Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5638, del 13-11-2007 (2007/13477)

RESOLUCIÓ de 30 d'octubre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Borriol, Moncada, el Palomar, Loriguilla, Onda i Dolores.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5638

Data del DOGV
:   13-11-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/13891


Data del document
:   30-10-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Loriguilla
    * Borriol
    * Dolores
    * Palomar, el
    * Moncada
    * Onda
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 30 d'octubre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Borriol, Moncada, el Palomar, Loriguilla, Onda i Dolores. [2007/13525]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent als expedients 096/05-AIA Borriol, 040/04-AIA Moncada, 080/06-AIA El Palomar, 103/06-AIA Loriguilla, 247/04-AIA Onda i 067/05-AIA Dolores, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 30 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 96/05 AIA  
Títol: Programa per al desenvolupament d'actuació integrada sector La Botalaria. Borriol (Castelló)  
Promotor: Ajuntament de Borriol  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Borriol, Castelló. Límits de l'actuació:  
- Límit nord: Camí de la Botalaria  
- Límit sud i est: amb la delimitació del sòl urbà (industrial i residencial) definida en les normes subsidiàries de Borriol, a més de coincidir en part amb un element (vial) de la xarxa primària (PRV.X)  
- Límit oest: El sector queda limitat pels límits de dos tipus de sòl no urbanitzable de protecció, SNUP2 (barranc de la Botalaria) i SNUP8 (protecció forestal + incendi).  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El projecte té com a objecte la revisió del planejament vigent en les normes subsidiàries de planejament de Borriol (Castelló), aprovades definitivament el 13 de juny de 1996, a fi d'iniciar el procés de requalificació de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable residencial, mitjançant el corresponent programa per al desenvolupament de l'actuació integrada en l'àmbit d'execució corresponent amb el sector Botalaria, terme municipal de Borriol.  
El conjunt del sector objecte d'homologació modificativa té una superfície de 77.143'83 m².  
El promotor justifica la necessitat de l'actuació, amb la consegüent modificació de les normes subsidiàries i requalificació del sòl, recolzat en els arguments següents:   
- L'àrea que s'ha d'urbanitzar constitueix una zona estratègica apta per a ser urbanitzada i ampliar així l'oferta residencial del municipi de Borriol, atés que en els últims anys s'ha produït un increment en la demanda  
- A més, en aquest àrea es proposa una oferta residencial d'habitatges unifamiliars adossats i aïllats, connectats directament al nucli urbà i dotats de tots els serveis urbanístics necessaris pel que fa a l'equipament.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El terme municipal de Borriol limita al sud-oest amb el terme municipal de l'Alcora, a l'oest amb el terme municipal de Sant Joan de Moró, al nord amb els termes municipals de Vilafamés, la Pobla Tornesa i Benicàssim, a l'est i al sud amb el terme municipal de Castelló de la Plana, a l'oest amb Benlloch, i al nord amb Alcalà de Xivert. Es troba en la comarca denominada Plana Alta, aproximadament a 9 km de la capital. La població es troba en el corredor que comunica la Plana amb l'interior de la província de Castelló, per la carretera CV-10. La superfície total del terme municipal de Borriol és de 6.187'376 ha.  
- Planejament vigent i proposat  
El planejament urbanístic proposat es resumeix en la taula següent:  
Total RuBA 26.699,82 m²  
Total RuBE 18.146,32 m²  
Total viari 19.188,58 m²  
Total zones verdes 7.718,03 m²  
Total equipaments 5.391,08 m²  
Total sector 77.143,83 m²  
El planejament urbanístic vigent al municipi de Borriol són les normes subsidiàries de planejament de Borriol (Castelló), aprovades definitivament el 13 de juny de 1996  
La classificació actual del sòl en l'àmbit del sector proposat i dels seus límits, segons aquestes normes subsidiàries és la següent:  
- SU (sòl urbà): delimita el sector pel sud-est (nucli urbà) i pel sud (polígons industrials), i en representa la connexió més directa amb el nucli urbà de Borriol.  
- SNUC (sòl no urbanitzable comú): la major part del sòl inclòs en el sector pertany a aquesta classe, marcant la major de part dels límits del sector.   
- SNUP 8 (sòl no urbanitzable de protecció núm. 8- forestal + cremat): delimita el sector per l'oest. La causa de la protecció es deu, segons les actuals normes subsidiàries a la naturalesa forestal d'aquest i a haver patit un incendi.   
- SNUP 2 (sòl no urbanitzable de protecció núm. 2- protecció de llits): delimita el sector pel sud-oest. Segons la documentació gràfica de les normes subsidiàries, té un ample de 50 m, 25 m a cada costat de l'eix del barranc, la qual cosa es correspon amb el límit per a l'edificació, definit en l'article 69 de la Llei 6/89, de 7 de juliol, d'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana.   
- Sistema general espai lliure el Calvari: al nord del sector, travessant el camí de la Botalaria se situa l'ermita del Calvari. Les normes subsidiàries de Borriol preveuen l'execució d'un espai lliure al voltant de l'ermita.  
El document d'homologació pertanyent al Pla d'actuació integrada del sector la Botalaria qualifica l'espai lliure el Calvari com a parc públic de xarxa primària, i justifica que és perfectament compatible amb la qualificació de parc públic de xarxa primària. També modifica l'àmbit de l'espai lliure de tal manera que l'esperit de protecció de l'ermita i el Via Crucis d'aquesta es mantinga, com també la superfície establida en les normes subsidiàries.  
També la delimitació de les normes subsidiàries del sòl urbà en el límit sud-est del sector (a la vora de la fàbrica de mobles), no es correspon amb la realitat executada. Aquesta incoherència entre realitat i planejament és conseqüència d'un erroni desenvolupament del sòl urbà industrial, que no és d'acord amb l'ordenació detallada definida en les normes subsidiàries de Borriol. Aquest desenvolupament ha creat un nou vial incoherent amb el planejament vigent, per la qual cosa s'ha inclòs el dit vial, el camí de la Terra Roja, en el sector proposat.   
- Ordenació prevista i usos  
D'acord amb l'homologació modificativa i l'estudi d'impacte ambiental, s'articula un sector no previst en el planejament vigent, d'ús residencial, sent la tipologia edificatòria habilitada com a global o dominant la de residencial unitari bloc adossat (RuBA), que es complementa amb la tipologia Residencial unitari bloc exempt (RuBE), a més de les parcel·les habilitades com a equipaments: equipaments esportiu-recreatiu (EQ-RD), equipament assistencial (EQ-TD) i equipament infraestructura servei urbà (EQ-ID).  
El conjunt de parcel·les destinades a ús residencial ocupen 44.846,14 m², mentre que el sòl proposat per a les zones verdes és de 7.718,03 m², el de xarxa viària 19.188,58 m² i el destinat a equipaments 5.391,08 m². El nombre d'habitatges màxim es fixa en 251.  
Pel que fa als usos, s'estableix com a ús característic del sector el residencial, habitatge unifamiliar, sent usos compatibles:  
- Residencial múltiple  
- Dotacional  
- Terciari:  
- Magatzems  
- Oficines  
- Hostalatge  
- Hostaleria: restaurants i bars  
- Recreatiu o d'espectacles i sales de reunió  
- Garatges i aparcaments  
- Instal·lacions i edificis de servei de telecomunicacions  
Serà ús prohibit l'industrial, excepte magatzem al servei i directament vinculat a usos permesos i establits en el sector i els tallers artesanals i de reparació que no generen cap tipus de molèsties a l'ús residencial.  
Alternatives  
L'anàlisi d'alternatives consisteix en un examen des de dos punts de vista, un tècnic i un altre ambiental, de les diverses possibilitats d'ubicació dins del terme municipal de Borriol. L'anàlisi efectuada s'ha centrat en la realització d'un mapa de capacitat del terme municipal, de manera que a partir de la cartografia disponible es determinen les superfícies exemptes d'algun tipus de restricció imposada sobre el seu ús per motius de planejament (com SNU protegit), o afeccions ambientals (sòl forestal, risc de despreniment, etc.). El resultat expressa les superfícies dins del terme municipal on a priori es podria situar el sector sense deteriorar l'entorn per damunt de nivells inadmissibles, entre les quals s'inclou el sector proposat.  
Posteriorment es justifica la idoneïtat del creixement urbà i de l'ordenació detallada proposada.  
Tramitació administrativa  
En data 16 de juny de 2005 l'Ajuntament de Borriol remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons acord plenari de data 29 de juny de 2004, s'acorda aprovar provisionalment el Pla parcial del sector Botalaria i el Projecte d'homologació de la unitat d'execució UE 01 de l'esmentat sector, com també el programa de l'actuació integrada per al desenvolupament de la UE 1 del sector Botalaria de Borriol, condicionada al compliment de totes les modificacions indicades pels serveis tècnics i jurídics.  
En data 14 de juny de 2005 l'Ajuntament de Borriol remet certificat de l'acord per unanimitat de la Junta de Govern Local en sessió celebrada el 8 de juny, en el qual es ratifica l'informe emés per l'arquitecte municipal de data 6 de juny de 2005, sobre el compliment de la nova documentació presentada dels requisits previs a què es condicionava l'aprovació provisional del programa d'actuació integrada del sector Botalaria.   
1. Informació pública  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Levante el dia 19 de desembre de 2003 i en el DOGV núm. 4665, el dia 8 de gener de 2004.  
2. Resum d'al·legacions  
A l'esmentada alternativa tècnica per al desenvolupament de l'actuació integrada es van presentar 4 al·legacions, de totes elles, només una es considera de caràcter ambiental, en ella s'indica:  
- Davant de l'absència d'aparcaments en tot el camí Terra Roja, se'n sol·licita la realització.  
- Davant de l'absència de canalització i clavegueram de les aigües pluvials se'n sol·licita la recollida.  
- No apareix la canalització del barranc existent en la zona rogenca-01 i rogenca-02, ja que al·leguen que l'existent serà del tot insuficient quan el terreny urbanitzat no siga permeable, ja que augmentarà considerablement el cabal de l'aigua de pluja circulant i amb això el risc d'inundacions.  
- Dissenyar la zona verda ZV-JL-10 amb accessos adequats per a tots els veïns de la zona, sol·licitant amb això que tots els accessos siguen adaptats.  
- Preveure la cota d'asfaltat del carrer Terra Roja en relació als habitatges existents  
- Respecte al medi ambient i a la vegetació autòctona, considera que el projecte hauria de respectar la vegetació actual existent (pins, garroferes...), evitant amb això haver d'arrancar-los i haver de tornar a plantar noves plantes i espècies, sense detriment que es complete la vegetació existent amb noves espècies que contribuïsquen a mantenir l'ecosistema actual.  
Totes les al·legacions són contestades en l'informe jurídic i en l'informe de l'arquitecte municipal, el qual respon en relació a l'al·legació comentada el següent:  
1. L'al·legació primera s'hauria de desestimar ja que el Pla parcial del sector la Botalaria, compleix amb les previsions establides en l'article 10 de l'annex del Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana i per tant és perfectament legal. Per tant s'hauria de desestimar.  
2. L'al·legació segona tracta sobre la necessitat una xarxa de pluvials en el camí de la Terra Roja. L'execució d'una xarxa de pluvials en un àmbit amb les fortes pendents que té el sector no té cap sentit a causa de les velocitats que aconsegueix la làmina d'aigua i per la falta de continuïtat amb altres xarxes, ja que no hi ha xarxa de pluvials als voltants. L'execució d'una xarxa de pluvials no solucionaria el problema existent a causa de les característiques de les precipitacions en la zona. El risc d'inundació és nul com es pot comprovar en el mapa de riscs del PATRICOVA.  
3. L'al·legació tercera, quarta, cinquena i sisena considera que s'haurien d'estimar.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 25 de juny de 2004, l'Ajuntament de Borriol sol·licita que s'esmenen una sèrie de deficiències en l'estudi d'impacte ambiental presentat i que es complemente la documentació aportada amb les autoritzacions i informes pertinents. Entre altres aspectes, s'indica que l'homologació erròniament diu que el traçat del camí ramader núm. 1 assagador Reial de Saragossa està desafectat, quan en realitat no ho està, però que els camins ramaders que travessen el nucli urbà de Borriol tenen el mateix problema d'incoherència amb la realitat física d'aquest. Així s'afirma que el traçat d'aquest camí ramader no té tota lògica i viabilitat, per tant l'homologació ha de plantejar un traçat alternatiu i per tant la real desafecció de l'impossible traçat actual definit en les normes subsidiàries de Borriol.  
D'altra banda s'inclou en l'expedient un informe jurídic de data 27 de maig de 2004, que a pesar de ser anterior, reitera i ratifica les puntualitzacions exposades en l'informe de l'arquitecte municipal, en concret a l'estudi d'impacte ambiental, homologació i pla parcial. També es ratifiquen les determinacions de l'informe de l'arquitecte municipal respecte a la redelimitació del SNUP-8, el tractament del sistema general espai lliure el Calvari i pel que fa a l'assagador Reial de Saragossa, s'hi exposa que no consta legalment desafectada, per la qual cosa s'hauria de corregir l'homologació en el sentit d'adequar-la a la situació legal de camí ramader.  
Finalment, en data 16 de setembre de 2005, el Servei d'Avaluació d'Ambiental Ambiental emet un informe de sol·licitud d'informació, en el qual es fa referència als continguts següents, tant del pla parcial i de l'homologació com de l'estudi d'impacte ambiental, perquè siguen aclarits:  
1. Informe municipal, relatiu al compliment de les determinacions ambientals a què feia referència l'informe de l'arquitecte municipal.  
2. Pla de les normes subsidiàries vigents.  
3. Examen d'alternatives o justificació de la solució adoptada.  
4. Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
5. Cartografia en format digital georeferenciat.  
6. Inventari dels camins ramaders del municipi, que seran grafiats en els plànols. A més, els camins ramaders han de ser considerats en el planejament proposat i en els plànols d'informació i ordenació. El sector proposat afecta l'assagador Reial de Saragossa, el qual no s'ha representat en la cartografia ni es considera en el planejament proposat, ni en l'homologació ni en l'estudi d'impacte ambiental. A més, s'hauran de tenir en compte les indicacions respecte d'això incloses en l'informe de l'arquitecte municipal de data 25 de juny de 2004. També s'haurà de sol·licitar informe la Unitat de Camins Ramaders del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de Castelló, per a assegurar l'adequat tractament del camí ramader, incorporant-se les observacions i condicionats que es desprenguen de l'esmentat informe.  
7. Aportar informació dels consums d'aigua potable en els últims anys i procedència, destinació final i volum d'aigües residuals i RSU; referits al terme municipal de Borriol. A més d'aquesta informació municipal s'ha d'incloure:  
a. Justificació documentada i acreditada per l'organisme administratiu competent, de la disponibilitat de recursos hídrics per als usos prevists i en especial de la disponibilitat d'aigua potable, que segons les estimacions realitzades seria de 43.000 m³/any. En concret, s'aportarà l'informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, que serà evacuat per l'organisme de conca competent (Confederació Hidrogràfica) o organisme gestor del proveïment.  
b. Pel que fa al sanejament, en una primera fase, les aigües residuals es canalitzaran fins una EDAR autònoma, d'implantació provisional, que abocarà els cabals tractats al barranc de la Botalaria. S'ha d'especificar el sistema de tractament previst i s'ha d'incloure la pertinent autorització d'abocament de l'organisme de conca, tant per als efluents de la depuradora com les aigües pluvials. Aquesta instal·lació es preveu que siga desmantellada en el moment en què s'amplie l'EDAR municipal. A partir de llavors s'abocaran els cabals a la xarxa municipal de sanejament. Tampoc hi ha certificat sobre la viabilitat de tractament emés per l'entitat de sanejament municipal.  
c. Pel que fa als residus urbans, es detallarà el sistema de tractament previst per als residus sòlids urbans i s'hauran d'incloure els certificats referents a la viabilitat de tractament de les empreses privades que es mencionen. El mateix s'haurà de realitzar pel que fa al sistema de depuració provisional de les aigües residuals derivades d'usos residencials.  
8. Estudi complet i detallat del patrimoni arqueològic, etnogràfic, històric i cultural, acompanyat d'informe de la conselleria de Cultura, Educació i Ciència, que exigeix la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
9. Referència al risc sísmic.  
10. Millora en la delimitació d'unitats ambientals.  
11. Per a minimitzar l'impacte ambiental del projecte s'han de proposar mesures preventives i correctores, com el manteniment de l'arbratge existent (especialment de les garroferes centenàries) sempre que siga possible o bé el trasplantament d'aquestes a zones verdes i jardins. El mateix ha de realitzar-se amb els margallons (Chamaerops humilis), ja que es tracta d'una espècie inclosa en l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, per a la tala dels quals, desarrelament o trasplantament és necessari sol·licitar permís a la conselleria de Territori i Habitatge.  
12. Compliment de l'Ordre de 9 de juny de 2004, del Consell de la Generalitat, en matèria d'accessibilitat en el medi urbà, que desenvolupa el Decret 39/2004.  
En contestació a aquest requeriment, en data 18 de gener de 2006, l'Ajuntament de Borriol remitent informe tècnic municipal, junt amb informe de la mercantil titular de la instal·lació de subministrament d'aigua potable i expedient complementari (ampliació de la documentació) de l'estudi d'impacte ambiental, elaborada per l'agent urbanitzador, que inclou diversos documents, informes i sol·licituds de certificat per part dels organismes competents.  
Informes sectorials   
En contestació al requeriment d'informació, el promotor remitent els següents informes sectorials:  
- Informe de la conselleria de Cultura, Educació i Esports, de data 10 de febrer de 2005, en el qual es posa de manifest que realitzada la prospecció arqueològica i després de l'informe dels tècnics, l'actuació no tindrà incidència des del punt de vista arqueològic i paleontològic. Sense perjudici de l'anterior es recorda que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinaria l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la conselleria emissora de l'informe a aquest efecte que es determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei del patrimoni cultural valencià.  
D'altra banda, respecte al patrimoni etnològic, se sol·licita estudi, ajustant-se als models de fitxa aprovats per la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià, d'unes construccions de maçoneria relacionades amb el treball agrícola, sobre les quals s'havia efectuat una descripció bàsica en l'estudi d'impacte ambiental.  
Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte se sol·licita a l'Ajuntament de Borriol, des de l'esmentada Direcció General, la remissió de l'estudi d'impacte ambiental en el qual es preveuen les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància o mesures correctores, i sobre el qual s'emetrà un informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià a aquest efecte que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu competent.  
- Informe de l'arquitecte municipal de l'Ajuntament de Borriol, de data 14 d'octubre de 2005, en el qual aclareix que els aspectes assenyalats en el seu primer informe es referien a la primera documentació presentada per la mercantil, quedant tots ells esmenats amb la documentació aprovada provisionalment per l'Ajuntament i remesa a les corresponents conselleries.   
Respecte a l'apartat sisé, informa que actualment està en tràmit la modificació del traçat dels camins ramaders núm. 1 assagador Reial de Saragossa i núm. 3 Camí Vell dels Romans, en el pas d'aquests per la població, i que aquesta modificació no hauria de ser impediment per a la redacció de la declaració d'impacte ambiental.  
També es fa referència als informes i certificats que s'adjuntaven a l'informe, els quals havien sigut requerits pel Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica.  
- Informe de la mercantil Fomento Benicàssim SA, com a concessionària del servei de recollida de residus sòlids urbans del municipi de Borriol, en el qual se certifica que la mercantil té suficient capacitat per a realitzar la recollida de residus sòlids urbans de la urbanització Botalaria, en la qual es realitzaran un màxim de 251 habitatges, amb una capacitat aproximada de 753 habitants, la qual cosa comporta unes 384 t de residus anuals aproximadament, sempre que l'Ajuntament realitze les oportunes modificacions en el contracte.  
- Informe emés per l'entitat de sanejament d'aigües EPSAR, de data 9 de desembre de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Borriol per a admetre els cabals d'aigües d'aigües residuals generats pel desenvolupament del programa d'actuació integrada Botalaria de Borriol. L'informe conclou que, per al cas en què el responsable d'executar l'actuació decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals que genere i vaja a sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic, aquesta entitat de sanejament informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de Borriol de les aigües residuals generades pel desenvolupament del programa proposat, sempre que es complisca amb els condicionants següents:  
- Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
- En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament. A aquest efecte els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
- Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i donat el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions d'ampliació de la planta necessària a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
- Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'entitat de sanejament la quantitat resultant de 150.385 €, a l'efecte del qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'entitat de sanejament i l'Ajuntament de Borriol.  
- Informe emés per l'empresa titular de les instal·lacions de subministrament d'aigua a Borriol, FACSA, de data 10 de gener de 2006, sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos prevists en els programes d'actuació integrada del terme municipal de Borriol (actuacions denominades Natura d'Or, Botalaria, Camí Vell, sector ZU-8 (UE-2) i sector Merino i Tarrasa SL (MT). Les conclusions de l'informe es resumeixen a continuació:   
- Des del punt de vista de la capacitat tècnica de les captacions, ateses les circumstàncies concurrents en la situació actual, es pot estimar que es disposaria de suficients recursos hídrics per a l'abastiment del creixement urbanístic previst, independentment de realitzar les necessàries ampliacions en les instal·lacions de bombament existents en l'actualitat.  
- D'altra banda, a parer de la mercantil, en el marc del que preveu la normativa urbanística, els promotors hauran de justificar, juntament amb el projecte d'urbanització, la solució tècnica que servisca per al proveïment d'aigua per a les actuacions presentades, desenvolupant totes les actuacions que resulten necessàries, de manera compatible amb l'actual sistema de captació, i distribució de l'aigua de Borriol i d'acord amb les altres instruccions i normes tècniques que dictara l'Ajuntament de Borriol a aquest respecte. En aquest sentit, s'indica la conveniència de renovar el tram de conducció afectat per les obres de la nova carretera CV-10 quan es desenvolupen actuacions urbanístiques.  
- Finalment se cita en el document que s'informa tot quant antecedeix en l'estricta condició de FACSA com a empresa titular de les instal·lacions per a subministrament d'aigua en alta al municipi de Borriol i, sense perjudici de l'informe emés, si és el cas, per la Confederació Hidrogràfica competent, de conformitat amb el que preveu l'article 25.4 del Reial decret legislatiu 1 /2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, com també tots els informes o dictàmens hagen d'emetre's, si és el cas, per altres organismes competents en la matèria, de conformitat amb allò que s'ha previst per la legislació vigent.  
Afeccions legals  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitària denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració.  
Únicament cal ressenyar la presència en part del terme de Borriol i a una distància d'aproximadament 7 km del sector, del Paratge Natural del Desert de les Palmes, declarat mitjançant el Decret 188/1988, de 12 de desembre, i el Decret 264/1994, de 20 de desembre, de modificació de l'anterior.   
Tampoc hi ha rambles ni llits d'aigua, regulats pel Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües. Cal ressenyar que la delimitació del sector s'ha modificat per a excloure del seu àmbit el SNUP 2 (sòl no urbanitzable de protecció núm. 2- protecció de llits), que delimita el sector pel sud-oest. Segons la documentació gràfica de les normes subsidiàries, té un ample de 50 m, 25 m a cada costat de l'eix del barranc. Segons es justifica en l'estudi d'impacte ambiental, la delimitació de l'eix del Barranc de la Botaria en les normes subsidiàries no coincideix amb la realitat física del barranc, per tant s'ha redelimitat el SNUP núm. 2 seguint els mateixos criteris de les normes subsidiàries però ajustats a la realitat física.  
Cal destacar la presència del camí ramader denominat assagador Reial de Saragossa, que defineix el límit sud i aquest del sector. Els camins ramaders queden regulats, en tot l'estat espanyol, per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders (BOE núm. 71, 24/03/1995). Amb anterioritat la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana ja protegia genèricament tots els camins ramaders presents en el territori.  
En els camins ramaders s'haurà d'assegurar el manteniment de la integritat superficial d'aquests camins, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest.  
El sector proposat inclou el camí ramader assagador Reial de Saragossa que, com s'exposa en l'informe de l'arquitecte municipal de data 25 de juny de 2004, té un ample legal de 75,22 m i comença el seu recorregut a la plaça de la Font travessant el nucli urbà consolidat fins a arribar al sector Botalaria. El camí ramader travessa el sector per la part més escarpada amb un desnivell de més de 35 m. Aquest mateix camí continua el seu recorregut travessant el polígon industrial les Ermites, totalment consolidat. L'arquitecte municipal afirma que el traçat d'aquest camí ramader no té tota lògica i viabilitat, per tant l'homologació ha de plantejar un traçat alternatiu i per tant la real desafecció de l'impossible traçat actual definit en les normes subsidiàries de Borriol.   
En el document d'ampliació documentació de l'estudi d'impacte ambiental se cita que el planejament es redacta amb la premissa de desviació prèvia de l'assagador, la modificació del qual es troba en aquests moments en tramitació per a la seua aprovació definitiva autonòmica, formant part de l'expedient STMA/SF/VP/MT/032/2005 de la conselleria de Territori i Habitatge.   
En qualsevol cas s'haurà d'incorporar informe de la Unitat de Camins Ramaders del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de Castelló, o organisme superior competent, respecte a l'estat de l'esmentat expedient o sobre la compatibilitat del desenvolupament urbanístic proposat amb el correcte tractament del camí ramader assagador Reial de Saragossa, com també sobre les mesures que hagen de ser adoptades al respecte.  
Pel que fa als incendis forestals, la redelimitació proposada del sector no afecta terrenys de sòl forestal afectats per incendi forestal, ja que s'ha utilitzat el límit de l'incendi de l'any 1994, segons informació del Departament de Riscos Naturals de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, com a límit del sector amb el sòl no urbanitzable de protecció núm. 8 (forestal + incendi), per la qual cosa no es vulnera allò que estableix la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana i de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests.  
Consideracions ambientals  
Els aspectes ambientals més rellevants per a una correcta planificació ambiental són:  
- Es tracta d'una àrea d'antics cultius de secà, principalment garroferes (Ceratonia siliqua). En l'actualitat molts dels xicotets bancals es troben abandonats, a excepció de què es troben en l'extrem superior, que sí que presenten bon estat de conservació. Com a característica més important cal destacar que algunes de les garroferes existents actualment en el sector proposat són centenàries i es troben en bon estat.   
- Els ribassos dels bancals són de pedra i es troben majoritàriament ben conservats. Tenen una alçària variable per sectors, sent més elevats en el vessant sud, zona en la qual tenen una alçària mitjana d'aproximadament 2 m, i lleugerament més suaus en el vessant oest on tenen una alçària aproximada d'1'5 m.  
- Les zones que presenten un major grau d'abandó, han sigut envaïdes per matoll heliòfil. En el sector es poden observar espècies com el margalló (Chamaerops humilis), llentiscle (Pistacea lentiscus), arç negre (Rhamnus lycioides), aladern (Rhamnus alaternus), romer (Rosmarinus officinalis), argilaga (Ulex parviflorus), sarsa (Smilax aspera)..., juntament amb peus dispersos de pi blanc (Pinus halepensis)  
- L'àrea que es proposa reclassificar no ha patit cap incendi forestal, sent el límit del sector, el límit d'un incendi ocorregut en la zona.  
- Els terrenys inclosos en el sector no tenen risc de lliscament o despreniment.  
- Tot l'àmbit del programa d'actuació integrada correspon a risc no quantificable (es considera sòl lític) tant en l'erosió actual, com en l'erosió potencial.  
- En la superfície objecte d'estudi no hi ha cap tipus de risc d'inundació segons la cartografia del PATRICOVA i ni de la COPUT.  
- L'àmbit del programa d'actuació posseeix una vulnerabilitat mitjana a la contaminació d'aqüífers. Els terrenys inclosos en aquesta categoria presenten limitacions per als usos industrials intensius per risc de contaminació fisicoquímica de les aigües subterrànies. L'extrem sud-est presenta una vulnerabilitat a la contaminació baixa.  
- La conselleria de Territori i Habitatge a través de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, al febrer de 2000, va posar en marxa l'elaboració i supervisió d'un Pla d'acció territorial per a l'entorn de Castelló (PATECAS). Aquest pla, actualment en exposició pública, mostra en la seua cartografia del model futur d'infraestructures i urbanisme una ruta verda, que transcorre pel límit del sector (encara que l'escala de la dita cartografia és molt elevada).  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. En l'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule el següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i pla parcial del sector la Botalaria de Borriol (Castelló), el promotor de la qual és l'Ajuntament de Borriol, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. S'ha de presentar informe favorable de la Unitat de Camins Ramaders del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de Castelló o organisme superior competent, respecte a l'expedient STMA/SF/VP/MT/032/2005, actualment en tramitació, corresponent al desviació de l'assagador Reial de Saragossa, i sobre la seua compatibilitat amb el desenvolupament urbanístic plantejat.   
2. Pel que fa a la connexió futura de les aigües residuals generades en el sector amb la futura EDAR municipal caldrà ajustar-se als condicionants especificats en l'informe de l'entitat de sanejament d'aigües.  
3. S'haurà d'obtenir l'autorització d'abocament per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, tant per als efluents de la depuradora provisional com per a les aigües pluvials.  
4. Els promotors hauran de justificar, com se sol·licita en l'informe emés per la mercantil FACSA, juntament amb el projecte d'urbanització, la solució tècnica que servisca per al proveïment d'aigua per a les actuacions presentades, desenvolupant totes les actuacions que resulten necessàries, de manera compatible amb l'actual sistema de captació, i distribució de l'aigua de Borriol i d'acord amb les altres instruccions i normes tècniques que dictara l'Ajuntament de Borriol a aquest respecte. A més s'haurà de presentar informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, pel que fa a la disponibilitat d'aigua potable en qualitat i quantitat per al proveïment de la població, tal com es reflecteix en l'informe emés per FACSA.  
5. Informe favorable de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial quant a la compatibilitat del planejament proposat amb la ruta verda prevista en el PATECAS, que transcorre aproximadament pel límit sud del sector.  
6. Informe favorable definitiu de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, d'acord amb el que estableix l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.   
7. S'haurà de procurar en tot moment conservar in situ mitjançant la seua integració en condicions adequades en el projecte constructiu, els exemplars centenaris de garrofera (Ceratonia siliqua) i els peus de margalló (Chamaerops humilis), o bé es trasplantaran a les zones verdes i zones enjardinades, sense que siguen danyats durant la fase d'obres. Quan això no siga possible, es plantejarà trasplantar a zones adequades en l'entorn de l'actuació, aquells peus de dimensions considerables. Aquestes consideracions també s'aplicaran a la resta de l'arbratge existent (resta de garroferes, pins, oliveres, ametlers).  
8. S'hauran d'incloure en el programa de vigilància ambiental les labors d'abalisat de la zona d'obres, el senyalament dels exemplars arboris que s'hagen de conservar, tallar o trasplantar, la vigilància de les obres per a assegurar que no resulte danyat l'arbratge existent, com també, si és el cas, el control i seguiment de les labors de trasplantament.  
9. En les zones verdes i enjardinades s'hauran de mantenir, integrar i restaurar els murs de maçoneria de pedra eixuta que actualment formen els bancals, a fi d'evitar afonaments i pèrdues de sòl i de millorar la integració paisatgística del sector.  
10. Per a l'enjardinament de les zones verdes i la restauració de terrenys afectats per l'actuació, s'empraran espècies vegetals autòctones típiques del paisatge mediterrani. Per a l'elecció d'espècies s'empraran els criteris establits respecte d'això en l'estudi d'impacte ambiental.   
11. El material necessari per a realitzar les explanacions o farciments del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Havent de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
12. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'haurà de mantenir en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
13. Les noves edificacions hauran d'harmonitzar amb les construccions tradicionals i amb els edificis de valor etnogràfic o arquitectònic que existiren en el seu entorn immediat. A més, hauran de tenir tots els seus paraments exteriors i cobertes acabades, emprant formes, materials i colors que afavorisquen una millor integració paisatgística, sense que això comporte la renúncia a cap llenguatge arquitectònic.   
Tercer. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 40/9763-BVA  
Títol: Homologació i pla parcial sector SUHI-2, ampliació polígon industrial Moncada III  
Promotor: Ajuntament de Moncada  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Moncada i CTU  
Localització: Al nord-oest del terme municipal de Moncada  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del Projecte d'homologació i pla parcial modificatiu del sector SUHI-2, al terme municipal de Moncada, és la creació d'un nou sector urbanitzable de sòl industrial.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'homologació i pla parcial modificatiu, amb ordenació detallada, del sector SUHI-2 vol aconseguir l'ampliació del polígon industrial Moncada III, reclassificant un SNU a sòl urbanitzable amb ús industrial, en el qual s'inclouen dues zones de protecció de jaciments arqueològics.  
El sector proposat s'emplaça al nord de municipi, al voltant del sector SUHI-1 també amb ús industrial, a la vora de la carretera VV-6024, actual CV-315. El sector de sòl urbanitzable industrial, l'homologació del qual es pretén, comprén una superfície de 819.355 m², dels quals 491.606 m² corresponen a solars edificables per a naus industrials. Al sòl reclassificat se li assigna el coeficient d'edificabilitat bruta del sòl urbanitzable homologat industrial limítrof del que és ampliació, és a dir, un IEB=1.00m²sostre/m²sòl. Els usos dominants són els d'indústria i magatzem.  
En sector limita al nord amb el vial de servei d'accés al bypass que discorre paral·lel a aquest; al sud amb l'assagador de Llíria; l'est amb l'assagador Camí de la Calderona; i a l'oest amb la carretera VV-6024 (CV-15) de Moncada a Náquera.  
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, no s'han analitzat emplaçaments diferents del triat pel fet que les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades al caràcter d'ampliació del polígon industrial existent.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 16 de febrer de 2004 la DT de Territori i Habitatge de València va remetre una còpia de la documentació tècnica i estudi d'impacte ambiental. Amb data 6 de maig de 2004, l'Ajuntament de Moncada remet certificació de l'acord d'aprovació provisional del PP sector SUHI-2 i certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
La CTU, en sessió celebrada l'1 d'octubre de 2004, va adoptar l'acord de suspendre l'aprovació definitiva de la H i PP SUHI-2, fins que s'esmenen les deficiències observades en l'informe de la Comissió informativa d'urbanisme, algunes de les quals són, al seu torn, preceptives per a emetre la DIA. Entre les deficiències informades figuren les relatives al certificat de la capacitat i suficiència de la xarxa d'abastiment d'aigua; la suficiència de l'estació depuradora mitjançant certificat de l'empresa gestora sobre depuració d'abocament; la justificació sobre la compatibilitat de les determinacions i ubicació de l'actuació amb el PATRICOVA, tenint en compte la seua proximitat al barranc del Carraixet; i l'apreciació d'un desfasament entre la ubicació de la protecció del jaciment arqueològic de la vil·la el Pouaig, reflectida en l'homologació efectuada del PGOU durant la tramitació del sector SUHI-1, amb la ubicació reflectida en el document actual, respecte a la qual es planteja la disposició del sòl dotacional SET-1.  
Posteriorment, amb data 17 de maig de 2005, l'Ajuntament de Moncada remet al Servei d'Estudi d'Impacte Ambiental, documentació tècnica de les modificacions introduïdes a fi d'esmenar les deficiències detectades pel STPOT de València, que es concreta en el Programa per al desenvolupament de l'actuació integrada. Refós. Acompanya a la nova documentació tècnica, nova documentació requerida des del Servei d'EIA en diverses sol·licituds d'ampliació.  
Amb data 1 d'agost de 2005, l'Ajuntament de Moncada remet el certificat de l'acord d'aprovació del PAI refós Homologació, pla parcial i PAI sector SUHI-2, del Ple de 14 de juliol de 2005.  
Amb data 29 de març de 2006, l'Ajuntament de Moncada remet la següent documentació complementària:  
- Compromís d'implantació de l'EDAR per part de Pemsa com a agent urbanitzador  
- Projecte bàsic d'implantació de l'EDAR en l'àmbit del PAI SUHI-2.   
- Separata amb un informe sobre l'Evacuació i depuració d'aigües residuals.   
- Sol·licitud informe sobre viabilitat d'abocament d'aigües pluvials al barranc del Carraixet i informe de la CHX sobre la Documentació requerida per a les sol·licituds d'informe d'actes i plans que afecten el DPH.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante EMV, amb data 2 de desembre de 2003, i en el DOGV núm. 4416, de 13 de gener de 2003.  
Durant el període d'informació pública es van presentar dues al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari d'Ajuntament de Moncada, acompanyat pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 24 de juliol de 2003, informe del tràmit d'informació pública realitzat, extracte de les al·legacions presentades i informe evacuat en contestació a aquestes. Posteriorment, en el termini de 10 dies subsegüents a l'obertura de pliques, es presenten dues al·legacions més a la proposició juridicoeconòmica.  
3. Resum de les al·legacions  
De les dues al·legacions presentades inicialment, i de les dues posteriors, cap fa referència a les possibles afeccions ambientals del planejament parcial proposat, centrant el seu interés en determinats aspectes relatius al repartiment de càrregues i beneficis i a la gestió del planejament. En aquest sentit es conclou atendre les al·legacions formulades per al seu tractament en el futur projecte de reparcel·lació en els termes plantejats pels informes tècnic i jurídic i la part expositiva de l'acord d'aprovació provisional.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 15 d'abril de 2004, es requereix a l'Ajuntament de Moncada perquè complete la documentació presentada amb el certificat de l'aprovació provisional i el resultat de la informació pública.  
Amb data 27 d'abril de 2004, s'efectuen les consultes següents:  
- Consulta a la DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en relació amb els impactes ambientals que puguen derivar-se de l'execució del projecte, traslladant de l'informe arqueològic presentat elaborat per l'arqueòleg municipal. Posteriorment, es completa la informació sobre la consulta amb el pla d'ordenació relatiu a la qualificació del sòl.  
- Consulta a Unitat de camins ramaders de DTTH en relació amb els impactes ambientals que, pel que fa a les seues competències, puguen derivar-se de l'execució del projecte.  
Amb data 8 de juny de 2004, es requereix a l'Ajuntament de Moncada perquè complete la documentació presentada amb la documentació relativa al sistema de depuració del polígon existent, assenyalant el punt d'abocament a llit, grafiant la xarxa exterior del sector sobre una planimetria a escala del sector; traçat previst per a la canalització i abocament de les aigües pluvials; estudi de l'afecció de l'actuació respecte al règim hidràulic de la zona a causa de l'existència d'una zona inundable aigües avall en l'entorn del barranc del Carraixet; esmena relativa al tractament dels camins ramaders que afecten el sector, que han de formar part de la RP, no sent computables a efectes dotacionals com a ZV. Tot això sense perjudici de les consideracions que, si és el cas, siguen emeses per la conselleria de Cultura, Educació i Esport, a la qual es comunica en Servei d'estudi d'impacte ambiental ha efectuat consulta.  
Amb data 11 d'octubre de 2004, es requereix a l'Ajuntament de Moncada perquè complete la documentació presentada amb la documentació relativa a l'adequada delimitació i domini dels camins ramaders afectats per la proposta i l'informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
Amb data 20 d'abril de 2005, s'adverteix la caducitat del procediment d'estudi d'impacte ambiental, si en el termini de tres mesos no es realitzen els actes requerits per a impulsar-ne la consecució.   
Amb data 26 d'abril de 2005, es reiteren a l'Ajuntament de Moncada noves deficiències detectades en la documentació presentada, fonamentalment en l'adequada resolució del sistema de tractament de les aigües residuals que es generen en el polígon industrial.  
Amb data 11 d'octubre de 2005, s'efectua consulta al Servei d'Ordenació Territorial sobre l'estudi de l'afecció al règim hidràulic del barranc del Carraixet. I, amb data 14 d'octubre de 2005, se sol·licita al STPOT còpia de l'informe evacuat relatiu a l'estudi acústic del PP sector SHUI-2 de Moncada.  
Informes sectorials  
Consta en l'expedient d'estudi d'impacte ambiental còpia dels informes següents:  
- Certificat de la capacitat i suficiència de la xarxa de proveïment d'aigua potable, del grup d'Aigües de València que conclou que el subministrament per al nou sector d'ús industrial és viable, tant pel que fa a la disponibilitat de cabals inicialment previstos com pel que fa a la capacitat de la xarxa per al seu transport i distribució.  
- Informe favorable de la Unitat de Camins Ramaders sobre l'afecció al domini públic dels camins ramaders assagador de Llíria i assagador del Camí de la Calderona, del sector SUHI-2 de Moncada.  
- Informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. Entre les dotacions del sector es defineix una illa com a SET-1, coincident amb la protecció de la vil·la el Pouaig, de la qual l'ús global o dominant és la protecció del patrimoni històric, i com a ús complementari els de museu, jardí i altres d'anàlegs. A més, que es preveja com a sòl dotacional ZV el traçat de les restes arqueològiques denominades Paret del Patriarca.  
- Informe favorable sobre l'estudi acústic de l'ampliació del polígon industrial Moncada III (SUHI-2), segons les observacions de l'esmentat informe.  
- Informe de la CHX sobre la viabilitat de l'abocament d'aigües residuals depurades al barranc del Carraixet que es comunica a Pemsa que no hi ha inconvenient a l'abocament de les aigües residuals convenientment depurades, però se li adverteix que té terminantment prohibit efectuar abocament a llit, sòl o subsòl que puga alterar el DPH sense comptar amb autorització d'aquest organisme.  
- Informe del Servei d'Ordenació Territorial relatiu a l'Estudi de l'afecció al règim hidràulic del PP sector SUHI2 de Moncada, on s'informa que el sector no es troba afectat per risc d'inundació i que, atés que l'abocament d'aigües pluvials i residuals es realitzarà al barranc del Carraixet, en un àmbit afectat per risc d'inundació segons el PATRICOVA (EVC13+), hauria de tenir-se en compte per a l'aprovació del projecte d'urbanització l'acceptació de la CHX a l'esmentada proposta d'abocament.  
L'expedient d'estudi d'impacte ambiental inclou informe tècnic de l'EPSAR sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR de Carraixet l'Horta Nord de les aigües residuals generades pel desenvolupament de l'ampliació del polígon industrial Moncada III, sempre que complisca les característiques d'abocament, pel que fa a contaminació, les ordenances municipals d'abocaments a la xarxa de clavegueram, després de l'ampliació prevista de l'esmentada infraestructura. No obstant això, la DIA de l'expedient 104/3019-VFF, relativa a la revisió del PGOU de Moncada, condicionava l'actuació a la construcció d'una EDAR al polígon industrial Moncada III.   
Finalment, consta en l'expedient d'estudi d'impacte ambiental per part de Pemsa, com a agent urbanitzador, el compromís per a la implantació de l'EDAR en la parcel·la destinada amb aquest fi en la documentació presentada, la posada en marxa de la qual tindrà un caràcter previ al començament de les activitats industrials en l'àmbit del sector.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, s'observa que l'actuació no resulta incongruent amb cap d'ells. No s'afecta de manera directa espais protegits per una legislació sectorial pròpia en material ambiental. No presenta afeccions derivades per infraestructures territorials. No s'han observat riscos ambientals associats a la localització proposada.   
2. El barranc del Carraixet creua per la part nord el terme municipal de Moncada, encara que sense afectar els terrenys delimitats pel sector. La zona d'estudi es troba afectada per risc d'inundació aigües avall del sector, on està prevista la canalització del barranc en el seu tram final fins a la desembocadura al mar.  
Encara que no s'inclou la zona entre les zones de risc d'inundació del municipi de Moncada, atés que l'abocament aquesta previst al barranc del Carraixet en un àmbit afectat per risc d'inundació (ECV13+), haurà de tenir-se en compte per a l'aprovació del projecte d'urbanització juntament amb les autoritzacions preceptives de la CHX.   
3. L'àmbit del PP que limita per l'est amb l'assagador del Camí de la Calderona, el traçat del qual és coincident amb el límit del terme municipal de Museros; i pel sud ho fa amb l'assagador de Llíria (aquest pràcticament coincideix amb el traçat del camí de Bétera a Albalat dels Sorells). Ambdós camins ramaders s'encreuen en l'extrem sud-est del sector projectat, precisament en el molló quadrifini que defineix els termes municipals de Moncada, Museros, Albalat dels Sorells i Foios. En la documentació definitiva del sector no es preveu la reducció de les amplàries legals dels assagadors. La franja d'afecció dels assagadors inclosa en el sector es qualifica com a ZV integrant de la RP de dotacions públiques, no computable a l'efecte del sostre edificable del sector.  
4. L'àmbit del sector es troba afectat pel jaciment arqueològic catalogat de la vil·la romana el Pouaig del s. II d.C, inclosa en la parcel·la dotacional SET-1, amb una superfície d'1.80 ha i ús de protecció del patrimoni històric, com també al traçat de les restes arqueològiques denominades Paret del Patriarca incloses en una zona verda central del polígon industrial.  
En les parcel·les destinades a l'ampliació del polígon es troba cap bé de tipus cultural de caràcter etnogràfic encara que són diversos els elements existents en el seu entorn pròxim d'interés, com la masia de la Marquesa, l'ermita de la Mare de Déu del Patrocini i el piló de la Campana.  
5. L'extrem es del sector es troba afectat pel traçat d'una línia elèctrica d'alta tensió.  
Consideracions ambientals  
L'àmbit de l'actuació es troba situat en una zona de relleu pla al·luvial amb una determinada pendent cap al sud, cap a on discorren les aigües superficials cap a les séquies i el barranc del Carraixet. El sòl industrial proposat se situa sobre materials sedimentaris conseqüència de la subsidència de la zona costanera valenciana i els depòsits de materials detrítics dels relleus pròxims.  
Els terrenys afectats per la proposta són sòls amb una elevada capacitat d'ús agrícola, sent l'ús dominant en la zona l'agrícola de cultius de cítrics i l'industrial en el polígon que amplia l'actuació proposada. El paisatge es podria definir encara ara com a predominantment agrari, però en transformació a causa de la implantació de l'ús industrial, al traçat del bypass i als assentaments urbans pròxims, amb una pronunciada tendència a l'antropització.   
Respecte al proveïment d'aigua potable al sector, el grup d'Aigües de València informa que el municipi de Moncada, inclòs en el conjunt dels proveïts pel sistema bàsic metropolità, consumeix globalment en l'actualitat un volum mitjà diari aproximat de 1.500 m³, mentre que l'estimació de disseny per a l'horitzó de l'any 2010 per a aquest municipi és de 5826 m³. D'altra banda, l'execució d'una nova connexió per al proveïment assegura el subministrament al sector, amb un cabal punta estimat de 55'62 l/seg, sense tenir en compte la xarxa de proveïment ja existent.  
Respecte a la depuració de les aigües residuals, la xarxa de sanejament es defineix com a separativa i es realitzarà l'abocament al barranc del Carraixet, previ pas per una arqueta de registre per al control d'abocaments tant de les aigües pluvials, com de les residuals depurades en l'EDAR prevista en la parcel·la SID-2 situada en l'extrem SO del sector i que disposa d'una superfície de 0.39 ha.  
Pel que fa al tractament i sistema de depuració, es preveu la implantació de dues depuradores soterrades amb una capacitat conjunta de 1.020 m³/dia, superior a 4.900 habitants equivalents, la qual cosa correspon a uns 982.5 m³/dia. Es tracta de dues depuradores de tipus biològic que utilitza el sistema d'oxidació total prolongada a baixa càrrega. El tipus d'efluents que s'ha de tractar serà d'aigües residuals assimilables a urbanes, sent possible segons la fitxa de planejament i gestió, la reutilització de les esmentades aigües depurades per a reg.   
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes ambientals que es puguen derivar de l'actuació proposada, sent els més rellevants els derivats del consum dels recurs naturals aigua, sòl i paisatge, de la generació de residus i aigües residuals, els camins ramaders i patrimoni arqueològic, considerats com uns impactes negatius.   
Les principals mesures correctores es recolzen en l'atenuació del consum dels recursos naturals, el control de la contaminació atmosfèrica, la gestió dels residus que es generen, i la necessària protecció del patrimoni, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb la declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'homologació i pla parcial industrial sector SUHI-2 de Moncada, promogut pel mateix Ajuntament de Moncada, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon. Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
2.1. El consum mitjà diari d'aigua potable del sector s'ha estimat en uns 1.000 m³, la qual cosa haurà de ser tinguda en compte globalment a l'hora de concedir llicències d'activitat a les indústries que allí s'instal·len, havent de garantir, si és el cas, per part de l'organisme de conca competent l'existència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients per a un consum major al previst.  
2.2. Respecte a la xarxa de recollida d'aigües pluvials, s'haurà de disposar d'un dispositiu de decantació i desbastament (de recollida dels sòlids que es troben tant en superfície com en suspensió en l'aigua), com també un separador d'olis i greixos, col·locat abans del punt d'abocament al barranc del Carraixet.  
2.3. Respecte al sistema de recollida de les aigües residuals i el tractament d'aquestes:  
2.3.1. No es considera ambientalment acceptable l'efectiva connexió de la xarxa de sanejament d'aigües residuals del polígon industrial al col·lector existent per a tractar les aigües residuals en l'EDAR de Carraixet l'Horta Nord, a causa dels condicionants ambientals previs del projecte presentat, al caràcter mancomunat de l'esmentada infraestructura i a les característiques de la proposta presentada.  
2.3.2. És per això que es considera necessària l'execució de la infraestructura de tractament i depuració de les aigües residuals prevista al polígon industrial Moncada III i la seua ampliació, en la parcel·la SID-2 reservada per a aquest efecte.   
2.3.3. L'esmentada infraestructura de tractament i les xarxes inclouran en el disseny d'aquestes la possibilitat de reutilització de les aigües depurades per a reg, tal com figura en la fitxa de planejament i gestió del sector. Es valorarà la reutilització de les aigües pluvials, sent en tot cas la xarxa de sanejament de tipus separativa.   
2.3.4. La normativa urbanística inclourà el compliment dels paràmetres d'abocament a la xarxa més restrictius que asseguren un adequat funcionament de l'EDAR projectada, sent per un altre costat d'aplicació l'ordenança tipus aprovada per la Federació de Municipis i per l'entitat de sanejament per als abocaments de tipus industrial.  
2.3.5. Respecte a les aigües residuals de les indústries que s'instal·len al polígon industrial, s'inclourà en la normativa urbanística la necessitat de comprovar, amb caràcter previ a la llicència d'activitat, la compatibilitat les aigües residuals que generen amb l'EDAR prevista en el projecte i que s'execute en el sector. En cas de no resultar compatibles, les esmentades indústries hauran de disposar d'un sistema previ de tractament d'aigües residuals individual apropiat.  
2.3.6. La normativa urbanística regularà la necessària ampliació de l'EDAR en cas de desviacions respecte a les dades de disseny de l'esmentada infraestructura, tant pel que fa al cabal com al tractament previst, per causa de la instal·lació d'una o diverses activitats industrials.  
   
2.3.7. En tot cas, abans de l'aprovació definitiva del projecte d'urbanització i abans del final d'obra de cada instal·lació o edificació industrial, haurà de comprovar-se la previsió o l'existència d'arquetes de registre de lliure accés des de l'exterior per a la presa de mostres i control dels paràmetres d'abocament de totes les indústries que s'instal·len en el sector.   
2.4. L'Ajuntament haurà de comprovar, abans de la recepció de la urbanització del nou sector, que l'EDAR prevista es troba totalment executada, dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals que s'hi generen, i preparada per a entrar en servei. La construcció de l'esmentada EDAR serà, per tant, anterior al final d'obra de la urbanització i, en tot cas, prèvia a la concessió de llicència d'activitat a qualsevol indústria que es vulga instal·lar al sector.  
2.5. L'Ajuntament exigirà a l'agent urbanitzador, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
2.6. Pel que fa als residus sòlids assimilables a urbans, sent obligada la implantació de la recollida selectiva dels residus, el planejament haurà de preveure la reserva de sòl per a la ubicació dels contenidors per a la recollida d'almenys tres tipus de residus, vetlant en Ajuntament per la col·locació d'aquests.  
2.7. Es considerarà l'opció de soterrar la línia elèctrica d'alta tensió existent al seu pas per sòl urbanitzable. Si no n'hi ha, s'haurà d'establir sobre l'illa IND13 una franja de protecció en què quedarà limitada la plantació d'arbres i prohibit qualsevol tipus d'edificació, de conformitat amb el RD 1955/2000.  
2.8. Tots els moviments de terres es realitzaran amb vigilància arqueològica.  
2.9. El promotor, com a responsable del programa de vigilància ambiental (PVA), tant en la seua execució com en els seus costos, disposarà una Direcció ambiental d'obra, i si no n'hi hi ha la direcció d'obra, la qual es responsabilitzarà de l'adopció de les mesures correctores, de l'execució de l'esmentat programa i de l'emissió dels informes tècnics periòdics sobre el compliment de les mencionades mesures correctores, de les disposicions d'aquesta DIA i del tractament de quants nous impactes ambientals, no identificats i de caràcter no previsible, pogueren succeir.   
2.10. Totes les mesures protectores i correctores compreses en l'estudi d'impacte ambiental, o en la documentació remesa durant el procediment d'estudi d'impacte ambiental, com també en el condicionat d'aquesta DIA que suposen unitats d'obra, figuraran en la memòria o annexos, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost del projecte d'urbanització del sector i dels successius projectes de construcció d'infraestructures. També es valoraran i proveiran les despeses derivades del PVA.  
2.11. Aquelles mesures que comporten una modificació del planejament o algun tipus d'obligació o restricció durant l'execució de les obres, però no impliquen una despesa concreta, hauran de figurar almenys en la memòria, plànols i en el plec de prescripcions tècniques.   
2.12. El PVA haurà d'incloure el compromís de presentar per part de l'Ajuntament de Moncada davant de l'administració una memòria o informe anual, a comptar de la data del final d'obra de la urbanització del sector, donant compte del desenvolupament del projecte, del compliment del condicionat d'aquesta DIA, de l'aplicació de les mesures correctores, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se.  
2.13. A més, s'haurà d'ampliar el PVA incloent els controls que s'indiquen a continuació, desenvolupant segons estableix la legislació d'impacte ambiental:  
2.13.1 Control sobre l'aparició de restes arqueològiques o elements mereixedors de protecció.  
2.13.2 Control sobre les espècies vegetals plantades en les zones verdes, manteniment i seguiment del creixement d'aquestes.  
2.13.3 Control sobre la compatibilitat dels abocaments de caràcter industrial amb els condicionants de funcionament de l'EDAR, mitjançant les dades dels processos industrials de les activitats i la presa de mostres.  
2.13.4 Gestió de l'esmentada infraestructura i dades de manteniment, fins i tot de la gestió dels fangs excedentaris.  
2.13.5 Dades de funcionament de l'EDAR a partir de les dades de disseny, amb una capacitat de tractament prevista en 1.020 m³/dia per a un cabal mitjà de 982.5 m³/dia.  
2.13.6 Control sobre la reutilització de les aigües residuals depurades per al reg de les zones verdes.  
2.13.7 Control global de la reutilització de les aigües de procés de manera integrada en el mateix procés productiu.  
2.13.8 Control sobre el cabal de consum d'aigua potable en el sector, a partir del consum mitjà diari estimat de 1.000 m³ aproximadament, amb un cabal punta d'uns 55 l/seg.  
Tercer. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 d'abril de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Ávarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 80/5442-YZL  
Títol: Programa d'actuació integrada sector Hormigones Belí del Palomar.   
Promotor: Ajuntament del Palomar   
Autoritat substantiva: Ajuntament del Palomar i CTV  
Localització: Terme municipal del Palomar. La Vall d'Albaida (València)  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
Aquest expedient d'homologació ve a classificar un nou sector de sòl urbanitzable d'ús industrial sobre un sòl actualment considerat com a sòl no urbanitzable comú segons les vigents normes subsidiàries del Palomar aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme al juny de 1995.  
El sector se situa en la zona sud el terme municipal del Palomar i la zona sobre la qual es pretén actuar té una superfície total delimitada de 108.470,53 m².  
S'han establit límits en funció de les infraestructures viàries preexistents i d'un vial perimetral que afavorisca la seua futura ampliació, derivant en una manera prou regular. Aquests límits són:  
- Al nord: amb sòl no urbanitzable comú, actuant com a element de definició clara el mateix vial perimetral del sector  
- Al sud: amb la traça de l'antiga carretera de Bèlgida (CV-667), actualment modificada en part per la construcció de sengles rotondes per a l'enllaç amb la carretera nacional CN-340, i des de la qual es produeix l'accés rodat del sector.  
- A l'est: amb sòl no urbanitzable comú, actuant com a element de definició clara el mateix vial perimetral del sector.  
- A l'oest: amb la traça de l'esmentada carretera nacional i la VV-2.038 (CV-639), de comunicació amb Bufali.  
El promotor justifica la necessitat l'actuació per a complir a allò que s'ha disposat per la disposició transitòria primera, apartats segon i tercer, de la LRAU... Aquesta homologació ve a definir, concretar, completar i modificar els aspectes següents:  
- Identifica els terrenys inclosos en l'àmbit del sector de sòl urbanitzable d'ús industrial Hormigones Belí, de conformitat amb la delimitació de les normes subsidiàries del Palomar.  
- Identifica la xarxa primària del sector per a la seua obtenció i cessió a l'Ajuntament del Palomar.  
- Estableix les determinacions d'aprofitaments i paràmetres bàsics no definides en les vigents normes subsidiàries.   
- Permet distingir entre ordenació detallada i ordenació estructural.  
Determina el contingut de la fitxa de planejament i gestió  
El promotor justifica la ubicació escollida per la seua proximitat amb àrees dedicades a l'habitació o a l'exercici d'activitats industrials, a més de l'existència de xarxes de comunicacions viàries, necessàriament comporta la connexió directa a les xarxes de subministrament i serveis eliminant els impactes sobrevinguts de la construcció de les mateixes que caracteritzen als projectes que es realitzen de manera autònoma o aïllada de la resta de desenvolupaments urbans.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El sector industrial sotmés a estudi d'impacte ambiental es localitza al terme municipal del municipi del Palomar (València) que limita a l'est amb el terme municipal de Montaverner i Bèlgida, a l'oest amb Bufali i Albaida, al nord amb Alfarrasí i l'Olleria i finalment, al sud amb Carrícola, Albaida i Atzeneta d'Albaida.  
- Planejament proposat  
La fitxa de planejament que es presenta en el projecte d'homologació és la que segueix:  
a) Funció de l'actuació dins de l'àmbit de l'actuació  
El sector Hormigones Belí, d'ús industrial, sense ordenació detallada, ve a ampliar l'oferta de sòl d'aquesta categoria donada la inexistència del mateix en el vigent instrument de planejament de rang municipal com també a regular activitats existents en sòl no urbanitzable.  
Aquesta zona de sòl urbanitzable industrial queda delimitada per sòl no urbanitzable comú, i elements integrants de la xarxa primària de comunicacions.  
b) Dades generals de l'ordenació  
Superfície sòl sector Hormigones Belí 108.470,53 m²  
Compost de:  
- Superfície sòl SS (àmbit computable) 108.470,53 m²  
- Superfície total del sector 108.470,53 m²  
- IEB 0'6 m²sostre/m²sòl  
Aprofitaments:  
Pendent d'ordenació detallada, es fixen aprofitaments de 0'6 m²sostre/m²sòl d'ús industrial, sent tolerats els usos magatzems i tallers. La tipologia predominant correspondrà a la de naus aïllades.  
c) Condicions d'urbanització  
Accessos: amb la connexió a través de l'entroncament amb la rotonda de la carretera CV-667 que s'ha d'executar a càrrec del sector.  
Xarxa de sanejament: separativa. Haurà de preveure's estació depuradora, i abocament de les aigües depurades a llit públic.  
Xarxa d'aigua potable: connexions a les xarxes existents. Dotació de càlcul 2l/seg i ha.  
Xarxa d'enllumenat públic: continuació de les instal·lacions existents en el nucli urbà i en més concretament en les àrees industrials.  
Xarxa d'energia elèctrica: per al càlcul d'energia elèctrica es partirà d'una potència màxima de 11.072 kw.  
d) Condicions objectives prèvies per a la seua programació  
La programació de l'Àrea de repartiment només necessita la programació prèvia o execució del sector mitjançant la redacció d'un pla parcial, i el seu corresponent programa d'actuació integrada, que es desenvoluparà com un únic sector conjunt, en una única unitat d'execució.  
Afeccions béns de domini públic no municipal. No se n'han detectat.  
c) Determinacions amb caràcter d'ordenació estructural.  
Tenen el caràcter d'estructural les determinacions de zonificació, edificabilitat, aprofitament, densitat i aprofitament tipus.  
Alternatives  
No s'han presentat alternatives de projecte.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 22 de febrer de 2006 l'Ajuntament del Palomar va remetre el projecte d'urbanització, pla parcial, document d'homologació del sector i estudi d'impacte ambiental relatiu al programa d'actuació integrada (PAI) del sector Hormigones Belí del Palomar, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante-EMT, de data 15 d'octubre de 2005 i en el DOGV núm. 5136, de 16 de novembre de 2005. S'hi presenten 4 al·legacions durant aquest període.  
3. Resum de les al·legacions  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar 4 al·legacions, segons consta en els certificats emesos per l'Ajuntament del Palomar, i cap d'aquestes és de caràcter ambiental  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
No es requereix l'ampliació de documentació.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectatafeccions sobre l'àrea d'estudi.   
Després de consultar la cartografia temàtica d'ordenació del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'han detectat àrees inundables susceptibles de protecció que afecten la zona objecte de l'homologació.  
Dins de l'àmbit d'actuació del pla parcial, no hi ha llits o barrancs entesos com a tals de manera que puguen entendre's subjectes a allò que disposa la Llei 25/1998, de 2 d'agost, d'aigües, i en el Reial decret 1849/1986 pel que s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic.  
El sector es veu afectat pel transcurs dels vials: carretera nacional N-340, carretera comarcal CV-667 i carretera comarcal CV-639. Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
Hi ha una línia aèria de mitjana tensió de 20kv Atzeneta, propietat d'Iberdrola Distribución, SAU, la qual traça de la qual discorre al nord-oest del sector i que es pretén soterrar en l'àmbit del pla parcial.  
En matèria de residus haurà d'acollir-se al que disposa el Pla zonal núm. XII, inclòs en el PIR de la Comunitat Valenciana. El municipi del Palomar queda adscrit a l'àrea de gestió núm.2 (AG2) d'aquest pla.  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que la parcel·la objecte d'estudi no afecta els camins ramaders del municipi, ni cap jaciment arqueològic catalogat repartit per tot el terme municipal. No obstant això, no consta en l'expedient l'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
L'àrea d'actuació es caracteritza per estar actualment ocupada per terres de cultiu en actiu o abandonats, afavorint per tant la instal·lació de flora adventícia, i una xicoteta massa de caràcter forestal que queda dominada per la presència d'herbassar, matoll i peus dispersos de pi blanc. Després de consultar la cartografia de detall del PGOF de la Comunitat Valenciana, com també el Catàleg de forests de domini públic i d'utilitat pública de la Comunitat Valenciana, els terrenys que ocupen l'àrea d'estudi estan considerats com a sòl no forestal.  
La zona d'actuació es troba sobre sòls molt joves i fèrtils sobre depòsits al·luvials on es desenvolupa una agricultura molt desenvolupada amb cultius hortofructícoles. Es tracta de sòls classificats com fluvisòls calcaris amb una moderada capacitat d'ús, segons cartografia temàtica aportada per COPUT.   
Segons la cartografia del COPUT, el risc de l'erosió actual en l'àmbit d'estudi és molt baix i no hi ha cap risc de lliscament.  
La vulnerabilitat a la contaminació de l'aqüífer és Baixa.  
Es determina el clima de la zona com a mesomediterrani, concretament pertanyent al clima litoral septentrional amb temperatures suaus i una precipitació mitjana anual entorn dels 600 mm.  
No discorre cap camí ramader, com tampoc cap senda de curt ni de llarg recorregut que pogueren afectar la zona objecte d'estudi.  
En la documentació presentada s'adjunta informe favorable de l'empresa EGEVASA, responsable del proveïment d'aigua potable del municipi del Palomar, garantint la viabilitat de l'increment d'aigua que comporta la realització del projecte.  
Pel que fa a la qualitat de l'ambient atmosfèric en la zona, el límit de sorolls que s'obtenen no supera els nivells màxims permesos e les zones residencials pròximes.  
En l'actualitat, les instal·lacions de depuració existents al municipi d'Albaida no són capaces d'assumir el tractament d'aigües residuals generades pel futur sector. En la documentació presentada s'adjunta informe de l'entitat EPSAR, com a adjudicatària del sanejament de les aigües, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Albaida per a admetre els cabals generats pel sector. En l'informe es condiciona la viabilitat a l'ampliació de l'EDAR d'Albaida, actualment superada la seua capacitat, i a la decisió de l'urbanitzador de no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals generades mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia.  
D'altra banda, no existeix en el sector cap xarxa de sanejament. La recollida d'aigües residuals es connectarà a un col·lector de nova construcció que canalitzarà les seues aigües a una parcel·la exterior al sector, localitzada al sud-est d'aquest, i on es construirà una unitat de depuració únicament d'aigües fecals generades pel sector. Les indústries que s'instal·len al sector hauran de depurar, de manera autònoma, totes les aigües residuals generades diferents de les fecals abans d'evacuar-les a la xarxa de sanejament prevista per al sector per al seu posterior abocament als punts d'escorriment natural on s'aboquen les aigües pluvials.  
En la documentació presentada s'adjunta informe de la mercantil Reciclados Integrales, SA, com a empresa adjudicatària del Pla de minimització de residus de la Vall d'Albaida, que certifica la viabilitat per al tractament dels residus sòlids generats pel desenvolupament del sector Hormigones Belí, relatiu al corresponent programa d'actuació integrada del Palomar.  
S'haurà de tenir en compte el que disposa el pla zonal núm. XII, inclòs en el PIR de la Comunitat Valenciana, ja que el municipi del Palomar queda adscrit a l'àrea de gestió núm. 2 (AG2) de l'esmentat pla.  
La parcel·la d'estudi s'enquadra en una única unitat ambiental caracteritzada per terrenys destinats a l'aprofitament agrícola fonamentalment de secà (fruiter, vinya, ametler i olivera), que en la seua gran part es troben en l'actualitat en fase d'abandó, així es presenten zones conformades per erms. Al seu torn, en el sector es presenta un desenvolupament industrial previ que copa el protagonisme com a element antropogènic.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el programa d'actuació integrada del sector Hormigones Belí del Palomar (València), el promotor del qual és l'Ajuntament del Palomar, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques en l'entorn de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Haurà d'estar resolt el sanejament i depuració de les aigües residuals abans de l'execució del projecte, resolent-se d'acord amb allò que estableixen els condicionants exposats en l'informe realitzat per l'empresa EPSAR sobre la viabilitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR d'Albaida per a assumir els cabals generats per l'actuació.   
En el cas en què l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals generades per les seues actuacions mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia, haurà de garantir l'aplicació dels paràmetres d'abocament que estableix el model d'ordenances d'abocament de l'entitat de Sanejament, respecte als abocaments de les aigües residuals de les indústries que s'instal·len en el polígon industrial abans de realitzar connexió amb la xarxa pública de sanejament i depuració. S'assumiran a més els condicionants més restrictius que s'hagen establit per al bon funcionament de l'EDAR pròpia.   
3. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb el que disposa el Pla zonal núm. XII, inclòs en el PIR de la Comunitat Valenciana. Abans de la concessió de llicència d'activitat, l'Ajuntament exigirà a les indústries que es vulguen implantar en el sector un pla de gestió de residus, que incloga el seu tractament i destinació definitiva.  
4. L'Ajuntament exigirà a l'agent urbanitzador, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
5. Serà necessari acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme l'autorització de l'organisme de conca competent per a realitzar l'abocament de les aigües pluvials i de les aigües procedents de l'EDAR pròpia del sector al llit públic.  
La xarxa d'aigües pluvials haurà de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.  
6. Serà necessari disposar abans del punt de connexió amb la xarxa de sanejament municipal existent d'una arqueta de registre que permeta la presa de mostres i la desconnexió de l'abocament.   
7. Haurà de presentar autorització de l'empresa Iberdrola Distribución, SAU, com a empresa dedicada a la distribució i transport d'energia elèctrica, per al soterrament i adequació de la línia de mitjana tensió que travessa el sector, com també l'autorització de la connexió per al subministrament d'energia elèctrica.  
8. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, en serà necessària la reposició. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, qui determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.   
9. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys es gestionaran de manera adequada a la naturalesa d'aquests, i en queda prohibida la incineració in situ.  
10. Respecte als exemplars de pi blanc (Pinus halepensis), se n'intentarà la conservació o integració en el sector depenent de l'estat de conservació, com també a l'estat fenològic i sanitari dels esmentats exemplars.   
Els peus arboris d'olivera i garrofera afectada hauran de ser integrats en les zones destinades com a zona verda del sector.   
11. S'haurà d'atendre a les limitacions dels usos del sòl i activitats en les zones contigües a les carreteres N-340 i CV-667, com també a la servitud, afecció i línia de limitació a l'edificació, que s'estableixen en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
12. En el cas que els cultius limítrofs s'hagen vist afectats durant les obres d'edificació, s'hauran de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 d'abril de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 103/4654-CZM   
Títol: Homologació i pla parcial modificatiu sector I-11 Masia del Conde  
Promotor: Ajuntament de Loriguilla  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Loriguilla i CTU   
Localització: A l'oest del nucli de població de Loriguilla i de la carretera d'accés al municipi CV-374, al nord del camí de la Masia del Conde i limítrofa a sòl industrial en execució  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del pla parcial és reclassificar com a sòl urbanitzable amb ordenació detallada un SNU comú al terme municipal de Loriguilla com a ampliació d'un polígon industrial existent i semiconsolidat (sectors I-9 i I-10), definint-se com a ús global l'industrial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El municipi de Loriguilla disposa d'un PGOU aprovat el 20 de desembre de 2002. A pesar de ser molt recent, l'estudi d'impacte ambiental afirma que les previsions de sòl industrial del planejament general vigent s'han vist molt superades, sent la demanda d'aquest tipus de sòl molt abundant i creixent.   
La documentació presentada consta, a més, de l'estudi d'impacte ambiental, d'avantprojecte d'urbanització, pla parcial i document d'homologació. La proposta afecta un sector amb una superfície total de sòl de 535.797'55 m², dels quals 123.132'68 m² es corresponen a zona verda, 91.214'07 m² a la xarxa viària, 760 m² al centre del transformació i 318.333'81 m² a la superfície lucrativa amb edificabilitat industrial.  
L'Ajuntament de Loriguilla és el promotor per gestió directa de dos sectors de sòl urbanitzable industrial (I-11 i I-12) i un terciari, situats consecutivament en direcció oest-est, al nord del barranc del Pozalet, i d'un quart sector al sud de l'esmentat llit a la vora de la CV-374. Dins d'una previsió de desenvolupament seqüencial, dels sòls amb ús industrial sota un criteri lògic per a la incorporació d'aquests al sòl urbà i la seua consolidació, el sector Masia del Conde s'hauria de situar en la primera fase de programació, i es garanteix un esgotament total d'aquest tipus de sòl abans de considerar l'opció de desenvolupament d'un nou sector. A la vora de l'esmentat sector s'hauran d'executar aquelles infraestructures necessàries per a l'inici d'activitat industrial en aquest.  
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, s'han analitzat en l'estudi d'impacte ambiental dues úniques alternatives, l'alternativa projecte i l'alternativa zero, és a dir, respectar els usos del sòl que actualment es donen en el territori. Després d'haver-les examinat en les fases de projecte, construcció, funcionament i obsolescència, s'estudien ambdues ambientalment i s'opta per l'alternativa de projecte.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 25 de maig de 2004 l'Ajuntament de Loriguilla va remetre una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla parcial modificatiu sector Masia del Comte de Loriguilla, i certificació del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, i s'ha incoat el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anunci publicat en el DOGV núm. 4623, de 5 de novembre de 2003.   
Durant el període d'informació pública es va presentar una única al·legació, segons consta en el certificat emés pel secretari-interventor de l'Ajuntament de Loriguilla, acompanyat en l'expedient administratiu municipal per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 4 de maig de 2004.  
3. Resum de les al·legacions  
L'única al·legació formulada ha sigut presentada pel COACV sense que s'haja inclòs una còpia de la mateixa en la documentació remesa. L'esmentada al·legació no fa referència, segons pareix, a les possibles afeccions ambientals del planejament. Contestada l'al·legació, s'afirma haver-se estimat parcialment aquesta, segons consta en el certificat emés pel secretari-interventor de l'Ajuntament de Loriguilla.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 12 de novembre de 2004, s'efectua consulta a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, com a promotor del Projecte de defensa integral contra avingudes en la conca de la Rambla del Poyo, sobre l'estat de tramitació de l'esmentat projecte i de la viabilitat de desenvolupar diversos sectors de sòl urbanitzable a Loriguilla i Riba-roja del Túria tenint en compte els riscos d'inundació existents aigües avall d'aquests i quina seria la seua modificació.   
Amb data 17 d'agost de 2005 es reitera la consulta a la CHX, sense que fins a la data s'hi haja rebut contestació.  
Amb data 1 de març de 2005, es requereix l'Ajuntament perquè complete l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental amb els informes següents:  
- Informe regulat en l'article 11 de la Llei 1/1998, de patrimoni cultural valencià.  
- Estudi acústic regulat en l'article 36 de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica.  
- Informe de l'organisme de conca relatiu a la suficiència de recursos hídrics.  
- Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de RSU i inerts.  
Amb data 27 de setembre de 2005, es requereix l'Ajuntament perquè complete la documentació presentada segons diverses consideracions ambientals, que de forma resumida s'exposen a continuació:  
- Estudi hidrològic i hidràulic a fi de comprovar que no es modifica l'hidrograma del llit del barranc del Pozalet com a conseqüència de la modificació de l'escorriment de la zona i de la generació d'un cabal important d'aigua residual depurada i d'aigües pluvials que seran abocades a aquest.  
- S'informa l'Ajuntament de Loriguilla de la consulta efectuada per la DGGMN a la CHX sobre la viabilitat de la proposta tenint en compte els riscos d'inundació existents aigües avall del barranc del Pozalet, pel fet que aquest llit desapareix al terme municipal de Riba-roja del Túria. Se li informa també de la reiteració de la consulta i que fins a la data no s'hi havia rebut resposta.  
- S'haurà de sol·licitar a la CHX autorització d'abocament al barranc del Pozalet, tant de les aigües pluvials com, si és el cas, de les aigües residuals depurades.  
- El sistema de depuració de les aigües residuals del polígon industrial necessàriament haurà d'incloure, en funció de les característiques dels efluents a tractar, un sistema que incorpore un tractament fisicoquímic definitiu. Es considera necessari realitzar una estimació d'aquestes característiques, segons les activitats que es vagen a instal·lar d'acord amb la normativa urbanística del PP. S'haurà d'incloure el càlcul del volum del cabal que s'ha de tractar d'allò que resulte un dimensionament de la depuradora adequat i de la parcel·la destinada a l'ús dotacional, especificant el sistema de tractament proposat.  
- S'haurà d'especificar la gestió prevista de la citada EDAR.  
Informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen diversos escrits i informes rebuts durant la tramitació del pla parcial, remesos des de l'Ajuntament i acompanyats de l'aprovació d'aquests per Ple municipal, i que són els que segueixen:  
- Sol·licitud d'informe la demarcació de carreteres de la Diputació de València sobre l'ampliació de les rotondes de la CV-374 al terme municipal, com també, del desdoblament d'aquesta via entre ambdues rotondes, a càrrec dels sectors industrials I11 i I12, en tramitació.  
- Escrit de la Societat Anònima Agricultors de la Vega de València com a empresa concessionària del Servei de Recollida i Transport de RSU del municipi de Loriguilla en el qual declara que l'esmentada empresa està en condicions de garantir la recollida dels RSU assumint les noves demandes que generen els sectors en tramitació en el municipi, entre ells el sector I11.  
- Certificat de l'Ajuntament de Loriguilla sobre la sol·licitud a la DG de Patrimoni de l'informe que acredite que no existeixen béns de caràcter patrimonial afectats per les actuacions previstes al sector I11, sense que fins a la data s'haja rebut contestació.  
- Informe de Gespaser SAU, en qualitat de responsable del servei del cicle integral de l'aigua de Loriguilla que certifica la suficiència de cabals necessaris per al subministrament dels sectors I11, I14 i T13 de la població de Loriguilla, que comprén una superfície bruta de 933.822 m².   
- Informe de Gespaser SAU, en qualitat de responsable del servei del cicle integral de l'aigua de Loriguilla que, amb la informació disponible remesa, i una vegada realitzades les comprovacions oportunes, informa que en el desenvolupament dels sectors I11, I14 i T13 està prevista la construcció d'una depuradora per la qual cosa l'actual sistema de sanejament i depuració de Loriguilla no veuria afectat el seu cabal influent ni la forma funcionament d'aquest.  
A més, s'inclou el que segueix en contestació una consulta efectuada:  
- Amb data 10 de novembre de 2005, el Servei d'Ordenació Territorial remet informe relatiu a l'estudi de l'efecte hidrològic sobre el barranc del Pozalet del desenvolupament urbanístic de sòl industrial en els sectors I11, I12, T13 i I14 i que es transcriu a continuació:   
- L'àmbit dels sectors I11, I12, T13 i I14 de Loriguilla no es troba afectat per risc d'inundació.  
- De conformitat amb l'article 21.3 del PATRICOVA el planejament en cap cas podrà donar lloc a un increment significatiu del risc d'inundació en el seu terme municipal o en el d'altres municipis potencialment afectats.  
- Atés que l'abocament d'aigües residuals i pluvials es realitzarà, com proposa el redactor del projecte, al barranc del Pozalet, i inclou com a mesura correctora del cabal pic de l'hidrograma, la construcció d'una bassa de laminació al sector de Sant Rafael de Riba-roja del Túria, hauria de tenir-se en compte per a l'aprovació de l'estudi del projecte d'urbanització, l'acceptació donada per la CHX a l'esmentada proposta d'abocament, tenint en compte que en l'actualitat la CHX està realitzant en la zona (EVC 19+) un estudi integral, consistent en el disseny de canalització del barranc del Poyo i afluents, incloent els de la Saleta o Pozalet i de Gallego.  
S'inclouen també en l'expedient els següents informes remesos des de l'Ajuntament de Loriguilla:  
- Annex tècnic al PPM sector I-11 sobre les condicions i característiques de la depuradora, elaborat per Gespaser, estimant els cabals i càrregues contaminants de les aigües residuals generades i establint una mesura estàndard de 10.600 habitants-equivalents per a EDAR en la qual està previst el seu tractament.  
- Certificat de la concessionària del cicle integral de l'aigua, Gespaser, sobre suficiència de recursos hídrics, per al subministrament dels sectors previstos al terme municipal amb una superfície bruta d'1.494.787,55 m².  
- Informe de l'arquitecte municipal sobre ampliació i aclariment de les qüestions requerides, en el qual significativament informa que no aquesta previst realitzar cap abocament al barranc de Pozalet.  
- Annex tècnic comparatiu del cabal requerit per a reg i l'obtingut per aprofitament de l'aigua residual depurada i de pluvials.  
- Annex tècnic de les característiques de l'EDAR.  
- Planimetria projecte de construcció de l'EDAR de Loriguilla. Nucli urbà i sectors 1, 2, 3, 4, 9 i 10, és a dir, dels sectors existents en l'actualitat al municipi.  
Afeccions legals  
1. El terme municipal de Loriguilla es troba inclòs en la delimitació de l'ENP de l'Albufera, per la qual cosa aquest territori es troba afectat pel PORN i PRUG de l'Albufera, havent d'actuar preventivament per a evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies que de manera indirecta poden afectar aquest espai natural protegit, com també l'aportació de sediments a la llacuna de l'Albufera.  
2. Després de la consulta de les cartografies oficials i les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la CTX, i en particular del PATRICOVA, no es detecta risc d'inundació en el sector proposat. No obstant això, tota la conca del barranc del Poyo es troba afectada per riscs derivats de les avingudes, localitzant-se les zones d'inundabilitat en diverses àrees concretes.  
3. La xarxa hidrogràfica en la meitat estudiada del terme municipal de Loriguilla està formada per un únic curs, el barranc de Pozalet, encara que aquest llit desapareix a l'altura del bypass de l'autopista A-7. La parcel·la de la proposta no es troba afectada per la zona de policia de l'esmentat llit.  
4. No existeix en el sector cap jaciment arqueològic catalogat, mentre que en l'àrea d'estudi s'assenyala, segons sembla, l'existència del denominat Pla de Nadal, i un assagador pròxim a l'àmbit d'actuació.  
No consta en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental l'informe favorable a l'efecte patrimonial del planejament proposat, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
El terme municipal actual de Loriguilla es va crear en 1975 per sengles segregacions territorials a partir dels municipis de Riba-roja del Túria i Cheste, motivat per la desaparició de l'antic nucli de població sota les aigües del pantà de Loriguilla. La proposta i el nucli actual de població se situen en la meitat segregada de Riba-roja, a la vora de la N-III i a la línia de Renfe Madrid-València.  
El dibuix de l'esquema territorial en la parcel·la d'estudi el conforma la carretera CV-374 a l'oest, d'accés a Loriguilla des de la NIII, el barranc de Pozalet al sud, els relleus moderats al nord i el límit amb Riba-roja al nord i est, corresponent-se tota la superfície a un relleu majoritàriament pla amb camps de cultius de cítrics. Des d'un punt de vista edafològic, es tracta fonamentalment de sòls col·luvials amb una alta permeabilitat, per la qual cosa un dels riscs associats a aquest tipus de sòl és el de la utilització o abocament incontrolat de substàncies contaminants que podria comprometre la qualitat de les aigües de l'aqüífer.  
El PP preveia inicialment l'abocament directe de les aigües tant pluvials com residuals tractades al barranc del Pozalet, tributari de la conca de la Rambla del Poyo, afectada per risc d'inundació en diversos punts. El desbordament de la conca en aquesta zona afecta importants infraestructures viàries (N-III i FFCC València-Madrid), poblacions (Alaquàs i Aldaia, amb més de 40.000 habitants) i una forta implantació de xicoteta i mitjana indústria.   
El barranc del Pozalet amb una subconca de 40 km² i una longitud de llit de 21 km es perd entre una zona de cultius de cítrics, desapareixent al terme municipal de Riba-roja, aproximadament a partir del pont del bypass de l'autopista A-7 donant lloc a una plana al·luvial, escassament a 2 km d'un polígon industrial on hi ha, entre altres, indústries químiques.  
L'estudi d'impacte ambiental no identifica l'impacte territorial que suposa l'abocament dels cabals d'aigües tant pluvials com residuals depurades al barranc del Pozalet, ni consta informe favorable de la CHX o autorització per a l'abocament. Tampoc s'identifica el possible increment del risc d'inundació aigües avall, ni l'impacte a causa de l'abocament a una zona sensible o a l'alteració del règim hidrogeològic en una conca tributària a l'Albufera.  
Respecte a l'estudi de l'efecte hidrològic sobre el barranc del Pozalet del desenvolupament urbanístic de sòl industrial en els sectors I11, I12, T13 i I14" presentat per l'Ajuntament de Loriguilla, cal assenyalar que aquest pretén predir si hi ha increment de cabal al barranc per efecte de la impermeabilització per urbanització i modificació de l'escorriment actual d'aquests sectors. L'estudi conclou que el llit és perfectament capaç d'assumir la modificació dels escorriments que introdueix la urbanització, és a dir, el comportament de les aigües pluvials, que s'inicia molt abans a causa de la impermeabilització del sòl.   
Les possibles actuacions previstes en el territori d'estudi a fi de corregir el risc d'inundació existent aigües avall del Pozalet (EVC 19+), es troben pendents de determinades modificacions algunes de caràcter ambiental, suspeses o en fase d'estudi i examen d'alternatives, a fi d'incorporar les mesures protectores i correctores que garantisquen la no-afecció de les canalitzacions sobre el medi, el llac i PORN de l'Albufera globalment considerat.  
La problemàtica ambiental de les canalitzacions mitjançant obres dures radica en l'impacte crític que es podria produir sobre el PORN de l'Albufera per la modificació en la deposició de materials i l'augment d'aportacions que comportaria, especialment en règim d'avingudes quan s'arrosseguen importants càrregues de sediments, contribuint al gradual aterrament de la llacuna, per la qual cosa les possibles solucions passen per consideracions globals i integrals i per l'execució d'actuacions blanes.  
És per això que, finalment, es produeix una modificació considerada substancial, des del punt de vista ambiental, de la proposta d'abocament per part de l'Ajuntament de Loriguilla, en el sentit següent:  
- No es produeix cap abocament d'aigües residuals depurades al barranc de Pozalet, i se'n proposa la completa reutilització per al reg de la zona verda inclosa en el sector i en un camp de golf previst en un sector de desenvolupament urbanístic posterior, pendent d'aprovació (sector T-13).  
- Pel que fa a les aigües pluvials, es proposa com a mesura correctora l'execució d'una bassa o diverses de laminació que s'han d'executar al sector Sant Rafael del veí terme municipal de Riba-roja del Túria, amb la finalitat de reduir el cabal pic en cas de pluges torrencials, sent cabal circulant el mateix que en l'actualitat.  
L'aigua procedent de pluja serà, per tant, reutilitzada per a reg després de l'acumulació prèvia en les basses de laminació previstes, sent també possible el seu abocament directe al barranc de Pozalet amb l'autorització prèvia de la CHX. En l'última documentació aportada, l'arquitecte municipal de Loriguilla informa que no es va a sol·licitar autorització d'abocament directe al barranc, i s'optà per la seua reutilització per a reg.  
Respecte a la depuració de les aigües residuals, està prevista l'execució d'una nova depuradora municipal que incorpore un sistema de tractament fisicoquímic definitiu i incloga un tractament terciari. Del càlcul de volum del cabal que s'ha de tractar resulta un dimensionament de la depuradora estimat para més de 10.000 habitants equivalents, per la qual cosa el projecte d'EDAR està sotmés al procediment d'estudi d'impacte ambiental. L'esmentada infraestructura haurà de tenir un caràcter previ o simultani a l'execució del planejament.  
En la documentació presentada s'ha aportat certificat expedit per òrgan amb competències en la matèria de distribució de recursos hídrics informant favorablement de la suficiència de proveïment d'aigua potable per als desenvolupaments urbanístics prevists d'acord amb la seua superfície, sense que s'hi hagen aportat valors quantitatius sobre el recurs disponible i necessari per a satisfer les noves demandes hídriques. No obstant això, en les previsions de Gespaser respecte a la producció d'aigües residuals sí que estimat un consum de 40 m³/d per hectàrea de superfície edificable, de la qual cosa resulta un consum global per al sector I-11 de més de 1.200 m³/dia. En un altre apartat, Gespaser redueix la seua estimació global a 20 m³/dia en considerar que el polígon industrial està orientat a ser de tipus logístic, és a dir, a l'emmagatzemament estratègic i distribució de matèries.   
S'inclou una àmplia proposta de mesures correctores generals que es basen en criteris de disminució d'impactes, i altres més específiques, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb la DIA.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora l'impacte ambiental de la proposta globalment com a lleu sent, tal vegada, quelcom insuficient la valoració de l'impacte sobre el paisatge cultural de la zona d'estudi, com també els impactes territorials i indirectes. No obstant això, l'abast de la identificació i la valoració dels impactes resulta adequat únicament sota la premissa d'abocament zero de les aigües residuals que es generen en el sector, que s'inclou en la proposta definitiva.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previsto en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental;en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'homologació i pla parcial industrial sector I-11 Masia del Conde de Loriguilla, promogut pel mateix Ajuntament de Loriguilla, sempre que es desenvolupe d'acord amb el sue estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon. Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, haurà d'obtenir-se informe favorable de la DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també la DIA.  
2. El consum mitjà diari d'aigua del sector s'ha estimat en uns 40 m³ per hectàrea, és a dir, en mes de 1.200 m³/dia. S'haurà d'acreditar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, per part de l'organisme de conca competent l'existència de recursos hídrics en qualitat i quantitat suficient segons l'estimació efectuada, i la procedència d'aquests.  
3. Respecte al sistema de tractament de les aigües residuals:  
- No es considera ambientalment acceptable l'abocament directe de les aigües residuals depurades al barranc de Pozalet, a causa dels impactes ambientals i territorials exposats, i al risc d'inundació existent aigües avall. És per això, que la documentació definitiva avaluada proposa la completa reutilització de les aigües depurades per a reg. En el cas que la premissa d'abocament zero i tractament fiable per a la reutilització no s'aconseguisca, haurà d'entendre's com a desfavorable aquesta DIA.  
- S'hauria de supeditar l'aprovació del PP sector I-11 a l'aprovació definitiva del planejament que ordene la parcel·la dotacional amb destinació a albergar la nova infraestructura de depuració municipal i les seues instal·lacions complementàries que facen viable l'efectiva reutilització de les aigües residuals depurades.  
- S'inclourà en la normativa urbanística la necessitat de comprovar, amb caràcter previ a la llicència d'activitat, la compatibilitat de les aigües residuals de caràcter industrial que es generen amb l'EDAR prevista i que s'execute al municipi, especialment pel que fa a l'absència de contaminants que puguen hipotecar o impedir la reutilització de l'aigua regenerada. En el cas que no resulten compatibles, les indústries hauran de disposar d'un sistema previ de tractament d'aigües residuals individual apropiat.  
- S'haurà de comprovar la previsió o l'existència d'arquetes de registre de lliure accés des de l'exterior per a la presa de mostres i control dels paràmetres d'abocament de les indústries que s'instal·len en el sector.  
4. La reutilització de les aigües per a reg haurà de disposar necessàriament de la concessió prèvia de reutilització d'aigües depurades per a reg que atorga la CHX.  
5. El pla parcial haurà d'incloure la necessitat d'executar una xarxa de reg independent per a les ZV.  
6. L'Ajuntament comprovarà, abans de la recepció de la urbanització del sector I-11 Masia del Conde, que l'EDAR prevista a la vora del barranc de Pozalet, es troba totalment executada, dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals que es generen, preparada per a entrar en servei i per a acumular o reutilitzar les aigües depurades per a reg. La construcció de la citada EDAR serà preferiblement anterior al final d'obra de la urbanització del sector I-11 i, en tot cas, prèvia a la concessió de llicència d'activitat a qualsevol indústria que es vulga instal·lar al sector.  
7. Pel que fa als residus sòlids assimilables a urbans, sent obligada la implantació de la recollida selectiva dels residus, el planejament haurà de preveure la reserva de sòl per a la ubicació dels contenidors per a la recollida d'almenys tres tipus de residus, vetlant en l'Ajuntament per la col·locació d'aquests.  
8. La normativa urbanística que regula els usos en sòl industrial establirà entre les limitacions als usos al sector I-11, la prohibició d'aquelles indústries l'activitat de la qual estiga catalogada com a activitat potencialment contaminant del sòl, per l'annex I del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats. S'exclouran també aquelles indústries generadores d'influents que poden comprometre, fins i tot accidentalment, el funcionament de l'EDAR o la regeneració de l'aigua depurada.  
9. Es revisaran els límits d'abocament establits en la normativa urbanística de manera que s'ajusten al model d'ordenances redactat a aquest efecte per l'entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació València de Municipis i Províncies. S'establiran a més aquells paràmetres més restrictius que asseguren un adequat funcionament de l'EDAR projectada.  
Tercer. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 247/04-AIA  
Promotor: Ajuntament d'Onda  
Autoritat substantiva: conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports. Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
Objecte del projecte: Modificació puntual del PGOU del sector sud-17 La Giralda - Campamantos i pla parcial reclassificatori del sector 17  
Localització: Terrenys limítrofs pel sud amb el nucli urbà d'Onda  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la creació d'un sector de sòl urbanitzable residencial (el sud-17) que comprén una superfície de 83.691 m² el desenvolupament de la qual es durà a terme mitjançant una actuació integrada.   
La superfície total del sòl urbanitzable projectat, d'acord amb el planejament vigent, engloba:  
- EL sòl urbà sotmés a pla de reforma interior (PRI) La Giralda, que comprén 30.525 m².  
- Una superfície de 53.166 m² de sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística.  
Per això es tramiten simultàniament dues modificacions consistents en:  
- La requalificació d'una superfície (no coincident en tots els documents (segons modificació 54.556 m², segons estudi d'impacte ambiental 53.166 m²), de sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística, situat entre el carrer del Portal de València i el nucli autònom de Tossalet, en la seu vessant sud, a sòl no urbanitzable comú. Es pretén requalificar, per tant, el sòl de la partida de Capamentos situat entre el barri del Tossalet (U-8) el sòl urbà industrial (UI-5) i el marge sud del camí Capamaetos fins a connectar amb el barri de la Moreria.   
- La reclassificació d'aquesta superfície de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable d'ús residencial, mitjançant un pla parcial de reclassificació i millora, per la qual cosa s'inclou també l'ordenació detallada del sector.  
L'objecte és la unió física de la pedania del Tossalet amb els barris del Portal de València i el Raval del Castell, i es completa el nucli urbà d'Onda pel sud-est, sanejant una important zona de sòl industrial degradat però salvaguardant el patrimoni arquitectònic i etnològic existents en les fàbriques abandonades en l'àmbit del PRI de La Giralda. Es pretén, a més, completar el cinturó de circumval·lació del sud, sud-est i sud-oest del nucli d'Onda.   
El nombre màxim d'habitatges prevists és de 401.   
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser remés per l'Ajuntament d'Onda el dia 28 de juny de 2004, i està compost per la documentació següent:  
- Documentació tècnica corresponent a la modificació puntual del pla general (requalificació de SNU d'especial protecció) i al pla parcial de reclassificació i millora del sector SUD-17.  
- Els estudis d'impacte ambiental corresponents a ambdues modificacions  
- Documentació administrativa que inclou:  
- Informe de la conselleria de Cultura i Educació, de novembre de 2002   
- Certificat, del secretari de l'Ajuntament, d'aprovació de la informació pública de la modificació puntual, en sessió celebrada el 24 de febrer de 2003. La publicació dels anuncis es va dur a terme en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, de 7 de gener de 2003 i en el periòdic Levante de Castelló, de 14 de desembre de 2003, sense que s'hi presentaren al·legacions en el període establit.  
- Certificat del secretari d'Ajuntament sobre aprovació provisional del pla parcial de reclassificació el sector sud-17 en sessió ordinària del Ple de l'Ajuntament de 29 d'abril de 2002, indicant que s'hi van presentar quatre al·legacions que es resolen en base a informe tècnic.   
La informació pública es va portar, pel procediment simplificat previst en l'article 48 de la LRAU, publicant l'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 7 de setembre de 2001, segons consta en l'acta d'exposició i protocol·lització de documents número 2237, autoritzada pel notari Cèsar Belda Casanova de 3 d'agost de 2001 (no s'hi adjunta el contingut encara que s'hi adjunta certificat d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental del pla parcial de reclassificatori en el qual s'indica que no s'hi van presentar al·legacions).  
- Informe de l'arquitecte municipal sobre aprovació de la proposta d'estudi d'afecció arqueològica.   
- Informe arqueològic del director del museu del Castillo d'Onda i del museu del Azulejo Manolo Safont, d'acord amb el que ha sol·licitat la conselleria de Cultura.   
Posteriorment, a l'abril i juliol de 2005 es va remetre documentació complementària composta per:  
- Resolució de la conselleria de Cultura. S'especifica que la resolució s'ha incorporat a la normativa del pla parcial, remetent-se la documentació modificada a la conselleria de Cultura per al seu informe.  
- Informe de l'arquitecte redactor de l'avantprojecte d'urbanització del sector sobre disponibilitat de recursos hídrics adjuntant certificat de l'empresa concessionària del servei d'aigua potable i sobre la xarxa de sanejament s'indiquen els punts d'enllaç amb la xarxa existent com també la certificació del bon estat i de la capacitat per a rebre l'augment de cabals.  
El 12 de gener de 2006, es va efectuar consulta al Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, sobre el risc d'inundació del sector, rebent l'informe el dia 23 de febrer de 2006.   
Informes sectorials  
conselleria de Cultura   
L'informe de la conselleria de Cultura, de novembre de 2002, és desfavorable perquè no s'ha tingut en compte la referència al patrimoni arqueològic i sent Onda bé d'interés cultural declarat conjunt històric, s'ha de realitzar la prospecció prèvia de tota l'àrea afectada per la seua immediatesa al recinte murallat medieval sent possible l'aparició de restes d'interés   
Així mateix s'indica l'existència de fabriques ceràmiques abandonades que es remunten al primer terç del segle XIX i resulta necessari realitzar una planimetria abans del derrocament d'aquestes i és necessari, a més, un seguiment arqueològic en el derrocament.   
Posteriorment, a l'abril de 2005, es remet resolució de la conselleria de Cultura sobre els resultats de la prospecció arqueològica efectuada, de maig de 2004, relativa als condicionants tècnics a què ha de sotmetre's l'actuació. En els termes següents:  
Concretament s'ha considerat la necessitat d'aplicar determinades cauteles, referides fonamentalment als elements documentats en la prospecció relatius a instal·lacions industrials:  
- Amb anterioritat al derrocament de les fàbriques i a la urbanització del sector serà necessari procedir a l'alçament planimètric en planta i alçada de les fàbriques. Cada element es documentarà també amb fotografies suficients per a determinar-ne la situació i principals característiques,. En el procés de documentació haurà d'aportar-se a aquesta Direcció General el model de fitxa adjunta (en disc compacte).  
- Serà imprescindible el seguiment arqueològic en tot el sector, la qual cosa també inclou el seguiment de derrocament de les fàbriques, per a la qual cosa haurà d'aportar-se el corresponent projecte i sotmetre's a l'oportuna autorització administrativa.  
- Si durant l'enderrocament de les fàbriques apareixen elements mobles propis del procés productiu d'aquestes, el director del seguiment arqueològic haurà de recobrar el material per al depòsit d'aquests que a aquest efecte es determine.  
- En el cas que es trobaren testares de les fabriques s'hauran de delimitar i tindran la consideració de jaciment arqueològic cosa que determinarà la necessitat d'executar les actuacions que aquesta Direcció General assenyale.  
Servei d'Ordenació Territorial  
Vista a la documentació aportada, constatem que l'àmbit del sector sud-17 Capamentos no es troba afectat pel risc d'inundació del PATRICOVA.  
Entre els documents que integren el PATRICOVA, només tenen caràcter vinculant els plans d'ordenació i la normativa. Les modificacions del PATRICOVA que comporten una nova delimitació o canvi del nivell de risc associat a una zona d'inundació se sotmetran, al mateix procediment legal previst per a l'aprovació d'aquestes. En aquest sentit la cartografia de risc d'inundació disponible per a consultes en el servidor d'Intranet, encara que més precisa que la cartografia del PATRICOVA per l'escala utilitzada (E 1:25.000), no té caràcter vinculant des del punt de vista legal pel fet de no estar aprovada, tal com estableix la normativa.  
Afeccions legals   
- Camins ramaders. El sector no és travessat per cap camí ramader classificat però els límits sud-est i sud-oest coincideixen parcialment amb camins ramaders classificats al terme municipal d'Onda.  
Camí ramader núm. 1: assagador Reial de Betxí a Fanzara amb 75 metres d'amplària legal.   
Camí ramader núm. 13: assagador del Corral de Sales a Ribesalbes, amb 37,5 m d'amplària legal.  
- Domini públic hidràulic. La zona sud del sector es troba en zona de policia del llit del riu Sonella.  
- Classificació i qualificació urbanística el sector comprén dos tipus de sòl: sòl urbà subjecte a pla de reforma interior La Giralda, i sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística.  
- Patrimoni cultural. En l'àmbit del sector hi ha patrimoni arquitectònic i etnològic catalogat i no catalogats corresponent a antigues fàbriques de taulellets.  
Consideracions ambientals   
La qualitat dels terrenys, des del punt de vista ambiental és molt semblant als terrenys cultivats situats en l'entorn, indicant en un informe jurídic aportat per l'Ajuntament que la protecció especial ecològica es va adjudicar a aquests terrenys per la seua proximitat al riu Sonella.   
De fet, part del sector es troba en zona de policia del riu Sonella (per tant sotmesos a autorització per part de l'organisme de conca) i afectat per risc d'inundació, segons Cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques i l'estudi existent en aquesta conselleria sobre risc d'inundacions, a escala 1:25.000.  
Encara que l'informe del Servei d'Ordenació Territorial indica que la cartografia a escala 1:25.00 no és legalment vinculant, es considera recomanable que en l'ordenació detallada del sector es tinga en compte l'existència de risc en grau 6, adoptant les condicions generals d'adequació de les edificacions establides en l'article 27 de la normativa urbanística del PATRICOVA.   
En relació amb l'afecció al patrimoni cultural, l'informe sobre la prospecció arqueològica emés per la conselleria de Cultura estableix mesures cautelars respecte dels elements documentats d'arqueologia industrial per la qual cosa se suposa que no existeixen en principi indicis d'un altre tipus d'elements arqueològics que puguen ser afectats pel desenvolupament del sector. D'altra banda tal com apunta l'arquitecte redactor les mesures cautelars han sigut incorporades a la normativa de desenvolupament del sector, quedant, no obstant això, supeditat a l'informe definitiu de la conselleria de Cultura.   
En el document d'homologació no s'ha reflectit l'existència de camins ramaders classificats coincidents en part amb els límits est i oest del sector i per tant no ha sigut tingut en compte en l'ordenació detallada del sector.   
El tractament d'aigües residuals sembla estar, en principi, garantit ja que l'estació depuradora de destinació (Onda - Betxí - Vila-real), d'acord amb les dades de funcionament per a 2004, publicades per l'EPSAR, està tractant un volum que comporta el 58% del cabal de projecte. No obstant això, en tractar-se d'una depuradora mancomunada amb altres municipis, és necessari, prèviament a l'aprovació, sol·licitar informe d'acceptació de l'EPSAR de l'increment de cabals que es derivaran del desenvolupament del sector, com també dels condicionants per a realitzar la connexió efectiva.  
Així mateix, haurà de ratificar-se la disponibilitat de recursos hídrics certificada per l'empresa concessionària del Servei Municipal d'aigua potable d'Onda, (FACSA) al juny de 2003.  
Consideracions jurídiques   
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i per les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable des del punt de vista ambiental el projecte de modificació puntual i pla parcial reclassificatori i de reforma del sector sud-17 La Giralda - Capamantos, sempre que s'ajuste a la documentació presentada i als condicionants del segon punt.   
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents, que seran inclosos en les corresponents fitxes de planejament o gestió amb mesures prèvies obligatòries per a la programació del sector:   
1) L'execució del projecte quedarà supeditada a l'informe favorable sol·licitat a la conselleria de Cultura, i a l'aplicació de les mesures preventives establides en l'informe emés, per aquesta, sobre la prospecció prèvia.   
2) Si es confirma la viabilitat del sector respecte del punt anterior, l'homologació del sector haurà de respectar els terrenys inclosos en l'amplària legal dels assagadors coincidents totalment o parcialment amb els límits est i oest de la superfície que es reclassifica, per ser béns de domini públic no municipal, i podrà integrar-se en l'ordenació del sector amb les condicions i informe favorable de la Unitat de Camins Ramaders del Servei Territorial de Castelló.  
3) Igualment el desenvolupament de sòl urbanitzable quedarà supeditat.   
3.1) A la ratificació de l'empresa concessionària del servei municipal d'aigua potable de la disponibilitat de recursos hídrics per a satisfer la demanda del nou sector o, si és el cas, al certificat per part de l'organisme de conca.  
3.2) La possibilitat de tractament reial de l'increment de volum d'aigües residuals generat pel nou sector, mitjançant la connexió efectiva a l'EDAR mancomunada d'Onda- Betxí - Vila-real en els termes que establisca l'informe de l'entitat pública de sanejament d'aigües residuals (EPSAR).  
3.3) D'acord amb els criteris establits en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, es preveurà en els projectes d'urbanització la reserva de les corresponents àrees d'aportació i de vorera per a facilitar la recollida selectiva dels residus urbans.   
4) En l'ordenació del sector, es recomana tenir en compte que part dels terrenys presenten risc d'inundació 6, i per tant la conveniència d'adoptar, en aquests, les condicions generals d'adequació de les edificacions establides en l'article 27 de la normativa del PATRICOVA.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 67/05-AIA  
Projecte: Pla parcial de millora modificatiu del sector industrial S-6, ús industrial  
Promotor: Ajuntament de Dolores (Alacant)  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Dolores i conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Al costat de la unitat d'execució UE 3 Los Azarbes, al terme municipal de Dolores (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat del projecte:  
Aquest projecte correspon al pla parcial del sector industrial S-6, que implica la modificació puntual del Pla general d'ordenació urbana de Dolores, mitjançant la reclassificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable d'ús industrial.  
La superfície que comprén la reclassificació és de 13,794 hectàrees. Es troba en un sòl no urbanitzable comú actualment usat amb fins agrícoles, que se situa a la vora de la carretera CV-855 que uneix la població de Dolores amb Elx, i a l'oest el sector industrial de Los Azarbes.  
En l'ampliació de documentació presentada pel promotor s'indica que, com se cita en l'objecte d'actuació del projecte, aquest pla parcial que es projecta no és ampliació del pla parcial industrial Los Azarbes ja que l'avançada execució d'aquest sector recomana un plantejament independent i exclusiu en la seua proposta de tramitació. No obstant això, utilitza la connexió de diverses infraestructures previstes en aquest.  
En part de la documentació s'indica com a objecte del projecte el trasllat d'una indústria de cartonatges, actualment situada en el nucli urbà de Dolores. No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental explícitament indica que es referirà exclusivament al procés urbanístic de reclassificació de sòl no urbanitzable a sòl industrial, sense entrar a valorar les futures indústries que s'han d'implantar, encara que cita aquesta possibilitat prevista la justificació del pla parcial. Per la qual cosa queda clar que l'estudi no es realitza sobre l'activitat d'indústria de cartonatges en si.  
El sector limita:  
- Al nord amb l'Azarbeta de Guillén i sòl no urbanitzable, cultius.  
- A l'oest amb zones cultivades, camí de servei pel mig i estació de servei.  
- Al sud amb la carretera comarcal CV-855, Elx-Dolores.  
- A l'est amb el sector UE-3 Los Azarbes 2 d'ús industrial (urbà).  
Les infraestructures necessàries per al funcionament del nou sector es desenvolupen a partir de les existents en el polígon limítrof de Los Azarbes, de manera que:  
- El pla parcial preveu l'entroncament de la xarxa d'aigües residuals a l'estació depuradora prevista dins del pla parcial limítrof preexistent, indica així mateix que aquesta depuradora és capaç d'assumir els abocaments d'aquest sector, en qualsevol cas hi haurà una depuració individual per indústria en cas d'abocaments contaminants   
- El proveïment d'aigua es realitzarà pel sud, entroncant amb la canalització ja existent que transcorre paral·lela a la carretera CV-855.  
- Les xarxes d'electrificació i telefonia connecten amb les del pla parcial Los Azarbes.  
2. Alternatives:  
No planteja altres alternatives d'ubicació argumentant que es tracta d'ampliar el sector d'ús industrial preexistent, considerant únicament alternatives limitades a les diverses propostes d'ordenació.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient:  
En data 19 d'abril de 2005, la Direcció Territorial d'Alacant de la conselleria de Territori i Habitatge remet l'estudi d'impacte ambiental, i remet l'11 d'octubre de 2005 el projecte tècnic i l'expedient administratiu.  
El projecte i estudi d'impacte ambiental han estat sotmesos a informació pública mitjançant un edicte de l'Ajuntament de Dolores publicat en el DOGV núm. 4817, d'11/08/2004 i en el diari Información d'Alacant en data 12 d'agost de 2004, sense que s'hi hagen presentat al·legacions en el període establit, segons consta en l'expedient municipal.  
En data 13 de gener de 2006, l'Ajuntament remet ampliació de la documentació sol·licitada en data 24 de novembre de 2005 relativa a la indústria de cartonatges, disponibilitat de recursos hídrics, gestió prevista de les aigües residuals generades, i documentació sobre el risc d'inundació.  
Afeccions legals:  
El sector correspon a sòl no urbanitzable comú en el Pla general d'ordenació urbana de Dolores, del qual es va formular declaració d'impacte ambiental favorable amb una sèrie de condicionants, en l'expedient 356/6890-ABM amb resolució de data 22 de setembre de 2000. El sector és limítrof al sector industrial de la unitat d'execució UE 3 Los Azarbes, amb declaració d'impacte ambiental de 18 de juny de 1998 (exp. 144/98-AIA).  
El municipi de Dolores es troba inclòs en els municipis amb elevat risc d'inundació en el PATRICOVA, corresponent la totalitat del terme municipal a risc d'inundació de grau 2 (freqüència mitjana 100 anys i calat alt > 0,8 m).  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals afectats pel projecte:  
L'actuació projectada se situa en terrenys que s'utilitzen actualment amb fins agrícoles, per la qual cosa l'efecte sobre vegetació d'interés, en tot cas seria d'interés l'efecte generat per la pèrdua de l'ús agrícola del sòl, que en la zona es troba àmpliament representat. Sobre la fauna, cabria avaluar la proximitat a la zona humida del Fondo d'Elx, amb presència d'aus migratòries.  
Sobre el paisatge pot tenir efecte rellevant, ja que es troba en una zona amb una conca visual àmplia caracteritzada per un paisatge agrícola. En l'estudi d'impacte ambiental es qualifica amb una fragilitat visual alta però baixa qualitat visual, no obstant això, en trobar-se pròxim a la carretera té una incidència visual elevada i amb major rellevància si es tractara d'una indústria de cartonatges.  
Així mateix indica que els abocaments d'origen industrial sense l'adequada depuració d'aquests, tindrien repercussions significatives en l'entorn.  
També cal destacar que la zona es troba afectada per risc sísmic i risc d'inundació de grau 2 segons qualificació del PATRICOVA, per la qual cosa s'hauran d'adoptar les mesures constructives i preventives necessàries per a la minimització de l'efecte d'aquests riscs derivats de la seua ubicació.  
En la fase de funcionament s'originen impactes que genera l'actuació degut a un increment de demanda de recursos hídrics i generació de residus tant líquids com sòlids. En la documentació ampliada s'indica que la indústria que s'implantarà serà la indústria de cartonatges ja existent, i que els recursos hídrics seran els que disposa actualment.  
Cal assenyalar que en el mateix estudi d'impacte ambiental s'indica que no s'efectua l'avaluació de l'activitat de la indústria de cartonatges, que amb tota probabilitat s'instal·larà en el sector, sinó que únicament s'efectua a l'efecte de canvi d'ús del sòl. Per la qual cosa en el cas que l'esmentada indústria, o qualsevol altra, es trobara sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental per la seua capacitat de producció o en aplicació de la legislació sectorial, haurà de realitzar el corresponent procediment d'avaluació d'impacte ambiental aplicat a l'activitat en si.  
Per això, una vegada definida la indústria que s'ha d'implantar si en concret és el cas d'indústria de cartonatge, s'haurà de comprovar si resulta d'aplicació allò que estableix la Llei 6/2001, que modifica el Reial decret legislatiu 1302/1986, d'avaluació d'impacte ambiental, inclou els projectes sotmesos a declaració d'impacte ambiental en l'annex I-grup 5-f-2n : La producció de paper i cartró, amb una capacitat de producció superior a 200 tones diàries, o bé altres legislacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
2. Mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental es plantegen mesures correctores relatives a:  
- Depuració d'aigües residuals, indicant que amb anterioritat a l'edificació de les indústries s'estarà en disposició de depurar els seus efluents en l'EDAR del polígon limítrof, convenientment dissenyada amb aquest fi, com també en disposició de connectar amb el previst col·lector procedent del nucli urbà. Així mateix, indica que s'establiran dispositius perquè les aigües pluvials en contacte amb zones contaminades siguen abocades a xarxes de sanejament adequades, i s'evite que siguen abocades en l'entorn.  
- Control dels residus tant sòlids com líquids generats per l'activitat industrial.  
- Relatives a contaminants atmosfèrics i acústics, en compliment de la normativa sectorial.  
- En relació amb el paisatge, s'indica que caldrà ajustar-se a la qualitat visual de les edificacions, i que el complex industrial presentarà un enjardinament que mitigue l'impacte visual, fent insistència especialment en la contornada de la carretera comarcal CV-855.  
Pel que fa al programa de vigilància, es refereix fonamentalment al control de les mesures correctores exposades, fent especial insistència en què s'assegure la sincronia temporal entre el funcionament de la depuradora i el començament de qualsevol activitat industrial, com també pel que fa al control de l'impacte visual originat per les infraestructures que se situen en el sector objecte del projecte.  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I 8.g). Com també en l'annex I-8.g)2 del Decret 32/2006, pel qual es modifica el Decret 162/1990.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el Projecte de pla parcial de millora modificatiu del sector industrial S-6, ús industrial, al terme municipal de Dolores, projecte promogut per l'Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte, al compliment dels condicionants següents:  
1 Sent que aquesta avaluació s'efectua únicament a l'efecte de canvi d'ús del sòl, en les activitats industrials que s'han d'instal·lar en el sector objecte del projecte que requerisquen avaluació d'impacte ambiental, en aplicació de la normativa bàsica estatal o autonòmica, es realitzarà la tramitació establida corresponent.  
2 Amb anterioritat a l'edificació de les indústries s'estarà en disposició de depurar els seus efluents en l'EDAR del polígon limítrof, convenientment dissenyada amb aquest fi. En el cas que l'efluent no complisca les condicions quantitatives o qualitatives exigides per l'entitat gestora de l'EDAR, s'haurà de disposar d'un sistema de depuració propi previ a l'abocament del sistema de col·lectors.  
3. S'efectuarà un sistema de recollida d'aigües pluvials en les cobertes de les instal·lacions, evitant que s'incorporen als col·lectors d'aigües residuals industrials o sanitàries connectades a l'EDAR, efectuant-ne una gestió separativa. Establint així mateix dispositius perquè aquelles aigües pluvials que tinguen contacte amb zones contaminades disposen de recollida i tractament adequat evitant que siguen abocades a l'entorn.  
4. Per a minimitzar l'impacte visual i la incidència en el paisatge, a més del que s'ha indicat en l'estudi d'impacte, s'efectuarà una plantació a manera de barreres vegetals en el perímetre del sector (garantint-ne el manteniment mitjançant sistemes de reg automatitzat), especialment en l'entorn de la carretera comarcal i en aquelles seccions de major impacte visual.  
5. Sent que la zona es troba afectada per risc sísmic elevat i risc d'inundació de grau 2 segons qualificació del PATRICOVA, s'hauran d'adoptar les mesures constructives i preventives necessàries per a la minimització de l'efecte d'aquests riscs derivats de la seua ubicació, en aplicació de la normativa sectorial específica. Condicionant el tipus d'indústries que es projecte implantar a la seua compatibilitat amb els riscs existents. En tot cas, haurà d'estar a allò que estableix la normativa urbanística del PATRICOVA i disposar d'informe favorable de l'estudi d'inundabilitat emés per l'òrgan competent.  
6. Els residus generats tant en la fase d'execució com de funcionament, com també materials excedentaris procedents del moviment de terres, es gestionaran d'acord amb la tipologia d'aquests i la normativa sectorial aplicable.  
7. Es remetrà, almenys amb periodicitat anual, un informe sobre el compliment del programa de vigilància ambiental, afegint-hi controls sobre la fase de funcionament del sector incloent la gestió realitzada de les aigües residuals tant industrials com domèstiques, com també la gestió de residus i reportatge fotogràfic sobre les mesures de minimització d'impacte visual adoptades.  
8. En el cas que es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
9. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivats de la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.