Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8084, del 14-07-2017 (2017/5617)

RESOLUCIÓ de 13 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 198/15-EAE, Ràfol de Salem, i 219/15-EAE, Oliva.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8084

Data del DOGV
:   14-07-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/5617


Data del document
:   13-06-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 13 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 198/15-EAE, Ràfol de Salem, i 219/15-EAE, Oliva. [2017/5617]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 198/15, Ràfol de Salem, i 219/15-EAE, Oliva.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Pla especial de reserva de sòl dotacional per a l'estació depuradora d'aigües residuals de Ràfol de Salem, València.  
Promotor: Ajuntament de Ràfol de Salem.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: Ràfol de Salem (València).  
Expedient: 198/3422-RGC.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió celebrada el 27 d'abril de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de Pla especial de reserva de sòl dotacional per a l'estació depuradora d'aigües residuals de Ràfol de Salem, en els termes següents:  
A) Documentació aportada  
En data 9 de novembre de 2015 va tindre entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental l'escrit del Servei Territorial d'Urbanisme de València que trasllada la sol·licitud efectuada per l'Ajuntament de Ràfol de Salem per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de reserva de sòl dotacional per a l'estació depuradora d'aigües residuals de Ràfol de Salem, València.  
La sol·licitud s'acompanya del document inicial estratègic (DIE) i de l'esborrany del pla especial. La documentació aportada, en format paper i digital, està d'acord amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
B) Planejament vigent  
El planejament vigent al municipi són les Normes subsidiàries de planejament, aprovades en data 30 d'octubre de 1984 (BOP 10.12.1984), no sotmeses al procediment d'avaluació ambiental.  
Les normes subsidiàries classifiquen actualment l'àmbit territorial del pla especial com a sòl no urbanitzable zona de protecció agrícola.  
  
C) Pla especial de reserva del sòl EDAR: objecte i justificació  
L'objecte d'aquest pla especial és fer una reserva de sòl per a possibilitar la ubicació d'una estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) al terme municipal de Ràfol de Salem (València), per a la qual cosa es requereix la reclassificació del sòl afectat per aquesta proposta que passarà de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl dotacional de la Xarxa Primària d'Infraestructura-Servei Urbà (PQI-Depuradora).  
  
De la documentació presentada, es dedueix que el pla proposat es justifica basant-se en les raons següents:  
1. L'actual planejament urbanístic, normes subsidiàries (1984), no preveu la previsió per a la ubicació de depuradora. Actualment, la població no compta amb instal·lació de depuració de les seues aigües residuals i els abocaments es produeixen en dos punts del terme, ambdós confluents al riu Micena. És per això, que es fa necessari instal·lar una estació depuradora d'aigües que evite que es realitze l'abocament a un llit públic sense depuració prèvia.  
2. La legislació sectorial requereix que la reserva de sòl per a la instal·lació de l'EDAR es realitze per mitjà d'un pla especial.  
3. S'ha realitzat, recentment, la licitació del projecte per part de l'Entitat de Sanejament (EPSAR) que, a més, l'ha inclòs en el seu pla anual d'obres per a l'any 2015, per la qual cosa cal tramitar i aprovar prèviament aquest pla especial per a possibilitar-ne la ubicació.  
  
4. L'emplaçament està pròxim al nucli urbà i no requereix llargues conduccions ni estació de bombament, i compleix, a més, les condicions de proximitat al llit i elevació sobre aquest per a evitar el risc d'inundació.  
D) Característiques del pla especial  
D.1. Àmbit de l'actuació  
L'àmbit de l'actuació s'ubica en la parcel·la número 55 del polígon número 3, amb número de referència cadastral complet 96657M02075150, i una superfície cadastral de 1.920 m², classificada com a sòl no urbanitzable protegit agrícola en el vigent planejament de Ràfol de Salem.  
La dita parcel·la, triada per a la instal·lació de la nova depuradora, és de propietat municipal, i està localitzada uns 300 m en línia recta al nord del nucli urbà, on actualment hi ha una antiga instal·lació de sanejament abandonada que porta més de trenta anys sense ús.  
  
La parcel·la queda ubicada al costat del marge esquerre del barranc del Ràfol i l'accés a aquesta es produeix des d'un camí veïnal que està en bon estat.  
D.2. Característiques  
La proposta consisteix a:  
- Establir la ubicació de la nova estació depuradora d'aigües residuals del terme municipal de Ràfol de Salem. Per a això, es proposa una reserva de sòl que compleix els requisits determinats per a aquest tipus d'instal·lacions.  
Segons s'indica en el DIE, en l'apartat 3, Desenvolupament previsible del pla, es pretenen les instal·lacions següents:  
- Pretractament.  
- Tanc Imhoff.  
- Biodisc.  
- Decantador.  
- Canal de cloració.  
- Eres d'assecatge.  
- Edifici de control.  
Cal disposar de connexions d'energia elèctrica i d'aigua potable.  
  
No s'estima la necessitat d'escometre ampliacions una vegada executada la instal·lació.  
D.3. Estimació de la capacitat de depuració  
Encara que en el document aportat no s'especifica la capacitat que es requereix per a la nova depuradora de Ràfol de Salem, podem estimar-la en funció dels habitants equivalents per a un any horitzó (25 anys) de la vida útil de la depuradora.  
Ràfol de Salem té una població de 423 habitants l'any 2016 (font INE). De les dades de població que facilita l'INE, podem deduir que el coeficient d'evolució de la població és de 0,00076, amb la qual cosa la població per a l'any horitzó (2042) s'estima en 505 habitants, la qual cosa equivaldria, amb les estimacions habituals, que la depuradora ha de ser dimensionada per a uns 589 habitants equivalents.  
  
D.4. Determinacions urbanístiques  
L'ordenació urbanística arreplegada en el pla especial determina els paràmetres següents:  
  
Tipus de dotació Xarxa primària  
Categoria Infraestructura-Servei Urbà  
Denominació PQI-Depuradora  
Ús permés Infraestructura de depuració d'aigües residuals i els seus elements auxiliars o complements necessaris  
Índex màxim d'edificabilitat neta 0,20m²t/m²s  
Normes urbanístiques i de protecció ambiental A desenvolupar en el PE  
Afeccions Llit públic: la zona de servitud del llit del riu Micena ha de quedar expedita  
  
  
D.5. Alternatives a l'emplaçament proposat  
En la documentació presentada s'analitza la possibilitat d'ubicar l'estació depuradora en uns terrenys situats a uns 500 m de la població, pròxims a la parcel·la número 20 del polígon número 3, al nord-oest del nucli urbà, al costat del barranc del Fondo. Per a aquesta ubicació, l'entitat de sanejament EPSAR va redactar un avantprojecte de depuradora, però finalment es va desestimar per requerir la instal·lació estacions de bombament i longituds importants de col·lectors, a més de la generació de servituds i de les obres i la inversió econòmica necessàries.  
  
D.6. Efectes previsibles sobre el medi ambient  
En el DIE s'analitzen aquells aspectes que poden tindre algun tipus de repercussió sobre el medi ambient segons les característiques particulars de l'activitat.  
Destaquem els aspectes més rellevants apuntats pel DIE:  
- Producció d'olors.  
S'indica que per a minimitzar les olors del tanc Imhoff s'hauria de preveure la instal·lació amb materials absorbents en les ximeneres de ventilació dels tancs.  
- Generació de sorolls.  
Els sistemes d'aireig prolongat són els que produeixen majors impactes sonors associats al funcionament dels equips d'aireig, en aquest cas bufadors, que hauran de ser amortits per mitjà de l'aïllament i la insonorització d'aquests equips. S'indica que en la valoració de l'alternativa s'ha previst l'execució d'una sala en l'edifici d'explotació per a allotjar els bufadors que tindran, a més, una carcassa insonoritzada.  
  
- Inundabilitat de la parcel·la.  
Encara que no es presenta un estudi hidrològic i hidràulic complet, en el DIE se'n fa referència. Segons s'indica, per al cabal de càlcul associat al període de retorn de 500 anys (Q=193,4 m³/s), la qual cosa és conforme amb allò que s'ha exigit en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA (2015), no són esperables inundacions en la zona d'implantació de la nova EDAR, ja que la cota de la làmina d'aigua no arriba a inundar la plataforma d'emplaçament de la nova EDAR.  
  
- Integració paisatgística.  
Escassa afecció visual.  
  
E) Consultes  
Per part de la Direcció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, d'acord amb l'article 51.1 de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les administracions públiques afectades següents:  
  
Administració pública consultada Consulta Informe  
1 Servei Territorial d'Urbanisme València 01/12/15   
2 SDG d'Ordenació, Planificació i ATES - Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge 01/12/15 15/04/16  
3 SDG d'Ordenació, Planificació i ATES - PATRICOVA 01/12/15 05/01/16  
 15/06/16 22/02/17  
4 SDG de Medi Natural - Servei d'Ordenació i Gestió Forestal 27/11/15 29/04/16  
5 Entitat Pública de Sanejament (EPSAR) 01/12/15 05/02/16  
6 Ajuntament de Castelló de Rugat 01/12/15   
  
  
F) Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, d'acord amb l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i consultada la cartografia temàtica de la Conselleria, s'observa, en relació amb l'àmbit territorial de la modificació proposada, que la modificació afecta sòl no urbanitzable protegit agrícola, que es localitza en el marge esquerre del barranc de Ràfol, encara que sobre una antiga instal·lació de sanejament abandonada.  
El Servei d'Ordenació del Territori remet, en data 5 de gener de 2016, l'informe en matèria de risc d'inundació, en què es posa de manifest:  
- La parcel·la està afectada per perillositat d'inundació derivada de l'anàlisi geomorfològica.  
- En l'apartat 5 del DIE s'inclouen referències a un estudi d'inundabilitat que s'ha elaborat per a analitzar l'afecció d'inundabilitat en la parcel·la; no obstant això, no s'aporta l'estudi d'inundabilitat complet, de manera que no es pot valorar la idoneïtat dels càlculs i de les conclusions obtingudes en l'estudi esmentat.  
- En les fases següents de tramitació del pla especial, i abans de la seua aprovació definitiva, haurà d'aportar-se l'estudi d'inundabilitat perquè siga tramitat d'acord amb el que estableix l'article 13 de la normativa del PATRICOVA, amb l'informe preceptiu de l'organisme de conca i aprovació per la Conselleria d'Habitatge, Obres Publiques i Vertebració del Territori.  
Atenent les consideracions del dit informe, el Servei d'Ordenació del Territori conclou que el Pla especial de reserva de sòl dotacional per a l'estació depuradora d'aigües residuals de Ràfol de Salem (València) està afectat per risc d'inundació i és incompatible amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
  
Per aqueix motiu, en data 11 d'abril de 2016, s'informa a l'Ajuntament de Ràfol de Salem que ha d'aportar l'estudi d'inundabilitat perquè puga ser tramitat pel Servei d'Ordenació del Territori.  
  
Rebut en data 1 de juny de 2016 l'estudi d'inundabilitat, es trasllada, amb eixida el 15 de juny de 2016, al Servei d'Ordenació del Territori perquè en procedisca amb la tramitació administrativa.  
En data 22 de febrer de 2017, es rep del Servei d'Ordenació del Territori la Resolució del director general d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, de data 19 de gener de 2017, que aprova l'estudi d'inundabilitat del Pla especial de reserva de sòl dotacional per a l'estació depuradora d'aigües residuals de Ràfol de Salem per considerar-se prou complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), i arreplegar-hi les determinacions que ha de seguir l'Ajuntament de Ràfol de Salem.  
  
En la dita resolució es posa de manifest, entre altres aspectes, els següents:  
- La Confederació Hidrogràfica del Xúquer va emetre, en data 22 de març de 2016, una resolució per la qual autoritza l'EPSAR la construcció de l'EDAR en la zona de policia.  
- La Confederació Hidrogràfica del Xúquer valida les dades i la modelització presentada per l'estudi d'inundabilitat.  
- L'estudi d'inundabilitat conté la documentació requerida per l'article 12 de la normativa PATRICOVA.  
- L'estudi d'inundabilitat determina la no-afecció per perillositat d'inundació de les instal·lacions per a períodes de retorn de 500 anys en la parcel·la on es preveu el Pla especial de reserva de sòl dotacional per a l'EDAR.  
En data 5 de febrer de 2016, es rep un informe de l'EPSAR en què s'indica:  
- El municipi de Ràfol de Salem no disposa d'instal·lació de sanejament i depuració.  
- S'ha firmat el contracte per a la redacció de projectes de diverses actuacions a incloure en el Pla d'obres de l'EPSAR per a l'exercici 3537 OSU I (Ràfol de Salem). El dit projecte preveurà l'execució d'una EDAR en la parcel·la determinada en el pla especial en tramitació. En l'actualitat, el projecte està en fase de revisió prèvia a la seua aprovació.  
- Per a la tramitació del projecte mencionat cal dotar el sòl de la qualificació urbanística adequada per a l'execució de les infraestructures.  
En aquest sentit, hem de considerar que, de conformitat amb el que estableix la Llei 2/1992, de 26 de març, del Govern Valencià, de sanejament de les aigües residuals de la Comunitat Valenciana, són d'interés comunitari la planificació, la construcció, la gestió i l'explotació de les obres i instal·lacions públiques d'evacuació, tractament, depuració i, si és el cas, reutilització d'aigües residuals procedents de les xarxes de clavegueram local.  
Com també indica el Decret 201/2008, de 12 de desembre, del Consell, pel qual es regula la intervenció ambiental en les instal·lacions públiques de sanejament d'aigües residuals, les obres, instal·lacions i activitats relacionades amb el sanejament i la depuració d'aigües comporten sempre la intenció d'una millora ambiental que aconseguisca pal·liar la incidència negativa que sobre aquest recurs natural impliquen factors com la concentració demogràfica o l'establiment d'indústries.  
  
D'altra banda, atenent la vigent normativa en matèria d'avaluació d'impacte de projectes (Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental, en allò que no contradiga la llei bàsica estatal, i els annexos del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989), si la instal·lació de l'EDAR (inclosos els seus col·lectors) no arriba als 10.000 habitants equivalents (aquest és el cas de Ràfol de Salem), no cal l'avaluació ambiental, sempre que no s'afecte espais naturals protegits, que no és el cas.  
Cal indicar que l'extrem sud de la parcel·la on es pretén la instal·lació de l'EDAR afecta sòl forestal, si bé la superfície afectada és molt xicoteta. Realitzada la consulta al Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, se'ns informa que, efectivament, en la parcel·la on es pretén instal·lar l'EDAR, es produeix una xicoteta afecció (293 m²) a sòl forestal. No obstant això, feta aquesta apreciació, només indica que, per estar pròxima al sòl forestal, s'haurà d'ajustar a allò que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, de la Conselleria de Medi Ambient, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució i treballs que es realitzen en terrenys forestals o als voltants. Per tant, estimem d'escassa incidència ambiental aquesta afecció, si bé el projecte de construcció tractarà de preservar i integrar, sempre que siga factible, la major part de superfície forestal en l'ordenació de la parcel·la i aportarà mesures concretes per a evitar el risc d'incendi, com pot ser la instal·lació d'una xarxa d'aigua contraincendis.  
  
Els principals efectes que poden derivar-se del funcionament d'aquesta instal·lació de l'EDAR, tenint resolt que no quedarà afectada per risc d'inundació de la parcel·la on s'ubicarà, deriven, per tant, de les fonts d'afecció següents:  
- De les olors, que hauran de minimitzar-se amb l'adopció de les mesures proposades en el DIE (instal·lació amb materials absorbents en les ximeneres de ventilació del tanc Imhoff).  
- Dels sorolls de la instal·lació, que hauran de minimitzar-se adoptant les mesures proposades en el DIE (insonorització dels equips d'aireig, en aquest cas bufadors).  
D'altra banda, per a l'àmbit territorial afectat per la infraestructura de sanejament EDAR, tenint en consideració que no cal una àrea de reserva per a futures ampliacions de l'EDAR i amb vista a garantir un correcte exercici de l'activitat d'aquesta infraestructura de la xarxa primària, el pla especial haurà de preveure, almenys, una zona de servitud de protecció en la qual s'excloga la implantació d'usos residencials, sanitaris, culturals i recreatius.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, en l'informe de data 15 d'abril de 2016, posa de manifest que, si bé l'actuació afectarà la infraestructura verda del territori, principalment per la seua ubicació al costat del llit del barranc de Ràfol i sòl forestal estratègic, cal considerar que la ubicació d'una nova depuradora en l'àmbit proposat no tindrà una incidència significativa en el paisatge, vista l'existència en aquest d'unes instal·lacions d'aquest tipus, així com la seua extensió. Per això, considerant viable, des d'aquest punt de vista, la reserva de sòl proposada, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, indica que el projecte que es redacte per a la futura EDAR haurà de comptar amb un estudi d'integració paisatgística, amb el contingut regulat en l'annex II de la LOTUP, que permeta valorar-ne l'afecció sobre el caràcter i la percepció del paisatge i adoptar mesures d'integració paisatgística a aquest efecte.  
  
Pel que fa a la compatibilitat de la ubicació (distància a nucli urbà) respecte a la producció d'olors d'aquesta EDAR, hem de considerar que els equips proposats per a aquesta instal·lació resulten adequats al volum d'influent a tractar:  
- En aquest sentit, el tanc Imhoff ofereix avantatges per a la depuració de les aigües residuals de xicotetes poblacions, com és el cas, amb baixos costos d'instal·lació i manteniment (necessària una neteja periòdica dels fangs), el seu escàs impacte visual (s'instal·len davall terra), baix consum energètic i no necessiten grans superfícies de terreny per a la seua instal·lació. El seu principal desavantatge és la producció d'olors, en el procés de digestió anaeròbic (produeixen derivats del sofre, nitrogen i fòsfor, majoritàriament), que hauran de minimitzar-se amb la utilització de materials absorbents en les ximeneres de ventilació.  
- El biodisc presenta, també, els avantatges següents:  
· És un procés que produeix baixa contaminació acústica.  
· Baix consum d'energia.  
· Baix requeriment de manteniment, per la facilitat en la gestió tècnica de la planta (ja que la utilització de biodiscos implica que no calga fer continus ajusts quant a la dosificació d'aire, cabal de porga, recirculació, etc., a més, el procés anaerobi produeix pocs llots i no necessita recircular-los des del sedimentador secundari, i això dóna com a resultat que el control del procés siga molt simple).  
  
· Redueixen les males olors (poden pal·liar-se en la zona de ventilació).  
· Les EDAR basades en biodiscos presenten una bona resistència a les sobrecàrregues de matèria orgànica, així com a les sobrecàrregues de materials o substàncies tòxiques.  
· La biomassa presenta, en general, bones característiques de sedimentació amb la qual cosa es disminueix el cost de l'aclariment secundari, no es necessita equip de retrollavada, perquè la rotació dels discos submergits en l'aigua residual elimina l'excés de biomassa que s'adhereix als discos.  
· Ocupen poc espai i la seua construcció és modular.  
- Els desavantatges dels biodiscos és que són sensibles als canvis de temperatura, l'aigua a tractar ha de tindre un mínim d'oxigen dissolt abans d'entrar en el biodisc i poden acumular-se sòlids en el biodisc.  
  
A la vista de les consideracions anteriors, pot estimar-se que els avantatges que es deriven del procés de tractament triat, davant dels desavantatges, juntament amb els sistemes de minimització d'afeccions proposats en el pla especial, redundaran en un impacte ambiental baix. Tot això, sense perjudici, a més, de les competències de l'òrgan de conca en el control de la qualitat de l'abocament.  
Ateses les característiques de la instal·lació proposada, la capacitat de tractament prevista (al voltant de 590 habitants equivalents, llevat que s'especifique o justifique una altra capacitat distinta) i, analitzats i valorats els efectes de la implantació d'aquesta EDAR sobre el medi ambient, el projecte constructiu de l'EDAR no requerirà avaluació ambiental, de conformitat amb la legislació autonòmica i estatal vigent, sense perjudici de sotmetre al dit procediment ambiental les actuacions de subministrament energètic (línies elèctriques) i aigua potable que per les seues característiques així ho requerisquen.  
No obstant això, el projecte constructiu de l'EDAR haurà de preveure la instal·lació dels sistemes de minimització de les afeccions acústiques i odoríferes que s'han referit en el document inicial estratègic i en aquest informe, per a la qual cosa, el projecte arreplegarà un annex específic en què es detallaran les característiques dels equips proposats, la seua ubicació i rendiment previst en la consecució dels objectius de minimització d'impactes.  
Finalment, cal indicar que la construcció d'aquesta nova EDAR a Ràfol de Salem, municipi que actualment no compta amb depuració de les seues aigües residuals, comportarà un clar benefici ambiental, i contribuirà a complir els objectius de qualitat ambiental establits en la directiva marco de l'aigua (Directiva 2000/60/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 23 d'octubre de 2000, per la qual s'estableix un marc comunitari d'actuació en l'àmbit de la política d'aigües).  
  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental, de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
H) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta de Pla especial de reserva de sòl dotacional per a l'estació depuradora d'aigües residuals de Ràfol de Salem, cal considerar que la dita actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del pla general.  
Per això, d'acord amb el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i atés, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la dita llei, que la proposta de Pla especial de reserva de sòl dotacional per a l'EDAR de Ràfol de Salem (València) no té incidència significativa en el model territorial del dit municipi, no produeix increment significatiu en el consum de recursos, no comporta afecció significativa sobre elements del patrimoni natural, contribueix a la consecució dels objectius ambientals de la Directiva marc de l'aigua, amb efectes favorables per aconseguir la depuració d'aigües residuals, i tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla especial de reserva de sòl dotacional per a l'EDAR de Ràfol de Salem no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient tenint en compte les determinacions que més avant s'assenyalen.  
  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol:   
  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de reserva de sòl dotacional per a l'EDAR de Ràfol de Salem, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació del pla d'acord amb la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents.  
  
1. La redacció definitiva del Pla especial de reserva de sòl dotacional per a l'EDAR de Ràfol de Salem inclourà en la seua normativa que el projecte que es redacte per a la futura EDAR haurà de comptar amb:  
1) Un estudi d'integració paisatgística, amb el contingut regulat en l'annex II de la LOTUP, que permeta valorar-ne l'afecció sobre el caràcter i la percepció del paisatge, i adoptar mesures d'integració paisatgística a aquest efecte, aportant-hi l'informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge i incorporant-hi les determinacions que en aquest s'indiquen.  
2) Les determinacions establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener, de la Conselleria de Medi Ambient, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució i treballs que es realitzen en terrenys forestals o als seus voltants. S'arreplegaran, concretaran i valoraran en el projecte les mesures contra incendis.  
3) La descripció i les característiques dels sistemes de minimització de les afeccions acústiques i odoríferes de la instal·lació.  
2. L'Ajuntament de Ràfol de Salem haurà d'atendre les determinacions arreplegades en la Resolució del director general d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, de data 19 de gener de 2017, per la qual s'aprova l'estudi d'inundabilitat del Pla especial de reserva de sòl dotacional per a l'EDAR de Ràfol de Salem.  
3.. Haurà d'aportar-se un informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació del Pla especial de reserva de sòl dotacional per a l'EDAR de Ràfol de Salem, en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
  
ANNEX I  
Pla especial de reserva de sòl dotacional EDAR - Ràfol de Salem  
Situació de la parcel·la en el planejament vigent  
  
Fig. 1. Situació de la parcel·la prevista per a l'EDAR amb referència al planejament vigent a Ràfol de Salem (València)  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Vist tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda:   
  
  
Emetre l'informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de reserva de sòl dotacional per a l'EDAR de Ràfol de Salem, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que, contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 27 de abril de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas».  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Títol: Ordenança municipal reguladora de declaracions.  
Responsables i llicències urbanístiques  
Promotor: Ajuntament d'Oliva.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: Oliva (València).  
Número d'expedient: 219/7290-JPI.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 27 d'abril de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe Ambiental i Territorial Estratègic de l'Ordenança municipal reguladora de declaracions responsables i llicències urbanístiques d'Oliva, en els termes següents.  
En data 15 de desembre de 2015, ha tingut entrada, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental estratègica de l'Ordenança municipal reguladora de declaracions responsables i llicències urbanístiques.  
  
Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici, remesa a l'Ajuntament d'Oliva, s'acompanya de:  
- Còpia de l'esborrany de l'ordenança que es tramita.  
- Còpia de l'informe jurídic previ municipal de data 24 de novembre de 2015.  
- Còpia dels articles de les Normes urbanístiques (NU) del Pla general d'Oliva que resultaran modificats per l'ordenança.  
El 27 de gener de 2017 es comunica, a l'Ajuntament d'Oliva, l'obertura de l'expedient (exp. 219/9655-QOY).  
  
Planejament vigent  
El planejament municipal vigent al terme municipal d'Oliva el constitueix el pla general, aprovat definitivament en data 30 de novembre de 1982.  
Posteriorment, es va iniciar la revisió del pla general, i es va emetre document de referència de data 18 d'octubre de 2010 (exp. 146/0339-RCP). El dit document de referència va ser caducat per la Resolució del director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de 6 de juny de 2016.  
  
Objecte i justificació  
Objecte. Tal com arreplega l'article 1 de l'ordenança, aquesta es redacta en desplegament del que disposen les normes urbanístiques del Pla General d'Oliva i el seu objecte és la regulació del procediment d'atorgament de les llicències urbanístiques, així com del control de les declaracions responsables.  
El contingut de l'ordenança se circumscriu als documents que han de presentar-se per a sol·licitar de l'Ajuntament d'Oliva les llicències urbanístiques que s'assenyalen a continuació, així com les actuacions que integren els procediments corresponents. Els procediments indicats són:  
· Sol·licitud de llicència d'edificació.  
· Sol·licitud de llicència de demolició.  
· Sol·licitud de llicència d'intervenció.  
· Sol·licitud de llicència de parcel·lació o certificació d'innecessarietat.  
· Sol·licitud de llicència urbanística de complex immobiliari o de divisió horitzontal tombada.  
· Sol·licitud de llicència d'ocupació de via pública.  
· Declaració responsable d'obres de reforma d'edificis, instal·lacions, construccions i altres obres específiques.  
· Declaració responsable de primera ocupació.  
· Declaració responsable de segona o posterior ocupació.  
· Comunicació de transmissió de llicències urbanístiques.  
Justificació de l'informe municipal que acompanya la documentació de l'ordenança proposada, s'indica que no es regulen la totalitat de procediments, sinó únicament els descrits o enumerats en el punt anterior, i en queden exclosos la regulació dels procediments de concessió d'activitats regulades en la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, així com en la Llei 14/2010, de 3 de desembre, de la Generalitat, d'espectacles públics, activitats recreatives i establiments públics, per als quals l'Ajuntament elaborarà i aprovarà a futur la seua pròpia ordenança.  
Es tracta d'una ordenança que limita la regulació d'aspectes formals de tramitació administrativa interna del mateix Ajuntament. No conté regulació d'aspectes específics, morfològics o ornamentals propis de les Ordenances de policia de l'edificació, ni té el contingut de les ordenances que han de formar part dels plans i instruments d'ordenació detallada, plans parcials i plans especials. No obstant això, aquesta ordenança, tot i tractar-se d'una mera regulació de procediments administratius, incideix i modifica alguna de les normes del pla general contingudes en el títol IV.  
D'acord igualment amb el document d'inici, i atés que l'ordenança no conté cap disposició enquadrable en el concepte estricte d'ordenació detallada, i molt menys estructural, el procediment per a la seua aprovació hauria d'ajustar-se al comú previst per a ordenances i reglaments en la Llei 7/1985, de 2 d'abril. D'acord amb aquesta, l'aprovació inicial seria per part del Ple, se sotmetria a informació pública i audiència dels interessats pel termini mínim de trenta dies hàbils, i, posteriorment, després de la resolució de les reclamacions i suggeriments, l'aprovació definitiva i la seua publicació.  
Es conclou en l'informe municipal presentat que, tal com s'ha manifestat, l'ordenança conté únicament aspectes formals i procedimentals de tramitació de les llicències urbanístiques, que no obstant això i d'acord amb el que s'hi exposa, no hauria de formar part de l'ordenació detallada i, per tant, del pla general.  
Àmbit. Aquesta ordenança comprén l'àmbit de la totalitat del terme municipal.  
Alternatives. D'acord amb la documentació presentada no hi ha alternatives des del punt de vista ambiental en tractar-se d'una modificació normativa i procedimental de les ordenances.  
  
Consultes realitzades  
Per part de l'òrgan ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), la documentació aportada s'ha sotmés a consulta de:  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
02/02/16 04/08/16 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Direcció Territorial de València. Servei d'Urbanisme  
  
  
  
Nota: els informes rebuts es poden consultar en la pàgina web www.cma.gva.es/eae, una vegada s'emeta aquest informe ambiental i territorial estratègic (IATE).  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, d'acord amb l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
La Direcció Territorial de València remet l'informe, en data 4 d'agost de 2016, en el qual s'estableix que, des del punt de vista de les competències del Servei Territorial d'Urbanisme i pel que fa a les determinacions de caràcter urbanístic que incideixen en la proposta, s'indica:  
  
· L'ordenança proposada es limita als documents que han de presentar-se i les actuacions que integren els procediments per a sol·licitar llicències urbanístiques que s'indiquen: llicències d'edificació, demolició, intervenció, parcel·lació, complex immobiliari o divisió horitzontal, ocupació de via pública, declaracions responsables de reforma, primera i segona o posteriors ocupacions, i comunicació transició de llicències.  
  
· Les obres en qüestió hauran d'estar d'acord amb el planejament i la resta de normes aplicables. Amb tot això, el document presentat no té com a objecte la regulació de determinacions de caràcter estructural i, per tant, no en correspon l'aprovació a la conselleria. Atés que es modifiquen determinats preceptes de les normes urbanístiques (NU) del pla general i, per tant, del planejament vigent, haurà de respectar-se el que estableix el títol III del llibre I de la LOTUP.  
· Es recomana precisar en la disposició derogatòria els articles de la normativa del pla general que perden la seua vigència.  
En conclusió, es considera que de les modificacions proposades no es derivaran efectes significatius per al medi ambient des de la visió de les competències urbanístiques del Servei Territorial d'Urbanisme.  
Realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i consultada la cartografia temàtica de la Conselleria, s'observa que l'ordenança proposada no té efectes significatius sobre el medi ambient, ja que els canvis proposats es limiten a la regulació d'aspectes formals de tramitació administrativa del mateix ajuntament, sense que les dites modificacions procedimentals tinguen incidència ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
Quant a la consideració com a òrgan ambiental autonòmic com a competent en la redacció d'aquest informe ambiental i territorial estratègic, cal assenyalar que, si bé la redacció actual de l'article 48 de la LOTUP permetria la consideració com a òrgan ambiental del mateix Ajuntament, l'expedient va tindre entrada en la Direcció de Medi Natural i Avaluació Ambiental el 15 de desembre de 2015 i la publicació de la LOTUP, en l'actual redacció, va tindre lloc el 31 de desembre de 2015, per la qual cosa, als efectes l'òrgan ambiental competent serà l'autonòmic, que proposa la següent  
  
Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, la proposta d'ordenança avaluada no influeix en altres plans o programes, no té incidència en el model territorial vigent, ni conté regulació sobre aspectes específics, morfològics o ornamentals i, tenint en consideració els informes emesos, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de l'ordenança municipal reguladora de declaracions responsables i llicències urbanístiques d'Oliva (València) no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol:  
  
Emetre l'informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'ordenança municipal reguladora de declaracions responsables i llicències urbanístiques d'Oliva, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de l'ordenança d'acord amb la seua normativa sectorial i les directrius dels informes emesos.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació del pla en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La comissió d'avaluació ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l??article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Vist tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda:   
  
  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'ordenança municipal reguladora de declaracions responsables i llicències urbanístiques d'Oliva, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
Notificar als interessats que, contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 27 abril de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 13 de juny de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.