Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 1533, del 02-05-1991 (1991/800108)

ORDRE de 29 d'abril de 1991, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es convoquen proves selectives per a la provisió de 980 places vacants al Cos de Mestres.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   1533

Data del DOGV
:   02-05-1991

Secció del DOGV
:   AUTORITATS I PERSONAL

Número del document
:   1991/800108


Data del document
:   29-04-1991

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Ciència

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

ORDRE de 29 de abril de 1991, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es convoquen proves selectives per a la provisió de 980 places vacants al Cos de Mestres.  
D'acord amb allò que disposa l'article 4.1 del Reial Decret 574/1991 de 22 d'abril, pel qual es regula transitòriament l'ingrés en la funció pública docent, que estableix que el Ministeri d'Educació i Ciència i els òrgans corresponents de les comunitats autònomes, procediran a realitzar la convocatòria per a la provisió de les places vacants dins del seu àmbit de gestió.  
 Aquesta Conselleria de Cultura, Educació i Ciència acorda convocar proves selectives per a l'ingrés al Cos de Mestres d'acord amb les bases següents:  
1. Normes generals  
1.1. Es convoquen proves selectives per a cobrir 980 places, situades a la Comunitat Valenciana, del Cos de Mestres, el desplegament de les quals per sistemes d'ingrés i d'especialitat, i d'acord amb les necessitats de l?ensenyament demanen, és el següent:  
 Reserva de Ingrés  
Especialitat minusvàlids lliure Total  
Ciències socials 1 29 30  
Educació especial  
(audició i llenguatge) 2 48 50  
Educació especial  
(pedagogia terapèutica) 3 77 80  
Educació física .7 293 300  
Filologia: llengua castellana  
i francès 1 19 20  
Filologia: llengua castellana  
i anglès 6 194 200  
Filologia: valencià 2 48 50  
Matemàtiques i ciències  
de la natura 2 48 50  
Educació pre-escolar 6 194 200  
 Total 77 122 836  
1.2. Les places d'ingrés lliure s'hauran d'incrementar en nombre igual al 80% del total de funcionaris de carrera del Cos de Mestres que superen les proves selectives a cos de grup superior previstes en el Reial Decret 575/1991, de 22 d?abril, pel qual es regula la mobilitat entre els cossos docents, en la convocatòria d'enguany.  
Aquest nombre s'haurà de distribuir proporcionalment al nombre de places convocades entre les especialitats d'Educació Especial (Audició i Llenguatge), Educació Especial(Pedagogia Terapèutica), Educació Física, Filologia, Valencià i Educació Pre-escolar.  
1.3. Les places convocades per tal de ser cobertes per aquelles persones que tinguen la condició legal de persones amb minusvàlua, d?acord amb el que indica la disposició addicional segona del Decret Legislatiu de 20 de març de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana, que es queden sense adjudicar per falta d'aspirants que hagen superat el procés selectiu, s'hauran d'acumular a les restants places convocades pel sistema d'ingrés lliure, de la mateixa especialitat.  
1.4. A aquestes proves selectives sé'ls aplicarà la Llei 1/1990, de 3 d'octubre, d'Ordenació General del Sistema Educatiu i el Reial Decret 574/1991, de 22 d?abril, pel qual es regula transitòriament l?ingrés en la funció pública docent.  
1.5. El procés selectiu s'haurà d'ajustar al que es preveu en les bases d?aquesta convocatòria i s'haurà d'haver conclòs el 31 de juliol de 1991.  
2. Sistema de selecció  
2.1. Segons estableix la disposició transitòria cinquena de la Llei d'Ordenació General del sistema Educatiu i en el capítol sisè del Reial Decret 574/1991, de 22 d'abril, pel qual es regula transitòriament l?ingrés en la funció pública docent, el sistema de selecció haurà de constar de les fases següents:  
2.1.1. Valoració dels coneixements sobre els continguts curriculars que hauran d'impartir els candidats que resulten seleccionats, i del seu domini dels recursos didàctics i pedagògics.  
S'haurà de dur a terme a través de l?exposició oral davant del tribunal, d'un tema elegit per l'aspirant d'entre dos extrets per sorteig, d'entre tots els que componen el qüestionari de l?especialitat a la qual sobte i del seu plantejament didàctic, referit a un determinat cicle o curs elegit lliurement pel candidat. L'exposició serà seguida d'un debat amb el tribunal.  
El plantejament didàctic del tema triat, al qual fa referència l'apartat anterior, en l?exposició oral podrà adoptar algun dels temes següents, d'acord amb les seues característiques:  
a) Programació didàctica del tema o elaboració d'una unitat didàctica a partir d'aquest.  
b) Descripció de pautes concretes d'actuació amb l'alumnat a partir del contingut del tema.  
c) Descripció de les implicacions educatives del tema triat en un projecte d'aula i les conseqüències d'aquestes en la programació.  
El candidat podrà triar entre una o diverses de les possibilitats esmentades i també el cicle o curs a què es referesca l?esmentat plantejament didàctic.  
L'exposició i debat anteriorment al·ludits hauran de tenir una duració màxima respectivament d'una hora i quinze minuts. L'aspirant disposarà de dues hores per a la seua preparació i pot utilitzar el material que crega oportú.  
Els temaris que corresponen a cada especialitat són els relacionats en l'annex II d?aquesta convocatòria.  
L'actuació dels aspirants davant dels tribunals haurà de ser pública.  
Sense perjudici d'allò que disposen els paràgrafs anteriors, i per a les especialitats que s'indiquen, s'hauran d'incorporar a la prova els següents continguts de caràcter pràctic:  
a) Filologia: Llengua castellana i francès. Filologia: llengua castellana i anglès. Filologia: Valencià.  
El debat s'haurà de realitzar (tot o en part) en la llengua que es tracte.  
b) Educació Física:  
Els continguts pràctics de la prova hauran de permetre comprovar la capacitat del candidat per a dissenyar exercicis, en relació amb a algun dels següents aspectes: Educació Física de base, expressió i comunicació corporal, entrenament de qualitats físiques, activitats físiques organitzades.  
El tribunal haurà de determinar la forma en què es concreten els continguts pràctics des dels supostos mencionats.  
2.1.2. Valoració de mèrits.  
En aquesta fase es valoraran els mèrits acadèmics que acrediten els aspirants entre els quals s'hauran de trobar els serveis prestats a l?ensenyament públic. A més es consideraran mèrits acadèmics l?expedient acadèmic dels aspirants i els cursos de formació i perfeccionament superats.  
La referida valoració es realitzarà d?acord amb el barem que igual que l'annex I s'acompanya a aquesta convocatòria.  
2.1.3. Període de pràctiques.  
Els aspirants que resulten seleccionats, com disposa l'apartat 9.1., de la base 9, haurà de realitzar un període de pràctiques que, formarà part d'un procés selectiu i que tindrà per objecte la valoració de l'aptitud per a la docència d'aquests.  
La qualificació d?aquesta prova serà d'apte i no apte.  
3. Requisits dels candidats  
3.1. Requisits generals per a participar en el procediment de l?ingrés al Cos de Mestres.  
Per a ser admès a les proves regulades en aquesta convocatòria, s'hauran de reunir els requisits generals següents:  
a) Ser espanyol  
b) Tenir complits els 18 anys  
c) No patir cap malaltia, ni estar afectat per limitació física o psíquica que siga compatible amb l?exercici de la docència.  
d) No haver estat separat per expedient disciplinari del servei de qualsevol de les administratius públiques, ni trobar-se inhabilitat per a l?exercici de les funcions públiques.  
e) No ser funcionari de carrera del Cos de Mestres, llevat que es concórrega per a vacants corresponents a una altra especialitat distinta de la que es troba habilitat com a funcionari de carrera del Cos de Mestres.  
f) Estar en possessió d'algun dels títols de Mestre, Diplomat en Professorat d'EGB o Mestre d'Ensenyament Primari, o, si hi manca, d'acord amb allò que disposa el paràgraf primer de la Llei d'Ordenació General del Sistema Educatiu, haver estat exercint a l?entrada en vigor d?aquesta llei tasques docents com a funcionari interí del Cos de Professors d'EGB o realitzant funcions de logopeda, com a personal contractat en règim laboral, en centres d'EGB d?acord amb els requisits vigents en aquest moment.  
3.2. Requisits específics per a participar per la reserva de minusvalidesa.  
3.2.1. Podran participar-hi per aquest torn, per al qual d'acord amb la disposició addicional segona del Decret Legislatiu de 20 de març de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana; es reserva un 3% del total de les places convocades, aquells aspirants que tinguen reconeguda la condició legal de persones amb minusvalidesa, amb una discapacitat de grau igual o superior al 33%.  
3.2.2. L'opció per aquesta reserva haurà de formular-se en la sol·licitud de participació, amb la declaració expressa de reunir la condició exigida, que s'acreditarà, cos obtenir-ne la plaga, mitjançant certificació de la Direcció General de Serveis Socials de la Conselleria de Treball i Seguretat Social de la Generalitat Valenciana o dels òrgans competents del Ministeri d'assumptes Socials o dels corresponents de les comunitats autònomes.  
3.2.3. No obstant això, si en la realització de les proves se suscitaren dubtes al tribunal respecte de la capacitat de l'aspirant els funcionaris del Cos de Mestres, podrà demanar el corresponent dictamen de l'òrgan competent d'acord amb el que preveu l'apartat 10.1. c) de la base 10.  
3.2.4. El procés selectiu es realitzarà en condicions d'igualtat amb els aspirants d'ingrés lliure, sense perjudici de les adaptacions previstes en l'apartat 6.9.6. de la base 6 d?aquesta convocatòria.  
3.2.5. Els aspirants que concórreguen per aquesta reserva no podran concórrer a aquesta especialitat pel sistema d'ingrés lliure, ni per aquesta convocatòria, ni per cap de les convocatòries del ministeri d'Educació i Ciència ni de les restants comunitats autònomes amb competències plenes en matèria d'educació, per la qual cosa si es participa en aquest torn quedaran exclosos d'ofici de qualsevol altre. Així mateix només podran concórrer a una única especialitat per aquesta convocatòria.  
3.3. Tots els requisits enumerats anteriorment s'hauran de posseir el dia de la finalització del termini de presentació de sol·licituds i mantenir-se fins al moment de la presa de possessió com a funcionari de carrera.  
4. Sol·licituds i pagaments de drets  
4.1. Aquells que desitgen prendre part d?aquestes proves selectives hauran de fer-ho constar en instància, d?acord amb el model oficial, que els serà facilitada gratuïtament als serveis territorials de Cultura i Educació de la Generalitat Valenciana.  
En complimentar aquesta sol·licitud a la qual hauran d'acompanyar dues fotocòpies del DNI, els aspirants tindran en compte, a més de les instruccions que figuren al dors d?aquesta, les següents:  
a) Els aspirants faran constar en el quadre corresponent l?especialitat elegida per a la realització de les proves.  
b) Els aspirants amb minusvalidesa hauran d'indicar-ho en la sol·licitud per a la qual cosa utilitzaran el quadre 3-6 d?aquesta. Així mateix hauran de sol·licitar, expressant-ho al quadre número 4, les possibles adaptacions de temps i mitjans per a la realització dels exercicis en què aquesta siga necessària.  
c) Els aspirants que per reunir les condicions establertes desitgen acollir-se a la reserva de minusvàlids hauran de consignar expressament la lletra M en el quadre 2.2. d) de l'apartat 2 de la instància de participació, i també efectuar la declaració expressa prevista en la instància, que reuneix els requisits elegits per a participar en aquesta reserva.  
d) Els sol.licitadors pertanyents al Cos de Mestres que concórreguen a aquestes proves acollint-se a l?excepció contemplada en l'apartat 3.1. e) de la base 3 hauran de fer-ho constar consignant-ho en el quadre 2.2.b) de l'apartat 2 de la instància.  
4.2. Els aspirants acompanyaran a les seues sol·licituds tota la documentació justificativa per a la valoració dels mèrits a què es fa referència en el barem que com a annex I s'hi acompanya, i s'entendrà que només es prendran en consideració els mèrits degudament justificats a través de la documentació que s'hi determina durant el termini de presentació de les instàncies. Llevat el cos del certificat acadèmic personal exigit en l'apartat 2 del barem, que figura com a annex I, el qual si no s'aporta es valorarà amb la puntuació d'aprovat.  
No es podrà presentar més d'una sol·licitud llevat el cos que s'opte a més d'una especialitat. En aquest cas, caldrà presentar tantes sol·licituds i document justificatiu de mèrits, com el nombre d'especialitats a què s'opta.  
4.3. les sol·licituds es dirigiran al director general de Règim Econòmic i de Personal de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència i es presentaran en els serveis territorials de Cultura i Educació d'Alacant, Castelló o València, o en els llocs i forma que determina l'article 66 de la Llei de Procediment Administratiu. En el cas que s'opte per presentar la sol·licitud en una oficina de correus, es farà en sobre obert perquè la instància siga segellada i datada pel funcionari de correus abans de ser certificada.  
Les sol·licituds subscrites pels espanyols en l'estranger podran cursar-se en el termini assenyalat en l'apartat 4.4 d'aquesta base, a través de les representacions diplomàtiques o consulars espanyoles corresponents, els quals les trametran a continuació a l'òrgan competent. L'interessat adjuntarà a la sol·licitud el comprovant bancari d'haver satisfet el pagament dels drets d'examen.  
4.4. El termini de presentació de sol·licituds serà de 20 dies naturals comptadors a partir de l?endemà de la publicació d?aquesta convocatòria en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
4.5. Els drets d'examen seran de 2.275 pessetes, inclosa la formació de l?expedient i s'ingressaran mitjançant transferència bancària ordenada a favor dels comptes que responen a les següents dades:  
- Servei Territorial de Cultura i Educació d'Alacant  
Caixa d'Estalvis del Mediterrani Drets oposicions C/c núm. 640004/65 Oficina 0179. Alacant  
- Servei Territorial de Cultura i Educació de Castelló  
Caixa d'Estalvis de València Drets oposicions C/c núm. 2567328467 Urbana 5 (Av. de la Mar, 23), Castelló  
- Servei Territorial de Cultura i Educació de València  
Caixa d'Estalvis de València Drets oposicions C/c núm. 4793999234 Urbana Sorolla. València  
L'ingrés, s'haurà de fer a nom de "Proves selectives per a l'ingrés en el Cos de Mestres". Les despeses de transferència aniran a càrrec de l'interessat. En la sol·licitud haurà de figurar el segell de l'entitat bancària, acreditatiu del pagament de drets, la falta o abonament dels quals fora de termini comportarà l'exclusió de l'aspirant. En cap cas la presentació i pagament en l'entitat bancària comportarà la supressió del tràmit de presentació, en el termini de forma, de la sol·licitud davant l'òrgan expressat en l'apartat 4.3 d'aquesta base.  
4.6. Els errors que pogueren advertir-se en les sol·licituds es podran esmenar en qualsevol moment, d'ofici o a petició de l'interessat.  
5. Admissió d'aspirants  
5.1. Finalitzat el termini de presentació d'instàncies la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal dictarà resolució en el termini màxim d'un mes, declarant aprovada la llista provisional d'admesos i d'exclosos. En aquesta resolució, que haurà de publicar-se en el DOGV s'indicaran els llocs on es troben exposades al públic les llistes certificades completes d'aspirants admesos i exclosos. Aquestes llistes hauran de ser exposades, en tot cas, en els serveis territorials de Cultura i Educació. En les llistes haurà de constar els cognoms, el nom, el DNI, el procediment selectiu pel qual participa i, si s'escau, la causa de l?exclusió.  
5.2. Els aspirants exclosos disposaran d'un termini de deu dies  
comptadors a partir de l?endemà de la publicació de la resolució per a poder esmenar el defecte que n'haja motivat l?exclusió. Les reclamacions s'adreçaran a la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal, segons que disposen els articles 71, 121 de la Llei de Procediment Administratiu, i es presentaran per qualsevol de les formes previstes en l'apartat 4.3. d?aquesta convocatòria.  
5.3. Les reclamacions presentades seran acceptades o denegades per resolució expressa, publicada en els mateixos llocs en què es va fer la publicitat de les llistes anteriors d'admesos i d'exclosos.  
Contra aquesta resolució els interessats podran interposar recurs de reposició, en el termini d'un mes a partir de l'endemà de la publicació, davant el director general de Règim Econòmic i de Personal, segons que disposa l'article 126 de l'esmentada Llei de Procediment Administratiu.  
5.4. Els drets d'examen seran reintegrats d'ofici als aspirants que hagen sigut exclosos definitivament de la realització de les proves selectives.  
6. Òrgans de selecció  
6.1. La selecció dels participants serà realitzada pels tribunals i per les comissions de seleccions nomenades a l?efecte. Aquest nomenament s'efectuarà per part de la Direcció General de Règim Econòmic i Personal, mitjançant la publicació de la composició dels tribunals en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, en el termini d'un mes comptador des de la publicació de la llista provisional d'admesos i exclosos.  
6.2. Composició dels tribunals  
Els tribunals estaran compostos per funcionaris de carrera en actiu del Cos de Mestres o del Cos d'Inspectors al Servei de l'Administració Educativa, en nombre imparell, no inferior a cinc.  
La totalitat dels membres dels tribunals hauran de pertànyer a cossos d'igual o superior grup de classificació que el que corresponga al que opten els aspirants i estar en possessió de titulació igual o superior nivell acadèmic que la que s'exigeix per al Cos de Mestres.  
Els tribunals estaran integrats per:  
- Un president designat directament per la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal.  
- Quatre vocals, designats per sorteig públic entre funcionaris de carrera en actiu del Cos de Mestres, habilitats en l?especialitat assignada al tribunal, adscrits en l?àmbit del servei territorial de Cultura i Educació on actuarà de tribunal. Excepcionalment, quan les característiques de l?especialitat ho aconsellen, el director general de Règim Econòmic i Personal Podrà designar directament aquests vocals entre funcionaris dels cossos docents.  
Podran nomenar-se tants tribunals com es crega convenient.  
Actuarà com a secretari el vocal més modern de l'escalafó, tret que el tribunal acorda determinar-ho d'una altra manera.  
Per a cada tribunal es designarà pel mateix procediment un tribunal suplent.  
El sorteig a què abans s'ha al·ludit es realitzarà en les dependències dels serveis territorials de Cultura i Educació on actuarà el tribunal a les 12 h del dia 30 de maig de 1991.  
6.3. Composició de les comissions de selecció  
Quan en funció del nombre d'aspirant i places convocades calga nomenar més d'un tribunal per a alguna de les especialitats, es constituirà una Comissió de Selecció per cada una d'aquestes.  
Aquestes comissions estaran formades per un nombre imparell de membres no inferior a cinc, que hauran de reunir els requisits enumerats en l'apartat 6.2 d?aquesta base per als components dels tribunals. Les comissions seran designades per la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal, i es publicarà la seua composició en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, que n'inclourà la designació del president.  
En aquelles especialitats en que es nomene tribunal únic, aquest actuarà a més com a comissió de selecció, sense que per allò canvien de funcions en la comissió de selecció els membres del tribunal.  
Per al nomenament de secretari en la comissió de selecció s'atendrà al que es disposa en l'apartat 6.2 d'aquesta base, per al nomenament del secretari de tribunal.  
6.4. Abstenció  
Els membres dels òrgans de selecció s'abstindran d'intervenir, i ho notificaran a la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal, quan es produesquen circumstàncies de les que es preveuen en l'article 20 de la Llei de Procediment Administratiu o si hagueren reatitzat tasques de preparació d'aspirants a proves selectives d'accés a cos o escales del grup B en els cinc anys anteriors a la publicació d'aquesta convocatbria.  
Els presidents sol·licitaran als membres del òrgans de selecció declaració expressa de no trobar-se en les circumstàncies previstes en el paràgraf anterior.  
6.5. Recusació  
Així mateix, els aspirants podran recusar els membres del tribunal o de la comissió de selecció quan concórreguen les circumstàncies previstes en l'article 20 de la Llei de Procediment Administratiu.  
6.6. El termini per a manifestar l'abstenció serà de deu dies naturals comptats a partir de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del nomenament dels òrgans de selecció.  
6.7. Amb anterioritat a la iniciació de les proves selectives i les quals fa referència aquesta convocatòria, la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana Resolució per la qual es nomena els nous membres dels òrgans de selecció que hagen de substituir els que hagen perdut la seua condició per alguna de les causes previstes en l'apartat 6.4 i 6.5 d?aquesta base.  
6.8. Després de la convocatòria prèvia dels presidents, es constituiran els tribunals i les comissions de selecció, amb l'assistència de la majoria absoluta dels seus membres titulars o suplents.  
Llevat que concórreguen circumstàncies excepcionals, que haurà d'apreciar la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal una vegada constituïts els òrgans de selecció, per a actuar vàlidament es requerirà la presència de la majoria absoluta dels seus membres titulars o suplents.  
La suplència dels presidents dels tribunals s'autoritzarà per la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal; la dels vocals, pel president que hi haja d'actuar, tenint en compte que correspondrà al vocal suplent respectiu o, si hi manca, als que li seguesquen segons l?ordre en què figuren en la disposició que els haja nomenat.  
6.9. Funcions dels òrgans de selecció  
6.9.1. Funcions de les comissions de selecció  
Correspondrà a aquestes comissions:  
- La coordinació dels tribunals pel que fa al compliment dels terminis previstos en aquesta Ordre.  
- L'agregació de les puntuacions corresponents a les diferents fases del procediment selectiu, ordenació dels aspirants i declaració dels que l'hagen superat.  
- L'elaboració i publicació de les Llistes d'aspirants seleccionats, així com la tramesa d'aquestes a l'òrgan convocant.  
6.9.2 Funcions dels tribunals  
Correspon als tribunals:  
- La valoració dels coneixements sobre els continguts curriculars que hauran d'impartir els candidats i el seu domini dels recursos didàctics i pedagògics, als quals es refereix l'article 20 del Reial Decret 574/1991, pel qual es regula transitòriament l'ingrés en la funció pública docent, i l'apartat .2.1.1 de la base 2 d'aquesta convocatòria.  
6.9.3. Els tribunals podran proposar la incorporació d'assessors especialistes per a la realització de funcions tècniques de suport, que es limitaran a prestar col·laboració en les seus especialitats tècniques.  
La seua designació correspondrà a la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal.  
6.9.4. Funcions encomanades a altres òrgans de l'administració.  
L'assignació de la puntuació que corresponga als aspirants pels mèrits acadèmics que acrediten, segons el barem que figura com a anex I en aquesta convocatòria serà realitzada pels òrgans de l'administració a què fa referència l'apartat 8.2 de la base 8.  
6.9.5. El procediment d'actuació dels òrgans de selecció s'haurà d'ajustar en tot moment al que es disposa en la Llei de Procediment Administratiu.  
6.9.6. Els òrgans de selecció adoptaran les mesures que calguen en els casos que resulte necessari, de manera que els aspirants amb minusvalideses gaudesquen de similars oportunitats per a la realització dels exercicis que la resta dels participants. En aquest sentit, s'establiran per a les persones amb minusvalideses que les sol·liciten en la forma prevista en l'partat 4.1. de la Base 4 d'aquesta convocatòria les adaptacions possibles en temps i mitjans per a la seua realització.  
6.9.7. En cap cas les comissions de selecció o els tribunals quan, per ser tribunals únics, actuen com a comissió de selecció, podran declarar que han superat el procés selectiu un nombre superior d'aspirants al de places convocades. Qualsevol proposta d'aprovats que contravinga el que s'ha establert anteriorment serà nul·la de ple dret.  
6.9.8. A l?efecte de comunicacions i altres incidències, les comissions de selecció tindran la seu en la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, Direcció General de Règim Econòmic i de Personal, Av. de Campanar, núm. 32, 46311-Valencia i els tribunals, en els serveis territorials de Cultura i Educació on actuen.  
6.9.9. Els òrgans de selecció que actuen en aquestes proves selectives tindran la categoria segona de les que es preveuen en l'article 19 de l'Ordre de 17 de febrer de 1986, de la Conselleria d'Economia i Hisenda (DOGV de 10 de març), sobre indemnitzacions per raó de servei.  
7. Començament i desenvolupament de les proves  
7.1. Començament  
Aquestes proves selectives començaran a partir del dia 25 de juny d'enguany i hauran d'haver acabat el 24 de juliol.  
Els aspirants seran convocats pels presidents dels tribunals a l'acte de presentació davant el tribunal, a través del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana amb l'antelació sufiéient, indicant-hi data, hora i Lloc de la presentació. En la mateixa convocatòria s'anunciarà l'actuació dels aspirants davant el tribunal per a la realització del contingut de caràcter pràctic, si escau, amb determinació igualment de la data, hora i Lloc de la realització i de les condicions per al seu desenvolupament, o convocarà els aspirants que han de realitzar l'exposició i debat en els tres primers dies.  
Els aspirants hauran d'anar amb el Document Nacional d'Identitat a l'acte de presentació.  
Els qui no es presenten a l'esmentat acte quedaran exclosos del procés selectiu, llevat dels casos de força major degudament justificats i apreciats pel tribunal.  
Una vegada començades les actuacions davant el tribunal no serà obligatòria la publicació de les successives crides d'aspirants en el DOGV. Aquests anuncis hauran de fer-se públics pel tribunal en els locals on es facen les proves amb quaranta-vuit hores, almenys, d'antelació al començament d'aquestes.  
Els aspirants seran convocats en crida única, i seran exclosos de la prova els qui no hi compareguen, Llevat dels casos de força major degudament justificats apreciats pel tribunal.  
Així mateix, si els tribunals saberen que algun dels aspirants no posseeix algun dels requisits exigits per aquesta convocatòria, després de l'audiència prèvia de l'interessat, hauran de proposar la seua exclusió al director general de Règim Econòmic i de Personal, i li comunicaran, igualment, les inexactituds o falsedats formulades per l'aspirant en la sol·licitud d'admissió a les proves selectives, a l'efecte procedent.  
Contra l'exclusió de l'aspirant podrà interpolar-se recurs de reposició de conformitat amb l'article 126 de l'esmentada Llei de Procediment Administratiu davant el mateix òrgan indicat en el paràgraf anterior.  
Les places convocades seran assignades als Òrgans de selecció segons els criteris següents:  
- Al mateix tribunal, si és tribunal únic.  
- A la comissió de selecció, si hi ha diversos tribunals.  
7.2. Desenvolupament  
L'odre d'actuació dels aspirants s'iniciarà alfabèticament per aquells que tinguen el primer cognom que comence amb la Lletra R, que va resultar del sorteig que la Direcció General de l'Institut Valencià d'administració Pública va realitzar per tal de determinar l'actuació dels aspirants de totes les proves selectives que es facen en 1991.  
Els tribunals que no compten amb aspirants el primer cognom  
dels quals comence per la Lletra R començaran l'ordre d'actuació per la Lletra o Lletra següents per ordre alfabètic.  
8. Qualificació  
8.1. Valoració de coneixements  
Els tribunals valoraran aquesta fase del procés selectiu entre 8 i 10 punts. La puntuació de cada aspirant en aquesta fase serà la "mitjana aritmètica de les qualificacions de tots els membres presents en el tribunal. Quan entre les puntuacions atorgades pels membres del tribunal hi haja una diferència de tres o més enters seran automàticament excloses les qualificacions màxima i mínima, i es calcularà la puntuació mitjana entre les qualificacions restants.  
En acabar cada sessió diària els tribunals publicaran en el tauler d'anuncis del lloc d'actuació les qualificacions corresponents a la dita sessió.  
Posat que els tribunals d'Educació Física determinen la incorporació a la prova dels continguts de tipus pràctic, prevists en l'apartat 2.1.1 b de la base 2, fora de l?exposició i del debat descrit en l'apartat 2.1.1 de la mateixa base, hauran de dur-la a terme abans del desenvolupament de l?exposició i el debat dels aspirants, sense que la valoració dels continguts done lloc a puntuació expressa. U valoració d'aquests haurà, per tant, de quedar incorporada a la puntuació única obtinguda en la prova, segons que estableix l'apartat 8.1 de la base 8.  
En acabar la realització de la fase de valoració de coneixements,  
els tribunals remetran a les comissions de selecció la relació de tots els aspirants presentats ordenats de major a menor puntuació, amb una aproximació màxima de deu mil·lèsimes, amb indicació del seu DNI. Els tribunals confeccionaran les llistes diferenciades d'aspirants segons que el sistema pel qual hagen participat siguen el d'ingrés lliure o de reserva. Aquestes llistes hauran de ser lliurades a la comissió de selecció abans del dia 24 de juliol.  
8.2. Valoració de mèrits  
L'assignació de la puntuació que corresponga als aspirants, segons el barem que figura en l'annex I d?aquesta convocatòria es portarà a efecte pel servei territorial de Cultura i Educació respectiu, per a la qual cosa el director territorial corresponent podrà nomenar una comissió administrativa composta per funcionaris docents, del seu àmbit territorial, o d'administració general, els qui realitzen aquesta valoració en nom dels òrgans de selecció, aportant-hi els resultats que obtinguen.  
La puntuació obtinguda per aquesta valoració de mèrits es farà pública en els taulons d'anuncis dels serveis territorials de Cultura i Educació corresponents, el dia 3 de juny, i els interessats podran presentar-hi escrit de reclamació, adreçat al president de la comissió administrativa en el termini de deu dies a partir de la seu exposició.  
Transcorregut aquest termini, i fetes les rectificacions que, com a conseqüència de les reclamacions, hi hagueren, els presidents de les comissions administratives remetran a les comissions de selecció o, si escau, a las tribunals que actuen com a comissió, la relació d'aspirants amb la puntuació que corresponga per cada un dels apartats del barem. Una vegada resoltes les reclamacions s'exposaran igualment en els tauler d'anuncis dels serveis territorials de Cultura i Educació.  
8.3. Segons el que s'estableix en la base 6 d?aquesta convocatòria, correspon a les comissions de selecció l'agregació de les puntuacions obtingudes pels aspirants en les distintes fases del procés selectiu, l?ordenació d'aquests segons les puntuacions totals obtingudes i la declaració del que hagen superat les dues fases.  
Les comissions de selecció, una vegada rebudes les puntuacions atorgades pels tribunals, afegiran les puntuacions de la fase de valoració de mèrits, i n'exclouran aquells aspirants que no hagen obtingut un mínim de 5 punts sumant a la puntuació atorgada pels tribunals la corresponents als apartats 2 i 3 del barem que, com a annex 1, s'acompanya a aquesta convocatòria.  
9. Superació del procés selectiu  
9.1. Superaran el procés selectiu, i per tant es declararà que l'ha aprovat, aquells aspirants que, havent obtingut almenys cinc punts afegint a la puntuació atorgada pels tribunals la corresponent als apartats 2 i 3 del barem, Annex I d'aquesta convocatòria, i ordenats segons la puntuació total obtinguda, tant per la seua actuació davant el tribunal en la primera fase, com el conjunt de mèrits inclosos en l'esmentat barem, obtinguen un número d'ordre igual o inferior al nombre de places assignades a la comissió de selecció.  
9.2. Les comissions de selecció, una vegada determinats els aspirants que han superat el procés selectiu, confeccionaran una llista única, en la qual figuraran, separadament, els aspirants que l?hagen superat per la reserva de minusvàlids i pel torn d'ingrés lliure. Dins de cada un d'aquests grups els aspirants s'ordenaran segons la puntuació obtinguda.  
9.3. En el cas que en confeccionar aquesta llista es produïren empats, aquests es resoldran atenent successivament als criteris següents:  
1) Major puntuació en la valoració dels coneixements.  
2) Major puntuació en la valoració de l'apartat I de l'annex I d'aquesta convocatòria.  
3) Major puntuació en la valoració de l'apartat 2 de l'annex I.  
4) Major puntuació en l'apartat 3 de l'annex I.  
5) Major puntuació en els subapartats dels apartats 1, 2 i 3 de l'annex I i pel mateix ordre en què hi apareguen relacionats.  
9.4. Aquestes Llistes es faran públiques en els taulers d'anuncis dels serveis territorials de Cultura i Educació i en la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència. Un exemplar d'aquestes s'elevarà a l'òrgan convocant amb la resta de la documentació corresponent al desenvolupament dels procediments selectius.  
9.5. Les places hagueren quedat vacants per la reserva de minusvàlids seran acumulades per les comissions de selecció a les d'ingrés per torn Lliure.  
9.6. En cap cas podrà declarar-se que han superat el procés selectiu major nombre d'aspirants que el nombre de places convocades.  
9.7. La Conselleria de Cultura, Educació i Ciència publicarà en el DOGV l?Ordre amb les llistes úniques d'aprovats per especialitats, en la forma prevista en l'apartat 9.2 d'aquesta base.  
9.8. Els aspirants que superen el procés selectiu per dos o més especialitats hauran d'exercitar opció per un dels llocs, mitjançant instància adreçada a la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal, en el termini de deus dies comptadors a partir de la publicació en el DOGV de la llista d'aspirants aprovats.  
9.9. Els aspirants que concórreguen i superen el procés selectiu en convocatòries corresponent a distintes administracions educatives, hauran d'optar per una d'elles en el termini de deu dies, comptadors a partir de la publicació de la llista d'aprovats, mitjançant instància adreçada a la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal renunciant a tots els drets que pogueren correspondre-li per la seua participació .en les restants. Si no fa aquesta opció, l'acceptació del primer nomenament s'entendrà com una renúncia tàcita a les restants.  
9.10. Aquells opositors que, fent ús de la reserva de minusvàlids, hagen superat les fases del procés selectiu, i si escau, el període de pràctiques, no podran tornar a fer ús d'aquest sistema.  
9.11. Els qui superen les proves selectives han d'acreditar el seu coneixement oral i escrit de valencià mitjançant la presentació dels certificats, diplomes o títols que hagen estat homologats per la Generalitat Valenciana, segons disposa l'article 9 del Decret Legislatiu de 20 de març de 1991 del Consell de la Generalitat Valenciana, o si hi escau, mitjançant la realització d'un exercici específic que es convocarà oportunament. Els qui no complesquen el requisit anterior es comprometran a la realitzacié dels oportuns cursos de perfeccionament que s'organitzen amb aquesta finalitat.  
9.12. Els aspirants podran recuperar la documentació presentada en el Lloc, data i hora que es determinarà en l'Ordre per la qual es faça pública la Llista d'aprovats, Llevat del cas que hi haja reclamació per part d'algun aspirant; en aquest cas podrà ser retinguda a l'efecte de comprovació o prova. Si no es retira en el termini indicat, s'entendrà que l'aspirant en renuncia a la recuperació, i per tant, en perd el dret.  
10. Presentació de documents i nomenament de funcionaris en pràctiques  
10.1. En el termini de vint dies naturals a comptadors des de l'endemà que es publiquen les llisten d'aprovats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, aquests hauran de presentar en el servei territorial de Cultura i Educació de la província on han actuat, per qualsevol del mitjans assenyalats en l'article 66 de la Llei de Procediment Administratiu, els documents següents originals o fotocòpies compulsades d'aquests:  
a) Títol exigit per a l'ingrés en el cos corresponent o fotocopia compulsada del certificat acadèmic acompanyat del dipòsit del títol, llevat del cas que els hagués presentat per a la valoració com a mèrit. Els qui s'hagueren acollit a l?exempció de la titulació, d?acord amb el que determina la disposició transitòria cinquena de la Llei d'Ordenació General del Sistema Educatiu, hauran de presentar, en lloc de la documentació a que fa referència el paràgraf anterior, certificat acreditatiu d'exercir, a l?entrada en vigor d?aquesta Llei, tasques docents com a funcionari interí del Cos de Professors d'Educació General Bàsica, o funcions de logopeda com a personal contractat en règim laboral, en centres d'EGB, segons els requisits exigits per la normativa anterior.  
b) Declaració jurada o promesa de no haver sigut separat mitjançant expedient disciplinari del servei de cap administració pública, ni trobar-se inhabilitat per a l?exercici de funcions públiques, segons el model que figura com a annex III a aquesta convocatòria.  
c) Els aspirants que hagen fet valer la seua condició de persones amb minusvalideses hauran de presentar un certificat dels òrgans competents de la Conselleria de Treball i Seguretat Social, del Ministeri d'afers Socials i, si escau, de la Comunitat Autònoma corresponent, que acredite aquesta condició i igualment hauran de presentar un certificat dels esmentats òrgans acreditatiu de la compatibilitat amb l?exercici de la funció docent.  
10.2. Els qui tingueren la condició de funcionaris públics de carrera estaran exempts de justificar documentalment les condicions i requisits ja demostrats per a obtenir l'anterior nomenament, i hauran de presentar en aquest cas un certificat o full de serveis del servei territorial de Cultura i Educació, de la Direcció General de la Funció Pública de la Conselleria d'administració Pública o del Ministeri o òrgan de què depenen, per a acreditar aquesta condició, en el qual es consignaran de manera expressa les següents dades:  
a) Indicació del cos, àrea o especialitat a què pertanyen, Número de Registre de Personal i si es troben en servei actiu.  
b) Lloc i data de naixement.  
c) Títol acadèmic que posseeixen i data d'expedició.  
d) Nombre i import de triennis, així com la data de compliment d'aquests.  
Si en el certificat no es pot fer constar algun d'aquests requisits exigits per a l?ingrés en el Cos de Mestres per no obrar els expedients personals dels interessats, aquests hauran de remetre separadament la documentació que els acredite.  
10.3. Els aspirants que havent superat els processos selectius estiguen prestant serveis remunerats en l'administració com a funcionaris de carrera, interins o com a personal laboral, sense perjudici de la situació administrativa o laboral que d?acord amb la normativa vigent els corresponga, hauran de formular opció per la percepció de les remuneracions, durant la seua condició de funcionaris en pràctiques, d?acord amb el que preveu el Reial Decret 456/1986, de 10 de febrer (BOE de 6 de març).  
10.4. Els qui dins del termini fixat i llevat dels casos de força major no presentaren la documentació, o de l?examen d?aquesta es deduira que estan mancats d'algun dels requisits assenyalats en la base 3, no podran ser nomenats funcionaris en pràctiques i quedaran anul·lades les seues actuacions, sense perjudici de la responsabilitat en què hagueren incorregut per falsedat en la sol·licitud inicial.  
10.5. La Conselleria de Cultura, Educació i Ciència procedirà a nomenar funcionaris en pràctiques, al llarg del curs escolar, els aspirants seleccionats que no estiguen exempts de la realització d'aquestes, assignant-los destinació per a dur-les a terme, bé en vacants o en substitucions de caràcter temporal en centres dependents de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, on les necessitats del servei ho requeresquen.  
En cas de no incorporar-se a les esmentades destinacions en el termini de cinc dies a partir de la comunicació d?aquestes, s'entendrà que renuncia a les proves selectives. Els aspirants seleccionats, que estiguen exempts de la fase de pràctiques, podran, això no obstant, optar per ser nomenats funcionaris en pràctiques incorporant-se a la destinació que sé'ls adjudique quedant exempts de l'avaluació d'aquestes. Si no es realitzava aquesta opció romandran en servei actiu en els seus cossos d'origen fins que es realitze l'aprovació dels expedients dels processos selectius.  
10.6. Les destinacions que se'ls adjudicaran per a la realització del període de pràctiques tindran caràcter provisional.  
11. Fase de pràctiques  
11.1. Les pràctiques tindran per objecte la valoració de l'aptitud per a la docència dels aspirants seleccionats i formaran part del procés selectiu.  
11.2. La duració d?aquestes, que no serà inferior a tres mesos, serà establerta per la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal mitjançant resolució que la regule.  
11.3. Les pràctiques es qualificaran com a "apte" o "no apte", segons determine la Comissió Qualificadora nomenada a l?efecte mitjançant una resolució reguladora d'aquesta fase.  
11.4. " Direcció General de Règim Econòmic i de Personal declararà, mitjançant una resolució motivada, la pèrdua dels drets al seu nomenament com a funcionari de carrera dels aspirants que siguen qualificats com a "no aptes".  
11.5. Dispenses.  
Quedaran dispensats de l'avaluació de la fase de pràctiques els qui hagen prestat serveis docents com a funcionaris en centres públics, sempre que el nomenament haja sigut expedit per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana, pel Ministeri d'Educació i Ciència o pels òrgans corresponents d'altres comunitats autònomes amb assignació de Número de Registre de Personal, sempre que la duració d'aquests serveis siga igual o superior a la requerida com a període de pràctiques.  
12. Nomenament de funcionaris de carrera  
12.1. Finalitzada la fase de pràctiques la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència aprovarà els expedients i elevarà la corresponent proposta de nomenament de funcionaris de carrera al Ministeri d'Educació i Ciència que aprovarà i publicarà la llista d'ingressats en el Cos de Mestres, ordenats segons la puntuació obtinguda, segons que preveu l'article 28 del Reial Decret 574/1991, de 22 d'abril.  
12.2. Els mestres ingressats en virtut d'aquesta convocatòria quedaran obligats a obtenir la seua primera destinació en centres directament gestionats per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, al seu dia, pel procediment ordinari, i acudiran amb caràcter forçós al Concurs General de Trasllats, segons que disposa el punt 5 de l'article 1l del Reial Decret 895/1989, de 14 de juliol (BOE de 20), tant els aspirants seleccionats que han sigut nomenats funcionaris en pràctiques com aquells aspirants seleccionats que, tot i estar exempts de la realització de la fase de pràctiques, han optat per romandre en els seus cossos d'origen.  
13. Norma final  
Aquesta convocatòria i tots els actes administratius que es deriven d?aquesta i de l'actuació dels òrgans de selecció, podran ser impugnats en els casos i en la forma establerts en la dita Llei.  
Així mateix, l'administració podrà, si escau, procedir a la revisió de les resolucions dels tribunals segons el que preveu la Llei de Procediment Administratiu.  
València, 29 d'abril de 1991.  
El Conseller de Cultura, Educació i Ciència,  
ANTONIO ESCARRE ESTEVE  
ANNEX I  
Barem per a la valoració dels mèrits acadèmics  
1. Experiència anterior  
La puntuació màxima assignada per aquest apartat serà de 6 punts.  
1.1. Per cada curs complet en l'ensenyament públic, en places d'especialitats corresponents al cos de mestres: 1,500 punts  
1.2. Per períodes de temps inferiors al curs complet en les places que s'indiquen en l'apartat anterior: 0,1666 punts per mes.  
1.3. Per cada curs acadèmic complet en l'ensenyament públic en altres places diferents a les incloses en els apartats anteriors amb nomenament com a funcionari o contracte com a personal laboral fix: 0,750 punts  
1.4. Per cada curs acadèmic complet en l'ensenyament privat en places de nivell educatiu i especialitat corresponent al cos de mestres: 0,250 punts  
Per aquest subapartat 1.4. no es podrà assignar més d?1 punt.  
A l'efecte de la valoració d'aquests subapartats es considerarà com a curs complet haver prestat serveis, almenys durant sis mesos, en el mateix curs escolar.  
Documents justificatius  
1.1. Fotocòpia compulsada del document justificatiu del nomenament amb expressió de la duració real d'aquest, o si no n'hi ha, certificat dels serveis prestats expedit pel servei territorial o òrgan competent.  
Només es comptabilitzaran els períodes compresos entre l'1 de setembre i el 30 de juny.  
1.2. Fotocòpia compulsada del document justificatiu del nomenament amb expressió de la duració real d'aquest, o si no n'hi ha, certificat dels serveis prestats expedit pel servei territorial o brgan competent.  
Només es comptabilitzaran els períodes compresos entre l'1 de setembre i el 30 de juny.  
1.3. Fotocòpia compulsada del document justificatiu del nomenament o contacte amb expressió de la duració real d'aquest, o si no n'hi ha, certificat dels serveis prestats expedit pel servei territorial o brgan competent.  
Només es comptabilitzaran els períodes compresos entre l'1 de setembre i el 30 de juny.  
1.4. Fotocòpia compulsada del document justificatiu del nomenament o del contracte amb expressió de la duració real del càrrec, o si no n'hi ha, certificat del director del centre amb el vist-i-plau del Servei d'Inspecció Educativa, fent-hi constar l'especialitat i duració real dels serveis.  
Només es comptabilitzaran els períodes compresos entre l'1 de setembre i el 30 de juny.  
2. Expedient acadèmic  
Per aquest apartat es podrà valorar un màxim de 2 punts.  
Per una qualificació mitjana de l?expedient acadèmic de:  
Fins a 6 punts: 1,00 punt  
Des de 6 punts fins a 7,5 punts: 1,75 punts  
Des de 7,5 punts fins a 10 punts: 2,00 punts  
Per a obtenir-los, es valoraran les qualificacions literàries o les equivalents numériques consignades en els certificats acadèmics personals, que hauran d'aportar els interessats, necessaris per a l?obtenció del títol exigit amb caràcter general per a l?ingrés en el cas de mestres.  
A l?efecte de valoració de la puntuació mitjana que s'obtinga es consideraran de forma diferenciada els trams de puntuació que s'indiquen a continuació i les equivalències entre qualificacions numèriques o literàries que igualment s'hi expressen:  
Trams de puntuació Equivalències   
Fins a sis punts Aprovat: cinc punts  
Des de sis fins a set punts i mig Notable: set punts  
Des de set i mig fins a deu punts Excel·lent: nou punts  
 Matrícula d'honor: deu punts  
Les qualificacions que continguen l?expressió literal «Bé» es consideraran equivalents a 6 punts.  
Quan l'aspirant acredite la possessió del títol, però no aporte el corresponent certificat acadèmic personal, la puntuació atorgada serà l'assignada a Aprovat.  
Per a les puntuacions revalidades s'atorgarà igualment la puntuació assignada a Aprovat.  
Documents justificatius  
Certificat acadèmic personal amb indicació de les qualificacions obtingudes i el dipòsit del títol o fotocòpia compulsada del títol requerit per a ingrés en el cos.  
3. Cursos de formació i perfeccionament i altres mèrits  
Per aquest apartat es valorarà un màxim d?1 punt.  
3.1. Per cada curs de formació i perfeccionament no inferior a 30 hores: 0,300 punts.  
Per aquest subapartat 3.1. no serà possible obtenir més de 0,8000 punts  
3.2. Per cada títol de Llicenciat universitari no al·legat per a l'ingrés en el cos o pel grau de Doctor: 0,100 punts  
Per aquest subapartat 3.2. no serà possible obtenir més de 0,200 punts.  
Documents justificatius  
3.1. Certificat o fotocòpia compulsada d'haver cursat aquests, en què conste de manera expressa la duració de les hores del curs.  
3.2. Fotocòpia compulsada del títol o resguard de l'abonament dels drets d'expedició.  
ANNEX II  
Temaris que han de regir en les   
convocatòries d'accés al cos de mestres  
1. Filologia.- llengua castellana i Francès  
1. El procés alternatiu de la comunicació. Els codis de comunicació. Els mitjans de comunicació, la seua utilització didàctica. El signe lingüístic. L'ensenyament de la llengua a l?EGB: objectius i dificultats.  
2. Comunicació oral. Fonètica i fonologia del castellà. Ontogénesi i desenrotllament del llenguatge oral. Patologies en aquest llenguatge. Metodologia de la comunicació oral i la seua projecció en una societat democràtica. Tractament de les anomalies del llenguatge oral en l?EGB.  
3. Comunicació escrita (I). l'aspecte interpretatiu de la comunicació escrita. La lectura. Iniciació i perfeccionament en el procés de l'aprenentatge lector Mètodes. Dificultats lectores. Adquisició de l?hàbit lector Biblioteques escolars.  
4. Comunicació escrita (II). L'aspecte dinàmic de l?escriptura.  
L'adequació entre paraula parlada i paraula escrita: l'ortografià. l'escriptura com a creació: la redacció. Mètodes per a l'adquisició de l?expressió escrita en aquests tres aspectes. Deficiències en el llenguatge escrit.  
5. El comportament lingüístic: objectivitat i subjectivitat en l?expressió i en la interpretació dels missatges. Fets i opinions. Generalitzacions. Estereotípia. Els nivells de llengua. Pautes didàctiques per al tractament d'aquests fets sociolingüístics.  
6. Lexicología i semàntica. Adquisició i enriquiment del vocabulari. Vocabulari actiu i vocabulari passiu. Tipologia bàsica d'exercicis de vocabulari: camps lèxics, semàntics i associatius.  
7. Morfologia i sintaxi del castellà. L'oració simple. L'oració composta. La reflexió analítica de lengua en els distints cicles de l?EGB. La gramàtica en funció de l?ús de la llengua.  
8. Mapa lingüístic d'Espanya. El castellà i les seues variants. Plantejaments didàctics a les Comunitats amb llengua pròpia. Tractament escolar a la 1ª i 2ª llengua. Bilingüisme i diglòssia.  
9. El castellà, des dels orígens a l?estat actual. El valor de l?etimologia en l'aprenentatge del lèxic i de l?ortografia. Virtualitat dinàmica del castellà dels nostres dies. Postura pedagògica del docent davant aquest fenomen.  
10. El llenguatge literari. Teoria de la creació poètica. El problema dels generes literaris. El comentari de textos. educació estètica de l?escolar a través de l'audició, de la lectura i de l'anàlisi de textos literaris. Criteris de selecció dels textos per a aquestes lectures i anàlisi.  
11. Literatura infantil. Caracterologia. Extensió del concepte de literatura per a xiquets. Formes expressives de la literatura infantil. Les manifestacions orals: el folklore. El folklore com a font d'activitats lingüístiques escolars. Autors i tendències més significatives en la història universal de la literatura infantil. La literatura infantil com a mitjà per a iniciar i potenciar els hàbits lectors del xiquet.  
12. Els grans moviments literaris en el mare de l?evolució histórico-cultural espanyola. Figures principals. La lectura dels autors clàssics en l?EGB . Nivells de comprensió. La qüestió de les adaptacions.  
13. La literatura espanyola del segle XX. La lírica novel·la. El teatre. L'assaig. Autors i moviments rellevats. Aprofitament de textos d'aquesta literatura per a l?educació lingüística i formació literària dels alumnes d'EGB.  
14. La literatura hispanoamericana del segle XX. La lírica hispanoamericana a partir de la revolució modernista. La novel·la d'Hispano-américa. Les grans figures i la renovació en les tècniques narratives. Utilització de textos d?aquesta literatura per tal que el xiquet participe d'una comunitat lingüística supranacional.  
15. L'ensenyament del francès a l?EGB. Reflexió sobre els objectius generals. Variables condicionants en el disseny d'un curs: l?entorn social, el públic, els programes oficials... Programació: determinació dels objectius, selecció dels continguts, procediments metodologies i activitats, i avaluació dels resultats.  
16. Fonaments teòrics i metodològics. Aportacions de les ciències del llenguatge i de les ciències de l?educació a la didàctica del francès. Evolució dels corrents metodològics. Tendències actuals. Enfocaments comunicatius. Característiques d'una situació de comunicació. Articulació dels fenòmens verbals i no verbals.  
17. Continguts funcionals de la llengua francesa. Elements lingüístics necessaris per a: mantenir relacions socials, demanar i donar informació, expressar actituds intel·lectuals i expressar actituds emocionals.  
18. Característiques de la llengua oral. Situacions de comunicació oral/situacions de comunicació escrita. Característiques del discurs oral i escrit. Percepció i comprensió de la llengua oral. Aspectes prosòdics del francès: accent, ritme i entonació. Descripció del sistema fonològic del francès i el seu contrast amb la llengua materna i, si s'escau, amb la segona llengua de l'alumne. tècniques de correcció fonètica.  
19. Gramàtica i expressió. Selecció de les estructures morfosintàctiques. Plantejament metodològic: procediment inductiu i deductiu i importància de l'error Tècniques per a l'aprenentatge de la gramàtica. Tipologia d'exercicis gramaticals.  
2:0. la Llengua escrita. Relació fonètica/ortogràfica. Mecanismes de comprensió lectora. Tècniques de lectura. Etapes en la introducció de l?expressió escrita. Tècniques d'expressió. Tipologia d'activitats escrites. Exercicis de creativitat. Correcció i avaluació de la llengua escrita.  
21. Lectura de textos. Selecció de textos per a l?EGB: premsa, còmic, conte.. Iniciació al llenguatge literari. Literatura i literatura infantil en francès.  
22. La llengua francesa en el món actual. Llengua francesa i francofonia, aspectes geogràfics i sociolingüístics. Evolució i situació actual de la llengua francesa contemporània. Principals institucions culturals. El sistema educatiu francès. Manifestacions culturals més rellevant a franca en el segle XX.  
23 .Tècniques d'animació i expressió. Importància de la veu i el gest en la comunicació verbal. Tècniques de dramatització. D'altres activitats comunicatives: representació de personatges, cançons, jocs... Interacció en el grup classe. Funció del professor. Treball en el grup i treball individual.  
24. Recursos i materials. Criteris per a la selecció i ús del material pedagògic existents i documents autèntics. El paper de la imatge en l'ensenyament del francès. Imatge estàtica i imatge mòbil. Aspectes tecnològics i pedagògics en la utilització dels mitjans de comunicació social (premsa, TV ... ). l'organització de l'aula en funció de les formes de treball.  
2. Filologia: Llengua Castellana i Anglès  
1. El procés alternatiu de la comunicació. Els codis de comunicació. Els mitjans de comunicació, la seua utilització didàctica. El signe lingüística l'ensenyament de la llengua a l?EGB: objectius i dificultats.  
2. Comunicació oral. Fonètica i fonologia del castellà. Ontogènesi i desenrotllament del llenguatge oral. Patologies en aquest llenguatge. Metodologia de la comunicació oral i la seua projecció en una societat democràtica. Tractament de les anomalies del llenguatge oral en l?EGB.  
3. Comunicació escrita (I). L'aspecte interpretatiu de la comunicació escrita. La lectura. Iniciació i perfeccionament en el procés de l'aprenentatge lector. Mètodes. Dificultats lectores. Adquisició de l?hàbit lector. Biblioteques escolars.  
4. Comunicació escrita (II). L'aspecte dinàmic de l?escriptura. l'adequació entre paraula parlada i paraula escrita: l'ortografia. l'escriptura com a creació: la redacció. Mètodes per a l'adquisició de l?expressió escrita en aquests tres aspectes. Deficiències en el llenguatge escrit.  
5. El comportament lingüístic: objectivitat i subjectivitat en l?expressió i en la interpretació dels missatges. Fets i opinions. Generalitzacions. Estereotípia. Els nivells de Llengua. Pautes didàctiques per al tractament d'aquests fets sociolingüístics.  
6. Lexicologia i semàntica. Adquisició i enriquiment del vocabulari. Vocabulari actiu i vocabulari passiu. Tipologia bàsica d'exercicis de vocabulari: camps lèxics, semàntics i associatius.  
7. Morfologia i sintaxi del castellà. l'oració simple. l'oració composta. La reflexió analítica de llengua en els distints cicles de l?EGB. La gramàtica en funció de l?ús de la llengua.  
8. Mapa lingüístic d'Espanya. El castellà i les seues variants. Plantejaments didàctics a les Comunitats amb llengua pròpia. Tractament escolar a la 1ª i 2ª llengua. Bilingüisme i diglòssia.  
9. El castellà, des dels orígens a l?estat actual. El valor de l?etimologia en l'aprenentatge del lèxic i de l?ortografia. Virtualitat dinàmica del castellà dels nostres dies. Postura pedagògica del docent davant aquest fenomen.  
10. El llenguatge literari. Teoria de la creació poètica. El problema dels generes literaris. El comentari de textos. Educació estètica de l?escolar a través de l'audició, de la lectura i de l'anàlisi de textos literaris. Criteris de selecció dels textos per a aquestes lectures i anàlisi.  
11. Literatura infantil. Caracterologia. Extensió del concepte de literatura per a xiquets. Formes expressives de la literatura infantil. Les manifestacions orals: el folklore. El folklore com a font d'activitats lingüístiques escolars. Autors i tendències més significatives en la història universal de la literatura infantil. La literatura infantil com a mitjà per a iniciar i potenciar els hàbits lectors del xiquet.  
12. Els grans moviments literaris en el mare de l?evolució històric cultural espanyola. Figures principals. La lectura dels autors clàssic en l?EGB . Nivells de comprensió. La qüestió de les adaptacions.  
13. La literatura espanyola del segle XX. La lírica. La novel·la. El teatre. L'assaig. Autors i moviments rellevants. Aprofitament de textos d?aquesta literatura per a l?educació lingüística i formació literària dels alumnes d'EGB.  
14. La literatura hispanoamericana del segle XX. La lírica hispanoamericana a partir de la revolució modernista. La novel·la d'Hispanoamèrica. Les grans figures i la renovació en les tècniques narratives. Utilització de textos d?aquesta literatura per tal que el xiquet participe d'una comunitat lingüística supranacional.  
15. L'ensenyament de la llengua anglesa en l?EGB: objectius generals. Fonaments teòrics i metodològics. Aportacions de les ciències del llenguatge i de les ciències de l?educació en l?ensenyament de l'anglès. l'enfocament tradicional i l'enfocament comunicatiu. Preparació i desenrotllament de les classes.  
16. Aspectes fonològics de la llengua anglesa. Els elements bàsics de la pronúncia: accent, ritme i entonació. Anàlisi d'aquests elements en un text i aplicació a l?ensenyament de la llengua anglesa.  
17. La socialització. Estructures i lèxics necessaris per a les relacions socials. Presentació i desplegament d'una funció específica d'aquesta àrea en la classe d'anglès.  
18. La informació. Estructures i lèxic necessaris per a donar i obtenir informació. Presentació i desplegament d'una funció específica d'aquesta àrea en la classe d'anglès.  
19. L'expressió d'actituds intel·lectuals. Estructures i lèxic necessaris per a indicar acceptació, rebuig, opinió, etc. Presentació i desplegament d'una funció específica d?aquesta àrea a la classe d'anglès.  
20. L'expressió d'activitats emocionals. Estructures i lèxic necessari per a expressar sentiments, intencions, desitjós. Presentació i desplegament d'una funció específica d?aquesta àrea a la classe d'anglès.  
21. L'alumne com a subjecte actiu de l'aprenentatge de la llengua estrangera. Activitats vàries: transferències d'un codi verbal a un codi no verbal i a la inversa, la dramatització, la representació de personatges, els jocs. La interacció a l'aula: el treball en grups. 22. El lloc de la gramàtica en la comunicació. Tècniques d'aprenentatge. Mètode inductiu i mètode deductiu. Selecció d'estructures en un enfocament funcional.  
23. La literatura infantil en la llengua anglesa. literatura fantàstica, de viatges i aventures. Anàlisi del llenguatge literari a través de textos adients. Contrast del llenguatge literari amb el no literari. 24. La llengua anglesa en el món actual. Característiques lingüístiques, sócio-culturals, històriques i geogràfiques més rellevants dels principals països de parla anglesa. L'anglès com a llengua internacional.  
3. Filologia. Valencià  
1. Les llengües: dialectes i registres. Àmbits d'ús, registres i normes d'ús. Les actituds lingüístiques: prejudicis, estereotips.  
2. La nostra llengua dins el conjunt de les llengües romàniques (límits lingüístics, caracterització ortogràfica i caracterització demogràfica). Variants dialectals del nostre domini lingüístic (classificació caracterització i límits).  
3. Situació de contacte de llengües: bilingüisme social substituïdor, llengua dominant, llengua minoritzada i processos de minorització. La minorització de la nostra llengua: procés històric i situació actual.  
4. La política lingüística: els processos de normalització de les llengües minoritzades. La planificació lingüística a l?àrea de la nostra llengua: antecedents i situació actual. La política lingüística a la Comunitat Valenciana: ordenament legal, òrgans, institucions i actuacions en curs. La nostra llengua als mitjans de comunicació  
5. La competència comunicativa: textual, gramatical i sociolingüística. Components de la situació de comunicació. Situacions comunicatives orals i escrites. El text: textos orals i textos escrits. Tipologia textual.  
6. Gramàtica dels textos orals i escrits. Coherència (macrostructura d'un text) i cohesió (referència, deixi, anàfora, progressió temàtica, etc.).  
7. Competència lingüística (I): Fonologia i ortografia. Caracterització fonètica i fonològica, i ortografia de la 'nostra llengua.  
8. Competència lingüística (II): morfosintaxi. Caracterització i articulació de les unitats lingüístiques en aquest nivell. Funcionament d'aquestes unitats dins el text.  
9. Competència lingüística (III): lexicologia i semàntica. Conceptes i unitats lingüístiques fonamentals. Lexicologia: processos de formació de mots (derivació, composició, habilitació ... ). Semàntica: comparació, metàfora, sinonímia, antonímia ... ). El lèxic: mots patrimonials, cultismes i, semicultismes, neologismes i barbarismes, gentilicis i hipocoristics, etc.  
10. Competència sociolingüística (IV): Adequació del discurs oral i escrit a les diferents situacions de comunicació. Selecció de les formes gramaticals i lèxiques adients amb l?interlocutor, el tema, la formalitat de la situació, el rol, etc.  
11. Adquisició i aprenentatge de la L1 i la L2 de manera simultània o consecutiva en una situació de contacte de llengües. Adquisició i aprenentatge en contextos formals i informals. Els conceptes de transferència, interferència i interllengua. Les actituds lingüístiques en el procés cognitiu d'adquisició i aprenentatge del valencià com a L2. Teories actuals sobre aprenentatge i adquisició de L2 L3. Aplicació a una situació de contacte de llengües: el cos valencià  
12. 'Educació en dues (o tres) llengües. Conceptes fonamentals de l?educació bilingüe. Estructures didàctico-organitzatives a la Comunitat Valenciana: Programa d'immersió. Programa d'Ensenyament en Valencià, etc. Paper del context familiar i social en el rendiment acadèmic i lingüístic dels alumnes.  
13. L'ensenyament del valencià dins un tractament integrat de l'ensenyament de llengües a la Comunitat Valenciana: bases psicolingüístiques i pedagògiques com a primera i segona Llengua.   
14. Mètodes i recursos didàctics per a l'ensenyament del valencià com a primera i segona Llengua en les diferents estructures didàcticoorganitzatives.  
15. Les destreses psicolingüistiques bàsiques: intralingüistiques (comprendre, parlar, llegir i escriure) i interlingüistiques (interpretar i traduir). Importància de les habilitats interactives orals per al domini de la Llengua escrita. Nous models i tendències en l'ensenyament de la lectura y l'escriptura.  
16. Anàlisi i elaboració de materials impresos i àudio-visuals per a l'ensenyament del valencià en les diferents estructures didàcticoorganitzatives. Programació de tasques a llarg i mitjà termini. Programació i elaboració d'unitats d'aprenentatge.  
17. Organització de l'espai-classe en funció de les activitats previstes i paper del professor en la interacció didàctica de la classe de Llengua, funcions dels professors en una metodologia constructivista, tractament dins la classe dels problemes individuals.  
18. La utilització didàctica dels mitjans de comunicació a la classe de Llengua. Altres documents reals: prospectes, cartells, ... Material àudio-visual a l'abast i la seua utilització a la classe de Llengua.  
19. Literatura (I): literatura medieval i l'època d'esplendor: segle XV.  
20. Literatura (II): decadència i renaixença.  
21. Literatura (III): del modernisme a la guerra civil.  
22. Literatura (IV): de la postguerra a les darreres tendències.  
23. Noves tendències en la didàctica de la literatura. Els tallers literaris. El comentari de text.  
24. La literatura per a infants i per a joves. Historià i generés. El seu tractament dins l'aula: tècniques d'animació lectora.  
25. Literatura actual per a infants i per a joves en la nostra llengua. Característiques i autors més representatius.  
4. Matemàtiques i Ciències de la Natura  
1. Formulació d'objectius i programació en Ciències de la Natura i Matemàtiques a l?EGB. Objectius de coneixement, processos mentals, actituds i destreses manipuladores. Els projectes de ciència integrada. Avaluació dels objectius.  
2. Els processos científics en els diversos cicles de l?EGB. Observació i experimentació. Utilització de models. Anàlisi d'un fenomen natural segons el mètode científic.  
3. Tècniques instrumentals en l'aprenentatge de les ciències experimentals. Tècniques de treball de laboratori i de camp. La seua graduació en els diversos ciclos de l?EGB. Organització del treball experimental en el laboratori i en el camp. Normes elementals de seguretat en el treball de laboratori i de camp amb els alumnes.  
4. Activitats i recursos didàctics en els ensenyaments de les Ciències de la Natura i les Matemàtiques. Anàlisi d'aquests recursos i els criteris per a la seua utilització i avaluació a l?EGB.  
5. L'ensenyament de les Ciències de la Natura i les Matemàtiques en el marc de l?Educació Integral. Aportació de la formació científica a l?educació ambiental, sanitària, sexual, de consum i per a la convivència en l?EGB.  
6. Lógica i teoria de conjunts. Els conjunts com a base de les funcions lògiques, classificadores i de número. Activitats de conjunts i desplegament de les funcions lògiques en el xiquet. Les relacions com a base de classificacions i comparacions. Classificació i seriació de la família dels conjunts finits. Utilització didàctica dels conceptes anteriors.  
7. El número natural i la seua aritmètica. Els sistemes de representació numèrics: el sistema decimal. Fonaments i desenrotllament de l'aprenentatge de les operacions amb números naturals (abdició, subtracció, multiplicació i divisió) i les seues propietats. L'ensenyament dels algoritmes: comprensió i automatització didàctica del càlcul: càlcul escrit i càlcul mental.  
8. Les magnituds i la seua mesura. Esquema general del concepte de magnitud. Reconeixements de la magnitud. Comptar i amidar: magnituds discretes i contínues. Mesura directa i indirecta. Caràcter aproximat de la mida. Estimació, error i aproximació.  
9. Representacions gràfiques. Tipus de grafies per a representar dades. Construcció de gràfics i interpretació d'aquests des d'un punt de vista funcional o estadístic. Mesures de tendència central i de dispersió. El gràfic com a instrument de treball interdisciplinar a l?escola.  
10. Geometria. Origen experimental de la geometria: els models geométrics en l?entorn. De les coses concretes à les abstractes: el dibuix geométric com a suport del procés d'abstracció. La geometria com a ciència racional: el significat de la demostració. Les isometries. El concepte de simetria com a invariant. Aspectes topológics.  
11. Relacions mètriques en les figures geomètriques. Proporcionalitat i geometria: homotècia i semblança. Com treballar la proporcionalitat geomètrica a l'EGB. Ampliació i reducció de figures. Aplicacions. Relacions mètriques derivades de la semblança: teoremes als triangles rectangles.  
12. Funcions. El descobriment de les correspondències entre magnituds i la relació entre mesures corresponents: el concepte de funció. Les funcions com a font d'informació: monotonia, creixement i continuïtat. Instruments formals associats a l'estudi de les relacions funcionals. polinomis i equacions. Anàlisi d'un fenomen fisic a través de l'estudi d'una funció a L'EGB  
13. Possibilitats d'utilització de la informàtica com a recurs didàctic. La informàtica com a a matèria del currículum en el cicle superior d'EGB.  
14. La matèria. Estats de matèria. Propietats característiques de les substàncies. Criteris de classificació d'aquestes. Mètodes de separació. Classificació dels elements. Periodicitat de les propietats dels elements. Tractament específic d'aquests temes en els distints ciclos de l?EGB: graduació de conceptes, activitats especialment adequades per al seu estudi, tècniques més adients i propostes concretes per a la seua avaluació.  
15. Estructura de la matèria. Estructura atòmica i molecular. Els cristalls i els distints tipus d'enllaç. Propietats de les substàncies segons el tipus d'enllaç. Iniciació al llenguatge químic a l?EGB Utilització de models per a la introducció de l?estudi de les estructures a l?EGB.  
16. La Terra. Materials que la constitueixen. Gènesi i evolució de l'escorça terrestre. Iniciació al coneixement geològic de l?entorn i el seu tractament específic en els diversos cicles de l?EGB.  
17. L'aigua i l'aire, substàncies de la biosfera. Propietats físiques i químiques d?aquesta. Els éssers vius, l'aigua i l'aire. Usos de l'aigua Causes de la contaminació d'aquests recursos naturals. Tractament de les aigües per al consum. Experiències bàsiques que poden realitzar-se a l?EGB amb aquests materials.  
18. Meteorologia escolar. Fenòmens meteorològics: vent, núvols i precipitacions. Instruments de mesura i el seu fonament físic. Recollida de dades meteorològiques i la seua interpretació a través del mapa sinòptic per a alumnes d'EGB  
19. Energia. Fonts d'energia i receptores d'energia. Transformacions de l?energia. Treball i energia. Convertidors d'energia. L'aprofitament de l'energia per a la realització de treballs al llarg de la història. La història de la ciència en l'Àrea de Ciències de la Natura i Matemàtiques a l?EGB.  
20. Interaccions físiques i camps. Interacció gravitant. La síntesi de Newton: gravitació universal. Introducció a la l'astronomia. Moviments dels astres. Descripció de l'univers. Interacció .electromagnètica. El camp electromagnètic i el corrent elèctric. Interacció fort Forçes nuclears. Estudi dels circuits elèctrics en l'EGB  
21. Corpuscles i ones. Moviments oscilatoris. El so com a fenomen ondulatori. Els sons i l'audició. La llum com a fenomen ondulatori. U llum P la visió. Dualitat onacorpuscle. La utilització de models per a l?estudi de fenòmens lluminosos en l?EGB. Experiències escolars amb llum i so.  
22. Canvis energètica i materials en la natura. Lleis de conservació dels sistemes físics i químics. Influència dels canvis de pressió, temperatura i volumen les transformacions físiques i químiques Tractament específic d'aquests temes en els diversos cicles de l?EGB; graduació de conceptes, activitats especialment adequades per al seu estudi, tècniques més idònies i propostes concretes per a la seua avaluació.  
23. Els éssers vius. Nivells d'organització. Les molècules de la vida. Base citologia i histològica de la vida. Diversitat dels organismes: grans grups taxonòmics. Desenrotllament de conceptes taxonòmics en els tres cicles de l?EGB El descobriment dels éssers vius microscòpics a L'EGB.  
24. Funcions dels éssers vius. Intercanvis energètics i materials Respiració, fotosíntesi i processos metabòlics. Funció de relació i regulació dels organismes. Reproducció i herència. L'home con a ésser viu: nutrició, relació i reproducció. Tractament específic d'aquests temes en els diferents cicles de l?EGB: graduació de conceptes, activitats especialment adequades per al seu estudi, tècniques més idònies i propostes concretes per a la seua avaluació.  
25. Els éssers vius i el medi. Ecosistemes. Components de l?ecosistema. Estructura. Dinàmica de l?ecosistema. Funcionalisme de l?ecosistema . Els models ecològics aplicats a l?estudi d'un ecosistema terrestre i un aquàtic. L'estudi ecològic de l?entorn i l?educació ambiental d l?EGB.  
26. Història de la Terra i dels éssers vivents. Evolució geològica i biològica. El temps. geologia, Introducció de la perspectiva evolucionista a l?EGB: els registres fòssils.  
5. Ciències Socials  
1. Les Ciències Socials en el projecte educatiu. Pressupostos psicopedagògics de les ciències socials en l'EGB. La interdisciplinarietat en l'àrea social. L'aprenentatge de tècniques bàsiques i adquisició d'habilitats en l'estudi de les CC.SS.  
2. Les CC.SS. i l'estudi de l'entorn. Raons que justifiquen la metodologia inductiva d'aquest estudi en els cicles Inicial i Mitjà de l'EGB El medi com a instrument generalitzador. Criteris didàctics i metodològics per a introduir l'estudi d'Espanya en l'EGB.  
3. Principals corrents de pensament geogràfic i histèric; la seua projecció .en l'EGB.  
4. Les Ciències Socials i l'Educació dels valors democràtics. El desenrotllament d'activitats cíviques i comportaments democràtics. Criteris didàctics i metodològics. Les tècniques de simulació.  
5. El desenrotllament i la importància dels mitjans de comunicació en la societat actual. Els mitjans de comunicació com a instruments didàctics. Funció del missatge àudio-visual en l'acte pedagògic.  
6. El mapa. Espais de conceptualització geogràfica. Utilització de diferents escales i nivells d'anàlisi. La utilització del plànol i del mapa en l?EGB.  
7. La Terra en l?Univers. El planeta Terra. Els descobriments espacials i les noves tecnologies. Tècniques i utilització de l?observació indirecta.  
8. El relleu terrestre Teories sobre la formació del relleu. Les grans unitats estructurals. Els processos erosius. La utilització de models i maquetes en l?estudi de relleu.  
9. La dinàmica atmosfèrica. El temps. Elements i factors del clima. Tipus de climes. Criteris per a la seua classificació. Aplicació del mètode inductiu per a l?estudi del clima. l'observatori escolar.  
10. El mapa demogràfic mundial. Desigual repartiment i creixement. La superpoblació i les seues conseqüències. Teories demogràfiques i la seua aplicació en l?EGB. La utilització d'estadístiques i gràfiques.  
11. Aplicació de models en CC.SS. La ciutat com a síntesi de fets geogràfics, històrics. l'mplagament, estructura i funcions urbanes. El procés de terciarització de la ciutat. La ciutat organitza el territori: problemes que planteja.  
12. Els diferents graus de desenrotllament. Països desenrotllats i subdesenrotllats, característiques sòcio-Econòmiques. Les relacions Nord-Sud. Criteris per a plantejar un treball monogràfic en l?EGB.  
13. Els grans blocs de poder. Organització Econòmica i social. Les actuals zones de tensió mundial. Les relacions Est-Oest. El treball en grup i el debat en CC.SS.  
14. Unitats del relleu espanyol. Evolució. Els grans paisatges biogràfics. Criteris per a l?elaboració d'un herbari i d'una col·lecció de roques.  
15. Els desequilibris regionals de l?Estat espanyol. Origen i conseqüències econòmiques i demogràfiques d'aquests. Fases en l?evolució recent de l?economia espanyola.  
16. La història en l?EGB. El problema de l'assimilació del temps i la causalitat en el fet històric. Solucions didàctiques. El mètode sincrònic i el mètode diacrònic.  
17. L'origen de la cosa i les primeres formes de vida col·lectiva. La revolució neolítica. Els primitius actual i la seua adaptació a la vida moderna. l'arqueologia a l?EGB.  
18. La Mediterrània, març de les cultures clàssiques. Modes de vida, art i pensament, i la seua projecció en les societats posteriors. El mapa: instrument d'estudi històric.  
19. La societat medieval. Castells i monestirs com a nuclis de poder. El renaixement de les ciutats. El procés repoblador medieval en la península ibèrica. l'itinerari històric.  
20. El renaixement i el barroc. L'art com a producte d'una etapa històrica. Aspectes polítics, Econòmics i socials. Criteris metodològics i didàctics per a l'anàlisi de l?obra d'art a l?EGB. La visita al museu.  
21. Els descobriments geogràfics en l?edat moderna. Causes i conseqüències. Formes de colonització. El respecte a d'altres cultures i el seu tractament didàctic  
22. La revolució industrial. El procés de transformació de l?estructura productiva. Conseqüències econòmiques socials i polítiques. La ciència, l'art i el pensament en la revolució industrial. El treball de camp.  
23. El moviment obrer en el S. XIX i XX. El sindicat i les lluites obreres. La utilització didàctica de recursos documentals.  
24. Les crisis del S. XX, Econòmiques, polítiques, culturals i artístiques. La utilització del text en les CC.SS.  
25. L'Espanya actual. Configuració política i territorial. La transició cap a la democràcia. La constitució de 1978. El coneixement de la Constitució a l?EGB.  
6. Educació Pre-escolar  
1. L'Educació en la primera infància: com educar el xiquet de 0 a 6 anys; característiques principals. L'educació infantil com a dret del xiquet i com a resposta a les seues necessitats. Objectius educatius d?aquesta etapa de vida. Importància de l?educació infantil en la societat actual. Paper de la família.  
2. Funció educativa, sanitària i social de l?educació infantil. Característiques i anàlisi avaluadar de les diferents institucions. L'ensenyament pre-escolar en el marc de l?educació infantil i del sistema educatiu actual. Experiències d'educació infantil que es realitzen en altres països.  
3. L'Escola infantil com a projecte alternatiu a les guarderies i. als centres de Pre-escolar.: antecedents i situació actual. Possibles models educatius de l?Escola Infantil, la seua inserció en el medi. Organització interna del centre: activitats dels xiquets i dels mestres: distribució dels espais. Relacions amb els pares.  
4. Coneixement del xiquet de 0 a 6 anys. Desenrotllament biològic, psicològic i social. Principals factors i mecanismes que intervenen en el seu desenrotllament i maduració. Interacció herència família medi. Particularitats en l?evolució del xiquet: etapes o moments més significatius. Necessitats bàsiques del xiquet de 0 a 6 anys: físiques, afectives, d'activitat i de relació.  
5. Educació per a la salut: mitjans de prevenció i activitats fonamentals referides a l'alimentació, descans, higiene i activitat física. l'educació d'hàbits en les distintes edats. Malalties i símptomes. La fatiga del xiquet i causes que la produeixen. Necessitats i ritmes dels somnis: criteris educatius. El mestre com a agent de salut.  
6. Alimentació, nutrició i dietètica. Alimentació equilibrada: planificació de menús per a Pre-escolar. Errors alimentaris en la infància. Conflictes més freqüents del xiquet a l'hora de menjar. Activitats educatives del mestre.  
7. Principis metodològics en l?educació infantil: característiques bàsiques. Aportacions científiques de l?Escola Nova i corrents actuals, la seua aplicació a Pre-escolar. L'activitat del xiquet com a mitjà de formació: recursos i experiències pràctiques. Una metodologia basada en l?observació i experimentació: principis didàctics. Treball globalitzador en el parvulari i el seu valor educatiu.  
8. El joc en el desenrotllament general del xiquet: formació i evolució. Diversos tipus de jocs: importància del joc simbòlic. El joc en el parvulari: jocs individuals i en grup. El joc com a activitat espontània del xiquet. El joc com a mitjà d'educació i recurs didàctic en l?educació infantil. Matèries i recursos que afavoreixen el joc en l'aula i en el pati: classificació i criteris d'utilització. Paper estimulador del mestre.  
9. Desenrotllament de la personalitat del xiquet. Procés cap a l'adquisició de l'autonomia personal: individualització i socialització. Principals conflictes emocionals. Importància de la formació d'hàbits personals i socials. Objectius específics orientats a l'adquisició dels diferents hàbits. Aspectes metodològics a tenir en compte Paper del mestre.  
10. Coneixement del xiquet a partir del joc i la seua activitat a l'aula: l?observació. Actituds i comportaments més significatius a observar de cada xiquet i del grup-classe: observacions individuals i col·lectives. Seguiment i avaluació contínua dels xiquets. Tècniques i mitjans per a realitzar l?observació i obtenció de dades. Informació aportada per la família: entrevistes, qüestionaris. Informe als pares.  
11. El xiquet descobreix el propi cos: exploració, sensacions, vivències. El cos com a objecte. Educació sexual: actituds bàsiques i criteris. El control d'esfínters: maduració i criteris educatius. El xiquet descobreix i s'identifica amb el propi sexe. Plantejament de la coeducació. Desenrotllament i educació dels sentits: activitats d'estimulació. Adquisició i aprenentatge a través dels sentits. Proposta d'activitats en les distintes edats.  
12. El desenrotllament psicomotor del xiquet: l?esquema corporal, lateralitat, coordinació de moviments, les nocions espàcio-temporals, els desplaçaments. Comunicació corporal i possibilitats expressives del cos: creativitat. Objectius a aconseguir amb el xiquet de 3, 4 i 5 anys. Criteris metodològics. Jocs i activitats.  
13. El xiquet descobreix els altres: necessitat de comunicació. Encontre amb els xiquets: procés de descobriment, de vinculació i d'acceptació. La vida en el grup-classe: valors i dificultats. Principals conflictes de la vida en grup. Actituds bàsiques a educar: respecte i acceptació de l'altre. D'altres objectius educatius i hàbits per a la convivéncia. Acceptació de responsabilitats en el grup. Paper orientador del mestre. Relacions del xiquet amb els adults.  
14. El xiquet descobreix el seu entorn: les coses, la elasse, el món que l'envolta. Observació, exploració i experimentació. Metodologia i recursos didàctics. Activitats a partir de la realitat. Arreplega de materials, classificació i anàlisi per part dels xiquets. Construcció de conceptes, fonamentals del món natural, físic i social. Situació d?aquestes realitats en l?espai exterior i en el temps. Proposta concreta d'objectius, i activitats per a xiquets de 3, 4, i 5 anys. Organització pràctica de l'aula.  
15. Desenrotllament de llenguatge en el xiquet de 0 a 6 anys; condicions bàsiques per al seu desenrotllament i maduració. Motivacions per a la comunicació. Diverses formes d'expressió i comunicació en el xiquet. Com ajudar el xiquet a parlar Principals dificultats en la comunicació i llenguatge dels xiquets. Codis no verbals. L'expressió simbòlica del xiquet.  
16. Didàctica de la llengua en el parvulari. Bases socials del llenguatge: el llenguatge propi del medi. Bases fonològiques de l'aprenentatge de la llengua. Les estructures lingüístiques i el vocabulari bàsic infantil. Objectius fonamentals i activitats a realitzar amb els xiquets. El vocabulari mínim com a recurs didàctics. Tècniques i recursos per a la comprensió i l?expressió oral: narracions, descripcions, diàlegs, dramatitzacions, rimes i cadències.  
17. La literatura infantil en Pre-escolar. La narració de contes a la classe: desenrotllament pràctic. Criteris per a seleccionar contes per a xiquets de 3.a 5 anys. Activitats a desenrotllar a partir del conte. Creativitat, fabulació i escenificació. Selecció d'endevinalles, poemes i d'altres jocs orats. La seua utilització a la classe. El llibre d'imatges: activitats a realitzar a la classe. Criteris per a seleccionar llibres d'imatges. El mestre i la literatura infantil. Funció de la biblioteca a l'aula.  
18. Coneixements del món sonor: so, silenci. Descobriment pràctic de les qualitats del so. El ritme. Audició de cançons i música gravada. La cançó com a eix articulador de l'activitat musical. Com i quan s'ha de cantar a classe. Selecció de cançons: criteris educatius. Danses senzilles. Folklore popular de la regió i la seua aplicació al parvulari. Recuperació de tradicions: vivència musical i participació dels xiquets.  
19. El xiquet s'expressa a través del color i del grafisme: etapes d'evolució de l?expressió plàstica. Motivació i estimulació de la lliure expressió del xiquet. Elements plàstics: el color, la línia, el volum i les formes en la formació global del xiquet. Activitats de dibuix i pintura: la seua metodologia. D'altres activitats d'expressió: modelat, retallat, pegat, picat, composicions. Objectius i metodologia. Elecció de materials. Organització pràctica de la classe.  
20. Desenrotllament del pensament en el xiquet. Paper de les percepcions. Formulació de capacitats i conceptes bàsics relacionats amb  
la mesura, el pes, l?ordre, el volum, la relació i el moviment. Incidència i recursos materials d'aquests descobriments en totes les activitats. Exploració de l?espai; jocs i activitats amb el propi cos, amb objectes, al paper; recursos materials. Adquisició de les primeres nocions de quantitat; jocs, activitats i recursos materials.  
21. Valor i força de la imatge en l?educació dels xiquets menuts. El xiquet i el cinema; com ensenyar a veure cinema. Criteris per a la selecció de pel·lícules infantils. El xiquet i la televisió; la seua influència. Criteris per a orientar els xiquets i les famílies sobre l?ús i la interpretació d?aquesta. Activitats i recursos didàctics. Elaboració d'imatges, fotografies, diapositives d'escenes de la vida a l'aula: valor projectiu. D'altres recursos: pòsters, cartells, murals, còmics.  
22. Projecte educatiu per als nivells de Pre-escolar Criteris per a la seua elaboració. Condicions pedagògiques, materials i organitzatives. Objectius globals i línies de programació. Criteris metodològics, organització de les activitats educatives; diverses experiències: tallers, activitats per racons, per centres d'interès, per capacitats, per objectes. L'avaluació en Pre-escolar. Anàlisi dels objectius educatius, de la metodologia i dels resultats obtinguts pel grup-classet, Valoració de la progressiva maduració global dels xiquets.  
23. Bases psicopedagògiques dels aprenentatges: aspectes motors, perceptius, de representació mental, motivació, afectivitat. Habilitats i destreses necessàries. Bases per a l'aprenentatge de la lecto-escriptura i relacions entre aquestes: motivadores, de comprensió, d'expressió i mecàniques. Estructuració de la pràctica educativa. Acceptació dels ritmes i diferenciés individuals. Pas del Pre-escolar a l?EGB.: dificultats més importants i orientació per a superar-les Coordinació de Pre-escolar amb el cicle inicial.  
7. Educació especial (Pedagogia Terapèutica)  
1. L'Educació Especial. Objectius fonamentals. Educació Especial institucionalitzada i Educació Especial integrada. Nous corrents del pensament en Educació Especial. Corrents pedagògics que sorgiren com alternatives a l?Educació Especial tradicional: la seua projecció en l?escola ordinària.  
2. Una escola per a tots. Les diferències individuals com a factor enriquidor del grup. La integració del xiquet deficient en l?escola ordinària. Implicació en el projecte educatiu integrador de pares, mestres i alumnes. Condicions per a la integració escolar: administratives, Econòmiques, socials... Diferents models d'integració directa, aules paral·leles, aules obertes... La integració en zones rurals: l?escola unitària.  
3. Concepte de retard en el desenrotllament. Anàlisi de les variables que hi incideixen i conseqüències en el camp educatiu. Necessitats educatives més freqüents atenent els possibles trastorns del desenrotllament. El respecte als ritmes d'aprenentatge.  
4. El xiquet deficient mental: graus d'afecció i causes d'aquesta Característiques evolutives: desenrotllament intel·lectual, autonomia personal, integració social... Objectius educatius i socials en funció del grau de deficiència. Programes de Desenrotllament Individual (PDI). L'Escolarització del xiquet deficient mental.  
5. Característiques evolutives de la psicosi i de l'autisme infantil. Causes i graus. Dificultats en la comunicació: tècniques de desbloqueig. Objectius educatius. Les tècniques d'expressió com a suport a la comunicació. El paper del mestre en el procés de socialització del xiquet psicòtic/o autista.  
6. El xiquet amb problemes de visió: cecs i amblíops. Característiques evolutives. Tractament primerenc: el control del cap, l'apropament als objectius el grapeig, els primers passos. L'estimulació com a base de motivació per al coneixement del medi que l?envolta La construcció de l?espai: la seguretat en el moviment. l'aprenentatge de la interpretació de dibuixos. L'estimulació del xiquet amb restes visuals: tècniques que promouen la discriminació de formes, colors, formats... L'aprenentatge de la lecto-escriptura. Percepció i coordinació. El mètode Braille: estructura i sistematització. La integració escolar del xiquet cec: adaptació de material i adaptació d'activitats  
7. El xiquet amb dèficit auditiu. Característiques evolutives. Sistemes de detecció de la sordesa. El desenrotllament de l'atenció i de la imitació. Desenrotllament de la comunicació i del llenguatge, els inicis de la comunicació. Els primers diàlegs, la utilització de gestos naturals. Balbucejos i vocalització. El llenguatge de signes: la seua utilitat, la comunicació bimodal, paraules i frases signats. Desenrotllament social i afectiu; l'autonomia en ci xiquet sord. El desenrotllament intel·lectual. Primeres expressions gràfiques. Jocs simbòlics i Llenguatge. L'escolarització del xiquet sord.  
8. El xiquet deficient motòric. Característiques evolutives. Causes i tipus de la deficiència motórica: diferencies individuals. Detecció, orientació i tractament primerenc. Control muscular i desplaçaments: l?estimulació com a base de motivació per al coneixement del seu entorn. La integració del deficient motóric en l?escola ordinària: objectius educatius i adaptació d'activitats. Desenrotllament psicomotor i desenrotllament del llenguatge. Tècniques i recursos específics. El mestre de l'aula ordinària enfront del xiquet amb deficiència motora. L'Evaluació i orientació del xiquet deficient motóric  
9. La inadaptació social: les seues causes. El xiquet marginat social. Xiquets caracterials i xiquets amb problemes emocionals. Aprenentatge escolar i problemes de personalitat. El joc i el dibuix com a mitjans de comunicació i expressió. Incidència de l'ambient familiar i sócio-cultural en l?educació. El paper del mestre en la inadaptació social: distintes estratègies.  
10. El xiquet amb deficiències associades. Possibilitats educatives i d'integració. El Programa de Desenrotllament Individual aplicat al xiquet amb deficiències associades.  
11. Coneixement de l?entorn familiar: anàlisi de les variables que intervenen en la dinàmica familiar del xiquet deficient. El paper estimulador de la família. Àrees d'intervenció familiar: estimulació física, afectiva, social. El paper del mestre en l?orientació familiar  
12. Coneixement de l'entorn social. Dimensió educativa de l'entorn per al xiquet deficient. Implicacions educatives a les zones socialment deprimides i a les zones rurals. El paper del mestre en la integració social del deficient. U integració de l'escola a la comunitat.  
13. El currículum en Educació Especial. Objectius generals i específics. Criteris bàsics per a l?elaboració de Programes de Desenrotllament Individual d?acord amb els Programes ordinaris. Continguts i àrees d'aprenentatge.  
14. Didàctiques específiques. Criteris per a la programació de les diferents matèries d'aprenentatge atenent a les necessitats educatives dels alumnes. Tècniques d'observació i registre. Tècniques d'expressió: importància de l'educació del xiquets deficients. Paper dinamitzador del mestre en els grups.  
15. Tecnologia educativa, aspectes generals: importància dels mitjans àudio-visuals a l?escola: justificació en funció de l?objectiu. La participació del xiquet en la creació de muntatges àudio-visuals. El cinema i la TV. importància i límits. D'altres mitjans de comunicació en l?escola.  
Aspectes específics: tècniques alternatives de comunicació no verbal. Ajuts tècnics a la comunicació. Utilització a l'aula. El llenguatge de signes. El mètode Bliss. Possibilitats de generalització de l'aprenentatge d'aquests mètodes. Mètode Braille.  
16. Coneixement de l?organització escolar. Necessitats educatives en la primera infància, en Pre-escolar, en l'etapa escolar, en Formació Professional. Criteris d'organització, la resposta educativa. L'organització funcional d'un centre d'Educació Especial. Relació amb d'altres òrgans de l'administració educativa. La utilització dels instruments de seguiment i de caràcter acumulatiu dels alumnes. Perspectiva social i comunitària de l?Escola d'Educació Especial. Els centres de serveis. Recurrents: objectius. Coordinació amb l?escola ordinària. Coordinació amb l?escola especial. Professionals que incideixen en l?educació del xiquet deficient: funcions, implicació en el projecte educatiu, tasca dins i fora de l'aula. El logopeda, el fisioterapeuta.  
17. L'organització funcional de l'aula d'Educació Especial en el centre ordinari. El mestre de suport i la seua relació amb el mestre ordinari. El treball institucional. La prevenció educativa en el Centre com a tasca del Claustre de Professors.  
18. Anàlisi dels Serveis de Suport a l?Escola. Serveis del Departament d'Educació Especial. Equips Multiprofessionals: funcions i objectius. Equips de suport i professors adscrits a aquests amb caràcter fix itinerant: la seua coordinació. Centres de Professors: objectius. D'altres Serveis del Departament d'Educació. Serveis del Departament de Sanitat: estimulació precoç, centres d'atenció a disminuïts, centres dependents d'associacions de pares, centres dependents de les administracions locals... Objectius. Coordinació .entre ambdós serveis.  
19. Organització de l'oci i temps Lliure dels xiquets deficients. importància de l'apropament al medi. taulà oberta a l'entorn: passejos i eixides extra-escolars. Apropament al món cultural: museus, concerts, exposicions... La biblioteca de l'aula, del col·legi, del barri; participació, préstecs de Llibres, iniciació a la lectura. Contactes amb el món de la imatge: cinema i TV, petits fòrums. Organització de festes, competicions esportives. Participació en aquestes. El mestre com a impulsor de vivències agradables en el temps d'oci.  
20. Marc legal de l?Educació Especial a Espanya. Llei d'Integració Social de Minusvàlids. Decret d'Ordenació de l?Educació Especial. Circular que estableix els criteris d'actuació en el camp de l?Educació Especial... Ordre Ministerial per la qual es regula l?Educació Especial en el nivell de Formació Professional i que desenrotlla el Reial Decret de 15 d'octubre de 1982. Reial Decret pel qual s'estableix i es regula el sistema especial de prestacions socials i econòmiques previst en la Llei d'integració Social de Minusvàlids.  
8. Educació Especial (Audició i llenguatge)  
1. Conceptes bàsics sobre la comunicació i el llenguatge. Adquisició i desenvolupament de la comunicació i del llenguatge. Etapes evolutives. Contextos d'adquisició: familiar i educatiu. Importància de la interacció.  
2. Bases anatòmiques, fisiològiques i neurològiques del llenguatge. Processos de codificació i descodificació lingüística. Descripció i anàlisi dels components del Llenguatge: fonètica, gramàtica, semàntica i pragmàtica.  
3. L'adquisició i el desenvolupament del llenguatge i les relacions amb el desenvolupament del pensament. Diferents models teòrics. Implicacions respecte a la intervenció logopèdica.  
4. L'adquisició i el desenvolupament de llenguatge i les relacions amb el desenvolupament social i afectiu/emocional dels xiquets. Particularitats del desenvolupament comunicatiu lingüístic propis del bilingüisme. Consideracions davant les dificultats comunicativo-lingüístiques dels alumnes de zones sócio-culturalment deprimides. Implicacions respecte a la intervenció logopèdica. El paper del logopeda en l?orientació familiar.  
5. Avaluació dels alumnes que presenten alteracions en l'àrea comunicativo-lingüística. Avaluació del llenguatge: forma, ús i continguts. Marcs teòrics. Tècniques i estratègies avaladores. Tècniques d'observació i registre. Les escales de desenvolupament. Els test de llenguatge. Obtenció de mostres de llenguatge espontani. Contextos d'avaluació. Relacions del logopeda amb altres professionals que intervenen en el procés avaluadar.  
6. La intervenció logopèdica. Models d'intervenció logopèdica. La intervenció logopèdica en el marc escolar. Criteris per a elaborar el pla d'intervenció. Seguiment i avaluació de la intervenció logopèdica.  
7. Els alumnes amb deficiència auditiva. Desenvolupament comunicativo-lingüístic. Principals diferenciés respecte al desenvolupament del llenguatge en els alumnes oients. Relacions amb altres àrees del desenvolupament. Cognitiva, social i emocional. Model i estratègies d'avaluació i intervenció logopèdica.  
8. Els alumnes amb deficiència motora. Desenvolupament comunicativo-lingüístic. Relacions amb altres àrees del desenvolupament. Cognitiva, social emocional. Model i estratègies d'avaluació i intervenció logopèdica.  
9. Els alumnes amb retard mental. Desenvolupament coñiunicativo-lingüístic Característiques generals. Implicacions en altres àrees del desenvolupament: cognitiva, social i emocional. Principis generals d'avaluació i intervenció. Models d'intervenció logopèdica.  
10. Els alumnes amb autisme o amb alteracions greus de la personalitat. Desenvolupament comunicativo-lingüístic. Característiques generals. Relacions amb altres àrees del desenvolupament: cognitiva, social i emocional. Principis generals d'avaluació i intervenció Models d'intervenció logopèdica. Sistemes vocàlics i alternatius.  
11. Els alumnes amb problemes de parla. Concepte de dislàlia disglóssia i disfèmia. Principals tipus i causes: anatomofisiológiques, sócio-familiars... Models i estratègies d'avaluació i intervenció logopèdica.  
12. Els alumnes amb alteracions del llenguatge. Concepte de retard del llenguatge. Les disfàsies. Model i estratègies d'avaluació i intervenció logopèdica. Les afàsies. Model i estratègies d'avaluació i intervenció logopèdica.  
13. La lecto-escriptura. Processos psicolingüístics implicats en el procés lector l'ensenyament de la lectura. Importància dels factors motivadors en l?ensenyament de la lectura. Principals problemes lectors. Models i estratègies d'avaluació i intervenció logopèdica.  
14. Sistemes alternatius i/o complementaris de comunicació. SPC; BLISS; Llenguatge de signes: bimodel: cued-speech. El procés d'avaluació i presa de decisions sobre els sistemes alternatius. El procés d'intervenció.  
15. Ajudes tècniques a la comunicació. Ajudes per a la deficiència auditiva: tipus i criteris d'utilització. Els equips d'amplificació; audiófons i altres equips. Els equips individuals de FM. L'estimulació vibrotàctil. L'ordinador.  
16. Ajudes tècniques a la comunicació. Ajudes tècniques per a la deficiència motora. Tipus i criteris d'utilització: taules, comunicant, comunicat, màquina descriure, ordinadors, etc.  
17. Actuació preventiva en l?àrea del llenguatge. Anàlisi de les condicions físico-ambientals de l'aula: acústiques lluminoses i de mobilitat. Potenciació de capacitats comunicativo-lingüístiques dins de la programació de l'aula, treball conjunt amb els professors. La incorporació de consideracions preventives en el projecte educatiu del centre. El treball amb pares.  
18. Els alumnes amb necessitats educatives especials. Concepte de necessitats educatives especials i concepte d'educació especial. La resposta educativa a aquests alumnes en el marc d'un centre ordinari i d'un centre d'educació especial. Els principis de normalització i d'integració escolar. La identificació de les necessitats educatives especials. Les adaptacions curriculars. El paper del logopeda en el procés d'identificació de les necessitats educatives especials dels alumnes i en l?elaboració i desenvolupament de la proposta curricular.  
19. Marc legal de l?educació especial a Espanya. La LOGSE, el Decret d'Ordenació de l?Educació Especial. Anàlisi dels serveis de suport i d'orientació a l?escola propis de l'Administració educativa a la qual es pertany: funcions i objectius. El logopeda i els serveis de suport i d'orientació. Serveis de l'administració educativa per a la formació del professorat: funcions i objectius.  
9. Educació Física  
Bases teòriques de l?Educació Física  
1. El concepte d'Educació Física: els seus fins, objectius i continguts. La seua evolució fina les tendències actuals. Principis de l'activitat física.  
Aprenentatge i desenvolupament motor  
2. L'aprenentatge motor. Principals models explicatius de l'aprenentatge motor. El procés d'ensenyament-aprenentatge motor. Mecanismes i factors que hi intervenen.  
3. Habilitats, destreses i tasques motrius. Anàlisi i classificacions de les tasques motrius.  
4. Evolució de les capacitats motores en relació amb el desenvolupament evolutiu general (biològic, psicològic i fisiològic) del xiquet. L'avaluació del desenvolupament motor.  
Bases biològiques i fisiològiques del moviment humà  
5. Anatomia i fisiologia humana implicades en l'activitat física. Patologies relacionades amb l'aparell motor.  
6. El creixement i el desenvolupament neuromotor, ossi i muscular. Factors endògens i exògens que incideixen en el desenvolupament i creixement. Patologies relacionades amb el creixement i l?evolució de la capacitat de moviment.  
7. Qualitats físiques bàsiques, la seua evolució i factors que incideixen en el seu desenvolupament.  
8. El concepte de salut en relació amb l'activitat física. Efecte d'aquesta en els diferents òrgans i sistemes.  
Educació física de base  
9. L'educació psicomotriu i sensomotriu en les primeres etapes de la infantesa.  
10. L'esquema corporal: presa de consciència, orientació, representació i organització d'aquest. El procés de laterització.  
11. Les habilitats perceptivo-motrius: percepció i estructuració espacial, temporal i espàcio-temporal. Concepte i activitats per al seu desenvolupament. Coordinació i equilibri.  
12. Les habilitats i destreses bàsiques: concepte i activitats per al seu desenvolupament. Coordinació i equilibri.  
Expressió i comunicació corporal  
13. El cos i el moviment com a mitjans d'expressió.  
14. Elements bàsics de l?expressió corporal: el llenguatge corporal, el gest, el ritme, elements qualitatius del moviment, la utilització de l?espai i del temps. Activitats d'expressió corporal: dramatització, expressió corporal, ball, mim.  
15. Ritme i moviment.  
Activitats físiques organitzades  
16. El joc: teories, característiques i classificacions del joc infantil. El joc com a activitat física organitzada. Estratègies del joc, estratègies de cooperació, d'oposició, de resolució.  
17. El joc com a activitat d'ensenyament i/o aprenentatge- Adaptacions metodològiques basades en les característiques dels jocs.  
18. Les activitats físiques organitzades en el medi natural.  
19. Els esports. Concepte i classificacions: les habilitats motrius específiques. l'esport com a activitat educativa. l'esport escolar.  
20. El joc i la iniciació esportiva: esports adaptats i alternatius. Didàctica dels esports col·lectius més presents en l'escola (futbol sala, handbol, basquetbol i voleibol) aspectes tècnics i tàctics elementals. Didàctica dels esports individuals (atletisme i natació). Característiques de l'entrenament esportiu per a xiquets.  
21. Jocs i esports populars, autòctons i tradicionals.  
Teoria de l'entrenament  
22. Principis de sistemàtica de l'exercici i elements estructurals del moviment. Sistemes d'entrenament de l'activitat física (analítics, naturals, rítmics).  
23. L'entrenament de les qualitats fisiques bàsiques en els xiquets. Factors entrenables i no entrenables. l'adaptació a l'esforç físic en els xiquets.  
24. L'entrenament de les habilitats, principis fonamentals de l'entrenament  
Didàctica de l?Educació Física  
25. Projectes curriculars de l?àrea d'Educació Física: objectius i continguts per a EGB. Models de programació. El disseny curricular, base d'infantil, primària i secundària en Educació Física.  
26. Mètodes d'ensenyament en Educació Física. Recursos i mitjans didàctics.  
27. L'avaluació en Educació Física. Característiques, classes, mecanismes i instruments de l'avaluació.  
28. Organització de grups i tasques. La planificació d'activitats en ensenyament: models de sessió.  
29. Estereotips i actituds sexistes en l?Educació Física. La igualtat d'oportunitats educatives de les dones i els homes en Educació Física.  
Educació Física per a xiquets amb necessitats educatives especials  
30. Característiques generals dels tipus i graus de minusvalidesa: motores, psíquiques, sensorials en relació amb l'activitat física.  
31. El desenvolupament motor i perceptiu del xiquet discapacitat. Activitats físiques adaptades per a xiquets amb minusvalideses.  
ANNEX III  
   
amb DNI núm. que visc a   
província d carrer/plaça núm.   
pis telèfon a l'efecte de ser  
nomenat funcionari del cos de mestres.  
DECLARE SOTA JURAMENT/PROMESA: que no he sigut separat del servei de cap de les administracions públiques i que no es troba inhabilitat per l'exercici de funcions públiques.  
 , a de de 1991.