa de reg ha de ser separativa de la xarxa d'aigua potable i l'alimentació dels diversos elements de reg (boques o altres emissors), s'ha de realitzar amb canonada exclusiva per a tal fi, de 63 mm. de PE i 10 atm. de pressió, disposant en la connexió amb la xarxa de distribució una vàlvula de comporta i un comptador de manera que permeta registrar l'aigua utilitzada.
En arbres d'alineació en carrers cal implantar, preferentment, el sistema de reg localitzat automatitzat, mitjançant la instal·lació de canonada de PE al llarg de la vorera i sota els taulells d'aquesta, i a l'altura de cada escocell, una canonada amb goters integrats (sistema Tech-Line o semblant) que proporcione el reg a l'arbre.
Els elements del sistema i automatismes han de ser prèviament aprovats pels serveis tècnics municipals. Els automatismes, en tot cas, han de contemplar un sistema d'electrovàlvules autònom per a consola de programació a través de caixa de connexió (sistema RAET BIRD o semblant).
12. MOBILIARI URBÀ EN VORERES:
Seguint els criteris utilitzats en el Projecte d'Urbanització Polígon "Ciutat de l'Oci" cal instal·lar papereres de fosa adaptada almenys una cada 50 m, el disseny de les quals ha de ser el mateix que el seleccionat per a les voreres del P.U. "Ciutat de l'Oci", model HOP o semblant.
En tot cas i en funció de l'amplària de vorera i característiques de l'entorn viari, l'Ajuntament, amb un informe previ dels serveis tècnics municipals, pot decidir la instal·lació de bancs, papereres, fonts de beure, contenidors de materials reciclables i/o elements de separació i protecció puntuals (bol·lards, fites guardavoreres, forquetes, suports de bicicletes, jardineres i tests) i lineals (passamans, baranes, tanques i reixes).
El mobiliari urbà ha de complir allò que s'ha especificat en les Normes d'accessibilitat en el medi urbà, d'acord amb l'Ordre de 9 de juny del 2004, de la conselleria de Territori i Vivenda, per la qual es desenvolupa el decret 39/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana, en matèria d'accessibilitat en el medi urbà. Especialment cal tindre en compte els articles 17, 22 i 23 de l'esmentada ordre.
13. CONTENIDORS DE RESIDUS SÒLIDS URBANS:
És obligatòria la dotació, en la zona d'aparcament a nivell de vorera, d'un contenidor de RSU de 1.000 litres per cada 75 habitants i dia, (o una altra capacitat volumètrica que els serveis tècnics municipals puguen considerar per la tipologia de l'espai públic), les característiques del qual els han de ser facilitats pel servei municipal de Residus Urbans. Així mateix, els contenidors han d'anar protegits mitjançant un sistema de protecció metàl·lic fixat en sòl, segons model municipal.
També és obligatòria la dotació d'una terna de contenidors per àrea d'aportació fixada pel servei municipal de Residus Urbans, cada 500 € 600 habitants, per a la recollida dels residus específics de vidre, paper/cartó i envasos lleugers.
En tot cas, l'agent urbanitzador assumeix les variacions que puguen produir-se en les ràtios i tipus de residus urbans a gestionar establits pel Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana i la resta de disposicions normatives d'aplicació.
14. ESPECIFICACIONS GENERALS:
La presentació de la documentació del Projecte d'Urbanització s'ha d'adequar a allò que s'ha especificat en l'article 350 del Decret 67/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística. En particular els plans de jardineria i reg s'han de presentar a escala mínima 1:500, i és recomanable a 1:250. S'han de presentar així mateix plànols de detall del mobiliari urbà i dels elements de reg.
A més de les especificacions descrites en els anteriors capítols, cal aplicar amb caràcter complementari i sempre que no entren en contradicció amb les especificacions anteriorment descrites, les especificacions generals de les NORMES TECNOLÒGIQUES DE JARDINERIA I PAISATGISME (NTJ) editades pel Col·legi Oficial d'Enginyers Tècnics Agrícoles de Catalunya i la Fundació de l'Enginyeria Agrícola Catalana.
Quant a la conservació de la urbanització cal ajustar-se al que disposa l'Art. 188 de la LUV, Art. 442 del ROGTU i legislació concordant sobre la matèria.
ANNEX FIGURES
FIGURA 1: Pas de canalització en túnel per davall de l'arbre (font: Manual Pràctic 5 NTJ 03E)
FIGURA 2: Altura de copa alta major de 2,5 m
(font: NTJ 07D I NTJ 07E)
FIGURA 3A: Asprada (font: NTJ 08B)
FIGURA 3B: Asprada amb aspre simple i fixació elàstica; quedant l'aspre a una distància mínima de 20 cm respecte al tronc
(font: pròpia)
FIGURA 3C: Asprada amb 4 aspres
(font: Manual Pràctic 6 NTJ 08B)