Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 4968, del 17-03-2005 (2005/2093)

RESOLUCIÓ de 17 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4968

Data del DOGV
:   17-03-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/2093


Data del document
:   17-02-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * València
    * Algueña
    * Alacant
    * Orihuela
    * Morella
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 17 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/A2093]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, resolc:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents a 238/7640-SYK, 263/7483-WSX, 080/8964-ZKQ, 194/2391-ZFS i 495/9911-ZRP, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 17 de febrer de 2005.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 238/03-AIA.
  
Títol: «Dipòsit regulador, de renovació i reforç de la xarxa d'aigua potable a Algueña».
  
Promotor: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Objecte: construcció d'un dipòsit metàl·lic regulador, i de reforç de la xarxa d'aigua potable.
  
Localització: terme municipal d'Algueña (Alacant).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la millora del proveïment i distribució d'aigua potable al terme municipal d'Algueña, de forma que es garantisca el subministrament per a la futura demanda, s'augmente la capacitat d'emmagatzematge existent, s'eviten fugues i es millore la qualitat del servei augmentant les càrregues piezomètriques.
  
Amb aquest fi es portaran a terme les següents obres:
  
- Construcció d'un dipòsit circular de 9,35 m de radi interior i 1.444 m³ de capacitat, amb una làmina d'aigua de 5,50 m i una alçària lliure en l'interior de 6 m.
  
- La renovació de la xarxa de canonades de PVC per canonades de polietilé d'alta densitat PEAD, de 6 i 10 atmosferes de pressió de treball i de 250, 200 i 160 mm de diàmetre nominal, segons els casos, i amb unions termosoldades.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 30 de juny del 2003 la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte: «Dipòsit regulador, renovació i reforç de la xarxa d'aigua potable a Algueña».
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte, Dipòsit regulador, renovació i reforç de la xarxa d'aigua potable a Algueña, ha sigut exposat a informació pública del 27 de febrer al 27 de març de 2003, en l'Ajuntament d'Algueña, sense que s'hi haja formulat cap al·legació.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
L'actuació causada per l'ús agrícola i ramader, no ha deixat indicis de la flora original, i són únicament el tram del traçat de la canonada que passa per una vessant de roca, amb vegetació molt escassa, juntament amb l'ocupació d'uns 1000 m² per part del dipòsit, les úniques zones on és previsible algun impacte sobre el medi ambient.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Encara que la major part del traçat de les canonades discorre per camins existents, els efectes sobre el sòl seran evidents, a causa de l'excavació per a aconseguir la correcta fixació dels suports per a la canonada i la creació de pistes per a accedir a les zones de treball.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més importants que s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental són:
  
Els motors de combustió interna es reglaran perquè les seues emissions complisquen els límits establerts en la vigent legislació i se'ls dotarà dels corresponents silenciadors homologats.
  
-El sòl i terra vegetal retirada de la zona d'obres es guardarà en munts per a la utilització posterior d'aquests com a substrat de la vegetació.
  
Es realitzarà un control adequat de la gestió de residus tòxics i perillosos (olis, lubricants i combustibles), d'acord amb la vigent legislació en la matèria.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 7 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de construcció d'un dipòsit regulador, renovació i reforç de la xarxa d'aigua potable a Algueña, al terme municipal d'Algueña, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:
  
1. Les zones on s'haja de realitzar moviment de terres seran regades regularment per a evitar l'alçament de la pols.
  
2. Els materials sobrants de l'execució de les obres es traslladaran a abocadors autoritzats.
  
3. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet es posarà en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents en ordre a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
4. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials preceptives.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 18 de juliol de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 263/03-AIA.
  
Títol: «Modificació puntual del PGOU. Ampliació parc de Capçalera».
  
Promotor: Ajuntament de València.
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de València.
  
Objecte: requalificació del sòl.
  
Localització: terme municipal de València.
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte d'aquest document és l'ampliació dels terrenys destinats a sistemes generals d'espais lliures, al parc de Capçalera, a fi de regularitzar-ne els límits a l'efecte de la corresponent inserció d'aquest amb l'entorn urbà ja urbanitzat.
  
La modificació afecta una superfície d'aproximadament 7.500 m² de sòl no urbanitzable, la qual passa de sòl de protecció agrícola a sistema general d'espais lliures, i augmenta la superfície destinada a la xarxa primària de dotacions.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 7 de juliol de 2003 l'Ajuntament de València va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de «Modificació puntual del PGOU. Ampliació parc de Capçalera».
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de «Modificació puntual del PGOU. Ampliació del parc de Capçalera», ha sigut sotmés a informació pública mitjançant sengles anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 20 d'agost de 2002, i en el Mini Diario de data 26 de juliol de 2002, i no s'hi han presentat al·legacions.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
Els factors ambientals que es veuran afectats per l'execució del projecte, en les diverses fases d'aquest seran l'aire, l'aigua superficial, el sòl i la vegetació, a causa dels processos d'explanació, rasant de la parcel·la, recollida de materials, creació i condicionament d'infraestructures.
  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en l'efecte generat per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
Durant la fase de construcció es preveu una variació en la qualitat de l'aire a causa de l'increment dels nivells de sorolls i a la generació de pols com a conseqüència dels treballs d'explanació i rasant de la parcel·la.
  
Les aigües superficials es veuran afectades pel fet que el projecte té previst condicionar trams de les séquies Tormos i Rascanya, i mantenir sempre les seccions actuals, a més de garantir el reg a totes les parcel·les.
  
La vegetació i cultius s'eliminaran de les zones d'actuació a l'inici de les obres, com a conseqüència de les labors de desbrossament I rebuig de la vegetació. Els camps de labors agrícoles fronterisses no es veuran afectats per les accions del projecte.
  
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més importants que s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental durant la fase de construcció són:
  
- En totes les accions en què es porten a terme moviment de terres es realitzaran regs periòdics per evitar l'alçament de pols.
  
- Les labors de condicionament de les séquies de reg hauran de ser realitzades de manera que no es modifiquen els recursos hídrics de la zona, i que no es varie la qualitat de les aigües de reg que per elles circulen.
  
- Les modificacions previstes en les séquies existents hauran de disposar del vistiplau de cadascuna de les comunitats de regants, i mantenir les seccions actuals a més de garantir el reg a totes les parcel·les (comunitats de regants de les séquies de Tormos i Rascanya).
  
- Impermeabilitzar la zona d'aparcament, tant de maquinària i vehicles pesants com de vehicles particulars, a fi d'evitar possibles filtracions d'olis i greixos.
  
- Recuperar la terra vegetal que se n'extraga en la fase de construcció per al posterior ús d'aquesta en les labors d'enjardinament. La terra vegetal s'haurà de recollir en muntons en forma de pastera, de menys de 2 metres d'alçària, als quals s'hi efectuaran labors agrícoles fins a l'ús posterior d'aquestes.
  
- Les zones verdes previstes en el projecte hauran de contenir espècies vegetals autòctones que configuren el que és un bosc de ribera i jardí mediterrani, i utilitzar amb aquest fi espècies pròpies d'aquest tipus de bosc com són els freixes, els oms, els xops i els salzes.
  
- Adequat tractament i manipulació d'olis, greixos, combustibles, etc. utilitzats per la maquinària.
  
- Les restes d'obra es localitzaran en les zones de menor visibilitat, on s'evitarà l'acumulació d'aquestes, i seran gestionades correctament de conformitat amb la legislació vigent.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Comprovació periòdica dels nivells de sorolls i vibracions durant les obres de la fase de construcció, com també als voltants del Museu de Tècniques Hidràuliques perquè no superen els 65 dB en horari diürn.
  
- Comprovació de les obres de condicionament de les séquies i verificar que no es modifiquen els recursos hídrics de la zona i la qualitat de les aigües de reg.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa així com els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8.g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte «Modificació puntual del PGOU. Ampliació parc de Capçalera», promogut per l'Ajuntament de València, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) hauran d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació i execució conjunta d'aquest amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.
  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. S'hi hauran d'incloure tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, i adequar-se i reestructurar-se amb el desenvolupament d'aquesta.
  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir-hi els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establits en aquest programa.
  
3. Els materials de farciment i els llasts que calguen per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la utilització d'aquestes, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
4. Durant l'execució de les obres no es desenvoluparan treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
5. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'informarà de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquests, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 18 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 080/0431-EEX.
  
Títol: «Forn crematori d'animals domèstics».
  
Promotor: Societat Protectora d'Animals i Plantes d'Alacant.
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alacant.
  
Localització: alberg d'animals de la Societat Protectora d'Animals i Plantes del Camí Vell d'Elx, PK 7, Alacant.
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
Es tracta del projecte per a la instal·lació d'un forn crematori d'animals domèstics a Alacant.
  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat
  
L'activitat objecte d'avaluació d'impacte ambiental consisteix en l'eliminació de residus urbans o municipals, concretament d'animals domèstics morts, per incineració.
  
La parcel·la on es projecta portar a terme l'activitat es localitza sobre una superfície classificada com a sòl no urbanitzable. Per aquest motiu, l'activitat ha de disposar de l'adequada classificació del sòl a aquesta, la qual cosa pot aconseguir-se per mitjà de declaració d'interés comunitari o per modificació puntual del planejament urbanístic.
  
Pel que fa al forn crematori en si mateix, es compon de dues cambres (cremació i postcombustió), equipades cadascuna d'aquestes amb el corresponent cremador. També s'inclou una xemeneia d'evacuació de gasos, un ventilador per a l'aportació d'aire per a la combustió i un quadro elèctric. El combustible que s'emprarà als cremadors és gasoil C.
  
L'activitat d'eliminació d'animals domèstics constitueix, segons la Llei 10/1998 i la Llei 10/2000 una operació de gestió de residus, i l'esmentada operació podria quedar inclosa, segons l'annex ll A de la Decisió 96/350/CE, en l'operació d'eliminació tipus D 10 (incineració en terra).
  
Tramitació administrativa
  
En data 19 de febrer de 2002, el Servei de Gestió de Residus de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre la documentació relativa al Projecte de forn crematori d'animals domèstics, promogut per la Societat Protectora d'Animals i Plantes d'Alacant. La documentació remesa consta del projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental. L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de «Forn crematori d'animals domèstics», ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de data 24 de maig de 2003, sense que s'hagen presentat al·legacions, d'acord amb el Negociat d'Informació i Registre de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Afeccions legals
  
Durant el normal manteniment i funcionament de l'activitat (incineració i dipòsit en terra d'animals domèstics morts), la Societat Protectora d'Animals i Plantes d'Alacant ha de gestionar i generar nous residus, per la qual cosa ha de sol·licitar les autoritzacions administratives com a gestor i productor de residus atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que siga procedent obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que resulte d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Dins del sector serveis, les empreses del sector de la gestió de residus, són un pilar fonamental per al desenvolupament sostenible. No obstant això, la inadequada eliminació dels residus arruïna els objectius ambientals perseguits en la gestió d'aquests, ja que podria contribuir a concentrar els riscos que es volien evitar, i podria danyar seriosament el medi ambient que es volia protegir a més d'atemptar contra la salut dels ciutadans.
  
Atesa la tipologia de l'activitat, la capacitat d'incineració de tractament exposada pel promotor (1 tona anual) i el lloc on es projecta desenvolupar l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament d'aquesta podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, concretament l'atmosfera, el sòl i les aigües, ja que el medi biòtic, i en menor mesura el percentual i social, es veuran molt lleugerament afectats amb el normal desenvolupament de l'activitat. Els impactes ambientals directes són els més fàcilment controlables pel que fa a adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resulten mesures preventives per als impactes indirectes.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
L'activitat es basa en la incineració. En aquest procés es generen principalment emissions atmosfèriques, a més a més, les cendres i els residus derivats del manteniment de la instal·lació. En principi, no es produiran olors ja que els gasos generats tenen un temps de residència, en el postcombustor i a 850º C, major a 2 segons.
  
En la documentació presentada a fi de conéixer-se l'impacte que el desenvolupament de les activitats projectades podria tenir en l'emplaçament elegit en el terme municipal d'Alacant, s'analitzen les emissions atmosfèriques. Es conclou que les emissions de contaminants produïdes en la cremació d'animals són molt inferiors a les màximes permeses per la legislació, concretament, les especificades en el Reial Decret 1088/1992, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen noves normes sobre la limitació d'emissions a l'atmosfera de determinats agents contaminants procedents d'instal·lacions d'incineració de residus municipals.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les emissions atmosfèriques són les procedents de la incineració d'animals domèstics morts; s'utilitza com a combustible de suport gasoil C i aire introduït amb un ventilador centrífug com a comburent. Tot això conforma una composició homogènia a partir de la qual s'estima una composició i concentració dels gasos de combustió igualment homogènia.
  
Per a l'emissió dels gasos s'ha projectat una xemeneia de 7 metres, mesurats a partir de la cota en què es disposa l'incinerador.
  
S'aporta un concís i singular programa de vigilància ambiental en el qual s'estableix, dit ara de forma sintètica, el següent:
  
- Comprovació d'emissions de contaminants periòdicament.
  
- La xemeneia va equipada amb un dispositiu per a la presa de mostres.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una estimació d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que com estableix el punt 6.a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions de tractament o eliminació de rebutjos i residus sòlids urbans, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de «Forn crematori d'animals domèstics», promogut per la Societat Protectora d'Animals i Plantes d'Alacant, en els termes que estableix el projecte i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les següents condicions:
  
1) Durant el normal funcionament d'aquesta, la indústria gestionarà i generarà nous residus, per la qual cosa ha d'obtenir les autoritzacions administratives com a productor i gestor de residus atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
2) La classificació del sòl ha d'ajustar-se a l'activitat que es vol implantar sobre aquest, per a la qual cosa han d'iniciar-se els tràmits pertinents a tal modificació.
  
3) Pel que fa als serveis i infrastructures de la instal·lació, entenem que específicament en el cas de l'incinerador, ha de dotar-se d'un dipòsit contra incendis.
  
4) L'equipament corresponent al dipòsit de gasoil ha de projectar-se i resoldre's d'acord al que estableix l'ITC MIE APQ 001 d'emmagatzematge de líquids inflamables i combustibles. En tot cas, el dipòsit de gasoil ha de disposar d'una bassa estanca de contenció de vessaments que impedisca que la contaminació es trasllade a un altre medi fins a la retirada d'aquest per una empresa autoritzada.
  
5) Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, ha de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, «Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis», i en el títol ll, capítol ll, «Nivells de pertorbació», de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.
  
6) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, aquest s'ha d'implementar amb el següent:
  
- S'han d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental, s'han de comprovar que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'han de completar amb les propostes en la resolució d'impacte ambiental.
  
- S'han de controlar les emissions d'acord a la classificació de la instal·lació en el del catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/1975, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.
  
- El seguiment dels diversos residus gestionats i generats.
  
- S'ha de portar a terme la vigilància periòdica de les instal·lacions.
  
7) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que resulten d'aplicació.
  
8) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que ha d'establir si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.
  
9) S'ha d'atendre a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca quan ho considere oportú la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva ampliació d'autorització administrativa.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 11 de desembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 194/9380-SMU.
  
Títol: «Construcció de dos embassaments reguladors i altres millores».
  
Promotor: Comunitat de Regants Pisana i Santa Rita.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Objecte: construcció de dos embassaments per a reg.
  
Localització: Orihuela (Alacant).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la modernització dels regadius per mitjà del reg localitzat de totes les terres d'aquests. El projecte es realitzarà en fases; la corresponent a aquest projecte, la primera d'aquestes, amb les obres següents:
  
- Construcció de dos embassaments reguladors de 73.983 m³ i 32.545 m³, amb làmina de polietilé d'alta densitat de 2 mm de gruix.
  
- Instal·lació de 172 m de canonada de PVC de 250 mm de diàmetre exterior per a connexió dels embassaments.
  
- Construcció de diverses obres de fàbrica i instal·lació de diverses peces.
  
La superfície que s'ha de regar és de 128 ha destinades principalment al cultiu de cítrics, el 70% d'aquesta es troba en plena producció.
  
Per a evitar filtracions en les parets de l'embassament s'impermeabilitzarà amb làmina de polietilé d'alta densitat de 2 mm de gruix termosoldada sobre làmina de geotèxtil per a preservar-la de possibles partícules tallants que puguen trencar el plàstic.
  
Les característiques dimensionals de l'embassament núm. 1 són les següents:
  
- Superfície d'ocupació 20.500 m²
  
- Alçària 9 m
  
- Talús exterior 1:1,5
  
- Talús interior 1:2,5
  
- Amplària corredor de coronació 5 m
  
- Longitud corredor de coronació 454 m
  
- Cota de coronació 87 m
  
- Cota de solera 78 m
  
- Resguard 0,75 m
  
- Volum embassat 73.983 m³
  
- Volum útil 64.439 m³
  
Les característiques dimensionals de l'embassament número 2 són les següents:
  
- Superfície d'ocupació 13.500 m²
  
- Alçària 8 m
  
- Talús exterior 1:1,5
  
- Talús interior 1:2,5
  
- Amplària corredor de coronació 4 m
  
- Longitud corredor de coronació 450 m
  
- Cota de coronació 110 m
  
- Cota de solera 102 m
  
- Resguard 0,50 m
  
- Volum embassat 32.545 m³
  
- Volum útil 28.404 m³
  
Per a evitar accessos no controlats a l'embassament s'ha projectat una tanca metàl·lica de 2,2 m d'alçària, galvanitzada, al voltant de tot el perímetre de coronació.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 11 de juny de 2003 la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de construcció de dos embassaments reguladors i altres millores.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de construcció de dos embassaments reguladors i altres millores, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'un anunci publicat en el tauler d'edictes de l'Ajuntament d'Orihuela durant el termini de trenta dies sense que s'hi hagen presentat al·legacions i reclamacions de cap tipus en l'esmentat termini.
  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 16 de juny de 2003 es va efectuar consulta als organismes següents:
  
- Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant.
  
- Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques.
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
Informes sectorials
  
Es passa seguidament a fer un breu resum de la informació obtinguda dels informes que s'assenyalaven en el punt anterior.
  
- La Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic assenyala que:
  
Encara que en l'àmbit d'aplicació del projecte no es detecten béns de caràcter arqueològic o arquitectònic susceptibles d'especial protecció, aquest no preveu la incidència sobre els elements del patrimoni etnològic, no només els béns intangibles sinó tots aquells béns de naturalesa etnològica que puguen veure's afectats pel projecte, per la qual cosa ha d'abordar-se l'estudi d'aquests i en el cas de produir-se afecció efectiva, se'ls ha de dispensar la protecció adequada i comunicar-ho a aquesta Direcció General.
  
Per la qual cosa, en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics d'aquesta Direcció General, s'informa desfavorablement el projecte presentat mentre no es justifique el compliment del condicionant patrimonial d'índole etnològic abans referenciat.
  
- L'informe de la Direcció General d'Interior assenyala que:
  
L'embassament, malgrat estar situat en la zona de major perillositat sísmica de la Comunitat Valenciana, ha de considerar-se una obra de moderada importància, ja que posseeix una capacitat inferior als 100.000 m³, i no és obligatòria l'aplicació de la NCSE-94.»
  
- En l'informe remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant s'assenyala que:
  
- L'estudi d'impacte ambiental presenta greus deficiències pel que fa a la fauna.
  
- Es considera necessari conferir a les basses un grau de naturalitat. Amb aquest fi, a més de les mesures que preveu l'estudi, s'ha d'afavorir la colonització per part de les plantes aquàtiques i de fauna. Amb aquest fi es recomana l'ús de diverses plataformes flotants capaces d'albergar el substrat suficient com perquè es puguen fixar estolons d'espècies com per exemple el canyís (Phragmites australis) o les bogues (Typha latifolia, Typha angustifolia o Typha domingensis), com també plataformes amb grava que faciliten la nidificació d'aus.
  
En conseqüència, i ateses les especials característiques del projecte, s'emet informe favorable però s'exigeix el compliment d'aquest condicionat.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La zona objecte de l'actuació es configura com un territori eminentment agrari, on la majoria de les terres presenten transformacions per al cultiu de cítrics.
  
El sòl és susceptible de veure's afectat per l'eliminació de sòl fèrtil. També la modificació de la geomorfologia pot generar processos erosius.
  
La vegetació pot veure's afectada fins al punt de la total desaparició a la zona on es volen realitzar les obres, com també la fauna per la desaparició de nínxols ecològics, i per la incidència de les operacions de construcció.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Sota aquest epígraf es pretenen recalcar els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
La zona que ocupen els embassaments provocarà una pèrdua de sòl causada pels desmunts que s'empraran per a terraplenar els talussos de l'embassament. Tot i això aportaran al voltant de 397 m³ de terra, per a l'embassament núm. 1, i 3.449 m³ de terra, per a l'embassament número 2.
  
La qualitat de l'aire patirà diversos impactes, sobretot durant la fase de construcció, com l'alçament de pols, l'emissió de gasos i la generació de soroll durant els moviments de terres.
  
La vegetació de la zona ha sigut modificada en la major part d'aquesta cap a les activitats agrícoles, i en qualsevol cas es tracta de terrenys ocupats per espècies matolls, per la qual cosa el grau d'impacte no serà molt greu.
  
Pel que fa a la fauna, aquesta es veurà afectada per les operacions de moviment de terres i maquinària com també pel desbrossament, que provocaran l'alteració d'hàbitats.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més importants que s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental són aquelles referents a les precaucions que cal prendre durant el moviment de terres, com són:
  
- El sòl i terra vegetal retirada de la zona d'obres es guardarà en munts per a la utilització posterior d'aquesta en els talussos exteriors a revegetar com a substrat de la vegetació.
  
- El decapatge s'efectuarà en la superfície compresa en els terrenys a ocupar per l'obra, i se seleccionaran aquelles àrees on s'aprecie sòl de bona qualitat i preferiblement mostren coberta vegetal natural.
  
- Els cordons procedents del decapatge tindran una alçària inferior a 1,5 m i se situaran en el perímetre exterior dels futurs terraplens i les referents a la restauració vegetal dels talussos per mitjà de la plantació d'espècies autòctones com el Pinus halepensis, Pistacea lentiscus o Rhammus lycioides.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental.
  
- S'ha de cuidar que els abocadors i recollides de materials de rebuig se situe en zones adequades, on es reduïsca al mínim l'alteració paisatgística. Si és possible, s'ha de situar en l'interior del vas de l'embassament.
  
- S'ha de cuidar que les emissions de pols no siguen excessives (amb regs periòdics) i que les labors de manteniment i reparació del parc de maquinària es realitzen en els llocs indicats amb aquest fi.
  
- S'ha de realitzar una remodelació geomorfològica de les superfícies d'extracció i dipòsit existents en la zona d'obres, amb vista a dotar-la de talussos estables, amb una adequada xarxa de drenatge, que permeten l'establiment de la vegetació i la reducció de processos erosius.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental ha de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'ha de donar compte del compliment del programa, com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8.e) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de construcció de dos embassaments reguladors i altres millores, promogut per la Comunitat de Regants Pisana i Santa Rita, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Es considera necessari conferir a les basses un grau de naturalitat. Amb aquest fi, a més de les mesures que preveu l'estudi, s'ha d'afavorir la colonització d'aquestes per part de les plantes aquàtiques i de fauna. Amb aquest fi es recomana l'ús de diverses plataformes flotants capaces d'albergar el substrat suficient com perquè es puguen fixar estolons d'espècies com el canyís (Phragmites australis) o les bogues (Typha latifolia, Typha angustifolia o Typha domingensis), com també plataformes amb grava que faciliten la nidificació d'aus.
  
2. Els diversos documents del projecte (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) han d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació i execució conjunta d'aquests amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que es volen realitzar.
  
També s'ha de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
3. S'han d'incloure tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, i fer una adequació i reestructuració amb el desenvolupament d'aquesta.
  
El director de les obres ha d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. A més, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on es pretén actuar i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establerts en aquest programa.
  
4. Els materials de farciment i els de rebliment que calguen per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la utilització d'aquestes, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
5. Durant l'execució de les obres no es poden desenvolupar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
6. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, ha d'incorporar campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassen els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part de l'esmentat programa de vigilància ambiental s'ha de presentar, davant d'aquesta Direcció General, un informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat dels primers mesuraments efectuats.
  
7. La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
8. S'ha d'assegurar el manteniment de les plantacions realitzades en els talussos exteriors per a evitar efectes erosius en aquests, amb la disposició dels mecanismes i regs necessaris amb aquest fi.
  
9. S'han d'instal·lar plataformes flotants en l'interior de la bassa, a fi d'evitar la mortalitat de grans aus que es dóna en aquest tipus d'infrastructures quan fortuïtament s'ofeguen per buscar aigua, o un sistema equivalent que conferisca propietats semblants.
  
10. La direcció d'obra ha d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental, amb aquest fi s'han d'establir en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
11. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents en ordre a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 7 de gener de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 495/4431-JYB.
  
Promotor: Vilagrasa, SL - Azuliber, SL.
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia. (Secció de Mines. Castelló)
  
Objecte del projecte: explotació de pedrera d'argiles Vega del Moll-A
  
Localització: terme municipal de Morella (Castelló).
  
Antecedents
  
S'ha tramitat el passe a tres concessions mineres del permís d'investigació Vega del Moll, a les quals s'ha denominat Vega del Moll 2734-A; 2734-B i 2734-C, que es presenten juntament amb l'explotació d'argiles Mas de la Parreta, la qual va obtenir declaració d'impacte ambiental positiva per part de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi en data de 6 de setembre de 1999.
  
Els expedients corresponents a les concessions mineres Vega del Moll B i C, 596/9171-SIB i 597/8492-IXC han tingut declaracions d'impacte ambiental no acceptables, per haver rebut informes desfavorables de patrimoni als projectes presentats, com també per ús incompatible amb l'ús prioritari agrícola a què pertany la majoria del sòl de la Vega del Moll.
  
En aquest moment l'explotació del Mas de la Parreta es troba en explotació i en ple aprofitament, sense que s'hagen complit els treballs de restauració previstos en la declaració d'impacte ambiental.
  
La Vega del Moll, és sens dubte, la zona agrícola més important del municipi de Morella, amb una superfície aproximada de 1000 ha dedicades al guaret sembrat. Les propietats es troben configurades pels masos que se situen en les confluències entre vies de comunicació, o bé en el límit del terreny agrícola i forestal.
  
Descripció de l'activitat
  
La concessió Vega del Moll A se situa com a continuïtat de la concessió del Mas de la Parreta, per la qual cosa es pot considerar una ampliació de l'anterior.
  
En principi la concessió consta de 6 quadrícules mineres, les quals suposen 180 ha, de les quals, com diu l'estudi d'impacte, només s'afectaran 83 ha.
  
El material a explotar són argiles, i es presenten com estèril rodals aïllats d'arena poc cimentada, que podria ser utilitzada en la fabricació de ciment.
  
Segons el projecte d'explotació, les reserves d'uns 18.373.095 m³ d'argiles i estèrils conformats per 9.859.417 m³ d'arenes i un recobriment d'uns 7.828.884 m³ d'estèril, en el qual ja ve inclosa la terra vegetal que s'ha de conservar per a la restauració.
  
L'explotació és a mitja vessant, amb pendents originals suaus, on s'aconseguirà 1 t de mineral vendible per cada 2,3 t de material remogut.
  
Les labors d'extracció seran en seqüència descendent, i es realitzarà l'arrancada per voladures en les calcàries de recobriment i per mitjans mecànics en el material argilós-margós restant.
  
L'alçària dels bancs serà d'uns 20 m com a màxim en l'arrancada per voladures de les calcàries de recobriment, i de 10 m quan es tracte de mineral o estèril, seran els talussos quasi verticals en ambdós casos oscil·lant entre els 90º i 100º amb l'horitzontal en la base, i es deixaran unes bermes de 5 metres tant en l'estèril com en el mineral per a les labors de restauració.
  
Tal com es descriu en l'estudi geològic, els materials argilosos per als que se sol·licita el permís d'investigació, apareixen de forma discontínua amb alternança de materials arenosos, la geometria del qual no es pot definir amb claredat, per la qual cosa no es tracta d'un recurs conegut, sinó d'un aflorament de materials entre els quals apareixen les argiles objecte de l'explotació, encara que es preveu aprofitar també les arenes que apareixen en aquest aflorament.
  
L'activitat es realitzarà en un màxim de fronts o bancs possibles com tipus de mineral es detecten en les constants anàlisis a què se sotmeten, amb l'objectiu de no alterar les fórmules de les dosificacions en les plantes de producció, per la qual cosa normalment es produiran quatre o cinc fronts simultanis.
  
Alternatives
  
Estudi d'alternatives
  
No hi ha cap anàlisi d'alternatives, tot i que presenta una justificació que es basa en el fet que la distribució geològica condiciona que el material apareix en aquesta ubicació i, per tant, s'ha d'explotar ací, sense considerar la resta de variables ambientals per a decidir si és viable l'esmentada explotació, ni la possible explotació en altres llocs on aflora el material, ja que no és un recurs estratègic que aflore en aquest únic lloc, la qual cosa és l'objectiu de l'estudi d'impacte ambiental.
  
A més, tal com es posa de manifest en l'estudi geològic, aquest material aflora amb intercalacions arenoses i està afectat per falles, per la qual cosa no s'hi ha aportat una cartografia d'aquest recurs ja que és impossible realitzar-la, i hi ha una gran imprecisió atés que aquests dipòsits geològics presenten una gran variabilitat lateral i nombroses intercalacions, per la qual cosa les estimacions establides poden variar considerablement.
  
Tramitació administrativa
  
1. Entrada i informació pública
  
En data de 3 de desembre de 2001 va tenir lloc l'entrada de la documentació corresponent als expedients NMINC MIEXCD/2000/6, MIEXCD/2001/16 i MIEXCD/2001/17 derivats del permís d'investigació Vega del Moll núm. 2734, denominades Vega del Moll 2734-A; Vega del Moll 2734-B i Vega del Moll 2734-C.
  
En relació amb l'expedient de passe a concessió d'explotació Vega del Moll 2734-A, es va obrir expedient 495/9206-EEH, en la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, amb la documentació següent:
  
- Pla d'explotació. Vol. Memòria i vol. Plànols
  
- Pla de restauració. Vol. Memòria i vol. Plànols
  
- Estudi d'impacte ambiental. Vol. Memòria i vol. Plànols
  
- Estudi geològic
  
En data d'11 de febrer de 2002 es rep certificat del tràmit d'informació pública de la Conselleria d'Indústria i Energia on es fa constar que transcorregut el període d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental del projecte de l'explotació de la concessió minera Vega del Moll número 2734-A, publicat en el Butlletí Oficial de la Província, número 1, de gener de 2002, no s'hi han presentat al·legacions.
  
2. Sol·licitud d'informes sectorials
  
En data de 7 de gener de 2002 s'han efectuat consultes als organismes següents:
  
- Direcció Territorial d'Indústria i Energia, Secció de Mines de Castelló
  
- Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic
  
- Ajuntament de Morella
  
En data de 23 de gener de 2002 s'ha rebut informe de la Direcció Territorial d'Indústria i Energia de Castelló
  
S'emet informe favorable del projecte d'explotació proposat, independentment de les condicions que s'establisquen per a la restauració d'aquest, que s'hauran d'establir en la resolució d'atorgament de la concessió minera.
  
En data de 18 de febrer de 2002 es va rebre informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló
  
Es contesta de forma conjunta per a les tres explotacions presentades pel mateix promotor derivades del permís d'investigació Vega del Moll.
  
Consideracions generals
  
1r. L'explotació d'argiles Mas de la Parreta va obtenir declaració d'impacte ambiental favorable per part de la Direcció General de Gestió i Planificació del Medi en data de 6 de setembre de 1999. Encara que l'empresa promotora d'aquesta primera exploració es presenta en aquest expedient amb aquest nom, s'ha constatat que la titularitat de les explotacions és la mateixa, de manera que els tres expedients iniciats constitueixen una ampliació de l'extracció d'argiles denominada Mas de la Parreta.
  
En aquest moment, es comprova que aquesta pedrera es troba en fase d'aprofitament, sense haver iniciat els treballs de restauració previstos per la resolució.
  
2n. Com es pot observar en el mapa de cultius i aprofitaments editat, pel Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació (1988), la Vega del Moll és sens dubte la zona agrícola mes important del municipi de Morella, amb una superfície d'unes 1000 ha dedicades al guaret sembrat.
  
Les propietats es troben configurades pels masos, que se situen en les confluències entre vies de comunicació, o bé en el límit del terreny agrícola i forestal.
  
Es tracta d'una unitat geomorfològica plana rodejada de xicotetes llomes ocupades per la vegetació forestal sobre calcàries. La distància al nucli urbà és molt reduïda, i se situa aquesta unitat dins de la zona d'influència del nucli urbà.
  
3r. Des del punt de vista geològic, els materials aflorants en la zona d'explotació són margues calcàries i argiles del cretaci. L'estabilitat d'aquests per a la formació de talussos és reduïda.
  
És ressenya la presència de vegetació edafohigrófila en la zona, que fa pensar en la proximitat d'un nivell freàtic respecte a la superfície, encara que no es disposa de mes dades al respecte. La Vega del Moll és travessada d'est a oest pel riu Calders.
  
4t. L'extensió de les superfícies d'explotació és molt àmplia, i ocupa la pràctica totalitat del sòl dedicat a l'aprofitament agrícola.
  
5é. El contingut dels respectius estudis d'impacte ambiental és molt poc clarificador sobre les mesures encaminades a fer sostenible l'actuació des del punt de vista ambiental. L'estudi d'alternatives no s'aborda de manera correcta. La qualitat de la documentació per a ajudar a avaluar correctament l'actuació dins del procediment d'impacte ambiental resulta molt baixa en múltiples punts, especialment pel que fa a l'anàlisi de les afeccions que causaran les explotacions.
  
6é. Pel que fa als camins ramaders, no s'ha trobat cap informació en la documentació sobre el tractament d'aquests. Segons la informació que aquests serveis tècnics han pogut consultar, aquestes explotacions afectarien els camins ramaders següents:
  
CR núm. 13 Assagador de la Xumenera Alta, amb amplària legal i necessària de 9-14 m
  
CR núm. 18 Assagador de les Candeales, amb amplària legal i necessària de 10 m
  
CR núm. 12 Assagador de l'Hostal Nou al Valent, amb amplària legal i necessària de 14 m
  
Aquests camins ramaders van ser classificats en data de 03.10.1984, per l'Ordre ministerial, que va ser publicada en el Boletín Oficial del Estado de data de 18.02.1985 i en el Butlletí Oficial de la Província de data de 06.06.1998.
  
Conclusions
  
El que es pot entendre de la documentació, ja que la qualitat d'aquesta és una proposta que no considera de manera correcta els factors ambientals que l'actuació pot afectar, per la qual cosa no compleix adequadament el paper d'aquesta dins del procediment d'impacte ambiental.
  
Es demana l'explotació sobre una gran superfície d'ús agrícola, forestal i pecuari, que constitueix la major reserva històrica del municipi per a aquests aprofitaments. A aquests cal afegir l'incipient turisme rural que es desenvolupa en la zona. Els valors que afecta una explotació serien d'índole diversa, i resulten incompatibles amb la resta d'usos a què està sotmesa aquesta zona.
  
Es valora lògica la proposta d'ampliació de l'explotació minera, però es considera que l'esmentada ampliació no ha de comportar l'afecció de tota la unitat, sinó que s'ha d'adequar al ritme de treball, havent dut a terme prèviament la restauració de la zona, per a explotar una zona contigua, tal com va ser establit en la declaració d'impacte ambiental de l'extracció existent al Mas de la Parreta.
  
En data de 30 de setembre de 2002 es va rebre informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació
  
En relació amb el projecte de la pedrera d'argiles en el terme municipal de Morella, denominada Vega del Moll A i l'estudi d'impacte ambiental d'aquesta emeten informe desfavorable sobre el projecte presentat fins tant no s'atenguen al compliment de les condicions següents, i es justifique:
  
Que amb anterioritat a la concessió de la llicència es prospecte minuciosament tota l'àrea d'explotació perquè, tot i que no està previst que apareguen nous petròglifs, encara és possible que hi haja jaciments a l'aire lliure que es vegen afectats per l'explotació d'argiles.
  
S'haurà de procedir a l'excavació del jaciment arqueològic del barranc de les Roques de García i quants puguen aparéixer durant la prospecció.
  
Atesa la proximitat del límit de la pedrera amb els petròglifs de les Roques de García, el límit de l'explotació hauria de desplaçar-se 50 m al sud, on coincideix aproximadament amb la cota 925 m.
  
El petròglif del Mas del Salseral de Baix es troba en el centre de l'explotació proposada però, ja que es tracta d'una roca solta, abans de la concessió de la llicència hauria de presentar-se en la Direcció General de Patrimoni Artístic un projecte per a la documentació d'aquest, trasllat temporal fins al centre que, en el seu moment es determine i restitució al lloc d'origen després de la restauració de l'explotació. En qualsevol cas no podrà autoritzar-se'n l'explotació fins que no s'haja documentat i traslladat.
  
A fi de preservar els petròglifs de la Cornisa del Mas de La Parreta, dos dels quals serien destruïts amb l'actual proposta, s'haurà d'excloure de l'explotació el polígon format per les coordenades UTM:
  
A: 562649 4497410
  
B: 255003 4497600
  
C: 386459 4497600
  
D: 576386 4497410
  
Els dipòsits de llims i argiles objecte de l'explotació, coneguts com a Capes Roges de Morella, constitueixen en conjunt una de les àrees amb major acumulació de restes de dinosaures del cretaci inferior d'Europa. Per la qual cosa és de summa importància que l'execució del projecte comporte la mínima afecció possible al patrimoni paleontològic de Morella.
  
Ja que l'activitat projectada implica importants moviments de terres, es fa necessari que les labors d'extracció de l'argila comportarà l'eliminació irreversible dels materials que alberguen les restes paleontològiques, es considera necessari que el seguiment paleontològic vaja coordinat amb un estudi geològic que integre una anàlisi sedimentològica i estratigràfica amb l'anàlisi tafonómica de les associacions de vertebrats fòssils. Atesa la naturalesa del projecte aquest tipus d'estudi no podrà ser realitzat a posteriori.
  
Atesa la considerable extensió de la pedrera d'argiles, denominada Vega del Moll A, les labors de seguiment paleontològic hauran de ser realitzades per dos tècnics qualificats, el perfil dels quals ha d'ajustar-se al de llicenciat en geologia amb especialització en paleontologia. S'elevarà a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport una proposta de seguiment paleontològic coordinada amb les labors d'explotació de la mina, i s'adjuntarà el curriculum vitae dels candidats per a la aprovació d'aquests.
  
La Conselleria de Cultura establirà reglamentàriament els procediments d'inspecció oportuns per a comprovar que els treballs es desenvolupen segons el programa autoritzat i ordenarà la suspensió immediata d'aquests quan no s'ajusten a l'autorització concedida o es considere que les actuacions professionals no aconsegueixen el nivell adequat.
  
A més haurà de preveure's expressament la incidència de l'actuació sobre els possibles béns del patrimoni etnològic existents en l'àmbit afectat pel projecte.
  
Sense perjudici del sentit de l'informe emés, l'execució de les actuacions derivades del projecte en qüestió se sotmetran al règim d'autoritzacions puntuals que deriven de la norma patrimonial referenciada.
  
Aquest informe íntegre va ser remés per fax en data de 16 de maig de 2003 al tècnic redactor.
  
En data de 30 d'octubre de 2003 es va rebre informe de l'Ajuntament de Morella
  
En aquest informe es considera excessiva la delimitació, i està en discordança amb el Pla General d'Ordenació Urbana, en afectar sòl protegit i restes arqueològiques i elements singulars bé per l'afecció de ple d'aquests o per proximitat.
  
A més, es considera incompatible i inadequada amb l'activitat i usos de l'entorn sol·licitat.
  
Afeccions legals
  
Referència a les afeccions legals que puguen afectar el projecte:
  
Com s'ha indicat l'explotació proposada afecta béns d'interés cultural i jaciments catalogats, per la qual cosa s'ha de modificar el projecte presentat. S'informa el promotor que, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià, l'estudi d'impacte ambiental haurà d'incloure l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, per la qual cosa en el cas d'aparéixer valors culturals a protegir es prenguen les mesures correctores oportunes i així siguen previstes tant en el projecte d'explotació com en la restauració proposada.
  
Qualificació i classificació urbanística
  
Tal com s'ha indicat en l'informe municipal el sòl és no urbanitzable comú en zona d'ús prioritari agrícola o ús prioritari en defensa del sòl, per la qual cosa hi ha una incompatibilitat per a aquesta activitat en la qualificació del sòl a més que s'afecten algunes zones de sòl protegit.
  
Consideracions ambientals
  
Des del punt de vista ambiental s'ha de considerar que s'han presentat sis concessions mineres de manera simultània als voltants de Morella, cinc d'aquestes en la mateixa Vega del Moll a banda de la ja existent en explotació en el Mas de la Parreta.
  
Aquestes concessions estan formades per diverses quadrícules mineres cadascuna d'aquestes i ocupa pràcticament tota la Vega del Moll, amb una superfície molt gran. Independentment que les explotacions proposades en el passe de la concessió directa suposen una superfície mes reduïda d'aquestes.
  
Tot i que el promotor de les tres concessions Vega del Moll, A, B i C ha presentat un document notarial pel qual es compromet a no dur a terme de forma simultània les tres explotacions, en les tres concessions mineres sol·licitades per aquests. no hi ha cap impediment legal perquè aquestes siguen dutes a terme o siguen adquirides per altres promotors.
  
Per altra banda, si no es pretén explotar la totalitat de les quadrícules no s'entén per què s'ha sol·licitat el passe de concessió directa de la totalitat d'aquestes, ja que la Llei de mines permet reduir la superfície del passe a concessió derivada del permís d'investigació.
  
La Vega del Moll conforma una àrea geomorfològica amb determinades peculiaritats dins de la comarca dels Ports, a més de ser una zona amb enormes valors agropecuaris, paisatgístics, etnològics, paleontològics, arqueològics. Actualment està adquirint valors d'interés turístic amb el desenvolupament del turisme rural, que s'ha convertit en la principal font d'ingressos del municipi, i tota la vega presenta valors potencials per tots els valors d'aquesta, la qual cosa és incompatible amb les activitats extractives tal com s'han plantejat.
  
Sens dubte, des del punt de vista ambiental, les esmentats explotacions no resulten compatibles, però sobretot per la forma en què s'han plantejat, no s'entén que en el projecte es diga que l'explotació es duga a terme de forma descendent i després s'aporte una planificació per fases que no mostre aquest aspecte descendent.
  
Per un altre costat, no s'entén com es pot dur a terme l'explotació mitjançant les fases proposades i arribar a la fase del buit final generat, ni al seu torn com es passa d'aquest buit al buit restaurat.
  
Pel que fa al material objecte d'explotació, tota justificació del projecte estudi econòmic i autorització de la unitat de mines, sembla venir per les argiles roges per a l'ús industrial d'aquestes en la ceràmica.
  
Aquest recurs sembla únicament el 43% del material que s'ha d'extraure, encara que com s'ha posat de manifest en l'estudi geològic no es pot conéixer quina és la proporció d'argila respecte a la matriu, atesa la naturalesa dels depòsits, per la qual cosa aquesta dada és només aproximada.
  
Per consegüent, ja que en l'informe de patrimoni així ho exigeix, s'hauria de conéixer amb major precisió la naturalesa del jaciment en la estratificació, sedimentologia i taxonomia d'aquest i juntament amb aquest estudi que permetria conéixer la naturalesa del recurs, també hauria de realitzar-se un estudi d'alternatives on el rendiment de l'extracció del recurs objecte de l'explotació siga major i els impactes ambientals produïts siguen menors, atesa l'alta sensibilitat de l'entorn i els alts valors ambientals, la qual cosa no s'ha realitzat en l'estudi d'impacte ambiental, tal com s'exigeix en la legislació ambiental existent segons el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
Finalment, hi ha una preocupació en l'administració municipal i ambiental atesa l'experiència observada per les activitats mineres de les empreses en les zones en què s'ha permés l'extracció massiva com la comarca dels Serrans o a la Plana Alta mateix, la qual cosa ha produït un rebuig general de la població que ha començat a mobilitzar-se en contra de les esmentades activitats a la comarca dels Ports, de la qual Morella es cap de partit, aquests aspectes també han de ser recollits en l'estudi d'impacte ambiental, ja que el benestar de la població és un dels principals objectius sobre els quals es basa la Llei d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'esmentada activitat es troba inclosa en l'annex I, apartat 3 C1, extracció de minerals no metàl·lics ni energètics. Materials de construcció, del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'Impacte Ambiental, per la qual cosa està sotmesa al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació,.
  
3. L'article 17, de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, pel qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de plans, programes i projectes.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Resolució
  
Primer
  
Declarar no acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de la proposta d'explotació de la pedrera Vega del Moll número 2734-A, localitzada al terme municipal de Morella (Castelló) i promoguda per la UTE Villagrasa, SL, i Azuliber, SL.
  
Segon
  
S'informa el promotor que, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià, l'estudi d'impacte ambiental haurà d'incloure l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, per la qual cosa en el cas d'aparéixer valors culturals a protegir es prenguen les mesures correctores oportunes i així siguen previstes tant en el projecte d'explotació com en la restauració proposada.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
Quart
  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.