Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5122, del 26-10-2005 (2005/11073)

Informació pública de l'aprovació de la retaxació de càrregues d'urbanització de la unitat d'actuació número 13. Expedient número 46/2000.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5122

Data del DOGV
:   26-10-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2005/11826


Organisme emissor
:   Ajuntament de Sagunt

Tipus de document
:   Anunci

Informació pública de l'aprovació de la retaxació de càrregues d'urbanització de la unitat d'actuació número 13. Expedient número 46/2000. [2005/A11325]
  
La Junta de Govern Local, en la sessió ordinària de 27 de juliol de 2005 va adoptar, entre altres, l'acord següent:
  
36. Aprovació de la retaxació de càrregues d'urbanització de la unitat d'actuació número 13. Expedient 46/2000.
  
Atés que en data 24 de novembre de 2004, el regidor delegat d'Urbanisme va adoptar la Resolució número 433, referent a l'obertura del període d'informació pública del procediment de retaxació de l'import de les obres d'urbanització de la unitat d'execució número 13, del Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU) de Sagunt, que literalment, és com es diu tot seguit:
  
«Atés que en data 23 de juny de 2004, l'entitat Edival, SA, agent urbanitzador de la unitat d'execució número 13, presenta un escrit on s'assenyala la producció d'una sèrie d'enfonsaments de terrenys dins de l'àmbit.
  
En tal escrit s'assenyalava, al seu torn, que la reposició dels elements de l'obra urbanitzadora que els enfonsaments esmentats han provocat ascendeixen a un determinat import i sol·liciten, en eixe sentit, una retaxació del pressupost del programa d'actuació integrada (PAI) per a considerar eixes partides i poder articular-ne l'exigència de cobrament als propietaris.
  
Atés que els serveis tècnics municipals, en el seu informe de data 17 de novembre de 2004, assenyalen el que es diu tot seguit:
  
?S'emet el present informe amb motiu dels enfonsaments produïts a la unitat d'actuació 13 del PGOU de Sagunt, amb vista a:
  
Aclarir els successos esdevinguts, fets que els van motivar i solució tècnica aplicada.
  
Determinar-ne la previsibilitat. Respecte d'això, figura en l'expedient la documentació següent amb N.R.E. 26.954, de data 24 de juny de 2004.
  
Memòria valorada sobre els enfonsaments del sòl produïts a les obres d'urbanització a la UA 13.
  
Annex número 1. Reportatge fotogràfic.
  
Annex número 2. Actes dels assajos de plaques de càrrega.
  
Annex número 3. Actes dels sondejos realitzats per GIA.
  
Annex número 4. Actes dels assajos realitzats per GIA.
  
Informe sobre els enfonsaments del sòl produïts a les obres d'urbanització.
  
Estudi del subsòl per tomografies de georadar. Determinació d'estrats i buits.
  
Annex número 7. Plans.
  
Annex número 8. Valoració econòmica.
  
Igualment, hi ha una documentació presentada al Registre d'Entrada amb data 19 d'octubre de 2004, amb N. R.E. 51.683, que consisteix en la valoració de les obres de reparació d'enfonsament del sòl de les obres d'urbanització de la UE 13, i del dossier fotogràfic per a la retaxació de càrregues d'urbanització, i en data 26 d'octubre de 2004, i amb N.R.E. 53.426, s'aporta una altra modificació del pressupost sobre els enfonsaments del sòl per les obres d'urbanització de la UE 13.
  
En vista de tot això, s'informa el que es diu a continuació:
  
Els processos d'enfonsaments es van iniciar a partir del dia 26 de març de 2004, quan les obres estaven pràcticament finalitzades, amb motiu de les pluges que s'hi van produir
  
Vist l'anterior, estos serveis tècnics determinen la necessitat d'esbrinar la causa dels enfonsaments i de donar les solucions oportunes perquè tals danys no es tornen a produir en el futur. De la mateixa manera, s'hauria de determinar si la causa era deguda a errors en l'execució o a factors imputables al ferm.
  
Amb vista a ratificar o descartar la primera, se'ls indica que es realitze una prova de càrrega dels ferms executats en la plaça, així com una prova d'estanqueïtat a la xarxa de pluvials que la travessa. De la mateixa manera, la direcció facultativa de l'obra decideix realitzar una sèrie de cales, així com la retirada d'elements de la zona afectada per a impedir-ne el deteriorament.
  
Després d'inspeccions oculars realitzades a les cales, prova de càrrega i d'estanqueïtat realitzades, i recollida de dades referents a la zona (estudis geotècnics en solars adjacents), els enginyers professors de l'Escola Tècnica Superior d'Enginyers de Camins, Canals i Ports, catedràtics de la Universitat Politècnica de València, emeten un informe que descarta la possibilitat d'un error constructiu, i determina les següents probabilitats de les causes que han determinat els enfonsaments:
  
- Cap possibilitat en:
  
Construcció.
  
Assentament de terres vegetals.
  
- Pràcticament cap:
  
Capacitat portant del terreny.
  
Consolidació.
  
Col·lapse de buits creats per dissolució.
  
- Possibilitat molt baixa a baixa que siga:
  
Extrusió de capes blanes de fins en capes de gros amb àrids.
  
Col·lapse per llavat de fins.
  
- Les majors possibilitats teòriques se centrarien en:
  
Col·lapses per buits antròpics (rebliments no controlats).
  
Llavat i arrossegament a través de buits o tubs, naturals o antròpics.
  
Col·lapse i/o llavat de fins pels canvis induïts per les obres en el règim hidrogeològic (o per altres causes, fins i tot a molta distància).
  
En vista d'estos primers resultats obtinguts, es determina la realització d'una auscultació de les zones sanes mitjançant un estudi de geofísica basat en tomografies i la realització de sondejos a les zones dels enfonsaments.
  
Amb els resultats d'estes últimes proves s'aprecia:
  
La presència de rebliments antròpics d'origen divers a distintes profunditats i de localització irregular.
  
La no-existència de buits al terreny ni indicis que n'hi haguera amb caràcter previ al col·lapse, atés que, de l'estudi geofísic s'extrau que:
  
No hi ha buits, ni naturals ni antròpics, presentant singularitats sense cap explicació.
  
Totes les zones sota paviment es trobaven en perfecte estat, i per això el problema de l'enfonsament es limitava a zones concretes.
  
La col·lapsabilitat dels materials de rebliment per saturació, que malgrat ser baix en les mostres realitzades en trobar-se ja col·lapsades, justificaria el gran assentament produït pel dany que es produeix en els enllaços i/o ciment entre les partícules de l'esquelet mineral que se satura.
  
En vista d'això, es fonamenta la següent hipòtesi com a conseqüència d'haver-se'n descartat les altres possibles, i s'indica el procés del col·lapse com es diu tot seguit:
  
El terreny inicialment presenta puntualment zones de rebliments antròpics de profunditat variable i dispersos amb un índex alt de col·lapsabilitat; la resta està composta principalment per estructures llimoses susceptibles d'arrossegaments. No obstant això, la capa de terra vegetal superior existent funciona a nivell de filtre regulador de l'aigua i velocitat de penetració d'esta a les capes profundes, de manera que evita el col·lapse de tals rebliments antròpics.
  
La realització de les obres d'urbanització determina l'eliminació de la dita capa superficial de terres vegetals. A les zones de carrers, en recobrir-se amb asfalt i voreres, estos actuen com a impermeabilització de les capes inferiors; a les parcel·les no es realitza cap tipus d'excavació, mantenint-se la capa vegetal protectora; i és a la zona verda on se suprimeix esta capa per a substituir-la per terra vegetal o terra morterenca (amb vista a formalitzar els jardins i zones de joc), on queda el terreny desprotegit enfront de l'entrada d'aigua d'una manera més brusca a la inicial.
  
En aquells punts de la zona verda on existien rebliments es produeix, després de l'aportació de l'aigua de pluja, el col·lapse per saturació d'estos, i es provoquen enfonsaments de tipus troncocònics per l'arrossegament de les partícules que ho envolten.
  
Este efecte s'accentua pel fet d'existir nivells més permeables en la composició del sòl (graves) que, tant verticalment com lateralment, condueixen l'aigua i el material d'arrossegament fins a aconseguir el nivell freàtic. La creació d'estos canals és la que motiva que el procés es reactive a cada episodi significatiu de pluja.
  
Este procés s'ha apreciat a les cales realitzades, ja que una vegada omplides sense una especial consolidació, s'ha reproduït, a petita escala i de manera localitzada, el fenomen indicat.
  
Respecte de la previsibilitat del problema abans que s'haguera produït, cal indicar que difícilment un estudi geotècnic estàndard haguera detectat l'existència dels rebliments antròpics per la seua posició irregular i naturalesa (alguns es van realitzar amb terres pròpies de la zona), i de fet, malgrat que s'hagueren detectat, la solució lògica hauria sigut sanejar la zona afectada per aquells de manera parcial, sense donar importància a la seua impermeabilització, cosa que, a pesar que n'hauria atenuat l'efecte, no l'haguera evitat (igual que s'ha reproduït a les cales realitzades) i s'haguera manifestat i reiterat a cada episodi de pluja d'una certa envergadura.
  
Una vegada analitzada i detectada la causa del fenomen, s'adopta la següent solució tècnica, que consisteix fonamentalment en el sanejament de la capa amb rebliments antròpics mitjançant la substitució total de la zona afectada, i la impermeabilització de les capes inferiors.
  
Solució tècnica proposada:
  
Excavació de les zones de rebliment fins a una cota de ?4,00 metres.
  
Rebliment de l'excavació amb material tolerable, en capes no superiors a 40 centímetres.
  
Compactació de les dites capes, una per una; obtenint la densitat en cada capa al 98% del proctor modificat.
  
Extensió d'una membrana de PVC plastificada de 5 mil·límetres en la cota ?1,50 metres, la qual estarà protegida, tant a la seua part inferior com a la superior per un geotèxtil de 200 g/metres quadrats i 1,1 kN/m de resistència a la tracció longitudinal. Sobre el coronament, tant de la membrana com del geotèxtil, es col·locarà una capa d'argiles, no superior a 50 centímetres, amb un percentatge de fins al 80%, sense partícules, de grandària superior a 5 centímetres i amb un límit líquid inferior a 40; els pendents transversals donaran amb els de desguàs un possible col·lapse.
  
La col·locació de drens porosos, al llit de graves, embolicats al seu torn amb geotèxtil, a fi que no es produïsca la fuga de fi amb la saturació consegüent del tub porós.
  
Els tubs porosos esmentats s'han de connectar al col·lector de 400 mil·límetres de la xarxa de pluvials que discorre pel carrer de María Cristina.
  
Estos serveis tècnics consideren que la solució proposada per l'equip redactor de l'informe d'incidències ofereix totes les garanties d'esmenar el problema a llarg termini, si bé el control de l'execució de la dita solució ha de ser exquisidament rigorós i constant, exigint un seguiment des de l'extracció del material que s'ha de sanejar fins que les obres acaben, i sol·licitant un estudi fotogràfic que ha sigut aportat després de la seua realització.
  
Així mateix, revisades les memòries valorades, s'obté el següent pressupost, que s'extrau de l'última de les presentades (26 d'octubre del 2004):
  
Capítols:
  
Capítol 1: Moviment de terres. Total euros: 106.490,48.
  
Capítol 2: Ferms i paviments. 661,83.
  
Capítol 3: Xarxa sanejament i drenatge. 43.843,38.
  
Cap. 3.1: Xarxa de drenatge. 7.679,35.
  
Cap. 3.2: Impermeabilització. 36.164,03.
  
Capítol 4: Xarxa d'electricitat. 25.068,74.
  
Capítol 5: Xarxa d'enllumenat. 27.489,04.
  
Capítol 6: Jardineria i xarxa de reg. 112.630,52.
  
Capítol 7: Seguretat i salut. 5.069,03.
  
Capítol 8: Enderrocs. 9.034,88.
  
Total P.E.M. 330.287,90.
  
Despeses generals 13%. 42.937,43.
  
Benefici industrial 6%. 19.817,27.
  
Despeses generals agent urbanitzador. 53.062,80.
  
Total (sense IVA) 446.105,40.
  
IVA 16%. 71.376,86.
  
Total 517.482,27
  
Que els capítols justificats corresponen a les partides de despeses generals, costos d'execució d'obra i despeses generals de l'urbanitzador, que ascendeixen a un import total de 517.482,27 euros.
  
S'informa que no hi ha cap inconvenient tècnic perquè es prosseguisca amb la tramitació de l'expedient, estant conformes amb els costos presentats.-
  
Tractament procedimental:
  
En el present expedient, el projecte d'urbanització està aprovat definitivament.
  
L'article 67.3 de la Llei 6/1994 (LRAU) estableix el següent:
  
3. Amb motiu de l'aprovació del projecte d'urbanització o de les seues reformes, es podrà modificar la previsió inicial de càrregues estimada anteriorment en el programa, sempre que la variació obeïsca a causes objectives i que la seua previsió no haguera sigut possible per l'urbanitzador en el moment de comprometre's a executar l'actuació. La retaxació de càrregues no podrà suposar la modificació o l'increment en la part d'elles corresponent al benefici empresarial de l'urbanitzador per la promoció de l'actuació.
  
La llei permet revalorar les càrregues, en els termes transcrits, durant la redacció del projecte d'urbanització.
  
En conseqüència, i atés que este ja està aprovat, caldrà que continue el procediment per a la fixació de la dita quantitat en concepte de retaxació.
  
S'adjunta al present acord d'obertura d'informació pública un quadre indicatiu de l'import individual que per a cada propietari suposarà la quantitat que s'ha de revalorar, que és necessari identificar com a la columna denominada Distribució cost retaxació.
  
En vista del que s'ha exposat adés, s'acorda:
  
Primer. Obrir el període d'informació pública de la retaxació de càrregues del PAI UE 13, en els termes indicats en la part expositiva.
  
Segon. Donar al procediment esmentat la publicitat establida per la Llei 6/1994 (LRAU), és a dir l'obertura de períodes d'informació pública de projectes d'urbanització, que es durà a terme mitjançant un edicte publicat en un diari d'informació general editat a la Comunitat Valenciana i ?posteriorment o simultàniament- en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, advertint de la possibilitat que s'hi poden formular al·legacions.
  
A més, abans de la publicació de l'edicte, caldrà remetre un avís amb el seu contingut al domicili fiscal de les persones que consten com a titulars de drets afectats.-
  
Durant el període d'informació pública del procediment de retaxació s'han presentat les al·legacions següents:
  
1. La presentada en data 7 de gener de 2005, R.E. 638, per l'entitat SA, Playa de Alboraya, de discrepància, on assenyala una sèrie d'arguments, als quals cal fer les consideracions següents:
  
a) Respecte de les afirmacions que l'agent urbanitzador és responsable de la correcta execució de les obres d'urbanització i que ell, en eixa línia, com que estima l'elaboració de l'estudi previ del terreny, mitjançant la seua direcció tècnica, com a innecessària, ha d'assumir a càrrec seu l'import de reconstrucció de les obres d'urbanització, danyades per l'enfonsament del terreny, i que és objecte de la present retaxació. Assenyala, en eixe sentit, que els elements que n'han provocat l'enfonsament podien haver-se detectat o no, però que, atesa la naturalesa estadística de l'estudi, era probable que hi hagueren aparegut, cosa que haguera portat a les actuacions preventives oportunes abans de l'execució inicial de les obres.
  
Al seu torn, assenyala que la mancança de tal estudi posa en evidència la negligència professional en l'actuació de l'agent urbanitzador, i fins i tot l'incompliment d'una obligació legal, i que davant d'això només ell n'ha d'assumir les conseqüències. En eixe sentit l'al·legant realitza una afirmació indicant que, si l'agent urbanitzador haguera realitzat l'estudi geotècnic del terreny, no podria atribuir-se-li res en l'enfonsament posterior, ja que hauria actuat amb la diligència professional deguda.
  
Davant d'estes afirmacions, cal indicar que l'article 67.3 de la LRAU permet la retaxació de les quotes d'urbanització, a càrrec de la propietat, de forma excepcional i amb caràcter restrictiu, només en el cas que enuncia i que, literalment és com es diu: ?Amb motiu de l'aprovació del projecte d'urbanització o de les seues reformes, es podrà modificar la previsió inicial de càrregues estimada anteriorment en el programa, sempre que la variació obeïsca a causes objectives i la seua previsió no haguera sigut possible per l'urbanitzador en el moment de comprometre's a executar l'actuació. La retaxació de càrregues no podrà suposar una modificació o un increment en la part d'elles corresponent al benefici empresarial de l'urbanitzador per la promoció de l'actuació.-
  
Per tant, el que ha de quedar acreditat en l'expedient és si l'enfonsament del terreny es produeix per l'existència d'elements en ell que exigien un tractament especial del terreny no consistent en tècniques de caràcter ordinari; si eren elements susceptibles de ser coneguts amb caràcter previ per la direcció tècnica de l'agent urbanitzador a través de les tècniques habituals i estandarditzades entre els professionals del sector, o si, al contrari, s'estava davant d'elements que eren impossible de conéixer, que no hagueren sigut detectables usant les tècniques esmentades.
  
L'afirmació que realitza l'al·legant en el sentit que, si l'agent urbanitzador haguera realitzat l'estudi geotècnic del terreny, no podria atribuir-se-li res en l'enfonsament posterior, ja que hauria actuat amb la diligència professional deguda, no és l'enfocament correcte del problema, sinó més prompte determinar si s'estava davant d'una circumstància objectiva que no s'hauria pogut preveure per l'urbanitzador en el moment de comprometre's a executar l'actuació. És a dir, no s'està exempt de responsabilitat i d'assumpció de les conseqüències econòmiques corresponents per complir els aspectes formals, sinó que l'exempció, si pertoca, ve generada perquè hi ha circumstàncies concurrents en l'àmbit que no siguen susceptibles de ser previstes ni conegudes per les tècniques habituals de detecció.
  
Amb este objectiu, els tècnics municipals, en la resolució d'obertura del període d'informació pública del present procediment de retaxació, ja indicaven sobre la imprevisibilitat les observacions següents:
  
?Respecte de la previsibilitat del problema abans que s'haguera produït, cal indicar que difícilment un estudi geotècnic estàndard haguera detectat l'existència dels rebliments antròpics per la seua posició irregular i naturalesa (alguns es van realitzar amb terres pròpies de la zona), i de fet, malgrat que s'hagueren detectat, la solució lògica hauria sigut sanejar la zona afectada per aquells parcialment, sense donar-ne importància a la impermeabilització, cosa que, a pesar que n'hauria atenuat l'efecte, no ho hauria evitat (igual que s'ha reproduït a les cales realitzades) i s'haguera manifestat i reiterat a cada episodi de pluja d'una certa envergadura.-
  
D'això es desprenien dues conseqüències decisives que van determinar la necessitat d'iniciar el procediment administratiu de retaxació de càrregues, per entendre que efectivament hi havia les premisses legals de la retaxació:
  
L'estudi geotècnic no haguera garantit la detecció dels rebliments.
  
Encara que els haguera detectat, amb la informació que ell haguera aportat no s'hauria adoptat una solució correcta que haguera eradicat el problema d'enfonsament.
  
Les consideracions esmentades, que es desprenen d'una lectura atenta de l'informe dels tècnics municipals, transcrit en l'acord d'obertura del període d'informació pública del present procediment de retaxació, es ratifiquen si es tenen en compte les afirmacions realitzades per l'agent urbanitzador en el seu escrit de data 7 de març del 2005, R.E. 11.317, de contestació a les dites al·legacions, sobre la qual els serveis tècnics municipals en el seu informe de data 15 de juliol del 2005 realitzen les consideracions següents:
  
S'emet el present informe amb motiu dels enfonsaments produïts a la unitat d'actuació 13 del PGOU de Sagunt, i en concret respecte de l'escrit presentat per l'agent urbanitzador d'esta, Edificios Valencia, SA, amb data d'entrada de 7 de març del 2005 i N.R.E. 11.317, amb vista a aclarir els aspectes tècnics que s'hi motiven.
  
En concret, es tracten els aspectes tècnics indicats, sobre els quals s'informa el següent:
  
L'afirmació 1a de l'informe que diu:
  
?Un estudi geotècnic realitzat per a una urbanització estarà basat en un seguit de cales, no de sondeig, que no haguera arribat en cap cas a la cota on es trobaven els rebliments antròpics.-
  
És perfectament lògica, atés que no existeix normativa respecte del contingut mínim que ha de contindre un estudi geotècnic, però prenent com a indicatiu d'una bona pràctica professional la Guia per a la Planificació d'Estudis Geotècnics editada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports (COPUT), esta indica: ?En compte de sondejos podran realitzar-se cales fins a una profunditat màxima de 5 metres?.
  
Sí que és lògica i es comparteix l'afirmació 2a, que diu:
  
?En el cas de realitzar un seguit de cales, no s'haurien localitzat estes en una àrea destinada a zona verda, sinó en zones destinades a vials i a suportar càrrega de trànsit, amb la qual cosa tampoc hagueren sigut detectats els rebliments.-
  
Atés que no hi ha diferenciació entre una àrea de vials i àrea de zones verdes en l'estudi geotècnic (englobats dins d'una mateixa àrea d'estudi), resulta molt més important des del punt de vista tècnic el coneixement d'aquelles zones que en variaran l'estat de càrrega i de permeabilitat (passant a ser impermeables) que d'aquelles que no el modifiquen. De fet, així ho admet la Guia, que indica que en cas de conéixer les obres d'urbanització (entenem l'ordenació), podran agrupar-se els assajos sobre estes.
  
Respecte a l'afirmació 3ª, que diu:
  
?En l'estudi geotècnic realitzat per a la construcció de les promocions Edificios Valencia, SA, a la zona (basada en sondejos executats), no es va detectar la presència de tals rebliments antròpics, d'ací es conclou la seua localització i l'afirmació de la dificultat de trobar-los en un estudi previ.-
  
S'indica que, atés que tot l'àmbit es troba englobat en el mateix tipus de sòl segons el mapa geotècnic, és lògica l'afirmació efectuada, si bé l'estudi realitzat es correspon amb el d'una altra zona d'estudi diferent (àrea que s'ha d'utilitzar com a suport d'edificis segons especifica la Guia).
  
Respecte de l'afirmació 4a, que:
  
?Les cales prèvies realitzades a la zona d'enfonsament amb motiu d'aclarir-ne les causes no van detectar tampoc la presència dels rebliments de què tractem. De fet, tals rebliments no van començar a preveure's fins a la realització d'un seguit de sondejos a la mateixa zona afectada. I només van ser totalment evidents en excavar tota la zona fins a la cota ?4 m aproximadament.-
  
Es confirma que, després dels enfonsaments, les cales realitzades no van detectar la presència de rebliments antròpics, i que és cert que no va ser fins a la realització dels sondejos als centres de gravetat dels enfonsaments troncocònics que es van trobar traces de rebliments antròpics, i és arran d'esta constatació que es plantegen les diferents hipòtesis d'enfonsament. D'ací es va concloure que la solució de reparació passara pel sanejament mínim dels 4 metres superiors (i màxim desconegut, atés que es desconeixia l'envergadura dels rebliments) de tota l'àrea afectada. Va ser durant el transcurs de la dita excavació quan van aparéixer rebliments molt evidents i localitzats, que van confirmar les hipòtesis establides per al mecanisme d'enfonsament.
  
Respecte de l'afirmació que diu:
  
?Per tot això es conclou que els estudis previs a les obres d'urbanització perquè s'hi poguera haver previst el problema, hagueren hagut de consistir en una excavació de tota la zona a cota ?4 metres, una cosa totalment inviable i impensable.-
  
Cal indicar que, malgrat semblar una afirmació desmesurada, no ho és, ja que a pesar que l'indici de l'existència de rebliments es va obtindre després de realitzar els sondejos en els punts afectats per enfonsaments, només després de l'excavació es va fer patent el volum i distribució d'estos, que era irregular i dispersa en l'àrea afectada (diferents profunditats, no continus, de diferent origen ...). No obstant això, cal indicar que és erroni plantejar la detecció dels rebliments com a motivació per a evitar el problema, ja que el procés es deu a la concatenació de causes (pèrdua d'impermeabilitat de la capa superior, existència de rebliments col·lapsables d'origen divers i distribució irregular, arrossegament de partícules a capes inferiors...), que només l'eliminació dels rebliments (tant els de terres pròpies de la zona com els d'abocadors) no haguera pal·liat. És per això que en la solució executada es realitza la impermeabilització de les capes sanejades i el seu drenatge per a evitar possibles processos d'arrossegament i enfonsaments per davall de la cota ?4 metres, ateses les característiques del sòl [existència de camins permeables (graves) fins a cotes molt profundes].
  
És cert que, dels estudis previs realitzats per les promocions de l'agent urbanitzador, no es desprenia cap indici de l'existència de rebliments antròpics, i de fet, vist que l'enfonsament és el resultat de la concatenació de dos efectes, la filtració d'aigua fins a aconseguir tals rebliments i el col·lapse i arrossegament de fins d'estos cap a les capes de sòl permeables, era imprevisible l'efecte malgrat la detecció dels rebliments abans que es produïren els períodes de pluges, tal com es va indicar en l'informe de data 17 de novembre de 2004 d'esta oficina tècnica i que ací es reitera.
  
Cosa que es fa saber als efectes oportuns.»
  
Davant de totes estes dades es conclou que s'estava davant d'una situació de caràcter objectiu, que no és que no haguera estat prevista per la direcció tècnica de l'agent urbanitzador, sinó que esta no n'havia pres coneixement.
  
No es pot parlar, com ho fa l'al·legant, d'assumpció econòmica per l'agent urbanitzador de les obres de reposició generades per l'enfonsament, en estar davant d'una situació enquadrable dins de la situació regulada en la norma com a susceptible de generar l'oportuna retaxació de càrregues, a càrrec de la propietat.
  
En eixe sentit, convé que es considere que, per tal de garantir degudament els interessos patrimonials dels propietaris, este Ajuntament ha realitzat les labors de comprovació de la documentació esmentada en termes idèntics com si l'obra l'haguera de finançar esta administració i estigueren en joc diners públics i ha arribat a les esmentades conclusions: que pertoca la retaxació, perquè s'està davant de circumstàncies de què s'ha acreditat que no eren previsibles.
  
És obligació legal d'este Ajuntament no afegir-se sense més al que propose l'agent urbanitzador, sinó constatar i comprovar que el que este afirma és cert i que pertoca el tractament legal corresponent. Les circumstàncies objectives estan ací, i les previsions legals també, i davant de la situació de fet és procedent extraure la conseqüència i tractament previst per la norma.
  
b) Respecte de les afirmacions realitzades sobre la possibilitat que es puguen reiterar en un futur una altra vegada els enfonsaments, en l'informe tècnic transcrit en l'acord d'obertura del període d'informació pública del present procediment de retaxació, es reflecteixen les manifestacions següents:
  
«Solució tècnica proposada:
  
Excavació de les zones de rebliment fins a una cota de ?4,00 metres.
  
Rebliment de l'excavació amb material tolerable, en capes no superiors a 40 centímetres.
  
Compactació de les dites capes, una per una; obtenint la densitat en cada capa al 98% del Proctor modificat.
  
Extensió d'una membrana a base de PVC plastificada de 5 mil·límetres en la cota ?1,50 metres, la qual estarà protegida, tant en la seua part inferior com superior per un geotèxtil de 200 g/metres quadrats i 1,1 kN/m de resistència a la tracció longitudinal. Sobre el coronament, tant de la membrana com del geotèxtil, es col·locarà una capa d'argiles, no superior a 50 centímetres, amb un percentatge de fins del 80%, sense partícules de grandària superior a 5 centímetres i amb un límit líquid inferior a 40; els pendents transversals donaran amb els de desguàs un possible col·lapse.
  
La col·locació de drens porosos, en el llit de graves, embolicats al seu torn amb geotèxtil a fi que no es produïsca la fuga de fi amb la consegüent saturació del tub porós.
  
Estos tubs porosos s'han de connectar al col·lector de 400 mil·límetres de la xarxa de pluvials que discorre pel carrer de María Cristina.
  
Estos serveis tècnics consideren que la solució proposada per l'equip redactor de l'informe d'incidències ofereix totes les garanties d'esmenar el problema a llarg termini...»
  
c) Respecte de les tres valoracions proposades per l'agent urbanitzador.
  
Com adés s'ha indicat, este Ajuntament, per tal de defendre degudament els interessos patrimonials dels propietaris obligats a suportar les càrregues d'urbanització, i les seues corresponents retaxacions, en el cas que estes pertoquen, no accepta sense més les propostes de l'agent urbanitzador, i en concret, les referents a l'avaluació econòmica que repercutiria en els propietaris. D'ací que s'haja procedit a realitzar una avaluació econòmica dels costos i se n'haja exigit la correcció, a la baixa, abans del seu sotmetiment al parer dels propietaris afectats.
  
Això no pot ser en cap cas motiu de crítica sinó tot al contrari: una mostra clara que l'Ajuntament s'ha mogut dins de les vies degudes de legalitat.
  
En eixe sentit, a l'al·legant no se li pot haver escapat que l'import de tals pressupostos és a la baixa, i que s'han eliminat, de la repercussió en la propietat, tots aquells elements que eren susceptibles de reutilització.
  
d) Respecte de la falta de criteri propi per part dels tècnics municipals.
  
No és eixa la conclusió que es desprén, ni de l'informe transcrit en l'acord ja esmentat ni d'allò que s'ha exposat en el present. Adés s'ha transcrit el seu pronunciament tècnic sobre la imprevisibilitat, sobre la idoneïtat de la solució proposada, les seues actuacions de fiscalització del preu. No és, en conseqüència, una afirmació que tinga fonament.
  
A això s'afigen les consideracions del nou informe tècnic que s'han transcrit en resposta a les al·legacions realitzades.
  
e) Respecte de la necessitat de repercutir l'import de la retaxació entre tots els propietaris inclosos dins de l'àmbit del PAI i no sols als propietaris de la UE 13.
  
En eixe sentit, cal indicar que les obres de reposició de l'enfonsament es localitzen exclusivament en terrenys qualificats com a zona verda, inclosos en la delimitació de la unitat d'execució número 13 del PGOU de Sagunt. No es tracta, a més, d'una infraestructura comuna als dos àmbits.
  
L'acord d'aprovació del PAI, encara que fóra únic, amb un àmbit que comprenia les unitats d'execució 12 i 13 completes, en tot moment ha conservat la individualitat de cada una d'elles.
  
De fet, l'entitat adjudicatària va presentar dues pliques, una per a cada una de les dites unitats d'execució. I així, en l'acord d'aprovació del programa, encara que únic, cada una de les unitats d'execució tenia el seu propi pressupost, independent (punt 4t de la part dispositiva de l'acord plenari de data 31 de maig de 2001).
  
D'altra banda, cada àmbit tenia el seu propi projecte de reparcel·lació, coincidents amb la delimitació de cada unitat d'execució.
  
I amb això no s'ha produït cap supressió de les unitats d'execució prèviament delimitades pel PGOU, ni de les conseqüències jurídiques derivades de la dita delimitació. Una cosa és que ambdós àmbits s'hagen desenvolupat al mateix temps, en una única fase, i una altra molt distinta és que estos s'hagen refós jurídicament en una unitat, qüestió que en cap cas s'ha produït en vista dels antecedents esmentats.
  
2 i 3. Respecte de les al·legacions realitzades per les entitats Hogares Urbanos, SL, en data 5 de gener del 2005, R. E. 464 i Portpark, SL, R. E. 465, tenen idèntic contingut a la de l'apartat anterior, i per això pertoca la remissió a les consideracions adés realitzades.
  
4. La presentada per Inmaculada Samper Costa en data 14 de gener del 2005, R. E. 1.762, a la qual dóna format de recurs de reposició.
  
Respecte d'això, cal indicar que l'acte objecte de recurs, l'acord d'obertura d'un període d'informació pública d'un procediment de retaxació, és un acte de tràmit, no qualificat, i en conseqüència no pertoca la interposició de cap recurs administratiu.
  
Els seus raonaments es prenen en consideració com a al·legacions i respecte d'això s'ha d'indicar:
  
a) No hi ha hagut cap omissió del tràmit d'audiència perquè, precisament, el que se'ls ha atorgat és el tràmit d'audiència, a fi que puguen formular les al·legacions oportunes abans que s'adopte la decisió definitiva.
  
b) Pertoca remetre's a les consideracions realitzades adés sobre la imprevisibilidad de les circumstàncies esmentades.
  
c) Totes les partides han sigut contrastades pels serveis tècnics municipals com de necessària utilització i ús. Allí on s'han pogut reutilitzar elements anteriors s'ha fet, cosa que ha redundat en un import de repercussió a la baixa respecte de l'inicialment proposat, com abans s'ha indicat.
  
d) S'ha notificat el contingut íntegre de la resolució en data 15 de desembre de 2004, i és per això que no s'entén el contingut de l'al·legació quarta.
  
En vista de tot el que s'exposa i vist l'informe del cap de Secció, la Junta de Govern Local, per unanimitat, acorda:
  
Primer. Desestimar les al·legacions realitzades pels interessats durant el període d'informació pública.
  
Segon. Procedir a aprovar definitivament la retaxació dels costos d'urbanització de la unitat d'execució número 13 del PGOU en els termes indicats en la part dispositiva, confirmant aquells que han sigut sotmesos a informació pública en el present procediment.
  
Tercer. Procedir a publicar el present acord en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, a més de procedir a la notificació individualitzada de tots els interessats.
  
El present acte, de conformitat amb el que estableix l'article 109 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, posa fi a la via administrativa.
  
Contra ell, amb caràcter potestatiu, poden interposar un recurs de reposició, o impugnar-lo directament davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.
  
En el cas que opteu per la interposició del recurs de reposició, ho heu de fer davant de l'òrgan municipal que va dictar l'acte i en el termini d'un mes comptador des de l'endemà del dia de la publicació d'aquell; caldrà tindre en compte que la seua interposició impedirà, fins a la seua resolució expressa o desestimació presumpta, la utilització de la via contenciosa administrativa.
  
El recurs haurà de resoldre's i notificar-se en el termini d'un mes, i si no s'esdevinguera així, s'entendrà desestimat i quedarà expedita la via contenciosa administrativa.
  
En el cas que interposeu un recurs contenciós administratiu directament ho heu de fer davant del jutjat contenciós administratiu corresponent amb seu a la ciutat de València, en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà de la publicació de la present notificació, de conformitat amb el que disposen els articles 814 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol.
  
Tot això sense perjudici que pugueu exercir qualsevol altra acció o recurs que estimeu convenient en defensa dels vostres drets.
  
Cosa que es trasllada als efectes oportuns i a reserva del que resulte de l'aprovació de l'acta corresponent.