Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6232, del 24-03-2010 (2010/3175)

ORDE 11/2010, de 26 de febrer, de la consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sobre qüestions generals aplicables al conjunt d'ajudes incloses en la sol·licitud única dins del marc de la política agrària comuna (PAC) a la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2010/02/26/11/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   6232

Data del DOGV
:   24-03-2010

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2010/3175


Data del document
:   26-02-2010

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * legislació
    * FEOGA
    * ajuda a l'agricultura

ORDE 11/2010, de 26 de febrer, de la consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sobre qüestions generals aplicables al conjunt d'ajudes incloses en la sol·licitud única dins del marc de la política agrària comuna (PAC) a la Comunitat Valenciana. [2010/3175]  
A principi de 2009 es va publicar en el DOUE el Reglament (CE) 73/2009, de 19 de gener de 2009, pel qual s'establixen disposicions comunes aplicables als règims d'ajuda directa als agricultors en el marc de la política agrícola comuna i s'instauren determinats règims d'ajuda als agricultors i pel qual es modifiquen els reglaments (CE) núm. 1290/2005, (CE) núm. 247/2006 i (CE) núm. 378/2007, i es deroga el Reglament (CE) núm. 1782/2003, reforma denominada col·loquialment com a revisió mèdica.  
Per a desplegar-lo, la Comissió ha publicat diversos reglaments. Concretament es tracta dels reglaments (CE) següents: núm. 639/2009, de 22 de juliol; núm. 1120/2009, de 29 d'octubre; núm. 1121/2009, de 29 d'octubre; i 1122/2009, de 30 de novembre.  
Així mateix, com a conseqüència de la innovació anterior en la normativa comunitària, el Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí ha dictat diverses normes a l'empara de la competència que l'article 149.1.13 de la Constitució Espanyola reserva a l'Estat. Concretament, estes normes són el Reial Decret 486/2009, de 3 d'abril, pel qual s'establixen els requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals que han de complir els agricultors que reben pagaments directes en el marc de la política agrícola comuna, els beneficiaris de determinades ajudes de desenvolupament rural i els agricultors que reben ajudes en virtut dels programes de suport a la reestructuració i reconversió i a la prima per arrancada de la vinya, i el Reial Decret 1680/2009, de 13 de novembre, sobre l'aplicació del règim de pagament únic en l'agricultura i la integració de determinades ajudes agrícoles en este a partir de l'any 2010.  
Per tant, atés que la regulació del règim jurídic de les subvencions vinculades a la sol·licitud única es troba prou detallat en el marc normatiu comunitari i estatal de referència, la present norma tan sols es limita a abordar les qüestions procedimentals de detall no previstes allí. És aplicable a tot el conjunt normatiu de desenvolupament dels reglaments comunitaris la previsió que conté l'article 6 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre de 2003, General de Subvencions.   
A més, es considera procedent efectuar un tractament conjunt en un mateix text de les diferents ajudes que confluïxen en la sol·licitud única per tal d'afavorir més claredat en el tractament unitari de la sol·licitud i facilitar la gestió de les possibles modificacions i adaptacions posteriors que puguen anar produint-se.  
En tot cas, tenint en compte la necessitat de facilitar per part d'estats membres l'aplicabilitat de la normativa comunitària, tal com obliga l'article 4.3 del TUE, amb esta norma s'efectua el desenvolupament a la Comunitat Valenciana del marc normatiu mencionat que es dicta en l'exercici de la competència de desenvolupament del dret comunitari sobre la matèria, prevista per l'article 49, apartats 4 i 3.3, del vigent Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana.  
Per això, fent ús de les atribucions conferides en els articles 37 i 28e de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, i en l'article 47.11 del Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana,  
ORDENE  
Article 1. Objecte i àmbit d'aplicació  
1. En esta orde s'establix la normativa aplicable a la sol·licitud única de les ajudes següents, vinculades al Fons Europeu Agrícola de Garantia (FEAGA):  
a) Pagament desacoblat corresponent a les ajudes integrades en el pagament únic.  
b) Pagament dels règims específics per superfície: els règims específics que progressivament passen a integrar-se en les ajudes desacoblades passaran a estar compresos en la lletra anterior sempre que complisquen els requisits previstos en la normativa de referència.  
c) Els règims d'ajuda per bestiar boví previstos en la normativa de referència.  
d) Ajudes específiques i pagaments addicionals als productors previstos en la normativa de referència.  
2. Així mateix, esta norma conté la regulació de les ajudes agroambientals i d'indemnització compensatòria, tal com estiguen previstes en els reglaments comunitaris relatius a les ajudes finançades a través del Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER).  
Article 2. Normativa de referència  
S'entendrà per normativa de referència els reglaments comunitaris i els reials decrets estatals, de caràcter sectorial, vigents en cada moment en què es detallen les condicions, els requisits i els pressupostos per a l'aplicació de les ajudes previstes en l'article anterior que vinculen el contingut d'esta orde. En l'annex I d'esta orde consta la llista de la normativa de referència.  
En el supòsit de les ajudes agroambientals i d'indemnització compensatòria, la normativa de referència estarà formada, a més, pels requisits i les condicions previstos en les directrius estratègiques comunitàries, els plans estratègics nacionals i en el Pla de Desenvolupament Rural de la Comunitat Valenciana (PDRCV) que haja sigut prèviament aprovat per l'òrgan competent de la UE. En els annexos II i III d'esta orde es recull la regulació aprovada i continguda en el PDRCV referida respectivament a les ajudes agroambientals i d'indemnització compensatòria.  
Per a la interpretació del sentit i l'abast de la terminologia expressada en esta orde cal ajustar-se a les definicions que conté la normativa de referència.  
Article 3. Requisits dels beneficiaris  
A més dels requisits genèrics previstos en la normativa de referència, als beneficiaris de les ajudes previstes en l'apartat 2 de l'article 1 d'esta orde i a les ajudes de l'apartat 1 de l'article 1 en què hi haja aportació de fons nacionals, els són aplicables les prohibicions per a obtindre la condició de beneficiari previstes en l'article 13.2 de la Llei 38/2003, General de Subvencions, i les obligacions que conté l'article 14 del mateix text legal. A l'efecte, ha de constar en la sol·licitud la declaració responsable sobre el compliment dels requisits previstos en l'article 13.2 mencionat.  
No obstant això, llevat de manifestació en contra del sol·licitant, amb la presentació de la sol·licitud s'autoritza l'administració actuant perquè puga efectuar la consulta de les dades sobre el compliment de les seues obligacions tributàries i de Seguretat Social.  
Quan es tracte de comunitats de béns, s'identificaran les persones físiques o jurídiques que les integren, amb la indicació de les quotes percentuals respectives sobre la cosa comuna, i caldrà designar, en estos casos, un representant de la comunitat. El document de representació de comunitats de béns ha d'anar signat pel representant i, almenys, pels representats que representen la majoria de quotes sobre la cosa comuna.  
En el supòsit de comunitats de béns, es comprovarà en relació amb totes les persones integrants el compliment de les seues obligacions tributàries i, si s'escau, el compliment de les seues obligacions amb la Seguretat Social.  
Cal complir tots els requisits de condicionalitat tal com es preveuen en la normativa de referència.  
Article 4. Convocatòries  
Anualment s'efectuarà la convocatòria de les ajudes vinculades a la sol·licitud única, per mitjà d'una resolució del director de l'Agència Valenciana de Foment i Garantia Agrària. En la convocatòria cal especificar obligatòriament:  
a) Indicació de la disposició en què s'establixen les bases reguladores.  
b) Crèdits pressupostaris a què s'imputa la subvenció i quantia total màxima de les subvencions convocades dins dels crèdits disponibles o, si no n'hi ha, quantia estimada de les subvencions.  
c) Termini de presentació de la sol·licitud única.  
d) Relació de les ajudes concretes vinculades a la sol·licitud única convocades per mitjà de la resolució.  
e) Requisits concrets per a poder obtindre la condició de beneficiari en cada règim d'ajuda.  
f) Règims en què es podrà utilitzar la sol·licitud preemplenada.  
g) Documentació que cal adjuntar preceptivament a la sol·licitud única tenint en compte allò que s'establix en la normativa de referència i en esta orde.  
h) Termini màxim de modificació de la sol·licitud única i, si s'escau, identificació del termini de presentació extemporània de modificacions de sol·licitud.  
i) Data límit per a efectuar al·legacions al SIGPAC.  
j) Relació total de les obligacions que comporta el compliment de la condicionalitat.  
k) Relació de compromisos per línies d'ajudes FEADER.  
l) Règim de publicitat de les subvencions concedides.  
m) Percentatge màxim de reducció no penalitzable de superfície en relació amb les ajudes previstes en l'apartat 2 de l'article 1 d'esta orde.  
n) Superfície mínima d'ampliació anual de compromisos en ajudes previstes en l'apartat 2 de l'article 1 d'esta orde.  
o) Compatibilitat dels règims d'ajuda.  
p) Tràmits a realitzar a través de mitjans electrònics en aplicació de l'article 38 d'esta orde.  
q) Indicació de municipis als quals pot resultar d'aplicació alguna de les mesures en relació amb les ajudes previstes en l'apartat 2 de l'article 1 d'esta orde.  
Article 5. Competència per a la tramitació  
1. En els casos en què es dirigisca una sol·licitud a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i la competència per a la tramitació, segons la normativa de referència, corresponga a una altra comunitat autònoma, i sense perjudici de la possibilitat prevista en l'article 20.2 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, l'òrgan competent dictarà una resolució d'incompetència que posarà fi a la via administrativa sobre la base de l'article 109d del mateix text legal.  
2. S'aplicarà a les sol·licituds que puguen ser remeses a la Comunitat Valenciana, a l'efecte de les disposicions de l'article 24.4 d'esta orde, la data d'entrada prevista en l'article 42.3b de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
Article 6. Sol·licitud  
1. Els agricultors titulars d'una explotació agrària que desitgen obtindre durant l'any alguna de les ajudes esmentades en l'article 1 han de presentar una sol·licitud única en els termes que es preveuen en la resolució de convocatòria de l'ajuda.  
2. Sense detriment del que es preveu en el punt anterior, per a l'elaboració i la presentació de les sol·licituds s'utilitzarà preferentment l'aplicació informàtica dissenyada a este efecte per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, disponible en entitats col·laboradores, OCAPA i direccions territorials de la Conselleria.  
3. En el supòsit de les ajudes FEADER vinculades a la sol·licitud única, es presentarà una sol·licitud d'ajuda inicial i anualment caldrà presentar una sol·licitud de pagament per a tindre dret al cobrament de l'ajuda.  
Article 7. Contingut de la sol·licitud única  
1. El contingut de la sol·licitud atendrà el contingut mínim previst en la normativa de referència, que serà indicat degudament en la resolució de convocatòria de l'ajuda i que estarà recollit en els impresos que es facilitaran a les oficines de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i a les entitats col·laboradores.  
2. A la sol·licitud s'adjuntarà, si no l'han presentada ja en les campanyes anteriors o si n'hi ha modificacions, la documentació de caràcter general i la documentació específica per a cada règim d'ajuda que es detalle en la normativa de referència i en la convocatòria d'ajudes.  
3. S'emplenaran tots els apartats de les sol·licituds i tots els fulls han d'anar signats pel titular de l'explotació o la persona degudament autoritzada per ell respecte d'això. En tot cas, quan el sol·licitant actue a través de representant, este haurà d'acreditar per qualsevol mitjà vàlid en dret tal condició en el moment de presentar la sol·licitud, com també consignar en la sol·licitud les seues dades personals. Si la sol·licitud es realitza amb l'aplicació informàtica disposada a este efecte per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació n'hi ha prou amb signar el primer full de la sol·licitud.  
Article 8. Declaracions responsables  
La sol·licitud d'ajuda inclourà la declaració expressa del sol·licitant en què s'afirme que té coneixement de les condicions aplicables per a la concessió de les ajudes, declaració del compliment dels requisits obligatoris amb la formulació dels compromisos específics assumits en cada ajuda i declaració global de coneixement de tots els requisits aplicables a la condicionalitat.  
Article 9. Sol·licitud preemplenada  
Els sol·licitants que presenten una sol·licitud única sense canvis respecte a la sol·licitud de l'any anterior han de presentar l'imprés preemplenat, que s'entregarà a l'interessat en els termes previstos en la normativa de referència.  
En la convocatòria anual d'ajudes s'establiran els règims a què siguen aplicables este apartat. En estos casos no caldrà efectuar presentació de documentació addicional llevat de les declaracions sobre el compliment de la condicionalitat en tota la seua explotació.  
En els casos en què hi haja alguna sol·licitud en què es declaren superfícies coincidents amb altres sol·licitants i no es trobe resolta l'atribució de la seua disponibilitat no podrà utilitzar-se la via prevista en este article.  
Article 10. Lloc de presentació  
1. Les sol·licituds d'ajuda es dirigiran a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació quan l'explotació o la major part de la superfície d'esta es trobe al territori de la Comunitat Valenciana. Les sol·licituds poden presentar-se als llocs i de les maneres previstos en l'article 38.4 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
Article 11. Termini de presentació  
1. El termini de presentació de les sol·licituds d'ajuda única és el comprés entre el dia 1 de febrer i el 30 d'abril. Es consideraran així mateix les possibles modificacions de l'anterior termini que es puguen establir en la normativa estatal i que ha de constar expressament en la convocatòria anual de l'ajuda.  
2. A més del que es preveu en l'apartat anterior, quan les primes per sacrifici se sol·liciten per animals sacrificats en un altre estat membre de la Unió Europea o exportats vius a països tercers, les sol·licituds de primes per sacrifici es presentaran segons el que es preveu en la normativa estatal que constarà en la convocatòria anual de l'ajuda.  
3. Les sol·licituds que es presenten amb retards superiors a 25 dies naturals una vegada vençut el termini de sol·licitud es consideraran inadmissibles, i no serà procedent en estos casos apreciar la concurrència de cap supòsit de força major o de circumstàncies excepcionals.  
Article 12. Modificació de sol·licituds  
1. Respecte a la possibilitat de modificar les sol·licituds úniques ja presentades, la resolució de convocatòria anual contindrà la data límit per a les modificacions.  
2. Dins del termini anterior només seran admissibles les modificacions previstes en la normativa de referència.  
Article 13. Casos de força major o circumstàncies excepcionals  
En els casos en què la normativa de referència preveja la possibilitat de valorar la concurrència de casos de força major i circumstàncies excepcionals, estes circumstàncies s'han d'acreditar dins del termini previst en la normativa de referència, amb la presentació de la documentació següent:  
a) Defunció de l'agricultor: certificat de defunció del Registre Civil.  
b) Incapacitat laboral de llarga duració: cal aportar certificat mèdic o certificat del centre gestor de la Seguretat Social en què constarà un temps d'incapacitat que comprenga almenys la mitat del termini no atés.  
c) Catàstrofe natural greu que haja afectat seriosament les terres agràries de l'explotació: perquè concórrega este supòsit cal ajustar-se fonamentalment a l'existència de declaració de zona catastròfica a l'àrea afectada pels danys excepcionals o a la zonificació prevista en procediments de concessió directa de subvencions, estatals o autonòmiques, en què es reconega l'existència de catàstrofes naturals.  
d) Destrucció accidental dels locals ramaders de l'explotació: s'acreditarà, entre altres mitjans, per mitjà de documents de pagament d'asseguradores de riscos, documents notarials, administratius i judicials o certificats emesos per les persones que en l'exercici degudament col·legiat de la seua professió que posseïsquen estes funcions entre les seues comeses, sempre que de tots els documents mencionats se'n desprenga clarament la causa accidental.  
e) Epizoòtia que haja afectat una part o la totalitat del bestiar de l'agricultor: s'acreditarà per mitjà de la declaració efectuada a l'autoritat competent en matèria de sanitat animal i amb els efectes que esta autoritat preveja.   
Article 14. Declaracions de superfícies coincidents  
1. En els casos en què es comprove l'existència d'una coincidència en la declaració de superfícies per diferents sol·licitants es requerirà els dos declarants perquè acrediten documentalment a qui en correspon la disponibilitat. En la notificació seran informats que tenen el dret d'accedir a l'expedient en què s'ha declarat la superfície coincident.  
2. Es considerarà que el sol·licitant té la disponibilitat quan:  
a) Directament, atenga el requeriment en termini i aconseguisca acreditar documentalment la disponibilitat.  
b) Indirectament, quan no haja acreditat directament la disponibilitat i l'altre declarant aporte un document en què manifeste que no li correspon la disponibilitat de la superfície coincident.  
3. Quant al declarant que, de manera directa o indirecta, no aconseguisca acreditar la disponibilitat de les superfícies sol·licitades:  
Si ha atés el requeriment en termini aportant un document exprés en què manifesta que no li correspon la disponibilitat de la superfície controvertida, la superfície coincident no es computarà per a fixar la superfície determinada.  
En canvi, si no atén el requeriment en termini i l'altre sol·licitant ha acreditat documentalment la disponibilitat, es podrà valorar esta circumstància com un indici d'intencionalitat a l'efecte de l'aplicació de les reduccions.  
4. Quan no s'acredite la disponibilitat per cap dels sol·licitants, la superfície coincident no es considerarà superfície determinada i es descomptarà la superfície no justificada per cada un dels sol·licitants. No obstant això, si en alguna campanya posterior es reitera la mateixa duplicitat no resolta, es presumirà la intencionalitat en la sobredeclaració del declarant que sol·licite ajudes per eixa superfície i no acredite directament la disponibilitat aportant document probatori amb la sol·licitud.  
5. Excepte en el cas de persistència no resolta previst en l'apartat anterior, en els casos en què la declaració de superfícies coincidents es produïsca respecte a una sol·licitud simplificada efectuada segons les disposicions de l'article 9 d'esta orde, es presumirà vàlida la informació de la sol·licitud simplificada i correspondrà a l'altre declarant l'acreditació de la disponibilitat de la superfície coincident. Si es produïx l'acreditació, la sol·licitud efectuada com a simplificada deixarà de tramitar-se amb tal caràcter.  
Article 15. Cessió de la sol·licitud  
1. En les ajudes previstes en l'apartat 1 de l'article 1 d'esta orde serà possible efectuar la cessió de la condició de sol·licitant de l'ajuda, amb la condició que se cedisca la totalitat de l'explotació, i no seran admissibles, per tant, les cessions parcials. El cessionari haurà de complir els requisits genèrics previstos en l'article 3 d'esta orde i tots els requisits previstos en la normativa de referència.  
2. Respecte al termini per a la comunicació de la cessió de la sol·licitud a l'autoritat competent, s'haurà d'efectuar dins dels terminis següents:   
a) En els casos en què la cessió s'origine per una situació aliena a la voluntat dels intervinents, s'establix un termini màxim de 4 mesos des que es produïsca la causa originadora de la cessió.  
b) Quan la cessió s'origine com a conseqüència d'un acte dependent de la voluntat de les parts intervinents, s'establix un termini màxim de 2 mesos des que es produïsca la causa originadora de la cessió.  
Amb independència del termini mencionat adés no es podran tindre en compte les comunicacions de cessions que reba l'òrgan competent una vegada que s'haja confeccionat la proposta de pagament.  
3. El cessionari acreditarà l'existència de la transmissió de la totalitat de l'explotació, de la qual deriva la seua condició d'interessat, aportant una còpia del document exigit en la normativa aplicable per a efectuar la cessió de l'explotació de què es tracte. En el supòsit d'arrendaments, es tindrà en compte el que s'establix en l'apartat 2 de l'article 11 de la Llei 49/2003, de 26 de novembre, d'Arrendaments Rústics. En el cas que el cedent o el cessionari siguen una comunitat de béns, cal complir el que es preveu en l'article 3 d'esta orde.  
4. Esta cessió no es considera transmissió dels drets de pagament únic i, per tant, per a la transmissió efectiva cal tramitar l'oportuna comunicació de transferència de dret basant-se en el que es preveu en la normativa de referència. No obstant això, quan haja comunicat prèviament la cessió de la sol·licitud de pagament, no serà necessari que presente la documentació acreditativa que ja s'haja presentat per a la cessió de la sol·licitud, i tan sols caldrà identificar, en este cas, l'expedient en què es va produir la cessió de la sol·licitud i documentació ja presentada.  
Article 16. Subrogació de compromisos en ajudes FEADER  
En el cas que es tracte de les ajudes previstes en l'apartat 2 de l'article 1 d'esta orde, la cessió de l'explotació pot ser total o parcial. En estos casos, el cessionari ha d'adherir-se de manera expressa al compromís assumit inicialment pel cedent i per tot el temps que reste fins al final del període de programació. En el cas que el cessionari no manifeste expressament la voluntat adhesiva, el cedent està obligat a reemborsar les ajudes percebudes, excepte en els supòsits previstos en la normativa de referència.  
Les subrogacions de compromisos anteriors s'han de comunicar dins dels terminis previstos en l'apartat 2 de l'article anterior.  
Quan la normativa de referència es referisca al compliment d'una part significativa del compromís, ha d'haver transcorregut almenys la mitat del termini del període d'execució que haja assumit el sol·licitant inicial.  
Article 17. Transformacions i adaptacions de compromisos en ajudes FEADER  
1. En el supòsit que es tracte de les ajudes previstes en l'apartat 2 de l'article 1 d'esta orde, poden autoritzar-se les transformacions i adaptacions dels compromisos subscrits, tenint en compte allò que es preveu a este efecte en la normativa de referència. Quan el beneficiari resulte privat de l'ús de les superfícies afectes als compromisos per situacions que s'imposen com a conseqüència de l'exercici d'una potestat de caràcter públic, es poden adaptar els compromisos subscrits quan així resulte possible.  
2. Durant la vigència d'un compromís no poden intercanviar-se les parcel·les per les quals es percep l'ajuda, excepte en el cas de cultius sotmesos a rotació i a les superfícies de vinya de vinificació en procés de reestructuració. En el cas de vinya de vinificació les condicions d'aplicació del que es preveu en este article s'establiran en la resolució de convocatòria anual.  
Article 18. Reduccions i ampliacions de superfícies objecte de compromisos en ajudes FEADER  
1. En el supòsit que es tracte de les ajudes previstes en l'apartat 2 de l'article 1 d'esta orde es considerarà que les reduccions de superfícies afectes al compromís són canvis insignificants quan estos no superen el percentatge màxim previst en la convocatòria anual sobre la superfície determinada per a la percepció de l'ajuda.   
2. En la convocatòria anual es fixarà la superfície mínima, per grups de cultiu, per a poder acceptar ampliacions de superfícies en relació amb els compromisos ja subscrits en les mateixes condicions que les previstes inicialment. La petició d'ampliació de superfície, perquè produïsca efecte, s'ha de realitzar dins del termini previst per a la presentació de la sol·licitud única.  
Article 19. Sol·licituds de modificació del SIGPAC  
1. A l'efecte previst respecte de l'admissibilitat de superfícies i del control encreuat, es pot sol·licitar la modificació de la informació que conté el SIGPAC, llevat de les modificacions que facen referència al canvi de morfologia de les parcel·les.  
2. Perquè la modificació produïsca efecte en una convocatòria determinada, la sol·licitud de modificació s'efectuarà com a màxim fins al dia previst en la convocatòria anual de l'ajuda. A l'efecte previst en l'article 42.3 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, es fixa en sis mesos el termini màxim per a resoldre el procediment de sol·licitud de modificació.  
3. Es farà constar en la sol·licitud única l'existència de la sol·licitud de modificació efectuada, i també les dades identificatives de la sol·licitud de modificació que figuren en el model de sol·licitud.   
4. Respecte al procediment de concessió de l'ajuda, els centres gestors, en els casos en què hi haja pendent de resoldre una modificació de l'apartat primer d'este article, poden sol·licitar informe a l'òrgan competent. L'informe s'ha d'emetre en el termini màxim de 2 mesos i una vegada sol·licitat l'informe es considerarà vinculant.  
Article 20. Dades que es troben en poder de registres administratius utilitzats en els controls  
1. En els supòsits en què cal tindre en compte dades que contenen altres registres administratius, els interessats poden modificar les dades allí contingudes perquè produïsquen efectes en la mateixa campanya en què s'efectua la sol·licitud única, sempre que la sol·licitud de modificació s'haja sol·licitat abans de la finalització del termini previst per a la modificació de la sol·licitud única.  
2. No obstant això, no es tindran en compte les sol·licituds de modificacions de registres administratius que, a pesar d'haver-se realitzat en el termini previst en l'apartat anterior, no hagen sigut aportats al procediment abans de la fi del termini previst per a realitzar al·legacions en el tràmit d'audiència.  
3. L'òrgan gestor de la subvenció, en els casos que siga tècnicament possible, pot accedir directament a les dades que contenen els registres administratius mencionats sense necessitat que concórrega el consentiment del titular, sobre la base del que es preveu en l'article 10.4ª i c del Reial Decret 1720/2007, de 21 de desembre, pel qual s'aprova el reglament de desplegament de la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal. Quan puga realitzar-se la consulta directament, en la convocatòria anual no se sol·licitarà la corresponent documentació acreditativa de les dades que contenen els registres al·ludits.  
Article 21. Error obvi o manifest  
1. Per a l'apreciació de l'existència de l'error obvi o manifest previst per la normativa comunitària, cal que este siga reconegut prèviament per l'autoritat competent i tan sols es pot referir a errors que tinguen l'origen en les dades incorporades en la sol·licitud única.  
2. Amb caràcter general, no es tindran en compte les al·legacions d'errors obvis o manifestos que es realitzen després del tràmit d'audiència, sobre la base del que es preveu en l'article 79.1 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
Article 22. Ajudes de concurrència competitiva  
1. En relació amb les ajudes previstes en l'apartat 2 de l'article 1 d'esta orde, en els casos en què no hi haja prou fons per a atendre el pagament de les ajudes convocades, es recorrerà als criteris de prioritat previstos en el PDRCV. Només en este supòsit d'insuficiència pressupostària s'ha de reunir la comissió de valoració, que efectuarà l'avaluació de les sol·licituds. En estos casos, la resolució posterior que es prenga es pot notificar als interessats per mitjà de la publicació substitutiva en el DOCV.  
2. En el supòsit d'ajudes d'indemnització compensatòria per als agricultors de zones amb dificultats naturals de la Comunitat Valenciana, quan calga recórrer a la concurrència competitiva per insuficiència de fons cal ajustar-se en primer lloc als criteris de prioritat que s'establixen en el PDRCV i, posteriorment, als criteris següents:  
1r. Titulars d'explotacions amb SAU. En zona de muntanya.  
2n. Titulars d'explotacions prioritàries de zona desfavorida per despoblament.  
3r. Titulars amb edat igual o inferior a quaranta anys o dona.  
4t. La resta d'explotacions de zona desfavorida per despoblament.  
En cas d'igualtat entre sol·licituds, s'atendran en primer lloc les dels sol·licitants que acrediten que ocupaven, abans de la publicació d'esta orde, un major percentatge de treballadors discapacitats en relació amb les seues plantilles respectives, que es comprometen a contractar un percentatge major de treballadors discapacitats durant l'àmbit temporal de la subvenció o que acrediten un increment en les quotes previstes en la normativa vigent per a les mesures alternatives a la contractació de treballadors discapacitats, d'acord amb el Decret 279/2004, del Consell de la Generalitat. Si persistix l'empat, s'atendran per orde cronològic a la data del registre d'entrada de la sol·licitud.  
3. En els casos en què calga que es reunisca la comissió de valoració mencionada en l'apartat primer d'este article, esta estarà integrada pel cap del Servici de Gestió Agrària Sostenible, el cap de secció de la línia d'ajuda de què es tracte i un tècnic del servici esmentat.  
Article 23. Incompliment dels criteris d'admissibilitat en ajudes agroambientals  
Cal ajustar-se a la classificació de tipus d'incompliment que estiguen previstos en el PDRCV. Les reduccions i exclusions associades seran les següents:  
1. Per incompliments de compromisos bàsics, el primer any que es produïsca l'incompliment es reduirà l'ajuda en un 60% si s'incomplix només un compromís; si s'incomplixen 2 compromisos o més es reduirà en un 100%. El segon any en què es reitere novament el mateix incompliment bàsic l'ajuda es reduirà en un 100%, i el tercer any en què es reitere el mateix incompliment bàsic es reduirà el pagament en un 100%, s'anul·larà l'expedient i serà procedent el reintegrament de les ajudes percebudes.  
2. Per incompliments de compromisos principals, el primer any que es produïsca l'incompliment es reduirà l'ajuda en un 25% si s'incomplix només un compromís, si s'incomplixen 2 compromisos en un 50%, i si s'incomplixen 3 compromisos o més en un 75%. El segon any en què es reitere novament el mateix incompliment principal es reduirà l'ajuda en un 40% si s'incomplix només un compromís, si s'incomplixen 2 compromisos en un 80% i si s'incomplixen 3 compromisos o més en un 100%, i el tercer any en què es reitere el mateix incompliment principal es reduirà el pagament en un 100%, s'anul·larà l'expedient i serà procedent el reintegrament de les ajudes percebudes.  
3. Per incompliments de compromisos secundaris, el primer any que es produïsca l'incompliment es reduirà l'ajuda en un 10% per cada compromís incomplit. El segon any en què es reitere novament el mateix incompliment secundari es reduirà l'ajuda en un 20% per cada compromís incomplit, i el tercer any en què es reitere el mateix incompliment principal es reduirà el pagament anual en un 100%.  
4. Quan no es complisquen els requisits previstos en el PDRCV, es denegarà o s'anul·larà l'ajuda sol·licitada en la seua totalitat o en part, depenent del requisit incomplit.  
Article 24. Resolució, pagament i finançament de les ajudes directes  
1. La titularitat de la competència per a resoldre i pagar les ajudes regulades en esta orde correspon al director de l'Agència Valenciana de Foment i garantia Agrària, sense perjudici de les possibles delegacions de l'exercici d'esta que hi puguen haver.  
2. Amb caràcter previ a la resolució de concessió de l'ajuda i en els casos previstos en l'article 3 d'esta orde, cal acreditar trobar-se al corrent amb la hisenda estatal i autonòmica i amb la Seguretat Social, Llevat de manifestació expressa del sol·licitant, la presentació de la sol·licitud comporta l'autorització per a demanar el compliment mencionat a través de mitjans telemàtics.   
3. El pagament de les ajudes recollides en esta orde anirà a càrrec de les línies pressupostàries corresponents al capítol IV de l'Agència Valenciana de Foment i Garantia Agrària, línia SE830000 (fons FEAGA) i línia SE832000 (fons FEADER), que corresponen a l'aplicació a la Comunitat Valenciana de la política agrícola comuna, amb els límits pressupostaris que s'indiquen en la resolució de convocatòria anual.  
4. El termini màxim per a resoldre el procediment de concessió de les ajudes regulades en esta orde i l'efecte del silenci administratiu són els establits en l'annex de la Llei 9/2001, de 27 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera i d'Organització de la Generalitat Valenciana, en virtut de les disposicions del seu article 54.  
5. Basant-se en l'article 109.d) de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, l'acte pel qual es resol el procediment de concessió de les ajudes previstes en esta orde posa fi a la via administrativa i contra la resolució és procedent el recurs potestatiu de reposició davant del director de l'Agència Valenciana de Foment i Garantia Agrària, o la interposició directa d'un recurs contenciós administratiu.  
Article 25. Col·laboració en el control del compliment de la condicionalitat  
1. A fi de complir els objectius de la condicionalitat, els agricultors que sol·liciten les ajudes regulades en esta orde han de complir en la seua explotació els requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals establides en la normativa de referència i que constaran en la resolució anual de convocatòria.  
2. En relació amb les matèries de control que són competència d'altres òrgans de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, diferents del competent per a la tramitació de les subvencions en què s'efectua el control, l'òrgan gestor de les subvencions regulades en esta orde els podrà sol·licitar el seu informe per a qualificar l'incompliment, un informe que, una vegada sol·licitat, tindrà caràcter vinculant i haurà de ser emés en el termini màxim d'un mes.  
3. Les situacions, detectades pel centre gestor de la subvenció, que puguen constituir una infracció sobre la base de la normativa sectorial aplicable, poden ser remeses a l'òrgan competent a l'efecte de la deguda qualificació.   
4. La Direcció General de Producció Agrària, en compliment de les disposicions dels articles 18.1 i 4.1 de Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, pot sol·licitar la informació que necessite a l'òrgan competent sobre la matèria objecte de control.  
5. En els casos en què, en execució del Pla Anual de Controls de Condicionalitat, siga convenient demanar dades de tercers que realitzen actuacions en nom del sol·licitant, són aplicables les previsions de l'article 10.4ª del Reial Decret 1720/2007, de 21 de desembre, pel qual s'aprova el reglament de desplegament de la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal.  
Article 26. Controls administratius de condicionalitat  
1. Si, com a conseqüència de l'execució dels plans de control de condicionalitat, s'aporta alguna declaració responsable de caràcter específic sobre el compliment de condicionalitat i es detecta la falta de veracitat en algun punt de la declaració, es podrà valorar esta circumstància com un indici d'actuació intencional a l'efecte que se'n puga derivar.  
2. Quan es remeta a l'interessat una petició d'informació en ocasió de l'execució dels plans anuals de control de condicionalitat, l'interessat podrà remetre amb la informació sol·licitada totes les al·legacions o documents que trobe procedent sobre la matèria objecte de control. Quan no siga presentada la documentació sol·licitada es considerarà com un incompliment de la condicionalitat en eixe punt.  
Article 27. Devolució dels pagaments indegudament percebuts  
1. Per als casos de recuperació dels pagaments indeguts com a conseqüència de concessió de les ajudes previstes en esta orde, s'aplicarà al procediment de reintegrament allò que es preveu en la normativa de referència amb caràcter preferent, a més d'allò que s'establix amb caràcter de norma bàsica en la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions, la regulació que conté el Decret Legislatiu de 26 juny de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, el Decret 75/2001, de 2 d'abril, i els articles d'esta orde referits al reintegrament.  
2. En els casos en què el pagament indegut s'haja percebut com a conseqüència de l'existència d'un error en la resolució de concessió, d'acord amb el que es preveu en l'article 105.2 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, serà procedent la devolució de l'excés de pagament, sense perjudici que concórrega alguna de les circumstàncies previstes en la normativa de referència.  
Article 28. Interés de demora  
1. En el cas de pagaments indeguts, els productors han de reembossar-ne l'import més els interessos corresponents al temps transcorregut entre la notificació de l'obligació de reembossament i el reembossament o la deducció. El tipus d'interés a aplicar serà el de demora establit en la normativa estatal.  
2. En els casos en què el pagament indegut procedisca d'un error, tal com es preveu en l'apartat 2 de l'article anterior, no serà procedent l'aplicació d'interessos de demora durant el procediment declaratiu de l'existència de l'excés de pagament, sense perjudici d'allò que es disposa reglamentàriament per al període d'execució forçosa del dèbit no satisfet.  
Article 29. Procediment i competència per a la declaració d'obligació de reintegrament  
En les ajudes tramitades en execució d'esta orde, el procediment per a declarar l'existència d'obligació de reintegrament de subvencions es regirà per les disposicions generals sobre procediments administratius que conté el títol VI de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú. Correspon prendre la resolució que declare l'obligació del reintegrament a l'organisme pagador d'acord amb el que es disposa en l'article 4.2b del Decret 124/2006, sense perjudici de la possible existència de delegacions sobre el particular.   
Article 30. Prescripció de l'exercici del dret de reintegrament  
En relació amb els terminis de prescripció de l'exercici del dret a declarar l'existència de l'obligació de reintegrament, s'aplicaran preferentment els terminis de prescripció previstos en la normativa de referència. A este efecte, s'entendrà com a moment de la primera notificació el de la notificació de l'acord d'inici previst en l'article 69 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu.  
Article 31. Termini màxim per a resoldre el procediment de reintegrament  
El termini màxim per a resoldre el procediment de reintegrament i l'efecte del silenci administratiu són els previstos en l'annex de la Llei 9/2001, de 27 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera i d'Organització de la Generalitat Valenciana en virtut de les disposicions del seu article 54.  
Article 32. Obligats al reintegrament  
1. A més del que es preveu en l'article 40.1 de la Llei 38/2003, General de Subvencions, a l'efecte d'esta orde estan obligats al reintegrament tots aquells a qui s'haja atorgat la condició de beneficiari. En els casos en què posseïsca esta condició més d'una persona, física o jurídica, la responsabilitat serà solidària.  
2. Quan es tracte d'agrupacions de persones físiques o jurídiques, públiques o privades sense personalitat, o de comunitats de béns, respondran del reintegrament els integrants amb caràcter solidari.  
3. A l'efecte d'esta orde, en el cas d'entitats i societats, tant de caràcter mercantil com civil, que es troben dissoltes i liquidades, les seues obligacions de reintegrament pendent es transmetran als socis o partícips en el capital o quota de participació de les entitats, els quals en respondran solidàriament i fins al límit del valor de la quota de liquidació que se'ls haja adjudicat.  
Article 33. Entitats col·laboradores  
Poden ser acreditades com a entitats col·laboradores a l'efecte de col·laborar en la gestió de la subvenció prevista en esta orde les entitats següents:  
a) Les organitzacions professionals agràries amb presència en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, com a entitats representatives dels interessos generals dels agricultors, que tinguen com a mínim àmbit territorial provincial.  
b) Els sindicats de treballadors per compte d'altri limitats al sector agrari.  
c) Unions sectorials, grups o federacions de cooperatives agràries que en el seu objecte social o en el de diversos dels seus socis figure la possibilitat que es gestionen servicis d'interés col·lectiu o de titularitat pública o que conste en els estatuts d'alguns dels seus socis referència als continguts de l'article 114.4 de la Llei 8/2003, de 24 de març, de Cooperatives de la Comunitat Valenciana, o de la disposició addicional primera de la Llei 27/1999, de 16 de juliol, de Cooperatives.  
d) Consells reguladors o òrgans de gestió de les figures de qualitat agroalimentària de la Comunitat Valenciana.  
e) Federacions de caixes d'estalvi l'àmbit territorial de les quals incloga la Comunitat Valenciana, en el sentit previst en l'article 31 de la Llei 31/1985, de 2 d'agost, de Regulació de les Normes Bàsiques sobre Òrgans Rectors de les Caixes d'Estalvi, i qualssevol altres entitats financeres que disposen, almenys, d'establiments oberts al públic a les tres províncies de la Comunitat Valenciana.  
f) Fundacions en què, entre els seus fins fundacionals, figure la promoció d'interessos generals vinculats al sector agrari i en què la majoria dels membres integrants del patronat tinguen un objecte social vinculat al sector agrari.  
Article 34. Prohibició d'obtindre la condició d'entitat col·laboradora  
1. No poden obtindre la condició d'entitat col·laboradora a l'efecte d'esta orde les persones o entitats en què concórrega alguna de les circumstàncies previstes en l'article 13.2 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions. En el supòsit que concórrega posteriorment a la seua acreditació qualsevol de les circumstàncies anteriors, se suspendrà l'acreditació.  
2. En compliment del que es preveu en l'article 47.7 del Decret Legislatiu de 26 juny de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, cal acreditar trobar-se al corrent amb la hisenda estatal i autonòmica i amb la Seguretat Social. La presentació de la sol·licitud d'acreditació comporta l'autorització per a demanar el compliment mencionat a través de mitjans telemàtics.  
3. Segons les disposicions de l'article 13.7 de la Llei 38/2003, i respecte als aspectes no inclosos en l'apartat anterior, les entitats regulades en este capítol han d'adjuntar a la seua sol·licitud d'acreditació de l'article següent una declaració responsable com a justificació de no trobar-se sotmesos a prohibicions per a obtindre la condició d'entitat col·laboradora.  
Article 35. Sol·licitud d'acreditació com a entitat col·laboradora  
1. Les entitats previstes en l'article 67 poden sol·licitar l'acreditació com a entitat col·laboradora en qualsevol moment a través del règim previst en l'article 38.4 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
2. En la sol·licitud d'acreditació cal identificar expressament la tipologia d'entitat basant-se en els diferents supòsits compresos en l'article 33 d'esta orde. A la sol·licitud s'adjuntaran els documents següents:  
a) Estatuts socials i les seues modificacions.  
b) Si és el cas, certificat en què conste l'adopció de l'acord pel qual s'aprova la sol·licitud de reconeixement com a entitat col·laboradora.  
c) Identificació del representant de l'entitat.  
d) Declaració responsable de no trobar-se sotmés a les prohibicions per a obtindre la condició de beneficiari establida en l'article 13 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions.  
e) Certificats de trobar-se al corrent en les obligacions tributàries i de Seguretat Social, llevat que s'haja autoritzat en la sol·licitud que es demanen estes dades telemàticament.  
f) Document de declaració de compliment i identificació dels aspectes següents del Decret 96/1998 i del RD 1720/2007:  
- Relació de persones autoritzades per a l'accés a les dades i informacions que contenen amb una breu descripció de les funcions i obligacions de cada un dels usuaris o perfils d'usuaris amb accés a les dades de caràcter personal i als sistemes d'informació clarament definides.  
- Declaració que prendrà les mesures necessàries perquè el personal conega d'una forma comprensible les normes de seguretat que afecten el desenvolupament de les seues funcions, així com les conseqüències en què puga incórrer en cas d'incompliment.  
- Mesures de prevenció d'alteracions o pèrdues de les dades i informacions.  
- Descripció de les mesures de seguretat tendents a evitar la intercepció i alteració de les comunicacions, així com els accessos no autoritzats.  
- Compromís d'establir els mitjans necessaris que permeten l'existència de compatibilitat dels mitjans utilitzats per l'emissor.  
- Declaració que prendrà les mesures necessàries perquè el personal conega d'una forma comprensible les normes de seguretat que afecten el desenvolupament de les seues funcions, així com les conseqüències en què puga incórrer en cas d'incompliment.  
- Declaració que sempre que s'haja de rebutjar qualsevol document o suport que continga dades de caràcter personal se'n procedirà a la destrucció o l'esborrament, per mitjà de l'adopció de mesures dirigides a evitar l'accés a la informació que continga o la seua recuperació posterior.  
g) Han d'acreditar tindre cobertura respecte als danys que puguen irrogar-se com a conseqüència de la seua actuació col·laboradora, per mitjà d'una pòlissa d'assegurances de responsabilitat civil professional adequada.  
3. A l'efecte previst en l'article 42.3 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, es fixa en 6 mesos el termini màxim per a resoldre el procediment.  
Article 36. Protecció de dades  
Les entitats acreditades com a encarregats del tractament han de garantir, en tot moment, el compliment del que es preveu en els articles 12.2 i 9 de la Llei Orgànica 15/1999, de Protecció de Dades.   
Article 37. Efecte de l'acreditació com a entitat col·laboradora  
1. L'adquisició, amb plenitud d'efectes, de la condició d'entitat col·laboradora tan sols es produirà després de la subscripció del conveni de col·laboració.  
2. El conveni subscrit tindrà una duració màxima de 4 anys, prorrogable automàticament només per un període d'1 any, en el cas que cap de les parts es manifeste en sentit contrari amb 3 mesos d'antelació respecte a la finalització de la vigència del conveni.  
3. El conveni inclourà necessàriament en les clàusules les qüestions previstes en l'article 16.3ª, b, c i m de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions, així com el contingut previst en els articles 2.2 i 7.3 i 4 del Decret 20/1993, de Registre de Convenis, i el que es preveu en l'article 12.2 de la Llei Orgànica 15/1999, de Protecció de Dades.  
Article 38. Remissió dels escrits, sol·licituds i comunicacions efectuats per mitjans telemàtics  
1. Es podrà utilitzar la unitat registral telemàtica de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per a la presentació, per part dels ciutadans, de sol·licituds, escrits i comunicacions que es realitzen per via telemàtica relatius als procediments administratius vinculats a la sol·licitud única i a partir del moment en què estiga disponible el servici a la seu electrònica de la Generalitat Valenciana.  
2. En el supòsit que els sol·licitants siguen persones jurídiques, en la resolució anual de convocatòria es podrà fixar anualment els tràmits que es realitzaran a través de mitjans electrònics amb caràcter obligatori.  
3. Els sol·licitants han de disposar de certificat d'usuari per a signar digitalment les seues sol·licituds i escrits que presenten a través de mitjans electrònics.  
4. Una vegada que estiga disponible el servici de notificació telemàtica, els impresos de sol·licitud hauran d'especificar la possibilitat d'optar per la notificació telemàtica.   
Article 39. Entitats representants a l'efecte de presentació telemàtica  
1. Es pot obtindre l'habilitació per a la realització de les funcions previstes en l'article 23 de la Llei 11/2007, de 22 de juny, d'Accés Electrònic dels Ciutadans als Servicis Públics, sobre transaccions en representació de tercers amb relació a les tramitacions derivades del procediment regulat en esta orde segons el que es preveu en el paràgraf següent.  
2. Per a les entitats que pretenen actuar respecte a les persones previstes en l'article 11.1 del Decret de la Generalitat 98/2005, han d'efectuar la seua sol·licitud per mitjà del document individualitzat previst en l'article 11.2 del decret esmentat. El document de sol·licitud d'adhesió tindrà el contingut mínim següent:  
a) Les entitats han de disposar de certificat d'usuari per a signar digitalment, complint els requisits de la Llei 59/2003, de Firma Electrònica, en concret l'article 7, sobre emissió de certificats a persones jurídiques, i han de complir en l'àmbit de la Comunitat Valenciana les disposicions dels articles 7, 11 i 13 del Decret 87/2002.  
b) La representació en el marc del que es preveu en l'article 32 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, sense perjudici de qualsevol altre mitjà admés en dret, s'ha d'acreditar per mitjà del document en què conste l'autorització, que podrà ser requerit en qualsevol moment per l'autoritat competent. Este document ha de ser signat pel representant de l'entitat i pel representat, serà degudament custodiat per l'entitat representant i s'entregarà una còpia signada al representat.  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES  
Primera  
El que es preveu en l'article 20 d'esta orde s'aplicarà a les ajudes ramaderes incloses dins de la sol·licitud única a partir del moment en què siga factible oferir als sol·licitants de les ajudes la informació que conté el Registre d'Explotacions Ramaderes (RERA) amb anterioritat a la presentació de la seua sol·licitud. En el seu moment s'indicarà expressament en la convocatòria anual de l'ajuda la plena aplicabilitat del règim que conté l'article 20 en relació amb la informació que conté el RERA.  
Segona  
Les sol·licituds d'acreditació com a entitat col·laboradora que s'hagen efectuat abans de l'entrada en vigor d'esta norma i que a partir d'eixe moment puguen resultar degudament acreditades, es poden resoldre tenint en compte la petició efectuada amb anterioritat.  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
Primera  
Es faculta la Direcció General de Producció Agrària o l'òrgan que posseïsca la competència sobre la matèria perquè, per mitjà d'una resolució i exclusivament en el supòsit que s'introduïsquen les modificacions pels òrgans competents, puga actualitzar la relació de la normativa de referència i el contingut del PDRCV que s'han inserit com a annexos a esta orde, a l'efecte de recopilar, harmonitzar i aclarir el règim vigent en cada moment. Esta adaptació dels annexos es realitzarà, preferentment, en la resolució de convocatòria anual de les ajudes prevista en l'article 4 d'esta orde.  
Segona  
En els supòsits de modificacions normatives del marc comunitari i de l'estatal bàsic subsistirà la regulació ací continguda, excepte en els punts en què es produïsca una contradicció, cas en què s'entendrà tàcitament derogat.  
En el supòsit que s'introduïsquen modificacions en el règim jurídic comunitari i estatal bàsic es tindran en compte les correspondències entre normes que puguen establir-se per les mateixes normes modificatives.  
Tercera  
En aplicació dels articles 1.4 i 7.4 del Decret 147/2007, de 7 de setembre, del Consell, pel qual es regula el procediment de notificació i comunicació a la Comissió Europea dels projectes de la Generalitat dirigits a establir, concedir o modificar ajudes públiques, s'especifica que a les ajudes regulades en esta orde i a les convocatòries que es realitzen per aplicar-la no els és aplicable l'article 107.1 del Tractat de Funcionament de la UE (TFUE), atés que els fons destinats a finançar les actuacions previstes tenen un origen comunitari, en el marc de les previsions del Reglament (CE) 1290/2005 i de les previsions que conté l'article 139 del Reglament (CE) 73/2009, del Consell, de 19 de gener, i l'article 88 del Reglament (CE) 1698/2005, del Consell, de 20 de setembre de 2005.  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
Queden derogades les ordes següents:  
Orde de 23 gener de 2009, de la consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sobre qüestions generals aplicables al règim d'ajudes agroambientals i indemnització compensatòria i règim aplicable al pagament únic i altres pagaments directes a l'agricultura i ramaderia en l'àmbit de la Comunitat Valenciana i d'aprovació de les bases reguladores d'ajudes de pagament únic i altres ajudes directes.  
Orde de 21 de gener de 2008, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es regulen les bases de les ajudes agroambientals i per al període 2008-2013.  
Orde de 21 de gener de 2008, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'establixen les bases reguladores de les ajudes d'indemnització compensatòria per als agricultors de zones amb dificultats naturals de la Comunitat Valenciana.  
Així mateix, queden derogades totes les disposicions del mateix rang o d'un rang inferior que s'oposen a les disposicions d'esta orde.  
DISPOSICIÓ FINAL  
Esta orde entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
València, 26 de febrer de 2010  
La consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació,  
MARITINA HERNÁNDEZ MIÑANA  
ANNEX I  
Normativa de referència  
1. D'origen comunitari (CE)  
Reglaments dictats pel Consell (CE)  
Reglament (CE) núm. 1290/2005, del Consell, de 21 de juny de 2005, sobre el finançament de la política agrícola comuna (DO L 209, d'11.8.2005).  
Reglament (CE) núm. 1698/2005, del Consell, de 20 de setembre de 2005, relatiu a l'ajuda al desenvolupament rural a través del Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER) (DO L 277, de 21.10.2005).  
Reglament (CE) núm. 491/2009, del Consell, de 25 de maig de 2009, que modifica el Reglament (CE) núm. 1234/2007, pel qual es crea una organització comuna de mercats agrícoles i s'establixen disposicions específiques per a determinats productes agrícoles (reglament únic per a les OCM) (DO L 154, de 17.6.2009).  
Reglament (CE) núm. 73/2009, del Consell, de 19 de gener de 2009, pel qual s'establixen disposicions comunes aplicables als règims d'ajuda directa als agricultors en el marc de la política agrícola comuna i s'instauren determinats règims d'ajuda als agricultors i pel qual es modifiquen els Reglaments (CE) núm. 1290/2005, (CE) núm. 247/2006 i (CE) núm. 378/2007 i es deroga el Reglament (CE) núm. 1782/2003 (DO L 30, de 31.01.2009).  
Reglaments dictats per la Comissió (CE)  
Reglament (CE) núm. 1974/2006, de la Comissió, de 15 de desembre de 2006, pel qual s'establixen disposicions d'aplicació del Reglament (CE) núm. 1698/2005, del Consell, relatiu a l'ajuda al desenvolupament rural a través del Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER) (DO L 368, de 23.12.2006).  
Reglament (CE) núm. 1975/2006, de la Comissió, de 7 de desembre de 2006, pel qual s'establixen disposicions d'aplicació del Reglament (CE) núm. 1698/2005, del Consell, pel que fa a l'aplicació dels procediments de control i la condicionalitat en relació amb les mesures d'ajuda al desenvolupament rural (DO L 368, de 23.12.2006).  
Reglament (CE) núm. 639/2009, de la Comissió, de 22 de juliol de 2009, pel qual s'establixen disposicions d'aplicació del Reglament (CE) núm. 73/2009, del Consell, pel que fa a les ajudes específiques (DO L 191, de 23.07.2009).  
Reglament (CE) núm. 691/2009, de la Comissió, de 30 de juliol de 2009, pel qual es preveuen bestretes que s'abonaran des del 16 d'octubre de 2009 de la prima làctia i pagaments addicionals, els pagaments per superfícies de cultius herbacis, els pagaments directes en virtut de mesures establides en els programes POSEI i illes del mar Egeu, el règim de pagament únic, l'ajuda específica a l'arròs, la prima a les proteaginoses, les primes en el sector del bestiar oví i caprí, els pagaments per bestiar boví i el règim de pagament únic per superfície (DO L 199, de 31.07.2009).  
Reglament (CE) núm. 1120/2009, de la Comissió, de 29 d'octubre de 2009, pel qual s'establixen disposicions d'aplicació del règim de pagament únic previst en el títol III del Reglament (CE) núm. 73/2009, del Consell, pel qual s'establixen disposicions comunes aplicables als règims d'ajuda directa als agricultors en el marc de la política agrícola comuna i s'instauren determinats règims d'ajuda als agricultors (DO L 316, de 02.12.2009).  
Reglament (CE) núm. 1121/2009, de la Comissió, de 29 d'octubre de 2009, pel qual s'establixen les disposicions d'aplicació del Reglament (CE) núm. 73/2009, del Consell, respecte als règims d'ajuda als agricultors previstos en els seus títols IV i V (DO L 316, de 02.12.2009).  
Reglament (CE) núm. 1122/2009, de la Comissió, de 30 de novembre de 2009, pel qual s'establixen normes de desplegament del Reglament (CE) núm. 73/2009, del Consell, pel que fa a la condicionalitat, la modulació i el sistema integrat de gestió i control en els règims d'ajuda directa als agricultors establits per eixe reglament, i normes de desplegament del Reglament (CE) núm. 1234/2007, del Consell, pel que fa a la condicionalitat en el règim d'ajuda establit per al sector vitivinícola (DO L 316, de 02.12.2009).  
2. Normativa estatal  
Reial Decret 486/2009, de 3 d'abril, pel qual s'establixen els requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals que han de complir els agricultors que reben pagaments directes en el marc de la política agrícola comuna, els beneficiaris de determinades ajudes de desenvolupament rural i els agricultors que reben ajudes en virtut dels programes de suport a la reestructuració i reconversió i a la prima per arrancada de la vinya (BOE núm. 94, de 17.04.09).  
Reial Decret 1680/2009, de 13 de novembre, sobre l'aplicació del règim de pagament únic en l'agricultura i la integració de determinades ajudes agrícoles en este a partir de l'any 2010 (BOE núm. 275, de 14.11.2009).  
Reial decret 66/2010, de 29 de gener, sobre l'aplicació l'any 2010 i 2011 dels pagaments directes a l'agricultura i a la ramaderia. (BOE núm 26, de 30.01.2010).  
ANNEX II  
Ajudes agroambientals en el PDRCV  
Títol  
Ajudes agroambientals.  
Article del Reglament 1698/2005 i codi de la mesura  
Article 39, "Ajudes agroambientals". Codi de la mesura 214  
Confirmació que els requeriments de condicionalitat són els mateixos que els establits per mitjà del Reglament 1782/2005  
Els requisits de condicionalitat són els mateixos que els establits per mitjà del Reglament 1782/2005 (vegeu el quadre de Baseline).  
Tal com es reflectix en l'article 39.3, "Les ajudes agroambientals només cobriran els compromisos que imposen majors exigències que els requisits obligatoris corresponents establits en els articles 4 i 5 ("Requisits legals de gestió" i "Bones condicions agràries i mediambientals", respectivament) i en els annexos III i IV del Reglament (CE) núm. 1782/2003?".  
Per tant, esta mesura s'ha dissenyat complint este article, i els requeriments de condicionalitat que afecten la mesura són els mateixos que els establits per mitjà del Reglament 1782/2005.  
Així mateix, es tindrà en compte el que s'establix en el Reial Decret 2352/2004.  
Els requisits de condicionalitat que cal complir en l'àmbit de la Comunitat Valenciana es recullen amb més detall en el Decret 91/2006, de 23 de juny, del Consell.  
Requisits mínims d'ús d'adobs i productes fitosanitaris i altres requisits obligatoris  
Requisits mínims en relació amb l'ús d'adobs  
Respectar els requisits mínims obligatoris que establix la legislació nacional i autonòmica per a l'ús d'adobs:  
- Reial Decret 824/2005, de 8 de juliol, sobre productes fertilitzants.  
- Reial Decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre la protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries.  
- Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
- Decret 11/2004, de 30 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries. Amb este decret s'amplia la designació realitzada en el Decret 13/2000.  
- Orde de 29 de març de 2000, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries.  
- Orde de 3 de juny de 2003, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'establix el Programa d'Actuació sobre Zones Vulnerables designades a la Comunitat Valenciana.  
Estos requisits es concreten en:  
- En l'ús d'adobs se seguirà el Codi de Bones Pràctiques Agràries introduït per la directiva de nitrats.  
- La fertilització fosfòrica es realitzarà seguint les dosis i el calendari recomanats per a la zona i cultiu a fi d'evitar la contaminació fosfòrica.  
- La dosi d'adob nitrogenat per a un cultiu determinat s'establix en funció de les seues necessitats a fi d'evitar, d'una banda, mancances d'este element que afecten el desenvolupament normal de les plantes, i d'altra banda, intentant aconseguir un equilibri òptim entre el rendiment i la qualitat de la collita. Òbviament, cal evitar les aportacions excessives de nitrogen, ja que poden provocar efectes adversos sobre el cultiu, a més que els excedents de nitrats, que no arriben a ser absorbits per les arrels, estan exposats a ser llavats per les aigües.  
   
- Quan s'apliquen fertilitzants orgànics en zones vulnerables, s'establix la condició de no aportar al sòl una quantitat d'estos amb un contingut en nitrogen que supere els 170 quilograms per hectàrea i any, amb la possibilitat de complementar amb nitrogen mineral per damunt d'esta quantitat si així ho demana el cultiu.   
- La quantitat d'adob nitrogenat mineral que cal aplicar al terreny s'establirà per la diferència entre les dosis d'adobament indicades en la taula i el nitrogen assimilable aportat al sòl per altres fonts (nitrogen aportat per l'aigua de reg, nitrogen inorgànic a l'inici del cultiu, nitrogen procedent de la mineralització neta de la matèria orgànica que es troba en el sòl de forma natural, nitrogen mineralitzat en el sòl a partir dels fertilitzants i esmenes orgàniques).  
- Esta informació es troba recollida en l'Orde de 29 de març de 2000, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries, i en l'Orde de 3 de juny de 2003, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'establix el Programa d'Actuació sobre Zones Vulnerables designades a la Comunitat Valenciana. No obstant això, seguint les indicacions de la Comissió de les Comunitats Europees en la Carta d'Emplaçament complementària, Infracció núm. 2000/2009, s'han reduït els requeriments màxims per al cultiu de cítrics, que es plasmen en la taula anterior, i que tindran el seu reflex normatiu en el Programa d'Actuació sobre Zones Vulnerables que es troba en tramitació.  
- Quant a la fabricació d'adobs, per part dels servicis de control de qualitat agroalimentària de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació es duen a terme plans anuals de control de fabricants i productes per a assegurar el compliment de la legislació en la matèria.  
- En particular, per a l'ús d'adobs, amb caràcter general, cal ajustar-se als principis o requisits generals bàsics següents:  
· Els adobs emprats seran adobs CE o pertanyeran a alguna de les categories definides en el RD 824/2005. En este últim cas, el fabricant ha de disposar del certificat oportú, tal com es definix en l'article 12 del RD 824/2005, i en el cas que s'utilitzen matèries primeres d'origen animal, que complix els requisits del Reglament (CE) núm. 1774/2002.  
· Els productes fertilitzants elaborats amb matèries d'origen orgànic estaran inscrits en el registre de productes fertilitzants i afins del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i han de complir els requisits quant a l'origen de les matèries primeres i els nivells màxims de microorganismes i metalls pesants descrits en el capítol IV del RD 824/2005.  
· Els adobs a base de nitrat amònic amb alt contingut en nitrogen compliran els requisits del Reglament (CE) 2003/2003 i del RD 824/2005 i, en particular, han d'haver superat l'assaig de detonabilitat.  
Requisits mínims aplicables als productes fitosanitaris  
Inclouen l'obligació de posseir autorització d'ús de productes fitosanitaris i complir obligacions en matèria de formació, així com requisits sobre emmagatzemament segur, verificació de maquinària d'aplicació i normes sobre l'ús de plaguicides en les proximitats de masses d'aigua i altres llocs vulnerables, tal com s'establix en la normativa nacional i autonòmica:  
- Reial Decret 2163/1994, de 4 de novembre, pel qual es trasllada la Directiva 91/414/CEE, del Consell, de 15 de juliol, sobre comercialització de productes fitosanitaris, a l'ordenament jurídic espanyol.  
- Reial Decret 1416/2001, de 14 de desembre, sobre envasos de productes fitosanitaris.  
- Reial Decret 280/1994, de 18 de febrer, pel qual s'establixen els límits màxims de residus de plaguicides i el seu control en determinats productes d'origen vegetal.  
- Llei 43/2002, de 20 de novembre, de Sanitat Vegetal.  
- Reial Decret 3349/1983, de 30 de novembre, pel qual s'aprova la reglamentació tecnicosanitària per a la fabricació, comercialització i utilització de plaguicides.  
- Reial Decret 255/2003, de 28 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament de classificació, envasament i etiquetatge de preparats perillosos.  
- Decret 27/2007, de 2 de març, del Consell, pel qual es regulen els carnets de manipulador de plaguicides d'ús fitosanitaris a la Comunitat Valenciana. En este decret s'obliga els aplicadors i el personal d'establiments i servicis plaguicides d'ús fitosanitari a estar en possessió del corresponent carnet de manipulador de plaguicides d'ús fitosanitari.  
- Decret 134/1995, de 19 de juny, del Govern Valencià, pel qual s'establix el programa de vigilància de residus de plaguicides en productes vegetals.  
- Orde de 5 d'abril de 2005, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es regula i es planifica el tractament contra el barrinador o cucat de l'arròs a la Comunitat Valenciana.  
Estos requisits es concreten en:  
- Les persones encarregades dels tractaments fitosanitaris han de disposar del carnet de manipulador de plaguicides d'ús fitosanitari. Hi ha diversos nivells de capacitació: bàsic, qualificat i fumigador, com també autoritzacions especials. El nombre de carnets emesos fins al 31.12.2007 va ser de 51.205 bàsics i 7.186 qualificats. El 2007 es va aprovar el Decret 27/2007, pel qual es regula l'obtenció dels carnets de manipulador i que ha ampliat el temari i la duració dels cursos ajustant-se a les disposicions de l'Orde de 8 de març de 1994, del Ministeri de Presidència, modificada per mitjà de l'Orde PRE/2922/2005, de 19 de setembre.  
- L'ús dels productes fitosanitaris i la resta de mitjans de defensa fitosanitària ha de respectar les bones pràctiques fitosanitàries, és a dir, han de realitzar-se amb les condicions d'ús autoritzades. Per a això, la Comunitat Valenciana du a terme els programes de vigilància de la comercialització, utilització i residus de productes fitosanitaris. El 2007, a la Comunitat Valenciana es van realitzar 187 inspeccions d'establiments fitosanitaris, 45 controls de qualitat dels formulats de fitosanitaris, 124 inspeccions de la utilització correcta de productes fitosanitaris i unes 700 mostres per a l'anàlisi de residus. En tots els plans es prenen mesures correctores en els casos d'incompliments.  
- Els encarregats de l'aplicació de fitosanitaris han de disposar dels mitjans d'aplicació adequats i mantindre un règim de revisions periòdiques del seu funcionament.  
- Els productes fitosanitaris es guardaran seguint les instruccions donades pel fabricant en locals amb prou ventilació, i altres normes tècniques i que són revisades durant les inspeccions dels establiments del programa de vigilància corresponent.   
- Prop de l'aigua i altres llocs sensibles no s'utilitzaran productes fitosanitaris. En cas de ser necessaris, es triaran els menys danyosos per a la flora i la fauna. Per exemple, els productors d'arròs de la zona del Parc Natural de l'Albufera ja no realitzen tractaments químics contra el barrinador de l'arròs (Chilo suppressalis Walk.) i es combat exclusivament per mitjans biotècnics (feromones de confusió sexual).  
- Així mateix, a fi de reduir els tractaments químics, des de la Conselleria d'Agricultura es duen a terme campanyes de lluita contra Ceratitis capitata per mitjà de la solta de mascles estèrils, utilització de trampes quimioesterilitzants, captura massiva i altres tècniques no contaminants. Igualment, contra els cucs del raïm (Lobesia botrana) s'està iniciant la lluita per confusió sexual en substitució de productes químics.  
- La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació du a terme el Programa de lluita contra insectes vectors, en què es realitzen soltes d'artròpodes beneficiosos amb l'objectiu de reduir les aplicacions fitosanitàries. Per al combat del cotonet (Planococcus citrii) en cítrics, s'està realitzant la lluita biològica per mitjà de solta de Cryptolaemus montrouzieri criat massivament en els insectaris de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- Els establiments de fitosanitaris i les empreses de servicis han d'estar inscrites en el Registre Oficial d'Establiments i Servicis Plaguicides d'Ús Fitosanitari.  
Requisits de condicionalitat  
Estan obligats a complir la condicionalitat:  
- Reglament (CE) núm. 1782/2003, del Consell, de 29 de setembre de 2003, pel qual s'establixen les disposicions comunes aplicables als règims d'ajuda directa en el marc de la PAC.  
- Reial Decret 2352/2004, de 23 de desembre, sobre l'aplicació de la condicionalitat en relació amb les ajudes directes en el marc de la política agrícola comuna.  
- Decret 91/2006, de 23 de juny, del Consell, sobre l'aplicació de la condicionalitat en relació amb les ajudes directes en el marc de la política agrícola comuna en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
Requisits d'agricultura ecològica  
Complir estrictament totes les normes de producció establides en el Reglament (CEE) 2092/91, pel qual es regula la producció ecològica i complir el que s'establix en les normes genèriques i específiques sobre agricultura ecològica per als diferents cultius, promulgades i aprovades per la Comunitat Valenciana. Addicionalment, complir les disposicions del Reglament Comunitari 1804/1999, de 24 d'agost, sobre producció ramadera ecològica, en cas de sol·licitar ajudes a superfícies farratgeres.  
Requisits de la producció integrada  
Complir el que s'establix en les normes genèriques i específiques sobre producció integrada aprovades per la Comunitat Valenciana per als diferents cultius vigents en cada moment:  
- Resolució de 23 de novembre de 2000, del director general d'Innovació Agrària i Ramaderia, per la qual s'establixen les normes per a la producció integrada en cítrics en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
- Resolució de 10 d'abril de 2003, del director general d'Innovació Agrària i Ramaderia, per la qual s'establixen les normes per a la producció integrada en vinya, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
- Reial Decret 1201/2002, de 20 de novembre, pel qual es regula la producció integrada de productes agrícoles.  
Requisits de la lluita contra l'erosió  
- Prohibició de l'ús de productes químics per a la poda i eliminació de brots.  
- Pertànyer a una agrupació de tractaments integrats en agricultura o semblant.  
Mesures, objectius i criteris aplicats en cas de selecció dels beneficiaris per licitació de conformitat amb l'article 39, apartat 4, paràgraf segon, del Reglament (CE) núm. 1698/2005  
En el cas que les peticions d'ajudes superen els límits pressupostaris s'establixen els criteris de prioritat següents, per orde decreixent:  
1. Titulars d'explotacions agràries de cultiu en comú.  
2. Explotacions amb producció agrària ecològica registrades en el Comité d'Agricultura Ecològica de la Comunitat Valenciana i que comercialitzen els seus productes com a ecològics.  
3. Explotacions localitzades en zones Xarxa Natura 2000.  
4. Explotacions localitzades en zones de muntanya i/o en zones desfavorides diferents de les de muntanya, a l'efecte de la mesura d'indemnització compensatòria.  
5. Titulars d'explotacions agràries prioritàries.  
6. Quan el titular de l'explotació siga un jove agricultor.  
7. Quan el titular de l'explotació siga dona.  
En cas d'igualtat entre sol·licituds, s'atendran en primer lloc les dels sol·licitants que acrediten que ocupaven un percentatge major de treballadors discapacitats en relació amb les seues plantilles respectives, o que es comprometen a contractar un percentatge major de treballadors discapacitats durant l'àmbit temporal de la subvenció o que acrediten un increment en les quotes previstes en la normativa vigent per a les mesures alternatives a la contractació de treballadors discapacitats, d'acord amb el Decret 279/2004, del Consell de la Generalitat. Si persistix l'empat s'atendran per orde cronològic a la data de registre d'entrada.  
Incompatibilitats  
Cada una de les mesures agroambientals serà incompatible amb altres mesures que perseguisquen els mateixos objectius i actuacions.  
Totes les ajudes agroambientals són incompatibles amb les ajudes a la jubilació anticipada de l'activitat agrària.  
Les actuacions objecte de les ajudes agroambientals seran incompatibles amb altres règims d'ajuda que tinguen la mateixa finalitat.  
AJUDES AGRICULTURA ECOLÒGICA  
Part general  
Títol de la mesura  
Agricultura ecològica.  
Emmarcar la mesura en directriu comunitària - prioritat comunitària - actuació/ons bàsica/ques  
Millora del medi ambient i de l'entorn natural.  
Prioritats: biodiversitat. Preservació i desenvolupament de sistemes agraris. Aigua i canvi climàtic.  
Actuacions: foment de pràctiques agràries respectuoses amb el medi ambient. Foment de pràctiques sostenibles de gestió rural. Lluita contra el canvi climàtic.  
Descripció de la mesura  
Utilització de mètodes compatibles amb el medi ambient establint un marc d'ajudes a favor d'un desenvolupament rural sostenible per als productors que adopten tècniques agroambientals en compliment del Reglament (CEE) 2092/1991, pel qual es regula la producció ecològica, elaborant un pla de cultiu previ per a tota l'explotació, un pla de gestió d'adob orgànic i comercialització de la producció ecològica.  
Justificació de la mesura  
L'agricultura ecològica constituïx una forma global d'agricultura sostenible. Esta mesura suposa un suport a les tècniques de producció agrària compatible amb el medi ambient, amb l'objectiu de reducció de l'ús i efectes contaminants dels productes agroquímics sobre aigües i sòls, i foment de l'adopció de tècniques de cultiu que aprofiten al màxim els recursos i mecanismes de producció naturals, i asseguren a llarg termini una agricultura sostenible i la protecció dels recursos naturals. Estos aspectes són importants a la Comunitat Valenciana on es desenvolupa una agricultura intensiva, molt consumidora d'inputs.  
Amb la producció ecològica s'afavorix l'augment de la biodiversitat, perquè el tractament de plagues és molt selectiu, es realitza sobretot per mitjans biològics, i no es perjudica la fauna útil. En cas d'utilitzar-se, l'ús de productes admesos pel seu reglament permet una millor conservació de l'entorn.   
També assegura la no-contaminació de l'aigua, ja que tant la fertilització com la lluita contra les plagues és molt més restrictiva i racional que en les pràctiques agràries convencionals. Este aspecte és especialment important en les zones de la Comunitat Valenciana situades en les zones vulnerables als nitrats.  
El no-ús de productes químics, la disminució de tractaments o el manteniment de coberta vegetal contribuïx a evitar emissions contaminants a l'atmosfera, per la qual cosa esta tècnica es pot considerar beneficiosa en la lluita contra el canvi climàtic. També s'aconseguixen productes de més qualitat, sense residus, i açò és beneficiós per als consumidors.  
Objectius i resultats previstos  
Augment progressiu de la superfície dedicada a la producció ecològica respecte a períodes anteriors.  
Millora de l'entorn gràcies a la disminució de la contaminació de sòls i aigües.  
Obtenció de productes de molta qualitat sense residus.  
Abast i accions. Beneficiaris. Requisits de l'explotació  
Àmbit d'aplicació  
Tot el territori de la Comunitat Valenciana.  
Requisits dels beneficiaris  
Seran beneficiaris els titulars d'explotacions agràries que produïsquen a la Comunitat Valenciana, productes agroalimentaris susceptibles d'utilitzar indicacions referents al mètode de producció ecològica previst en el Reglament (CEE) 2092/1991, del Consell, amb vista a la seua comercialització.  
Els titulars de l'explotació han d'estar inscrits en el Registre de Productors del Comité d'Agricultura Ecològica de la Comunitat Valenciana.  
Requisits de l'explotació  
Han de dedicar una superfície mínima de cultiu ecològic establida segons cultius en:  
- Cultius herbacis: 2 ha.  
- Arròs: 0,3 ha.  
- Olivar, vinya, fruites de corfa (fruites seques): 1 ha.  
- Fruiter de secà i de regadiu, cítrics: 0,5 ha.  
- Hortalisses: 0,3 ha.  
- Prat natural i/o prat artificial: 5 ha.  
Les superfícies de vinya han d'estar inscrites en el Registre Vitícola de la Comunitat Valenciana.  
Els titulars que sol·liciten superfícies de prat natural i/o prat artificial han de complir els límits de càrrega ramadera en la seua explotació següents:  
- Càrrega ramadera mínima: 0,2 UBM per hectàrea.  
- Càrrega ramadera màxima: 1 UBM per hectàrea.  
Queden excloses de les ajudes les superfícies de pastura arbrada i pastura arbustiva, i aquelles sobre les quals no es faça cap labor de cura, millora o manteniment del sòl i de la seua fertilitat, encara que estes superfícies es poden tindre en compte per al càlcul de la càrrega ramadera. Tampoc tenen dret a les ajudes les superfícies cultivades amb plançons que no hagen entrat en producció.  
S'han de complir en tota l'explotació els requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals previstes en els annexos III i IV del Reglament (CE) número 1782/2003, definides en els annexos I i II del Decret 91/2006, de 23 de juny, del Consell, sobre aplicació de la condicionalitat en relació amb les ajudes directes en el marc de la política agrícola comuna en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i els requisits en relació amb la utilització d'adobs i productes fitosanitaris i altres requisits obligatoris pertinents establits en la legislació nacional.  
Descripció operacions/contractes vigents del període anterior, que inclou el finançament, i els procediments/normes (que inclou les de transició) d'estos, d'acord amb el reglament de transició  
Compromisos adquirits en períodes anteriors: 490 expedients, que es corresponen amb una despesa pública total, en el període 2007-2013, de 54.044.673 euros.  
AGRICULTURA ECOLÒGICA  
Part específica  
Article Reglament 1698/2005: 39  
Ajuda PDR  
Les ajudes cobriran els costos addicionals i les pèrdues d'ingressos derivats dels compromisos específics de la mesura, que imposen més exigències que els requisits obligatoris: requisits legals de gestió i bones condicions agràries i mediambientals, així com els requisits mínims en relació amb la utilització d'adobs i productes fitosanitaris i altres requisits obligatoris establits en la legislació nacional.  
Grup de cultiu Imports de les ajudes  
Herbacis 181,25 euros/ha  
Arròs 600,00 euros/ha  
Fruites seques (secà) 119,00 euros/ha  
Fruites seques (regadiu) 205,15 euros/ha  
Fruiter secà 328,15 euros/ha  
Fruiter regadiu 364,21 euros/ha  
Olivar 266,85 euros/ha  
Hortícoles 310,13 euros/ha  
Hivernacle 504,85 euros/ha  
Vinya 228,38 euros/ha  
Raïm de taula 495,83 euros/ha  
Cítrics 468,79 euros/ha  
Praderia artificial 168,25 euros/ha  
Pastiu i praderia natural 125,85 euros/ha  
Aromàtiques 198,00 euros/ha  
La producció d'una explotació de producció convencional a producció ecològica implica uns costos i unes pèrdues d'ingressos superiors als de manteniment, sense poder comercialitzar la producció com a ecològica. Per a fomentar la incorporació de noves explotacions a este sistema de producció, els imports de les ajudes es poden diferenciar d'acord amb la fase de conversió en què es troba l'explotació, i es pot incrementar el 20%, sense sobrepassar, en cap cas, els màxims previstos en el Reglament (CE) 1698/2005.  
Descripció i justificació dels diversos tipus de compromisos d'acord amb els efectes previstos en el medi ambient en relació amb les necessitats i les prioritats mediambientals  
Compromisos bàsics  
- Els compromisos s'han d'aplicar en la totalitat de la superfície de l'explotació dedicada a la mateixa orientació productiva (cultiu i/o espècie, i varietats per a cítrics i vinya) i per un període mínim de cinc anys.  
Compromisos principals  
- Complir amb totes les normes de producció establides en el Reglament (CEE) 2092/1991, que regula la producció ecològica i complir allò que s'establix en les normes genèriques i específiques sobre agricultura ecològica per als diferents cultius, promulgades i aprovades per la Comunitat Valenciana. Addicionalment complir allò que es disposa en el Reglament Comunitari 1804/1999, de 24 d'agost, sobre producció ramadera ecològica, en cas de sol·licitar ajudes a superfícies farratgeres.  
- Inscripció de les parcel·les de l'explotació i la ramaderia associada, en el corresponent Registre del Comité d'Agricultura Ecològica de la Comunitat Valenciana.  
- Disposar d'un certificat expedit pel CAE-CV en el qual se certifique que s'han complit satisfactòriament les normes de producció específiques.  
- Obligatorietat de la realització d'anàlisis al llarg dels 5 anys.  
- Comercialització de la producció ecològica, una vegada passat el període obligatori de reconversió.  
Compromisos secundaris  
- Mantindre les bardisses i els ribassos, la vegetació en límits i marges per a reserva ecològica i manteniment de la biodiversitat.  
- Controlar les males herbes de forma mecànica o per mitjà de pasturatge controlat.  
- Efectuar rotacions en cultius anuals. Si s'establix una coberta vegetal o cultiu per a adobament en verd, es considerarà com a part de la rotació.  
- Mantindre la coberta vegetal en cultius perennes. En èpoques de molta competència per l'aigua i la recol·lecció es permetrà la sega (manual o mecànica) o el pasturatge controlat.  
- Emplenar i mantindre actualitzat un quadern d'explotació, que incloga una comptabilitat detallada i en el qual s'inscriuran totes les operacions de cultiu realitzades en cada una de les parcel·les; inclourà un pla de fertilització, que és obligatori establir.  
Justificació  
En general, tots els requeriments d'agricultura ecològica tenen una repercussió en l'augment de la biodiversitat i de la qualitat de l'aigua, així com una disminució de la contaminació i dels possibles efectes de l'agricultura sobre el canvi climàtic.  
El compliment de les bones condicions agràries i mediambientals està implícit dins de la reglamentació de l'agricultura ecològica que és la més restrictiva.  
CULTIU SOSTENIBLE DE L'ARRÒS EN AIGUAMOLLS  
Part general  
Títol de la mesura  
Cultiu sostenible de l'arròs en aiguamolls.  
Emmarcar la mesura en directriu comunitària - prioritat comunitària - actuació/ons bàsica/ques  
- Eix 2, Millora del Medi Ambient i de l'Entorn Rural, article 36, mesures, article 39.  
Prioritats: biodiversitat. Preservació i desenvolupament de sistemes agraris. Aigua i canvi climàtic.  
Actuacions: foment de pràctiques agràries respectuoses amb el medi ambient. Foment de pràctiques sostenibles de gestió rural. Lluita contra el canvi climàtic.  
Descripció de la mesura  
Protecció de flora i fauna en aiguamolls en espais protegits mediambientalment a la Comunitat Valenciana i que pertanyen a la Xarxa Natura 2000. S'afavorix el desenvolupament sostenible per als productors d'arròs en les esmentades zones, i s'adopten tècniques de cultiu favorables a la conservació del medi ambient i d'ecosistemes singulars lligats tradicionalment al cultiu de l'arròs.  
Justificació de la mesura  
El cultiu de l'arròs a la CV, situat en la seua gran majoria en el Parc Natural de l'Albufera, és de molta importància en zones humides, ja que es tracta de l'única opció agrícola compatible amb la conservació dels valors naturals. Qualsevol altre tipus de cultiu no inundat implicaria majors problemes de dessecació, salinització i contaminació de la zona. Al mateix temps, l'arrossar, al romandre inundat durant gran part de l'any, resulta un hàbitat adequat per a la reproducció i l'alimentació de moltes aus aquàtiques.  
L'arrossar, d'altra banda, adquirix un valor ecològic addicional ja que actua com a àrea en què es desenvolupen processos de descontaminació natural (actuació com a filtre biològic), i afavorix amb això una millora en la qualitat de les aigües superficials que arriben a esta zona humida.  
Objectius i resultats previstos  
Manteniment del cultiu de l'arròs en les zones humides de la CV, amb el consegüent manteniment del paisatge d'estes zones tan valuoses per al nostre patrimoni cultural i natural. Protecció de la flora i fauna dels aiguamolls.  
Beneficiaris (territoris i persones físiques/jurídiques). Requisits de l'explotació  
Àmbit d'aplicació  
Tot el territori de la Comunitat Valenciana amb cultiu d'arròs.  
Requisits dels beneficiaris  
Titulars d'explotacions agràries amb cultiu de l'arròs en aiguamolls de la Comunitat Valenciana.  
Requisits de l'explotació  
Han de dedicar una superfície mínima de cultiu a l'arròs de 0,3 ha:  
Es faran els controls encreuats necessaris per a garantir que no es produïsca una duplicitat en el pagament amb la mesura d'agricultura ecològica.  
Descripció operacions/contractes vigents del període anterior, que inclou el finançament, i els procediments/normes (que inclou les de transició) d'estos d'acord amb el reglament de transició  
Compromisos adquirits en períodes anteriors: 596 expedients, que corresponen amb una despesa pública total, en el període 2007-2013, de 872.650 euros  
CULTIU SOSTENIBLE D'ARRÒS EN AIGUAMOLLS  
Part específica  
Article Reglament 1698/2005: 39 article Reglament 1974/2006: 27 Ajuda PDR  
Les ajudes cobriran els costos addicionals i les pèrdues d'ingressos derivats dels compromisos específics de la mesura, que imposen més exigències que els requisits obligatoris: requisits legals de gestió i bones condicions agràries i mediambientals, així com els requisits mínims en relació amb la utilització d'adobs i productes fitosanitaris i altres requisits obligatoris establits en la legislació nacional.  
Grup de cultiu Imports de les ajudes  
Arròs 468,44 euros  
Descripció i justificació dels diversos tipus de compromisos d'acord amb els efectes previstos en el medi ambient en relació amb les necessitats i prioritats mediambientals   
Descripció dels compromisos:  
Obligatoris  
- Portar un quadern d'explotació en què queden reflectides totes aquelles operacions que sobre el cultiu es realitzen, en què s'inclouran tots els documents relatius al cultiu: factures, albarans, etc.  
- Triturar la palla de l'arròs i la incorporació al sòl o bé retirar-la del terreny.  
- Manteniment i conservació dels elements de retenció d'aigua, dics xicotets i comportes.  
Opcionals  
Opció 1: inundació  
- Mantindre inundada la superfície de cultiu, almenys, durant 3 mesos i mig addicionals al cultiu.  
- El control de males herbes, quan no estiga realitzant-se el cultiu, es realitzarà per mitjà de la tècnica de l'enfangada.  
Opció 2:  
- Mantindre el restoll i la palla de l'arròs, almenys, fins a l'1 de febrer.  
- El control de males herbes, quan no estiga realitzant-se el cultiu, es realitzarà per mitjà de fresa (rotovator).  
El cultiu de l'arròs de la Comunitat Valenciana es desenvolupa en zones vulnerables als nitrats.  
D'altra banda, les tres zones principals de cultiu són parcs naturals (Parc Natural de l'Albufera, amb 14.500 ha de cultiu d'arròs d'entre les 21.120 ha que té el parc; la marjal de Pego-Oliva i el prat de Cabanes-Torreblanca) i estan classificades com a zones Natura 2000.  
La pertinença al parc els obliga a complir amb els plans d'ordenació dels recursos naturals, que impliquen més restriccions al cultiu que en altres zones productores d'Espanya, tant en les quantitats com en el tipus de productes que han d'utilitzar. Per exemple, no poden utilitzar productes fitosanitaris de categoria ecotoxicològica C tant per a la fauna terrestre com per a l'aqüícola; es prohibix l'aplicació d'herbicides per mitjans aeris, en les aplicacions contra algues es prohibix la utilització de derivats de sals d'estany i mancozeb, es prohibix en l'arrossar la utilització d'herbicides en la composició del qual estiga inclosa la matèria activa quinclorac. El cultiu de l'arròs és el que millor s'adapta a la conservació del paisatge i les característiques d'un aiguamoll i, per això, es proposen els compromisos següents:  
Compromisos obligatoris per a tots  
- Portar un quadern d'explotació, amb registres superiors als establits en l'Orde APA/326/2007, de 9 de febrer de 2007, per la qual s'establixen les obligacions dels titulars d'explotacions agrícoles en matèria de registre d'informació sobre l'ús de productes fitosanitaris: necessari per a tasques de control.  
- Triturar la palla de l'arròs i la incorporació al sòl o bé retirar-la del terreny: manteniment i conservació dels elements de retenció d'aigua, dics xicotets i comportes.  
Este compromís és necessari per a dur a terme la inundació tardorenca-hivernal, que va més enllà de la tècnica tradicional, en la qual els camps s'inunden o no d'acord amb les pluges, i no d'acord amb el maneig de l'aigua i de la regulació de les comportes de l'Albufera. Este compromís és obligatori per a l'opció 1 i l'opció 2 perquè s'inunden o no els camps de determinats agricultors tots han de contribuir al manteniment de la xarxa de regs, que comprén tota la zona. La regulació de regs en la zona és un patrimoni cultural indispensable per al manteniment del paisatge que conforma l'Albufera des de temps immemorial.  
Opció 1:  
- Mantindre inundada la superfície de cultiu, almenys, durant 3 mesos i mig addicionals al cultiu: 54,12 €/ha. La inundació tardorenca-hivernal és un element indispensable per a conformar el paisatge singular d'estos aiguamolls; durant esta època la superfície inundada dóna recer a nombroses aus i constituïx un paisatge característic de molta qualitat. La inundació servix també per a evitar la salinització de la zona i constituïx un filtre de productes contaminants que si no s'inundaren podrien arribar al llac. Així doncs, contribuïx a millorar la qualitat de l'aigua i a l'augment de la biodiversitat.  
- Enfangada i desherbatge. Birbada mecànica amb la parcel·la lliure de cultiu i sòl inundat, amb enterrament de restes de collita i vegetació espontània: 162,5 ?/ha.  
Esta tècnica és una alternativa a l'extensió de l'ús d'herbicides. Per tant, permet un ús més sostenible de la superfície agrícola. Contribuïx a la disminució d'inputs i, per tant, a millorar la qualitat de l'aigua i a l'augment de la biodiversitat, ja que respecta espècies que amb l'ús d'herbicides es poden veure afectades.  
Opció 2:  
- Mantindre el restoll i la palla de l'arròs, almenys, fins a l'1 de febrer: 54,12 €/ha.  
Este compromís s'accepta com a alternativa a la inundació, perquè també contribuïx a donar recer a les aus que estan en el parc i conforma un paisatge altern entre zones inundades i no inundades. A més, en estes zones, que normalment se situen en cotes superiors a les inundades, es poden cultivar altres cultius i es renuncia a això. Així es contribuïx a la disminució d'inputs, amb la millora de la qualitat de l'aigua, a l'augment de la biodiversitat i a disminuir l'erosió.  
- Birbada mecànica amb parcel·la lliure de cultiu i sòl amb saó adequada, amb incorporació de restes de collita i vegetació espontània, per mitjà d'ús d'apers d'acció superficial (rotovator o equivalent): 162,5 ?/ha.  
Igual que l'enfangada és una tècnica alternativa a l'extensió de l'ús d'herbicides.  
PRODUCCIÓ INTEGRADA  
Part general  
Títol de la mesura  
Producció integrada.  
Emmarcar la mesura en directriu comunitària - prioritat comunitària - actuació/ons bàsica/ques  
Eix 2, Millora del Medi Ambient i de l'Entorn Rural, article 36, mesures, article 39. Millora del Medi Ambient i de l'Entorn Natural.  
Prioritats: biodiversitat. Preservació i desenvolupament de sistemes agraris. Aigua i canvi climàtic.  
Actuacions: foment de pràctiques agràries respectuoses amb el medi ambient. Foment de pràctiques sostenibles de gestió rural. Lluita contra el canvi climàtic.  
Descripció de la mesura  
Els agricultors han de complir les normes genèriques i específiques sobre producció integrada promulgades a la Comunitat Valenciana (CV), en les quals es recalca la reducció de productes químics per mitjà d'un ús racional de la fertilització i per mitjà de sistemes de lluita físics, culturals o biològics alternatius a la lluita química. En el cas d'ús de productes químics, han d'usar només les matèries actives autoritzades per a cada cultiu.  
En estes normes es regulen totes les pràctiques agronòmiques següents: preparació del terreny, plantació (amb ús de material vegetal que prové de planters autoritzats que disposen de passaport fitosanitari), reg, fertilització, fitoreguladors, poda, gestió del sòl i control de males herbes, plagues i malalties, maquinària d'aplicació, recol·lecció, tractament postrecol·lecció i protecció de l'entorn.  
La producció integrada dóna resposta a l'exigència social d'obtenció de productes agrícoles de qualitat per mitjà de l'ús de pràctiques de cultiu que respecten el medi ambient, s'utilitzen sistemes agrícoles d'obtenció de vegetals que aprofiten al màxim els recursos i els mecanismes de producció naturals i asseguren a llarg termini una agricultura sostenible, i introduïxen en esta mètodes biològics i químics de control, i altres tècniques que compatibilitzen les exigències de la societat, la protecció del medi ambient i la productivitat agrícola, així com les operacions realitzades per a la manipulació, envasament, transformació i etiquetatge de productes vegetals acollits al sistema.  
Bàsicament, es fonamenta en la reducció de l'ús d'inputs, com ara fertilitzants, productes fitosanitaris, de manera que s'utilitzen només quan siga estrictament necessari i sempre amb una justificació tècnica.  
El seguiment de les normes de producció integrada exigix la realització d'anàlisi d'aigua, sòl i fulles, per a realitzar una fertilització racional, que minimitze l'ús d'adobs. En el cultiu de la vinya s'ha de realitzar, com a mínim, una anàlisi foliar cada tres anys i una anàlisi de sòl cada 5 anys. En els cítrics s'han de realitzar, com a mínim, una anàlisi de sòl cada 5 anys; una d'aigua de reg, cada 3 anys; i una de material vegetal, cada 2 anys.  
Pel que fa a la utilització de productes químics, la normativa de producció integrada restringix les matèries actives que es poden utilitzar, s'atén a criteris de toxicitat i protecció de la fauna útil. Així, la normativa de cada un dels cultius prohibix la utilització de totes les matèries actives amb classificació toxicológia "molt tòxic" (T+) i fixa per a cada una de les plagues i malalties del cultiu les matèries actives que es poden utilitzar i les seues condicions d'ús. La restricció de productes químics i l'ús de productes de tipus biològic suposa un cert sobrecost perquè alguns dels productes poden ser més cars i ser menys efectius (encara que menys tòxics i més respectuosos per al medi ambient).  
Per al correcte tractament de les plagues i malalties és necessari el seguiment de la població dels diferents agents patògens i de les condicions ambientals propícies per al seu desenvolupament, la qual cosa fa necessari disposar de personal qualificat capaç de realitzar l'esmentat seguiment i establir el moment més oportú per a realitzar els tractaments.  
Així mateix, es produïx una lleugera disminució de la producció, ja que augmenta el percentatge de fruita deteriorada ja que es permet un cert nivell d'atac de la plaga o malaltia, per davall del qual no s'efectuen els tractaments.  
La certificació de la producció obtinguda amb tècniques de producció integrada requerix la inscripció en el Registre Oficial de Productors Autoritzats per a la Producció Integrada de la Generalitat i la contractació dels servicis d'una entitat de control i certificació de producció integrada oficialment reconeguda.  
El Reial Decret 1201/2002, de 20 de novembre, regula la producció integrada a Espanya. A la Comunitat Valenciana, la Resolució de 17 de gener de 2008, regula les normes de producció integrada de la vinya, i la Resolució de 30 de juliol de 2004, regula les normes de producció integrada en cítrics en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. En estes normes s'inclou la preparació del terreny, la plantació, el reg, la fertilització, els fitoreguladors, la poda, el control de plagues, la maquinària d'aplicació i la recol·lecció.  
Respecte al control de plagues:  
- S'anteposaran els mètodes biològics, biotècnics, culturals, físics i genètics als mètodes químics.  
- Obligatori el seguiment del cicle biològic de les plagues i malalties i l'avaluació del seu risc.  
- Només s'usaran productes químics si, després de l'estimació poblacional de la plaga o malaltia, és l'única alternativa al control del problema fitosanitari present.  
- En cas de ser necessari el tractament químic, les matèries actives que es poden utilitzar es recullen en els annexos de la resolució reguladora de les normes de PI i han sigut triades segons criteris de toxicitat, efecte sobre la fauna auxiliar, impacte ambiental, eficàcia i residus. Es respectaran sobretot els àcars fitoseids, i els insectes crisopa, coccinèl·lids i calcídids.  
- No es poden utilitzar formulacions classificades com a "molt tòxiques" (T+).  
- No es poden utilitzar productes fitosanitaris en els marges de corrents d'aigua.  
Respecte a l'adob:  
- Fertilització a través del sòl. Adobs foliars només quan estiguen tècnicament justificats.  
- Anàlisi del sòl per a conéixer l'estat nutritiu, com a mínim cada cinc anys i sempre el primer any d'incorporació a producció integrada.  
- Anàlisis foliars almenys un cada tres anys.  
- L'adob s'ha de realitzar d'acord amb les anàlisis anteriors tenint també en compte la qualitat de l'aigua de reg, la varietat, l'edat de la plantació, etc. La producció integrada ha d'estar acreditada per una entitat de control i certificació. les entitats de certificació i control (ECC) són entitats reconegudes amb garanties d'independència, capacitat i suficiència tècnica, responsables de certificar el compliment dels requisits establits en cada reglament de PI, per part dels agricultors que la practiquen.  
Així, per a garantir el compliment de les normes de producció integrada, en primer lloc, les entitats de control i certificació (ECC) realitzen inspeccions en les parcel·les en el moment d'inscripció en el Registre de PI, durant el cultiu i, finalment, per a certificar la producció. Estes inspeccions queden reflectides en els informes agronòmics de les parcel·les que es presenten per a la inscripció en el Registre i en les anotacions que es realitzen en els llibres d'explotació. Posteriorment, des de la Conselleria, es realitzen inspeccions en camp per mostratge per a verificar l'exactitud dels informes i el compliment de les normes de PI. Estes inspeccions es realitzen sobre el 5% de les parcel·les agronòmiques (una parcel·la agronòmica pot estar formada per diverses parcel·les cadastrals de característiques homogènies), i es distribuïxen estes inspeccions entre les diferents ECC, d'acord amb la proporció de parcel·les que hagen inscrit en el Registre. Finalment, anualment la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació inspecciona un 4% de les ECC reconegudes en la Comunitat Valenciana. S'inspeccionen els seus llocs de treball (adequació dels mitjans materials i humans a les seues comeses) i la documentació que ha de generar la seua activitat (actes d'inspecció en camp, informes agronòmics, etc.).  
Justificació mesura  
Suport de tècniques de producció agrària compatible amb el medi ambient, amb l'objectiu de reducció de l'ús i efectes contaminants dels productes agroquímics sobre aigües i sòls, i foment de l'adopció de tècniques de cultiu que aprofiten al màxim els recursos i els mecanismes de producció naturals, que asseguren a llarg termini una agricultura sostenible i la protecció dels recursos naturals. Estos aspectes són importants a la Comunitat Valenciana on es desenvolupa una agricultura intensiva, gran consumidora d'inputs.  
Amb la producció integrada s'afavorix l'augment de la biodiversitat, perquè el tractament de plagues és molt selectiu i no es perjudica la fauna útil. En cas d'utilitzar-se, l'ús de productes menys contaminants que els permesos normalment permet una millor conservació de l'entorn.  
També assegura la no-contaminació de l'aigua, ja que tant la fertilització com la lluita contra les plagues és molt més restrictiva i racional que en les pràctiques agràries convencionals. Este aspecte és especialment important en les zones de la Comunitat Valenciana situades en les zones vulnerables als nitrats.  
L'ús racional de productes químics, la disminució de tractaments o el manteniment de coberta vegetal contribuïx a evitar emissions contaminants a l'atmosfera, per la qual cosa esta tècnica es pot considerar beneficiosa en la lluita contra el canvi climàtic.  
També s'aconseguixen productes de més qualitat, amb menys quantitat de residus, cosa que és beneficiosa per als consumidors.  
Objectius i resultats previstos quantificats  
Manteniment o augment de la superfície dedicada a la producció integrada respecte al període anterior.  
Disminució de la contaminació de sòls i aigües. Increment de la fauna útil.  
Obtenció de productes amb menor quantitat de residus.  
Amb els cultius de vinya, manteniment del paisatge de secà mediterrani, que cada dia és més valorat pels habitants i pels visitants, i que per si mateix és un atractiu turístic que ajuda a diversificar els ingressos de les comarques d'interior valencianes, on majoritàriament es du a terme esta mesura. Tot això pot donar lloc a un augment de la qualitat de vida i la renda dels habitants d'estes comarques i, fins i tot, atraure l'atenció perquè s'establisca més població.  
En cultius de vinya: aproximadament es mantindran les 19.000 ha que van sol·licitar en el període anterior, amb probable increment.  
En cítrics: manteniment almenys de les 5.000 ha del període de programació anterior.  
Beneficiaris (territoris i persones físiques/jurídiques).  
- Requisits de l'explotació  
Àmbit d'aplicació  
Tot el territori de la Comunitat Valenciana.  
- Requisits dels beneficiaris  
Seran beneficiaris els titulars d'explotacions agràries de la Comunitat Valenciana, amb cultius de vinya, raïm de taula i/o cítrics que complisquen amb allò que s'establix en les normes genèriques i específiques sobre producció integrada aprovades per la Comunitat Valenciana per als dferents cultius.  
Els titulars d'explotacions agràries han d'estar inscrits en el corresponent registre de producció integrada de la Comunitat Valenciana.  
Pertànyer a una agrupació de tractaments integrats o semblant i/o disposar d'assessorament tècnic que establisca l'estratègia i oportunitat dels tractaments químics.  
- Requisits de l'explotació  
Han de dedicar una superfície mínima de cultiu de producció integrada establida segons cultius en:  
Vinya de vinificació: 1 ha.  
Vinya de taula: 0,5 ha.  
Cítrics: 0,5 ha.  
Descripció operacions/contractes vigents del període anterior, que inclouen el finançament, i els procediments/normes (que inclouen les de transició) d'estos d'acord amb el reglament de transició  
Compromisos adquirits en períodes anteriors: 4.345 expedients, que es corresponen amb una despesa pública total, en el període 2007-2013, de 8.565.284 euros.  
AJUDES DE PRODUCCIÓ INTEGRADA  
Part específica  
Ajudes agroambientals. Producció integrada  
Article Reglament 1698/2005: 39 article Reglament d'aplicació: 27.  
Ajuda PDR  
Les ajudes cobriran els costos addicionals i les pèrdues d'ingressos derivats dels compromisos que imposen més exigències que els requisits obligatoris: requisits legals de gestió i bones condicions agràries i mediambientals, així com els requisits mínims que s'establisquen en el programa en relació amb la utilització d'adobs i productes fitosanitaris, i altres requisits obligatoris establits en la legislació nacional.  
Prima vinya vinificació: 159,87 €/ha.  
Prima vinya taula: 387,65 €/ha.  
Prima cítrics: 345,58 €/ha.  
Descripció i justificació dels diferents tipus de compromisos, basats en l'impacte mediambiental esperat en relació amb les necessitats i prioritats mediambientals  
Descripció dels compromisos:  
- Emplenar i mantindre actualitzat el quadern d'explotació segons el model aprovat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, on apareixeran anotades totes les operacions i pràctiques de cultiu realitzades en cada una de les parcel·les, així com el detall de les visites d'assessorament i control realitzades.  
- Aplicar la producció integrada en la totalitat de la superfície de l'explotació dedicada a la mateixa orientació productiva (cultiu i/o espècie, i varietats per a cítrics i vinya) localitzada en cada explotació o en cada finca quan l'explotació estiga formada per unes quantes finques.  
- Manteniment dels compromisos durant 5 anys en la superfície d'acollida, temps mínim necessari per a consecució de millores mediambientals.  
- Disposar d'un certificat expedit per l'autoritat o l'organisme de control que certifique el compliment satisfactori d'estes.  
- Mantindre la coberta vegetal en cultius perennes. En èpoques de molta competència per l'aigua i la recol·lecció es permetrà la sega (manual o mecànica) o el pasturatge controlat. No es podrà realitzar birbada química.  
- Mantindre les bardisses i els ribassos, vegetació en límits i marges per a reserva ecològica i  
manteniment de la biodiversitat.  
- Realització d'anàlisis adequades per al control de la contaminació de la terra, l'aigua i els productes vegetals.  
Justificació:  
- Manteniment de la coberta vegetal: control de males herbes de forma mecanitzada o per mitjà de pasturatge controlat. Tindrà efectes sobre la disminució de l'erosió, de l'evaporació amb el consegüent estalvi d'aigua, actuarà de filtre de contaminació i de resguard de la fauna útil, la qual cosa redundarà en un augment de la biodiversitat.  
- Manteniment dels compromisos durant 5 anys en la superfície d'acollida, temps mínim necessari per a consecució de millores mediambientals.  
- Realització d'anàlisis adequades per a control de la contaminació de la terra, l'aigua i els productes vegetals.  
- Utilització de productes fitosanitaris autoritzats en producció integrada, menys nocius que els utilitzats habitualment en el cultiu tradicional. Incidirà en un augment de la biodiversitat, en una disminució de la contaminació de sòls i aigües, i en una disminució dels residus en els productes vegetals.  
Compliment de les bones condicions agràries i mediambientals: en la producció integrada se superen, perquè les condicions de producció són més restrictives en tots els aspectes.  
RACES AUTÒCTONES EN PERILL D'EXTINCIÓ  
Part general  
Títol de la mesura  
Mesura agroambiental: manteniment de races autòctones en perill d'extinció.  
Oví: raça guirra.  
Emmarcar la mesura en directriu comunitària - prioritat comunitària - actuació/ons bàsica/ques   
(Veure directrius estratègiques comunitàries) Millora del medi ambient i de l'entorn natural.  
Prioritats: biodiversitat.  
Actuacions: foment de pràctiques agràries respectuoses amb el medi ambient. Foment de pràctiques sostenibles de gestió rural.  
Descripció de la mesura  
Conservació de la riquesa genètica i diversitat de la població ramadera de la Comunitat Valenciana, en particular de la raça autòctona ovina guirra, considerada en perill d'extinció.  
Justificació de la mesura  
La mesura es justifica ja que contribuïx al manteniment de la riquesa genètica i la biodiversitat, i així conserva esta espècie en perill d'extinció i que està adaptada a la rusticitat del medi físic en què es desenvolupa, per la qual cosa es considera que s'ha de procurar la seua adequada conservació per a generacions futures, i s'ha d'evitar la desaparició, ja que no pot competir amb les races millorades.  
Objectius i resultats previstos  
Manteniment de la raça ovina guirra a la Comunitat Valenciana.  
Augment dels exemplars de la raça.  
Augment de la puresa per selecció genètica.  
Incentivar el nombre d'explotacions agràries amb animals de la raça.  
Productes de qualitat i derivats, autòctons i diferenciats.  
Beneficiaris (territoris i persones físiques/jurídiques)  
Àmbit d'aplicació  
Explotacions situades en tot el territori de la Comunitat Valenciana.  
Requisits dels beneficiaris  
Han de pertànyer a l'Associació Nacional de Criadors de Raça Guirra (organisme competent per a portar el llibre genealògic de la raça).  
Seran beneficiaris els titulars d'explotacions ramaderes que tinguen efectius ramaders de la raça ovina guirra que complisquen els requisits mínims i adquirisquen els compromisos que definixen la mesura agroambiental, per un període almenys de cinc anys.  
Requisits de l'explotació  
L'explotació ha d'estar inscrita en el llibre de registre oficial de la raça ovina guirra.  
El nombre mínim d'animals reproductors de la raça ovina guirra per a poder sol·licitar les ajudes s'establix en 30.  
S'ha de complir amb els límits de càrrega ramadera en l'explotació següents:  
- Càrrega ramadera mínima: 0,2 UBM per hectàrea.  
- Càrrega ramadera màxima: 1,4 UBM per hectàrea.  
Descripció operacions/contractes vigents del període anterior, que inclouen el finançament, i els procediments/normes (que inclouen les de transició) d'estos d'acord amb el reglament de transició  
Compromisos adquirits en períodes anteriors: 29 expedients que es corresponen amb una despesa pública total, en el període 2007-2013, de 107.000 euros.  
RACES AUTÒCTONES EN PERILL D'EXTINCIÓ  
Part específica  
Article Reglament 1698/2005: 39 article Reglament 1974/2006: 27 Ajuda PDR  
Les ajudes cobriran els costos addicionals i les pèrdues d'ingressos derivats dels compromisos que imposen més exigències que els requisits obligatoris: requisits legals de gestió i bones condicions agràries i mediambientals, així com els requisits mínims que s'establisquen en el programa en relació amb el benestar animal i altres requisits obligatoris establits en la legislació nacional.  
Primes: 120,2 euros/UBM  
Descripció i justificació dels diversos tipus de compromisos d'acord amb els efectes previstos en el medi ambient en relació amb les necessitats i prioritats mediambientals  
Pertànyer a una associació ramadera per a millora i conservació de la raça.  
- Mantindre en puresa els efectius reproductors mascles i femelles de la raça.  
- Els animals han d'estar inscrits en el llibre genealògic de la raça.  
- Participar en un programa de millora genètica, amb l'obligació d'aportar informació per al seguiment de la raça, així com per a elaboració de valoracions.  
- Pràctica de pasturatge en el medi físic adequat per a la raça.  
- Respectar les càrregues ramaderes establides.  
Justificació  
Estos compromisos no estan relacionats amb les BCAM. S'exigirà que les explotacions ramaderes complisquen els requisits de condicionalitat.  
El seu objectiu és evitar la desaparició de races adaptades al medi però que no poden competir amb altres races millorades.  
Llista de races locals en perill d'abandó i indicació del nombre de femelles reproductores. Este nombre ha de ser certificat per un organisme tècnic, o una organització o associació de ramaders, degudament reconegut, que ha de registrar i portar al dia el llibre genealògic o llibre zootècnic de la raça. S'ha d'acreditar que eixe organisme compta amb les competències i els coneixements necessaris per a identificar els animals de les races en perill.  
Espècie Raça Nombre de femelles reproductores  
Oví Guirra 4.644  
Es tracta d'una raça local en perill que complix allò que es preveu en l'annex IV del Reglament 1974/2006.  
Informació en relació a l'article 48.2 del Reglament 1974/2006  
- Associació Nacional de Criadors de Raça Guirrra.  
- Dades de producció i preus de l'informe del Sector Agrari Valencià 2005, elaborat pel Servici d'Estudis Agraris i Comunitaris de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Generalitat Valenciana.  
LLUITA CONTRA L'EROSIÓ I EL MANTENIMENT DEL PAISATGE EN CULTIUS LLENYOSOS EN PENDENTS O TERRASSES  
Part general  
Títol de la mesura  
Lluita contra l'erosió i el manteniment del paisatge en cultius llenyosos en pendents o terrasses.  
Emmarcar la mesura en directriu comunitària - prioritat comunitària - actuació/ons bàsica/ques  
Eix 2, Millora del Medi Ambient i de l'Entorn Rural, article 36, Mesures, article 39. Millora del Medi Ambient i de l'Entorn Natural.  
Prioritats: biodiversitat. Preservació i desenvolupament de sistemes agraris. Aigua i canvi climàtic.  
Actuacions: foment de pràctiques agràries respectuoses amb el medi ambient. Foment de pràctiques sostenibles de gestió rural. Lluita contra el canvi climàtic.  
Descripció de la mesura  
Ajuda per a agricultors de zones específiques de la Comunitat Valenciana que realitzen accions de conservació necessàries per a reduir el risc d'erosió i manteniment del paisatge característic de les esmentades zones. Les actuacions es realitzen en cultius de llenyosos (avellaner, cirerer, ametler i garrofera) sobre vessants, terrasses i bancals localitzats en pendent superior al 8%.  
Justificació de la mesura. Objectius i resultats previstos  
La mesura d'ajuda a la lluita contra l'erosió contribuïx al manteniment i la conservació d'unes zones determinades, del seu paisatge i del seu entorn, en molts casos font de desenvolupament paral·lel com el turisme. En este sentit, la seua aportació als objectius mediambientals i de benestar social mereix ser reforçada. Al mateix temps contribuïx al manteniment d'un cultiu clarament identificat amb la zona, com és el cas de la cirera de la muntanya d'Alacant i potència el cultiu de l'avellaner a la província de Castelló, així com els fruites seques o la garrofera en zones concretes de la Comunitat Valenciana amb un paisatge tradicional en terrasses, i ajuda a més al manteniment de la renda dels agricultors i de la població rural en les esmentades zones.  
La mesura evitarà l'erosió de zones la situació geogràfica de les quals, orogràfica i de règim pluviomètric, és sensible a este fenomen, i en les quals la no-conservació d'elements i tècniques singulars provocaria danys irreparables de pèrdua de sòl i degradació del paisatge.  
Esta mesura fomenta la conservació i el manteniment d'estructures singulars que conformen un paisatge agrari característic d'algunes zones mediterrànies, i que afavorixen la permanència i proliferació de fauna i flora característiques, en molts casos endèmiques de la Comunitat Valenciana.  
Beneficiaris (territoris i persones físiques/jurídiques).  
Requisits de l'explotació  
Àmbit d'aplicació  
Superfícies de cultius llenyosos en pendents superiors al 8% en municipis de la Comunitat Valenciana situats al sud i al nord de la regió.  
Requisits dels beneficiaris  
Seran beneficiaris els titulars d'explotacions agràries de la Comunitat Valenciana amb cultius de cirerer, avellaner, ametler i/o garrofera que complisquen allò que s'establix en esta submesura agroambiental dirigida a la lluita contra l'erosió. Pertànyer a una agrupació de tractaments integrats o semblant i/o disposar d'assessorament tècnic que establisca l'estratègia i oportunitat dels tractaments químics.  
Requisits de l'explotació  
Han de dedicar una superfície mínima de cultiu establida segons cultius en:  
Avellaner: 0,3 ha.  
Cirerer: 0,3 ha.  
Ametler: 0,3 ha.  
Garrofera: 0,3 ha.  
Descripció operacions/contractes vigents del període anterior, que inclouen el finançament, i els procediments/normes (que inclouen les de transició) d'estos d'acord amb el reglament de transició  
Compromisos adquirits en períodes anteriors: 477 contractes que es corresponen amb una despesa pública total, en el període 2007-2013, de 314.980 euros.  
Article Reglament 1698/2005: 39 - Article Reglament d'aplicació: 27  
Ajuda PDR  
Les ajudes cobriran les despeses ocasionades per la conservació de murs, talusos, cobertes vegetals en límits, reposició d'elements per causa de desperfectes per escolament, etc., així com per la utilització de mitjans mecànics per a l'eliminació de les males herbes en compte d'herbicides. Ús de material de la zona per a reparació de murs.  
Tots els cultius (avellaner, cirerer, ametler i garrofera) 180 euros/ha.  
Descripció i justificació dels diferents tipus de compromisos, basats en l'impacte mediambiental esperat en relació amb les necessitats i prioritats mediambientals.  
- Pertànyer a una agrupació de tractaments integrats en agricultura o semblant.  
No és obligatori que els agricultors estiguen inscrits en este tipus d'agrupacions, per la qual cosa va més enllà dels requisits legals i de gestió.  
- Manteniment i conservació dels elements i les instal·lacions tradicionals relacionats amb el cultiu amb materials d'acord amb l'entorn (utilització de pedra autòctona): murets, terrasses, bancals, tanques vegetals, etc., que quedaran reflectits en el Pla d'Actuació Agroambiental.  
Este compromís està relacionat amb la bona pràctica agrària (BCAM) de mantindre les terrasses en bon estat, però fent-ho extensiu a murs de pedra típiques del paisatge valencià i el cost de manteniment de les quals és superior, amb l'objectiu de protegir la fauna que utilitza estos elements com a refugi i el paisatge tradicional.  
- En cap cas es poden usar apers de pala i rascle de discs que voltegen el sòl.  
Este compromís va més enllà de les BCAM.  
- Establir coberta vegetal per a evitar els problemes d'escolament, durant tardor-hivern, en el centre dels carrers, que cobrisquen un mínim del 50% de la superfície de cultiu de la parcel·la, a partir de la flora espontània o recorrent a la sembra d'espècies cultivades:  
· En parcel·les amb pendent mitjana superior al 8% la coberta vegetal s'establirà pròxima a les corbes de nivell i perpendicular a la màxima pendent.  
· En terrasses, la coberta vegetal s'establirà en el costat més gran de la parcel·la.  
- La coberta vegetal es pot segar a principis de primavera per a evitar la competència de les males herbes per mitjà de procediments mecànics i/o amb pasturatge controlat de bestiar oví o caprí, i han de romandre obligatòriament sobre el terreny les restes d'estes cobertes fins a la tardor, època en què, si és procedent, es poden dur a terme les labors necessàries per a la implantació d'una nova coberta vegetal.  
Este compromís està relacionat amb la BCAM de cobertura del sòl en cultius llenyosos, que només fa referència al manteniment d'una coberta vegetal en el cultiu de l'olivar. No obstant això, el compromís va més enllà ja que obliga a establir estes cobertes en els cultius de cirerer, avellaner, ametler i garrofera.  
- Manteniment i/o creació de la vegetació natural en els límits de les parcel·les, sempre que estiguen a més de 300 metres d'una massa forestal superior a 10 ha.  
Relacionat amb la prohibició d'eliminació d'arbustos i línies d'arbratge en zones Natura 2000, excepte autorització expressa per algun motiu molt específic. No obstant això, el compromís va més enllà ja que la vegetació natural s'ha de mantindre i/o crear-se en qualsevol superfície de l'àmbit d'aplicació de la mesura, la qual cosa implica realitzar labors de poda, neteja, tractaments i plantació.  
- Correcció dels efectes puntuals ocasionats pels escolaments produïts per les pluges torrencials, de manera immediata en la mateixa anualitat en què es produïsquen els danys.  
Les BCMA no establixen terminis per a la reparació dels danys.  
- No s'han d'utilitzar productes químics per a la poda i l'eliminació de brots.  
Este compromís va més enllà de les BCAM, que no establix res en este sentit. Amb això, es disminuïx la utilització d'inputs i, amb això, la contaminació ambiental, i es millora la biodiversitat.  
ANNEX III  
INDEMNITZACIÓ COMPENSATÒRIA EN ZONES AMB DIFICULTATS EN EL PDRCV  
Les referències que es contenen en la regulació d'esta ajuda en el PDRCV al·lusives a l'ajuda d'indemnització compensatòria en zones de muntanya han de ser enteses mutatis mutandis amb relació a l'ajuda d'indemnització compensatòria en zones amb dificultats.  
Requeriments generals  
Part general  
Títol de la mesura  
Indemnització compensatòria en zones amb dificultats, diferents de les de muntanya.  
Article Reglament 1698/2005 i codi de la mesura  
Article 36, lletra a, incís ii i article 37. Ajuda destinada a compensar les dificultats naturals en altres zones amb dificultats. Codi mesura 212.  
Tot això tenint en compte allò que s'establix en el Reglament (CE) número 1974/2006, en el seu annex II, apartat 5.5.7.1.3, que manté en vigor determinades disposicions del Reglament (CE) número 817/2004, fins al 31 de desembre de 2009, data en què, a partir de la qual, regiran noves delimitacions de zones desfavorides i condicions d'aplicació de les ajudes d'indemnització compensatòria.  
Emmarcar la mesura en directriu comunitària - prioritat comunitària - actuació/ons bàsica/ques  
La mesura s'emmarca en la directriu estratègica comunitària del punt 3.2, «Millora del Medi Ambient i de l'Entorn Rural, i concretament en l'actuació bàsica ii de l'esmentada prioritat,»?aplicació de pràctiques sostenibles de gestió rural pot contribuir a reduir els riscos associats a l'abandó, la desertificació i els incendis forestals, en especial en les zones desfavorides.»  
Descripció de la mesura  
Es fa referència i és aplicable allò que es preveu en l'apartat equivalent de la mesura 211 per a les zones de muntanya.  
Es tracta d'indemnitzar els agricultors de les zones de muntanya pel compromís de mantindre la seua activitat agrària en la seua explotació durant un mínim de cinc anys a partir del primer pagament, per a compensar-los pels costos addicionals i les pèrdues de renda en les zones de muntanya i altres amb dificultats naturals, en comparació amb la resta de zones no desfavorides.  
Es calcularà l'ajuda d'acord amb la SAU de cada explotació situada en zona amb dificultats naturals, zones de muntanya, utilitzades en el cultiu o d'aprofitament farratger per al bestiar de pasturatge.  
La limitació de superfície indemnitzable es fixa en 100 ha, i s'aplicaran diferents mòduls de càlcul dependents de la zona i coeficients segons trams de SAU i coeficients reductors d'acord amb el tipus de cultiu o aprofitament, per a arribar a obtindre l'ajuda quan multipliquem la superfície indemnitzable pel mòdul corresponent.  
Justificació de la mesura  
De forma generalitzada es justifica la mesura per a estes zones igual que en la mesura 211 per a les zones de muntanya  
L'activitat agrària sostenible es considera imprescindible per al manteniment de les terres amb dificultats naturals o d'una altra índole, en les millors condicions mediambientals, manteniment de la biodiversitat pròpia dels sistemes agraris i la preservació de valors paisatgístics característics, tradicionals, singulars etc.  
Els agricultors més compromesos en la permanència d'estos valors són els que residixen habitualment en la zona i la seua economia depén principalment de l'activitat agrària.  
Objectius i resultats previstos  
Es perseguixen els mateixos objectius ja descrits en el corresponent apartat de la mesura 211 per a les zones de muntanya. Comptant amb la realitat de successives jubilacions i les noves incorporacions de jóvens a l'activitat agrària en explotacions de més dimensió i viabilitat, i donant accés a esta als agricultors professionals es considera obtindre un bon resultat de l'aplicació de la mesura, mantindre un total de 1.465 beneficiaris durant el període de programació 2007-2013.  
Nombre d'explotacions: 1.465.  
Superfície acollida a l'ajuda i compromisos: 33.830 ha.   
En estes zones hui hi ha 1.465 beneficiaris ATP o titulars d'explotació prioritària. Es considera este el millor indicador específic de la línia, màxim quan és previsible que en pròxims anys hi haja dificultats de renovació generacional en la titularitat de les explotacions.  
Beneficiaris (persones físiques/jurídiques) i requisits de l'explotació  
Es fa referència al corresponent apartat de la mesura 211 per a les zones de muntanya.  
Es poden concedir indemnitzacions compensatòries als titulars d'explotacions agràries ubicades a la Comunitat Valenciana que reunisquen els requisits següents:  
a) Ser agricultor a títol principal o titular d'explotació prioritària, bé a títol individual o com a soci d'una explotació agrària constituïda com a cooperativa o societat agrària de transformació.   
b) El soci de cooperativa o SAT pot percebre la indemnització compensatòria corresponent a la seua quota de participació que, si és el cas, s'acumularà a la de la seua explotació individual a l'efecte del càlcul d'una indemnització única. Per a determinar el compliment d'este requisit, pel que fa a la renda del titular, es tindrà en compte l'Orde APA/2006, de 26 de gener, per la qual es modifica l'article 5 de l'Orde de 13 de desembre de 1995, a l'efecte dels apartats 5 i 6, de l'article 2 de la Llei 19/1995, de 4 de juliol, de Modernització d'Explotacions. La possibilitat d'aplicació del punt 2 de l'anteriorment esmentat article 5, es tindrà en compte només, per a esta línia, quan es donen els casos que s'hagueren produït les situacions excepcionals en l'últim exercici fiscal declarat. Pel que fa al temps de treball dedicat a la seua explotació agrària serà preceptiu l'afiliació durant tot l'exercici de l'any de sol·licitud al règim especial agrari per compte propi o d'autònoms per la branca agrària, per a l'agricultor a títol principal. Per als titulars d'explotació prioritària, a més de l'anterior afiliació, serà suficient la del règim especial agrari per compte d'altre. Només en cas de titulars que es jubilen l'any de l'exercici serà suficient que l'esmentada permanència es complisca, almenys, fins a l'últim dia del termini de presentació de sol·licituds.  
c) Residir al municipi al terme municipal del qual radique totalment o parcialment la superfície agrícola de la seua explotació o limítrof, i l'esmentat municipi de residència figure en la llista de municipis de zones desfavorides de muntanya o de despoblament.  
d) Quan la superfície agrícola de l'explotació estiga situada en diversos termes municipals, la condició de residència s'entendrà complida quan, sent el municipi de residència de zona desfavorida, part de la superfície agrícola de l'explotació està en l'esmentat terme en un altre limítrof també de zona desfavorida.  
e) No estar afectat per cap situació d'incompatibilitat.  
f) Estar al corrent de les obligacions tributàries i davant de la Seguretat Social.  
g) El titular s'ha de comprometre a mantindre l'activitat agrícola en la explotació en zona desfavorida durant almenys cinc anys a partir del primer pagament de l'ajuda, segons allò que s'establix en l'article 14 del Reglament (CE) número 1257/1999, i el punt 2 de l'article 37, d'aplicació a partir de l'1 de gener de 2010, del Reglament (CE) número 1698/2005, excepte jubilació o causa de força major.  
h) Complir les obligacions que s'establixen en l'article 14 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions.   
Tots els beneficiaris portaran una gestió sostenible de la superfície d'explotació amb el compliment de les bones condicions agràries i mediambientals (annex IV del Reglament 1782/2003, i el compliment dels requisits legals de gestió (annex III del mateix reglament).  
Requisits de l'explotació  
a) L'explotació ha d'estar ubicada a la Comunitat Valenciana; així s'entendrà quan més del 50% del total de la superfície agrícola utilitzada (SAU) de l'explotació està situada a la Comunitat Valenciana.  
b) L'explotació ha de tindre tota o part de la SAU en zona desfavorida de muntanya.  
c) Les explotacions ramaderes han de suportar una càrrega ramadera màxima d'1 UBM per hectàrea de superfície farratgera. Estes explotacions, en tot cas, han de tindre una càrrega ramadera mínima de 0,2 UBM per hectàrea de superfície farratgera. No computarà com a indemnitzable la totalitat de la superfície farratgera de les explotacions ramaderes la càrrega ramadera de les quals no estiga compresa entre el màxim i mínim anteriors.  
d) L'explotació ha de tindre més de 2 hectàrees de SAU.  
e) D'acord amb l'article 51 del Reglament (CE) número 1698/2005, s'han de complir en tota l'explotació del beneficiari els requisits i les normes obligatoris que s'establixen en els articles 4 i 5 i annexos III i IV del Reglament (CE) número 1782/2003, la qual cosa es definix com compliment de la condicionalitat, que comprén l'observança dels requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals.  
Complementarietat amb les mesures finançades a càrrec d'altres instruments de la PAC i a través de la política de cohesió  
Es fa referència al corresponent apartat de la mesura 211 per a les zones de muntanya.  
La característica de l'ajuda d'indemnització compensatòria en zones amb dificultats naturals, siguen de muntanya o altres, complementa, per la finalitat també perseguida en altres mesures de desenvolupament rural, la incorporació de jóvens al sector agrari, les ajudes de modernització d'explotacions, així com les relatives a l'eix 2 reforçant l'amplitud d'aplicació dels compromisos de desenvolupament sostenible en totes les zones amb dificultats naturals, preservant els sistemes agraris i la seua contribució de valor als paisatges de l'interior i el manteniment de la biodiversitat, com ara les mesures agroambientals, els programes de desenvolupament local amb què es reforça la fixació de la població en les zones més desfavorides i altres que s'implanten orientades a la protecció de la superfície forestal.  
Incompatibilitats  
La indemnització compensatòria de zones desfavorides és incompatible amb:  
- La percepció pel beneficiari d'una pensió de jubilació, del subsidi de desocupació o qualsevol altra prestació pública anàloga.  
- Amb l'ajuda per cessament anticipat de l'activitat agrària (Reglament (CE) núm. 1257/1999) o de jubilació anticipada (Reglament (CE) núm. 1698/2005).  
- Les superfícies acollides al Programa de Repoblament de Terres Agrícoles no computaran com indemnitzables.  
En el cas d'explotacions que s'estenguen entre 2 comunitats autònomes es realitzaren els controls necessaris per a evitar la duplicitat de pagament (FEGA).  
Abast i accions  
La població objecte de la mesura, 1.465 titulars d'explotacions, bàsicament familiars, està radicada en municipis de la zona d'interior de la Comunitat Valenciana, que conformen les zones desfavorides per despoblament.  
Criteris i regles administratives per a assegurar que les operacions cofinançades pel FEADER no són cofinançades amb altres instruments de la PAC (art. 2.2 Reglament 1974/2006)  
Esta mesura és estricta en la seua aplicació, compatible amb la resta d'ajudes a titulars d'explotació agrària en actiu. S'especificaran les superfícies per les quals no es percebran indemnitzacions, com ara les de retirada del cultiu, les que passen a programa d'ajuda a repoblament de terres de cultiu, etc.  
AJUDES D'INDEMNITZACIÓ COMPENSATÒRIA EN ZONES AMB DIFICULTATS  
Part específica  
Article Reglament 1698/2005: 36 i 37 Ajuda PDR: tipus d'ajuda i intensitat de l'ajuda  
Es manté el sistema de càlcul del programa anterior, de manera que la superfície de cultius i pastures declarada es transforma en unitats de superfície indemnitzable i a esta se li apliquen uns coeficients segons trams, import de la base imposable general (IRPF) i els mòduls corresponents a zona de muntanya.  
Es proposa un mínim per explotació ubicada en zona diferent de les de muntanya de 300 €, sempre que la SAU siga major de 2 ha. La indemnització màxima per explotació serà de 3.000 €.  
L'import total d'esta mesura es fixa en 928.571,43 euros i any del període d'aplicació del programa.  
Metodologia de càlcul  
1. Mòdul base  
Zones desfavorides per dificultats naturals: 57 €/ha.  
Al mòdul de base se li apliquen dos coeficients correctors d'acord amb:   
Superfície indemnitzable de l'explotació (C1).  
Base imposable general declarada pel titular de l'explotació (C2).  
Coeficient C1:  
Superfície indemnitzable en les explotacions  
 Coeficient aplicable  
Fins a 5 ha 1,00  
Més de 5 i fins a 25 ha 0,75  
Més de 25 i fins a 50 ha 0,50  
Més de 50 i fins a 100 ha 0,25  
Més de 100 ha (s'exclou la superfície   
que excedisca de cent hectàrees) 0,00  
Coeficient C2:  
Base imposable declarada pel beneficiari  
 Coeficient aplicable  
Menys de 50 per cent de la renda de referència 1,20  
Més del 50 per cent de la renda de referència 1,00  
2. Coeficients reductors Ci aplicables a les superfícies farratgeres  
 Coeficient aplicable  
Ha de pastures permanents 1,00  
Ha de pastura aprofitables   
per un període de dos a sis mesos 0,50  
Ha de guaret, restollada i erm a pastures 0,15  
3. Coeficients reductors Cj aplicables a les unitats equivalents de cultiu (UEC)  
 Coeficient aplicable  
Ha de regadiu 1,00  
Ha de cultiu extensiu i plantacions de secà 0,50  
Ha de plantacions no fusteres,   
forestals i arbustives 0,30  
4. Càlcul de la superfície indemnitzable (SI)  
És el resultat de sumar a la superfície farratgera computable les unitats equivalents de cultiu.  
SI (en ha)= Suma (Si\*Ci)+Suma (Sj\*Cj)  
I és:  
SI= Superfície indemnitzable en ha.  
Si= Superfície farratgera en ha.  
Ci= Coeficient aplicable a les superfícies farratgeres.  
Sj= Superfície de cultiu en ha.  
Cj= Coeficient aplicable a les superfícies de cultius.  
5. Càlcul de les ajudes  
L'ajuda per explotació es calcularà com seguix:  
Ajuda=(superfície indemnitzable)x(mòdul base)x(coeficients aplicables al mòdul base).  
Cal especificar de quina manera es garantirà el respecte del límit superior de les indemnitzacions compensatòries i el procediment administratiu pel qual es garantirà l'observança de l'import màxim cofinançable. Quan s'aplique el pagament màxim del Reglament 1698/2005, s'han d'especificar les circumstàncies objectives que el justifiquen.  
Esta garantia s'especifica en l'apartat equivalent de la mesura 211 per a les zones de muntanya.  
Amb l'ajuda proposada mai s'han de sobrepassar els límits superiors ja que amb la mínima superfície (2,01 ha) es pagaria com a màxim 149,25 €, i amb superfícies més grans també s'aplica un mòdul inferior i les reduccions per coeficients, que asseguren que no se sobrepassen els límits reglamentaris.  
En tot cas l'ajuda s'ha de concedir respectant el mínim de 25 euros per ha de SAU amb dret a l'ajuda de cada explotació de manera que este mínim s'aplicarà quan el sistema de càlcul descrit per a reduccions progressives segons dimensió de l'explotació no determine un import major. Es respectarà el límit màxim de 3.000 € per explotació.  
Definició de la superfície mínima  
Es continuarà amb el criteri d'elegibilitat d'explotacions de > 2 ha de SAU. Descripció del mecanisme de conversió adequat utilitzat en les pastures comunes. Es fa referència a allò que s'especifica en l'apartat equivalent de la mesura 211 per a les zones de muntanya.  
Es continuarà amb el criteri de triar explotacions de més de 2 hectàrees de SAU.  
Descripció del mecanisme de conversió adequat utilitzat en les pastures comunes  
Es fa referència a allò que s'especifica en l'apartat equivalent de la mesura 211 per a les zones de muntanya.  
Les pastures comunals seran repartides pel que fa a superfície entre tots els ramaders amb el dret a la seua utilització. En tots els casos serà controlat que la càrrega ramadera no siga inferior a 0,2 UBM/ha ni superior a 1,00 UBM/ha. Si no es complix este requisit serà anul·lada de la indemnització el grup de pastures i farratgeres per a alimentació del bestiar propi del total de superfície indemnitzable de l'explotació.  
La ramaderia per la qual s'indemnitzaran superfícies de pastura serà la de bestiar boví, ovinocaprí i equí. Sempre que es mantinguen en règim de pasturatge.  
El control administratiu de totes les sol·licituds detecta l'incompliment de l'índex de càrrega ramadera, atés que el sol·licitant determina en la seua declaració les parcel·les de pastures i superfície farratgera de l'explotació i els tècnics de gestió realitzen els càlculs d'UBM sobre la base del Registre Oficial de Bestiar Boví i llibre d'explotació actualitzat i supervisat pels tècnics veterinaris en bestiar oví, caprí i equí. I és un requisit tal que si no es complix, tota la superfície de pastura i farratgera destinada a l'alimentació del bestiar deixa de percebre ajuda. Això es completa, en els casos de controls sobre el terreny en què es determina novament l'esmentat índex després de la constatació del nombre de caps de bestiar i la realitat de les pastures i la resta de superfícies declarades.  
Justificació de la modulació de l'import de l'ajuda segons els criteris establits (gravetat de les dificultats naturals permanents que afecten a les activitats agràries, problemes mediambientals, tipus de producció, estructura de la producció, etc.)  
S'aplicarà allò que es preveu en l'apartat equivalent de la mesura 211 per a les zones de muntanya.  
Les explotacions de zones desfavorides són de dimensió mitjana de 25 ha de SAU. Només les explotacions ramaderes amb superfícies de pastura sobrepassen l'esmentada dimensió, la qual cosa justifica que l'ajuda es gradue a partir dels trams prefixats, reduint l'ajuda, ja que les superfícies de pastura requerixen menys compensació que les de cultius, siga en mà d'obra, en minva de productivitat, etc., en comparació amb explotacions de zones planes o de menys dificultats naturals.  
Altres qüestions  
En cas que les peticions d'ajuda superen els límits pressupostaris es prioritzaran les explotacions localitzades en Xarxa Natura 2000.


Còpia Permalink ELI