Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2925, del 07-02-1997 (1997/887838)

RESOLUCIÓ d'11 de juny de 1996, de la directora general de Qualitat Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual fa pública la següent declaració d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2925

Data del DOGV
:   07-02-1997

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1997/887838


Data del document
:   11-06-1996

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ d'11 de juny de 1996, de la directora general de Qualitat Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual fa pública la següent declaració d'impacte ambiental. [  
Vist l'expedient 088/96-AIA, sobre el Projecte de Normes Subsidiàries de Planejament del Municipi de Benasal (l'Alt Maestrat), promogut per l'Ajuntament de Benasal.  
Vist que, amb data 30 de juny de 1995, el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló va remetre a aquesta Conselleria l'expedient relatiu a la modificació del Projecte de Delimitació del Sòl Urbà del Municipi de Benasal, per la qual es delimitava el sòl no urbanitzable d'especial protecció. Segons s'indica, les zones de sòl no urbanitzable protegit d'aquesta modificació coincideixen amb les previstes en el projecte de normes subsidiàries que tramita l'Ajuntament; per tot això, es remet un exemplar del projecte d'adaptació del projecte de delimitació de sòl urbà i també l'estudi d'impacte ambiental de les normes subsidiàries. L'esmentada documentació va ser remesa a aquesta Direcció General el 18 de juliol de 1995.  
Vist que, amb data 4 d'octubre de 1995, va remetre's un escrit a l'Ajuntament de Benasal referent a la documentació rebuda en aquesta Conselleria. En aquest escrit s'indiquen, entre d'altres, els següents aspectes:  
En el cas que l'Ajuntament sol·licite l'emissió de la declaració d'impacte ambiental a la modificació del projecte de delimitació de sòl urbà, i assumint que l'estudi d'impacte ambiental adjunt a l'expedient, tot i referir-se a una documentació diferent -el projecte de normes subsidiàries- pot assimilar-se a l'expedient de modificació del projecte de delimitació de sòl urbà, s'hauria de completar la documentació segons s'estipula en la legislació vigent.  
Al marge de les consideracions referents a la tramitació, el contingut de la documentació presenta diverses deficiències. Segons el projecte, la major part del terme municipal quedaria classificat com a sòl no urbanitzable comú i es limitaria la protecció a zones puntuals. Aquesta classificació no sols no s'adiu amb les característiques ambientals actuals del terme, sinó que fins i tot contradiu el mateix estudi d'impacte ambiental de les normes en tramitació, en el qual es consideren com «d'alt valor ecològic» zones relativament àmplies del terme municipal. Per tant, se sol·licita una major informació sobre aquest aspecte, en especial sobre els criteris que s'han seguit per a la qualificació dels sòls no urbanitzables.  
Vist que, tal com preveu l'article 18 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló ha emés un informe respecte al projecte, el qual pot resumir-se en els següents apartats:  
En el planejament es considera una reserva de sòl per a sistemes de tractament de residus sòlids urbans, classificada com a sòl no urbanitzable comú d'interés social, tot i que no s'hi reflecteix la superfície. El substrat té una permeabilitat alta a variable. Des del punt de vista geològic, les àrees idònies són aquelles que tenen un substrat impermeable. Tanmateix, aquests materials són molt escassos al terme municipal de Benasal, per la qual cosa cal considerar acceptable, a falta d'opcions més escaients, l'emplaçament proposat. D'altra banda, hi ha incoherències entre la superfície determinada al plànol de classificació del sòl (80.000 m2) i la superfície esmentada en la llegenda del mateix plànol (15.000 m2).   
Quant al tractament de les aigües residuals produïdes, caldrà garantir la depuració de totes les aigües produïdes, tant al nucli urbà com al nucli residencial de la Font d'en Segures. En el plànol de classificació del sòl no urbanitzable es delimita la superfície reservada per a la ubicació de la futura depuradora.  
El proveïment d'aigua potable a la població s'efectua a partir de diferents pous i brolladors. L'estudi d'impacte ambiental preveu que es determine un perímetre de protecció per als punts de proveïment; tot i això, en la memòria del projecte i plànol de classificació no s'ha determinat cap tipus de protecció, tot i que s'hi determina un sòl no urbanitzable d'especial protecció («protecció aqüífera») per a la Font d'en Segures. En conseqüència, es suggereix l'establiment d'un perímetre de protecció a les esmentades captacions que proveeixen el nucli urbà.  
En la memòria es consideren els caixers de barrancs i rambles com a sòl no urbanitzable d'especial protecció en el domini públic. Malgrat això, aquest no s'ha determinat en els plànols d'ordenació i classificació del sòl, tret del riu Montlleó. Es proposa que es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció en el domini públic hidràulic els llits dels principals barrancs i rambles existents al terme, incloent-hi tant el caixer pròpiament dit com una franja lateral de 20 metres, d'acord amb allò previst en la legislació valenciana d'ordenació del territori.  
Encara que la memòria esmenta un sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, no s'ha determinat aquest tipus de sòl ni s'esmenta en la llegenda del plànol. L'esmentada memòria estableix dues categories de sòl no urbanitzable: de protecció especial i de categoria comuna. L'estudi d'impacte ambiental assenyala diverses zones d'interés per a la conservació, les quals no queden reflectides en la classificació del sòl. Per tant, es proposa que es modifique la classificació del sòl no urbanitzable. Pel que fa a les vies pecuàries, han sigut omeses del plànol de classificació del sòl, la qual cosa haurà de reparar-se.  
Vist que, amb data 4 de desembre de 1995, l'Ajuntament de Benasal va remetre un escrit a aquesta Conselleria, pel qual es comunica que, atesa l'aprovació provisional per part de la corporació municipal de les normes subsidiàries -element en el qual s'inclou la delimitació del sòl i la protecció del sòl no urbanitzable-, se sol·licita la paralització de l'expedient pel que fa a l'esmentada modificació del projecte de delimitació de sòl urbanitzable.  
Vist que, amb data 24 de maig de 1996, l'Ajuntament de Benasal va remetre a aquesta Conselleria un exemplar de les normes subsidiàries de Benasal aprovades provisionalment i modificades per l'acord plenari de 2 de maig de 1996.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental, junt amb la resta de la documentació de les normes subsidiàries, va exposar-se al públic pel termini d'un mes, mitjançant anuncis de l'Ajuntament de Benasal publicats en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló d'1 de juny de 1995; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 14 de juny de 1995; diari Castellón Diario de 23 de juny de 1995; i diari Mediterráneo de 23 de juny de 1995. La documentació exposada va ser aprovada provisionalment per l'Ajuntament en Ple amb data 14 de setembre de 1995. Posteriorment, i amb data 18 de gener de 1996, l'Ajuntament de Benasal va aprovar una modificació a l'aprovació provisional, la qual va ser exposada de nou al públic mitjançant anuncis publicats en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló de 3 de febrer de 1996; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 23 de febrer de 1996; diari Castellón Diario de 28 de febrer de 1996; i diari Mediterráneo de 28 de febrer de 1996. Durant aquest període d'exposició pública hi van presentar al·legacions el Sr. Juan Badal Pitarch, Sr. Manuel Colomer Monferrer i Arcillas y Arenas Refractarias Pandols, SA, de les quals només la primera va ser acceptada i sense que de la documentació existent en l'expedient puga deduir-se'n el caràcter ambiental o no ambiental.  
Vist que amb data 3 de juny de 1996, la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria va emetre un nou informe referent a les modificacions introduïdes al document d'aprovació provisional de les normes subsidiàries, sobre el qual es va informar amb data 24 d'octubre de 1995. L'esmentat informe indica, entre d'altres aspectes, el següent:  
En la nova documentació presentada s'han considerat de manera correcta la major part dels aspectes enumerats en l'anterior informe respecte a sistemes de tractament de residus sòlids, sistemes de depuració d'aigües residuals, sòl no urbanitzable de protecció al domini públic hidràulic, ordenances municipals, sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, sòl no urbanitzable de protecció forestal i vies pecuàries.  
Malgrat això, falta reflectir en el plànol de classificació del sòl els perímetres de protecció a les captacions de proveïment d'aigua potable al nucli urbà. Per tant, i reiterant l'informe anteriorment emés, caldrà establir un perímetre de 100 metres de radi, dins del qual no podrà instal·lar-se cap activitat inclosa en l'article 173.6 del Reial Decret 849/1996.   
Vist que, a fi de determinar sobre el terreny la incidència del projecte i contrastar la informació continguda en ell, tècnics d'aquesta Conselleria han efectuat diverses visites al terme municipal.  
Atés que les normes subsidiàries que es tramiten classifiquen el terme municipal de Benasal en les següents categories de sòl:   
· Sòl urbà: 36,73 hectàrees.  
· Sòl apte per urbanitzar (residencial, 16,87 Ha, i industrial, 6,59 Ha): 23,46 hectàrees.  
· Sòl no urbanitzable: 7.863,99 hectàrees.  
- SNU comú: 3.269,00 hectàrees.  
· SNUC dotacional d'interés comunitari (abocador i depuradora).  
· SNUC d'ús agrícola i ramader.  
- SNU de protecció especial: 4.594,99 hectàrees.  
· SNUPE forestal.  
· SNUPE llits i riberes.  
· SNUPE aqüífer de Font d'en Segures.  
· SNUPE per interés paisatgístic i interés social: Campament i Centre Recreatiu El Ribet.  
· SNUPE fonts.  
· SNUPE vies pecuàries.  
· SNUPE jaciments arqueològics.  
· SNUPE per interés historicoartístic.  
En general, la classificació del sòl proposada resulta coherent amb les característiques ambientals del municipi. Malgrat això, hi ha alguns aspectes que requereixen un comentari específic.  
Atés que la documentació examinada incorpora, entre d'altres, les següents determinacions:  
Primera: no hi ha cap instal·lació depuradora d'aigües residuals al municipi, per la qual cosa aquestes s'aboquen directament al barranc. Segons la memòria informativa (pàgina 50), es projecta enllaçar el col·lector del nucli del balneari amb el del nucli urbà i construir una depuradora abans de l'abocament. L'estudi d'impacte ambiental indica que l'Alcaldia de Benasal té en l'actualitat aprovat un projecte per a la instal·lació d'una depuradora d'aigües residuals urbanes al sud-oest de la població. Segons el Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, es preveu per a Benasal la construcció d'una estació depuradora, per a la qual hi ha pressupostades 80 milions de pessetes per al 1996. Aquesta estació tindrà capacitat per a tractar les aigües produïdes per una població de 1.458 habitants (0,11 Hm3/any). Atés que la previsió de població inclosa en les normes és de 4.711 habitants (memòria justificativa, punt 2.2.5), es fa necessari preveure l'eventual ampliació i millora de les instal·lacions de depuració.  
Segona: l'estudi d'impacte ambiental recull un total de 14 jaciments arqueològics inventariats en el terme, dels quals s'inclou la corresponent fitxa de l'Inventari de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana; els plànols de classificació del sòl (O.1.1, O.1.2 i O.1.3) determinen el sòl no urbanitzable de protecció de jaciments arqueològics i hi distingeixen prehistòrics, ibèrics, romans, islàmics i pintures rupestres. Al seu torn, les normes subsidiàries incorporen un catàleg de béns protegits, en el qual s'inclouen un total de 37 elements protegits, la major part d'ells en el nucli urbà, i s'hi estableix una normativa de protecció. Malgrat l'anterior, hi ha dos aspectes que requereixen un comentari específic:  
· El capítol 8 de les normes subsidiàries (normes particulars per al sòl no urbanitzable) es limita a esmentar l'existència del sòl no urbanitzable de protecció de jaciments, sense especificar-ne la normativa d'aplicació.  
· L'Inventari de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana inclou, a més dels jaciments esmentats en l'estudi d'impacte ambiental, altres 10 jaciments (Cova Voltà; Font Voltà; Avenc del Serrador; Racó de Nando; Roca del Serrallo; Abric del Mas del Molí de la Cova; Caseta d'Irene; Els Covarxos; La Roca de Migdia i Mas d'en Bàdenes), dels quals no hem pogut trobar cap comentari en la documentació, per la qual cosa no pot assegurar-se que hagen estat determinats en els plànols d'ordenació.  
Tercera: les vies pecuàries existents al terme municipal s'incorporen a la documentació, amb indicació de la seua amplària legal. Igualment es relacionen els abeuradors i els descansadors.  
Quarta: els llits dels barrancs existents al terme es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció i s'indiquen les condicions específiques per a aquesta categoria del sòl.  
Cinquena: s'incorporen a les normes ordenances de protecció i prevenció per a la contaminació acústica, abocaments a la xarxa pública de clavegueram i recollida i tractament dels residus sòlids urbans.  
Atés que, malgrat allò anterior, i tot i l'adequació general del projecte a les característiques ambientals actuals del municipi, hi ha diversos aspectes que no queden suficientment aclarits a partir de la informació analitzada. En aquest sentit, i com s'ha dit anteriorment, cal destacar que, de les diverses categories de sòl no urbanitzable protegit que es proposen, només s'hi inclouen condicions específiques per al SNUPE pel seu interés paisatgístic, SNUPE per afecció a llits i SNUPE forestal. La resta de categories de SNUPE (aqüífer de la Font d'en Segures; protecció de fonts; protecció de vies pecuàries; jaciments arqueològics i interés historicoartístic) queden sense regular pel que fa a les seues condicions específiques, més enllà de l'al·lusió a les diferents normatives sectorials concurrents.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament.  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana; i d'altres disposicions que li són aplicables.   
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
Atés que el Decret 22/1996, de 5 de febrer de 1996, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
declaració d'impacte ambiental:  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte de Normes Subsidiàries de Planejament del Municipi de Benasal (l'Alt Maestrat), amb el compliment de les mesures correctores que s'assenyalen a continuació, a més de les incloses en l'estudi d'impacte ambiental del projecte, mentre no entren en contradicció amb aquelles.  
· Atesa la vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers, l'Ajuntament haurà de sol·licitar a l'organisme de conca l'establiment dels pertinents perímetres de protecció a les captacions que proveeixen el nucli urbà, tal com regula l'article 53.4 de la Llei 29/1985, d'Aigües, i l'article 173 del Reglament del Domini Públic Hidràulic (RD 849/1986, d'11 d'abril). Mentre no es determinen aquests perímetres de protecció, les normes establiran un perímetre provisional de 100 metres de radi, dins del qual no podrà instal·lar-se cap activitat inclosa en l'article 173.6 de l'anteriorment esmentat Reial Decret 849/1996.   
· Respecte a la protecció del nucli històric i de la resta del patrimoni historicoartístic del terme municipal, s'atendrà allò que hi determine l'organisme competent de la Conselleria de Cultura i Educació. Igualment, les normes hauran d'incorporar de manera explícita la totalitat dels jaciments arqueològics existents al terme municipal, segons allò que hi determine l'organisme competent.  
· En els vials de nova creació en el sòl urbà i urbanitzable, s'haurà de reservar sòl per a la instal·lació de contenidors que puguen permetre la recollida selectiva almenys de tres tipus de residus.  
· Durant el període de vigència de les normes subsidiàries, l'Ajuntament de Benasal presentarà, amb una periodicitat anyal i davant la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, un informe ambiental en el qual es donarà compte del compliment del programa de vigilància ambiental descrit en l'annex 13 de l'estudi d'impacte ambiental, dels efectes derivats de l'aplicació de les normes i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que preveu l'estudi d'impacte ambiental. A més dels controls especificats en l'esmentat programa de vigilància, s'analitzaran els següents:  
- Aparició d'edificacions disperses fora d'ordenació.  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans, inerts i ramaders.  
- Grau d'execució de les obres d'infrastructura previstes per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals i el tractament de residus sòlids urbans i inerts.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no s'hi podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 11 de juny de 1996.- La directora general de Qualitat Ambiental: Gloria Arnandis Boix.