Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9662, del 16-08-2023 (2023/8843)

RESOLUCIÓ de 26 de juliol de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Xodos (Castelló). Expedient 27/5552-AJH.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9662

Data del DOGV
:   16-08-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/8843


Data del document
:   26-07-2023

Organisme emissor


Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 26 de juliol de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Xodos (Castelló). Expedient 27/1433-MRL. [2023/8843]  
D'acord amb l'article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 27/8522-BQV Xodos (Castelló).  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Xodos  
  
Tràmit: Avaluació ambiental de Pla general estructural.  
Promotor: Ajuntament de Xodos.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
  
Localització: Terme municipal de Xodos (Castelló).  
Expedient: 027-2010-EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 26 de novembre de 2020, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Xodos, en els termes següents:  
A la vista de la data d'informació pública (que es detalla més avant) i d'acord amb el que estableix la disposició transitòria primera, punt 2, de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), a aquest pla se li aplica la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desplegada a la Comunitat Valenciana per l'esmentada LOTUP.  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o el programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la LOTUP. Per a fer-ho, es verificarà tot el procediment seguit i s'analitzaran els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, amb l'establiment, si és procedent, de les condicions finals que s'hagen d'incorporar en aquest prèviament a l'aprovació.  
El 21 de juliol de 2016 es rep de l'Ajuntament de Xodos la proposta del Pla general estructural i l'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica en format digital i paper, així com una còpia de l'expedient administratiu de tramitació des de l'aprovació inicial (19.12.2014) fins a l'aprovació final (16.12.2016). Després de comprovar la documentació remesa es va observar que estava incompleta i es va realitzar un requeriment d'esmena. L'Ajuntament remet documentació en resposta al requeriment en diferents dates: 18.04.2019, 04.06.2019, 07.06.2019 i 19.12.2019. La documentació consta de:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic.  
- Expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
- Resposta al requeriment de documentació efectuat.  
- Certificat d'aprovació de la proposta del pla.  
- Expedient administratiu de tramitació en paper.  
- Informes i al·legacions.  
Proposta de pla:  
- Memòria informativa.  
- Directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori.  
- Memòria justificativa, que conté entre altres la documentació següent: fitxes de planejament i gestió, documentació justificativa, estudi de paisatge i Pla de participació pública  
- Plànols d'informació.  
- Plànols d'ordenació.  
- Normes urbanístiques.  
- Catàleg de proteccions.  
- Informe de viabilitat econòmica.  
- Memòria de sostenibilitat econòmica.  
A. Anàlisi del procés d'avaluació  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la documentació per a inici de l'avaluació ambiental 29.10.10  
Emissió del document de referència (equival a document d'abast) 28.05.13  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i de la resta de documentació exigible, durant un període mínim de 45 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 21.01.15  
Ple municipal d'aprovació de la proposta del Pla general estructural i expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica 16.07.16  
Sol·licitud de declaració ambiental i territorial estratègica 21.07.16  
Requeriment d'esmena: 04.10.16  
Esmena documentació 18.04.2019, 04.06.2019, 07.06.2019 i 19.12.2019  
  
  
B. Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
B.0 Antecedents. Resum del document de referència  
B.0.1 Informació territorial  
El terme municipal de Xodos, amb una superfície de 44,67 km², d'acord amb la informació remesa i una població de 112 habitants (01.01.2019, IVE), pertany a la comarca de l'Alcalatén a Castelló. Limita al nord amb Vistabella del Maestrat, a l'est amb Atzeneta del Maestrat, a l'oest amb Villahermosa del Río i al sud amb Castillo de Villamalefa i Llucena.  
Tot el municipi és molt muntanyenc amb pendents elevats superiors al 30 % en una part important de la superfície, i la resta amb una fisiografia de pujols amb vessants moderats i fortament ondulats (pendents inferiors al 30 %). La majoria té caràcter forestal amb predomini de masses arbrades de pinassa i pi roig Pinus nigra i Pinus sylvestris i les carrasques Quercus rotundifolia; els terrenys no forestals es concentren majoritàriament en els voltants del nucli de població, són terrenys de cultiu de cereal i arbres fruiters com l'ametler i l'avellaner.  
  
La xarxa hidrogràfica es dirigeix fonamentalment cap al riu Llucena i en les xicotetes valls es localitzen majoritàriament les zones de cultiu i els pasturatges.  
El nucli de població es localitza en l'extrem nord del municipi sobre un xicotet relleu muntanyenc situat entre els barrancs de Xodos i de la Font, i on acaba la carretera CV-171.  
Dispersos per tot el municipi hi ha nombrosos masos tradicionals, com per exemple: mas de Gargant, mas de Malusa i mas de la Savina.  
  
L'economia està basada tradicionalment en l'agricultura i la ramaderia, amb una importància creixent del turisme d'interior.  
Tot el municipi està en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) del massís de Penyagolosa, i una xicoteta part dins del parc natural (Decret 50/2006, declaració del Parc Natural de Penyagolosa). D'acord amb la zonificació del PORN, el nucli de població és considerat com a àrea edificada (AE), i un entorn ampli que l'envolta com a àrea de protecció paisatgística (APP); la resta del municipi està dins de l'àrea de protecció ecològica (APE).  
  
El municipi és travessat pel camí dels Pelegrins, monument natural (declarat mitjançant Decret 40/2007).  
Una part del terme municipal (aproximadament la meitat oest) està inclòs en el lloc d'importància comunitària (LIC) denominat Penyagolosa, i tot el municipi en la zona d'especial protecció per als ocells (ZEPA) del mateix nom.  
Així mateix, el terme municipal es troba inclòs íntegrament en el paisatge de rellevància regional PRR 05 Benassal, massís de Penyagolosa i entorn de Vistabella, del conjunt paisatgístic, codi 1, denominat paisatges agroforestals de l'interior de Castelló.  
B.0.2 Planejament vigent:  
El planejament urbanístic vigent en el municipi de Xodos ve establit pel Projecte de delimitació del sòl urbà, realitzat per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 29 de desembre de 1989. Les ordenances reguladores de l'edificació presents formen part del Projecte de delimitació de sòl urbà del municipi de Xodos, formulat a l'empara del que es disposa en l'article 81 de la Llei del sòl i els articles 102 i 103 del Reglament de planejament urbanístic.  
  
D'acord amb el document consultiu, les superfícies de sòl classificat pel planejament vigent es corresponen amb:  
  
Classe de sòl Ús global Superfície total (m²) % tm  
Sòl urbà Residencial  
Industrial  
Terciari 33.675,12  
0  
0 0,075  
0  
0  
Total SU 33.675,12 m² 0,075 %  
Sòl urbanitzable Residencial 0 0  
 Industrial 0 0  
Total SUZ 0 m² 0 %  
Sòl no urbanitzable 02.249.065,29   
Total SNU 53.566.883,29 m² 99,925 %  
Total terme 80.775.983,29 m² 100 %  
  
  
El Projecte de delimitació de sòl urbà presenta la qualificació següent:  
  
Planejament vigent. Projecte de delimitació 1989  
Classificació Qualificació Superfície (m²)  
Sòl urbà Residencial consolidat 10.305  
 Residencial no consolidat 3.038  
 Equipaments 2.294  
 Vials i espais lliures 13.668  
Total Xodos 29.305  
  
  
  
Imatge I. Planejament vigent. Font: Visor de l'Institut Cartogràfic Valencià. En roig sòl urbà i en verd sòl no urbanitzable.  
  
  
  
  
  
  
B.0.3 Alternativa proposada en el document consultiu  
La documentació presentada contenia una única proposta de model territorial i urbà.  
  
Classe de sòl Ús global Sup. Total (m²) % TM  
Sòl urbà Residencial 33.675,12 0,075  
 Industrial 0,00 0,000  
 m  
Total SU 33.675,12 0,075  
Sòl urbanitzable Residencial 7.119,00 0,018  
 Industrial 2.129,00 0,010  
 Dotació xarxa primària 29.838,26 0,087  
Total SUZ 39.086,26 0,115  
SNUC Extracció d'àrids 163.187,43 0,36  
SNUC Nucli d'habitatge consolidat 43.880,77 0,10  
SNUP Protecció de vies pecuàries 1.715.796,95 3,75  
SNUP Protecció d'infraestructures 1.636.626,31 3,66  
SNUP Protecció cultural-costumista 589.187,05 1,32  
SNUP Protecció paisatgística 1.614.477,44 1,85  
SNUP Protecció d'interés públic local 85.923.529,22 26,42  
SNUP Protecció arqueològica 92.878,86 0,20  
SNUP Protecció forestal 83.331.481,99 60,56  
Total SNU 56.313.728,03 99,81  
Total terme 43.730.261,41 100,00  
  
  
  
Imatge II. Proposta de planejament en document consultiu.  
  
B.0.4 Resum de determinacions que cal tindre en consideració i assenyalades en el document d'abast  
Es destaquen les qüestions que es van indicar en el document d'abast que era necessari corregir o abordar, i que donen lloc a determinacions que cal incorporar al pla per no haver-se efectuat adequadament.  
- L'estudi ambiental i territorial estratègic només ha plantejat com a alternatives l'actual i la solució triada.  
- La justificació concreta i precisa del creixement urbanístic ha de plasmar-se en la memòria justificativa. D'acord amb l'informe d'espais naturals protegits la justificació és insuficient.  
- En relació amb el sector urbanitzable industrial sector artesanal (SUZI), s'indicava la necessitat de considerar alternatives de menys nivell d'afecció visual i paisatgística i, d'acord amb els informes del servei d'infraestructura verda i paisatge i d'espais naturals protegits, no s'ha efectuat correctament des d'un punt de vista ambiental.  
- Respecte a l'afecció al PORN del massís de Penyagolosa, tal com posa de manifest l'informe d'espais naturals protegits, no s'ha adequat correctament a aquest. El sector artesanal urbanitzable se situa en l'àrea de protecció ecològica.  
- No s'ha justificat la suficiència de recursos en la documentació presentada, encara que està tramitant-se la concessió en l'organisme de conca.  
- S'ha situat l'EDAR, però no s'han incorporat adequadament els condicionants establits en l'informe de l'EPSAR a les fitxes de planejament i gestió.  
- La regulació dels usos, instal·lacions, construccions i obres per al sòl no urbanitzable protegit no resulta compatible amb els valors objecte de la protecció, com més endavant s'exposa.  
B.1) Continguts concordes amb el document d'abast  
En el document presentat, expedient d'avaluació ambiental estratègica, es detalla com s'ha pres en consideració el document d'abast que es va emetre. Analitzada la documentació del pla i la resta de documentació, s'ajusta parcialment a les consideracions efectuades en el document d'abast; cal destacar, per exemple: l'exclusió de la nova variant nord d'accés al nucli urbà, l'eliminació de la zona amb qualificació de sòl no urbanitzable com una extracció d'àrids que es va proposar, l'eliminació de la zona verda i la zona d'aparcament del pla, etc.  
  
No obstant això, com es posa de manifest en l'apartat anterior i en altres apartats d'aquesta DATE (informes rebuts i avaluació d'efectes ambientals) no s'han atés totes les consideracions efectuades en el document d'abast. Per exemple, s'afirma que s'ha tingut en compte la normativa del Parc Natural del Massís de Penyagolosa, però l'informe d'espais naturals protegits posa de manifest que no s'ha efectuat de manera completament correcta com s'exposa en els apartats següents.  
  
La documentació presentada, els informes i la informació disponible per l'òrgan ambiental permeten realitzar una avaluació dels efectes ambientals i establir les determinacions que hauran d'incorporar-se en el pla de manera que aquest siga acceptable ambientalment, i permetre corregir les deficiències d'adaptació de la documentació al document d'abast.  
B.2 Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP  
El contingut de l'EATE s'ajusta al que s'ha establit en l'annex VII de la LOTUP, pel qual és suficient la documentació presentada per a dur a terme l'avaluació ambiental del pla.  
B.3 Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla  
S'han plantejat dues alternatives: mantindre la situació actual i la proposta de pla triada, que es descriu a continuació en síntesi.  
B.3.1 Objectius  
Es descriuen en la memòria justificativa, en l'EATE i les DEUT. De manera resumida són: proposta d'un model d'ordenació urbana coherent amb els nous temps i adequat al planejament de caràcter supramunicipal, de manera que es compatibilitzen el progrés, l'expansió i la protecció urbana de Xodos amb la conservació i la millora dels espais rellevants i de més valor mediambiental que posseeix el terme municipal.  
  
Per a desenvolupar aquests objectius s'estableixen quatre principis bàsics:  
1) La millora del nivell de serveis i del paisatge urbà existent millorant les condicions d'accessibilitat per als vianants i limitant l'accés rodat dins del nucli urbà, així com la millora del sistema de dotacions i serveis existents mitjançant la implantació de nous equipaments en la zona d'expansió proposada.  
2) Reforç de la posició de Xodos en el sistema de poblacions situades en l'entorn del Penyagolosa per mitjà d'un creixement urbà residencial tant per a primer com per a segon habitatge.  
3) Protecció, conservació, gaudi ordenat i ús sostenible dels valors ambientals i culturals del Parc Natural del Penyagolosa.  
4) Inclusió i regulació en el planejament de les diferents zones que componen el terme municipal de Xodos. Destacar i valorar la superfície àmplia ocupada per sòl no urbanitzable protegit.  
B.3.2 Infraestructura verda  
L'article 19 bis de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/2009, de 23 de desembre) va introduir en la normativa urbanística el concepte d'infraestructura verda i en el Decret 1/2011 de l'ETCV, se'n van concretar els elements.  
En la normativa urbanística fa referència al sistema d'espais oberts i inclou normes de paisatge. En els plànols d'ordenació consten els plànols d'infraestructura verda 09 i 010 (entorn urbà) i el plànol 012 (sistemes d'espais oberts), com assenyala el servei de paisatge i infraestructura verda en l'últim informe. Quasi tot el municipi s'inclou en la infraestructura verda, i tal com indica l'informe abans esmentat, la revisió de la caracterització i delimitació de les unitats de paisatge podria permetre la identificació d'alguna àrea les característiques paisatgístiques de la qual possibilitaren un valor inferior, i per tant, més concreció i ajust en la delimitació de la infraestructura verda a escala municipal.  
  
B.3.3 Descripció de l'alternativa triada i principals modificacions introduïdes respecte al planejament vigent  
  
Classe de sòl Ús global Sup. Total (m²) % TM  
Sòl urbà Residencial 15.051,40 0,0335  
 Industrial 0,00 0,0000  
 Terciari 0,00 0,0000  
 Equipament 3.294,80 0,0073  
 Xarxa viària 16,154,39 0,0359  
Total SU 34.500,59 0,0769  
Sòl urbanitzable Residencial 7.119,00 0,0158  
 Industrial 2.055,57 0,0100  
 Dotació xarxa primària 29.593,00 0,0870  
Total SUZ 38.767,87 0,0863  
ZRP-RE-VT Zona rural protegida habitatge tradicional 44.488,94 0,0990  
ZRP-NA-PPC Zona R. P. natural protecció paisatgística del casc 15.956,69 0,0355  
ZRP-FO Zona rural protegida forestal 96.249.679,27 54,1538  
ZRP-FO-MUP Zona R. P. forestal monts d'utilitat   
publica 3.124.995,33 6,9537  
ZRP-PM Zona rural protegida pasturatge - matoll 2.474.478,82 5,5062  
ZRP-H Zona rural protegida herbassar 45,380,08 0,1010  
ZRP-FO-BP Zona R. P. forestal bosc de plantació 88.611,32 0,1972  
ZRP-PA Zona rural protegida prat 2.888.868,38 6,4283  
ZRP-M Zona rural protegida matoll 2.868.484,60 6,3829  
ZRP-AG Zona rural protegida agrícola 1.625.178,22 3,6163  
ZRP-NA-VP Zona rural protegida natural vies pecuàries 1.649.698,80 3,6709  
ZRP-RI-CI Zona R. P. per riscos contra incendis 49.802,71 0,1108  
ZRP-AF-SC Zona R. P. Afeccions sistema de comunicacions 647.386,46 1,4406  
ZRP-NA-CB Zona rural protegida natural llits   
i barrancs 738.191,80 1,6426  
ZRP-NA-CC Zona R. P. natural cultural-costumista 947.283,75 2,1079  
ZRP-NA-PN Zona rural protegida natural Parc Natural 1.607.204,32 3,5763  
ZRP-NA-PP Zona R. P. natural protecció paisatgística 1.618.058,11 3,6005  
ZRP-NA-CA Zona R. P. natural cultural-arqueològica 95.942,44 0,2135  
Total SNUP 20.076.265,04 99,8370  
Total 95.628.338,50 100,0000  
Total terme 70.766.415,41   
  
  
Font d'informació: documentació remesa.  
Sòl urbà:  
- Zona urbanitzada del nucli històric (ZUR-NH), que engloba la totalitat del nucli urbà actual, definit en el Projecte de delimitació de sòl urbà existent. Es corresponen amb un sistema d'ordenació d'alineació de carrer, tipologia edificatòria illa compacta i ús global residencial unitari.  
Sòl urbanitzable:  
- Sòl urbanitzable residencial ZND-RE: situat en el marge sud-oest del sector «el Molí», única zona d'expansió urbana residencial.  
  
- Sòl urbanitzable industrial ZND-IN: fora del nucli urbà, hi ha una concentració industrial xicoteta, vinculada a l'activitat ramadera i agrícola de la zona, es considera que el lloc presenta les millors característiques de l'entorn per a materialitzar una oferta xicoteta de sòl per a tallers artesanals, per a esmortir d'aquesta manera la disgregació funcional.   
Sòl no urbanitzable:  
Sòl no urbanitzable protegit:  
Zona rural protegida agrícola (ZRP-AG): són els terrenys de regadiu actuals o potencialment regables. Està permés l'ús agrícola que pot ser compatible amb la construcció d'habitatges rurals vinculats a aquesta zona. Parcel·la mínima 1 ha. Ocupació màxima del 2 % de parcel·la. 7 metres d'altura. Permeses casetes de ferramentes parcel·la mínima 1 ha.  
No obstant això, respecte als recursos minerals s'atendrà el que disposa l'article 197 de la Llei 5/2014 amb caràcter excepcional i de manera justificada.  
Zona rural protegida forestal (ZRP-FO): es prohibeixen les activitats industrials, extractives i abocadors, habitatge residencial, habitatge unifamiliar aïllat i instal·lacions amb ús recreatiu-esportiu incompatibles amb els valors ambientals d'aquesta mena de sòls, les activitats terciàries i els establiments hotelers i de serveis, el canvi d'ús del sòl i qualsevol mena de construcció que excedisca el que s'estableix en l'article.  
Es podrà seguir amb els usos existents (ramaderia, caça) sempre que no alteren substancialment el sòl i la vegetació.  
Les construccions de magatzems destinats a l'explotació agrícola, ramadera, cinegètica i forestal que es necessiten per al desenvolupament d'aquestes activitats es regulen en l'article. Requeriran una parcel·la mínima de 3 ha i parcel·la lliure de 95 %.  
Sí que estan permesos els habitatges vinculats a explotació forestal. Amb parcel·la mínima de 2 ha i ocupació de 2 %.  
No obstant això, respecte als recursos minerals, s'atendrà el que es disposa en l'article 197 de la Llei 5/2014 amb caràcter excepcional i de manera justificada.  
Zona rural protegida forestal monts d'utilitat publica (ZRP-FO-MUP): serà aplicable el que s'indica per al sòl no urbanitzable de protecció forestal. Està prohibit: tota mena de construcció tant residencial com industrial, els abocadors i el depòsit de material o emmagatzematge de material o vehicles a l'aire lliure. Tampoc les estacions de servei de carburants.  
Obres, usos i aprofitaments no forestals:  
1. En el terreny forestal seran compatibles les obres, els usos i els aprofitaments previstos en la legislació urbanística que complisquen, almenys, els requisits que s'hi estableixen, segons tinguen la classificació de sòl no urbanitzable comú o protegit, així com els autoritzats per l'administració competent, d'acord amb la normativa vigent.  
2. Podrà autoritzar-se la construcció de les infraestructures necessàries per al subministrament de serveis ambientals de regulació i de gestió, si estan incloses en un pla tècnic de gestió forestal aprovat.  
3. Podran ser susceptibles de rehabilitació les edificacions que mantinguen una estructura que les faça identificables com a tals i complisquen amb els requisits de propietat que exigeix la normativa vigent de sòl no urbanitzable.  
En terreny forestal estratègic es complirà el que s'estableix en l'article 5 de la Llei 43/2003, de muntanyes.  
Estan permeses les activitats vinculades a l'explotació forestal amb parcel·la mínima de 10 ha i ocupació màxima d'1 %. Habitatges vinculats a explotació forestal amb parcel·la mínima de 2 ha i ocupació màxima de 2 %.  
No obstant això, respecte als recursos minerals, s'atendrà el que disposa l'article 197 de la Llei 5/2014 amb caràcter excepcional i de manera justificada.  
Zona rural protegida forestal bosc de plantació (ZRP-FO-BP): igual que ZRP-FO-MUP.  
Zona rural protegida pasturatge-matoll (ZRP-PM): l'ús serà de pasturatge matoll, es permet l'ús de ramaderia i d'agricultura de secà.  
  
Queda prohibit en aquesta mena de sòl tota mena de construcció tant residencial com industrial. Queda prohibit l'ús d'aquests sòls com a abocador, així com qualsevol depòsit de material o emmagatzematge de material o vehicles a l'aire lliure. No està permés construir estacions de servei de carburant.  
Permesos:  
Habitatge rural: parcel·la mínima d'1 ha, ocupació màxima 2 % i altura màxima de 7 m.  
Casetes de ferramentes parcel·la màxima d'1 ha.  
Respecte als recursos minerals, s'atendrà el que disposa l'article 197 de la Llei 5/2014 amb caràcter excepcional i de manera justificada.  
  
Obres, usos i aprofitaments no forestals:  
1. En el terreny forestal seran compatibles les obres, els usos i els aprofitaments previstos en la legislació urbanística que complisquen, almenys, els requisits que s'hi estableixen, segons tinguen la classificació de sòl no urbanitzable comú o protegit, així com els autoritzats per l'administració competent, d'acord amb la normativa vigent.  
  
2. Podrà autoritzar-se la construcció de les infraestructures necessàries per al subministrament de serveis ambientals de regulació i de gestió, si estan incloses en un pla tècnic de gestió forestal aprovat.  
3. Podran ser susceptibles de rehabilitació les edificacions que mantinguen una estructura que les faça identificables com a tals i complisquen amb els requisits de propietat que exigeix la normativa vigent de sòl no urbanitzable.  
En terreny forestal estratègic es complirà el que s'estableix en l'article 5 de la Llei 43/2003, de muntanyes.  
Zona rural protegida herbassar (ZRP-H): l'ús característic és l'herbassar. Igual a la ZRP-PM.  
Zona rural protegida prat (ZRP-PA): l'ús característic és el de prat. Igual a la ZRP-PM.  
Zona rural protegida matoll (ZRP-M): l'ús característic és el de matoll. Igual a la ZRP-PM.  
Zona rural protegida per riscos contra incendis (ZRP-RI-CI).  
Zona rural protegida natural protecció paisatgística (ZRP-NA-P): estan prohibides totes les activitats extractives, els abocaments i qualsevol mena d'activitat que afecte la imatge col·lectiva i parcial del lloc i la deteriore. No es podran construir refugis per a bestiar o habitatges unifamiliars.  
Es permeten moviments de terra necessaris per a elements de la xarxa primària o estructural de les activitats agrícoles.  
No es permet l'ús per a activitats esportives motoritzades, llevat que es dispose de circuits expressament dissenyats per a aquestes.  
Es podrà utilitzar amb caràcter esportiu i ús públic.  
Obres, usos i aprofitaments no forestals:  
1. En el terreny forestal seran compatibles les obres, els usos i els aprofitaments previstos en la legislació urbanística que complisquen, almenys, els requisits que s'hi estableixen, segons tinguen la classificació de sòl no urbanitzable comú o protegit, així com els autoritzats per l'administració competent, d'acord amb la normativa vigent.  
2. Podrà autoritzar-se la construcció de les infraestructures necessàries per al subministrament de serveis ambientals de regulació i de gestió, si estan incloses en un pla tècnic de gestió forestal aprovat.  
  
3. Podran ser susceptibles de rehabilitació les edificacions que mantinguen una estructura que les faça identificables com a tals i complisquen amb els requisits de propietat que exigeix la normativa vigent de sòl no urbanitzable.  
En terreny forestal estratègic es complirà el que s'estableix en l'article 5 de la Llei 43/2003, de muntanyes.  
Zona rural protegida natural parc natural (ZRP-NA-PN). S'inclou en el Parc Natural de Penyagolosa. Fa referència al fet que està inclòs en el Parc Natural de Penyagolosa, però no indica explícitament que seguirà la normativa sectorial que s'hi estableix.  
Només s'indica que no es permetran tancats de parcel·les.  
Zona rural protegida natural llits i barrancs (ZRP-NA-CB): el que s'ha assenyalat en plànols d'ordenació i, en tot cas el, que estiga a menys de 15 m de l'eix dels llits. Prohibit: qualsevol mena d'edificació, els usos industrials, abocadors, depòsits de material i emmagatzematge de material o vehicles a l'aire lliure i estacions de servei de carburants. A més, seguiran el règim de sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
  
Zona rural protegida natural cultural-arqueològica (ZRP-NA-CA).  
Zona rural protegida natural cultural-costumista (ZRP-NA-CC): sòl amb significat històric, religiós i paisatgístic. Inclou via pecuària. S'ha de conservar de qualsevol actuació urbanitzadora. No es permet el tancat de parcel·les.  
Zona rural protegida habitatge tradicional (ZRP-RE-VT). S'integren diversos assentaments com a sòl urbà consolidat, però amb una urbanització que haurà de completar-se mitjançant plans detallats a posteriori. Per a un millor estudi detallat de la parcel·lació i l'estructura global dels nuclis, així com les característiques intrínseques d'aquests, s'haurà de formular un pla especial. En el municipi de Xodos trobem tres àrees de nuclis d'habitatge tradicional:  
- Mas de Gargant, amb una superfície de 27.845,88m²  
- Mas de Malusa, amb una superfície de 8.783,25m²  
- Mas de la Savina, amb una superfície de 7.251,64m²  
L'ús característic majoritari és l'ús residencial. Es permet en aquest sòl la rehabilitació únicament. L'ús dominant és el residencial, que es pot compatibilitzar amb l'agrícola.  
Queda terminantment prohibit l'ús industrial, abocadors, depòsits de material o emmagatzematge de material o vehicles a l'aire lliure. No estan permeses les estacions de servei de carburants. No està permesa la construcció de nous edificis en els diferents masos. Només estarà permesa l'adequació dels habitatges presents a les actuals condicions necessàries de salubritat; així com la rehabilitació d'aquestes, amb la conservació del seu ús previ.  
Zona rural protegida natural vies pecuàries (ZRP-NA-VP).  
Zona rural protegida per afeccions al sistema de comunicacions (ZRP-AF-SC). Serà aplicable una franja de 25 m a cada costat de la CV-171, perquè pertany a la xarxa local de la Diputació.  
Zona rural protegida natural protecció paisatgística del casc (ZRP-NA-PPC) en els voltants del nucli urbà de Xodos. Tindrà la finalitat de conservar els valors actuals i d'actuar d'amortiment i protecció del centre històric, per a evitar futures ampliacions de sòl.  
  
  
  
  
  
  
B.3.3 Modificacions principals introduïdes respecte al planejament vigent:  
Respecte al planejament vigent les principals diferències són les següents:  
El planejament actual és una delimitació de sòl urbà, de manera que en la zonificació del terme municipal es diferencia únicament la classificació de sòl urbà, circumscrit al nucli de població i la resta es classifica com a sòl no urbanitzable.  
Els creixements de la proposta de pla general consisteixen en:  
- Increment del sol urbà actual (destinat a ús residencial), aproximadament 1.000 m².  
- La classificació com a sòl urbanitzable d'una superfície aproximada de 7.000 m² de residencial (sector «el Molí») al costat del nucli urbà actual, 29.593 m² de dotació xarxa primària i 2.000 m² d'industrial (sector «artesanal»).  
El Pla general estructural efectua una proposta de zonificació de sòl no urbanitzable, actualment no zonificat, per ser un projecte de delimitació de sòl urbà en diferents qualificacions com a sòl no urbanitzable protegit (zona rural protegida), i distingeix dues grans zones: una zona rural protegida de protecció paisatgística, que coincideix bàsicament amb l'àrea de protecció paisatgística del PORN del massís de Penyagolosa, entorn del nucli urbà principal, i una zona rural de protecció forestal, muntanya d'utilitat pública, pasturatge matoll, etc., que coincideix amb l'àrea de protecció ecològica del PORN.  
C. Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració  
En la documentació remesa s'aporten els informes i al·legacions rebudes en el procés d'informació pública i les consultes. Tant en el certificat d'aprovació provisional com en l'expedient d'avaluació ambiental s'indica com s'han tingut en compte les al·legacions i informes rebuts.  
L'apartat sisé de l'estudi ambiental i territorial estratègic és relatiu al Pla de participació pública.  
C.1. Fase de posada a la disposició del públic i de consulta a les administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
Durant el termini d'exposició al públic es van presentar quatre al·legacions, es van estimar i es van recollir en els plànols d'ordenació o es va corregir el grafiat d'edificacions.  
Com a resultat d'aquesta fase es van obtindre els informes i les al·legacions de les administracions afectades següents:  
  
Data d'informe Administració pública consultada  
03.03.15 Servei Territorial d'Agricultura; Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
14.05.15 Iberdrola Distribución Eléctrica  
30.04.15 Director general d'Energia  
09.03.15 Subdirecció General d'Indústria  
17.02.15 Subdirector general d'Emergències i Planificació  
26.03.15 Servei de Vida Silvestre  
26.03.15 Servei d'Ordenació del Territori  
18.02.15 Subdirecció General de Comerç i Consum  
09.12.15 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
20.04.15 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
02.03.15 Diputació Provincial de Castelló  
23.09.15 Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat  
22.09.15 Direcció General de Patrimoni i Cultura  
20.02.15 Secció de Planificació Territorial; Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques.  
26.02.15 Secció de Sanitat Ambiental  
14.05.15 Servei d'Infraestructures; Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació  
06.03.15 EPSAR  
  
  
En la documentació presentada s'adjunten els informes i al·legacions presentats, així com la resposta a aquests. Dels informes rebuts es destaca el següent:  
- Servei Territorial d'Agricultura de Castelló: indiquen la necessitat d'establir una nova classificació que preveja tant les explotacions agropecuàries en el vessant agrícola/ramader, construccions noves/existents i regadiu/secà. Per exemple, s'entenen excessives les superfícies de parcel·la exigides i tampoc s'ha previst l'ampliació possible de construccions agropecuàries existents.  
- Iberdrola Distribución Eléctrica: efectua consideracions respecte a les normes que cal seguir en relació amb les infraestructures elèctriques.  
- director general d'Energia: s'indica que s'ha de complir estrictament la normativa urbanística respecte als perímetres de protecció, cartografia de recursos minerals existents en el terme municipal, i l'article 122 de la llei de mines vigent.  
- Subdirecció General d'Indústria: no realitza al·legacions i recorda la necessitat de complir la legislació vigent.  
- Subdirector general d'emergències i planificació: indica una sèrie de correccions que cal efectuar en la documentació respecte als riscos.  
  
- Servei de Vida Silvestre: s'indica que el planejament proposat no causarà afeccions negatives a la Xarxa Natura 2000, ni a hàbitats protegits, ni a espècies catalogades.  
- Servei d'Ordenació del Territori: s'indica que la versió preliminar no es troba afectada per risc d'inundació.  
- Subdirecció General de Comerç i Turisme: realitza una valoració positiva del pla, indicant que s'ajusta als principis de la normativa de referència en la matèria.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge: s'efectuen consideracions respecte a la revisió de l'estudi de paisatge (procés de participació pública, unitats de paisatge i recursos paisatgístics, catàleg de paisatge per al catàleg de proteccions, infraestructura verda, programes de paisatge i normativa paisatgística), integrant les determinacions d'aquest en el pla.  
Efectua consideracions respecte a la compatibilitat del model proposat amb els objectius i criteris estratègics de paisatge en relació amb els sòls urbans «nucli d'habitatge tradicional» (ajustar delimitació a sòls transformats que absorbeixen la franja de protecció d'incendis), al sòl residencial del sector el Molí (límit urbà proposat inadequadament), PJL (no sòl urbanitzable en pendents superiors a 50 %, estudi de nova ubicació), sòl dotacional dispers en sòl no urbanitzable (no considerada necessària ni justificada la classificació com a sòl urbanitzable) i zonificació de sòl no urbanitzable (s'observa una desprotecció de sòls forestals).  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer: informa desfavorablement els efectes previstos en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües. Es ressalta que el sostre poblacional és de 439 habitants i s'indica que no consta cap inscripció en el Registre d'aigües, ni la tramitació de cap concessió per al dret a l'ús privatiu de les aigües per a proveïment, sense acreditar-se la disponibilitat de recursos hídrics.  
  
- Diputació Provincial de Castelló: s'indica la necessitat de modificar els plans per a ajustar el traçat de la carretera CV-171 a l'estat actual.  
  
- Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat: informa desfavorablement i indica la necessitat de reserva viària per a la futura millora de la intersecció de la carretera CV-171 i el carrer Sant Joan de Penyagolosa, i estudiar una zona de reserva viària per a una futura variant pel nord del nucli urbà de la carretera CV-171.  
- Direcció General de Patrimoni i Cultura: informa desfavorablement i ressalta una sèrie de deficiències que cal corregir.  
- Secció de Planificació Territorial (ara Servei d'Ordenació del Territori): es remeten a informe anterior, atés que amplien el sòl urbà per a incloure-hi els masos aïllats en aquest i s'indica que no queda clara la destinació i ubicació del sòl urbanitzable qualificat de dotació de xarxa primària amb 23.509,97 m².  
En l'anterior informe, de 15 d'abril de 2011, s'indicava en síntesi el següent:  
- L'índex de creixement màxim de sòl residencial recomanat per l'ETCV és del 21,83 %, índex que, aplicat al sòl computable residencial (segons la directriu 85) i del corresponent increment de flexibilitat del 100 %, que haurà de ser justificat, dona una superfície màxima de creixement possible de 24.751 m² de nou sòl segellat. La classificació del sòl actual té com a sòl urbà 33.675 m², i la proposta considera aquesta superfície com a sòl urbà i un sector urbanitzable que limita amb el nucli urbà de 7.119 m². Es preveu un sòl no urbanitzable comú de nuclis d'habitatge dels tres masos: Gargant, Malusa i de la Savina, amb un total de 43.881 m². En la proposta apareix un sòl urbanitzable dotacional de xarxa primària de 29.838,26 m², la ubicació i la destinació del qual es desconeixen.  
- Quant al creixement previst per al sòl destinat a activitats econòmiques, l'ETCV considera acceptable una extensió que no supere el 20 % del nou sòl total planificat, que donaria una superfície màxima de 3.093 m² en la consideració d'un coeficient de flexibilitat degudament justificat, podria duplicar aquest valor. La proposta preveu un sector artesanal industrial de 2.129 m².  
- Secció de Sanitat Ambiental: fa referència a normativa.  
- Servei d'Infraestructures, Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació: informen favorablement condicionat al fet que les parcel·les que es proposen com a equipament d'ús educatiu complisquen els requisits i les normes urbanístiques establides en l'annex I del Decret 104/2014.  
- EPSAR: estableix una sèrie de condicionants entre els quals es destaca la zonificació i ordenació de l'àmbit afectat a la infraestructura de sanejament.  
C.2 Fase de consulta a les administracions afectades realitzada per l'òrgan ambiental  
Una vegada presentada la sol·licitud d'emissió de la DATE, aquest òrgan ambiental va realitzar consultes a les administracions que va considerar necessari per a confirmar que les consideracions efectuades s'havien incorporat correctament.  
  
Dels informes rebuts es poden destacar els aspectes següents:  
  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
30.09.16   
  
  
14.02.2017  
11.07.2017 Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
\* Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits  
\* Servei de Gestió i Ordenació Forestal  
23.07.19   
  
30.04.20 Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
\* Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
27.01.20 Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
\* Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló (acústica)  
30.09.16   
23.10.2020  
05.10.2016 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
\* Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
\* Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat.  
30.09.16   
  
30.01.17 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
\* DG de Cultura i Patrimoni.  
30.09.16 24.10.16 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
  
  
- Servei de Gestió d'Espais Naturals:  
- Informe de data 30.04.2020: efectua una anàlisi detallada en què s'indica que persisteixen deficiències importants respecte a anteriors informes, que es concreten en el punt 2 de l'informe:  
1. El creixement poblacional que passa de 122 a 439 habitants, s'estima que no està prou justificat. Es pretén justificar amb les visites al parc i es compten les visites globals al parc, quan l'entrada a aquest s'efectua per diversos municipis. El proveïment d'aigua al poble presenta problemes a l'estiu i es proposa passar de 13.578 m³/any a 48.289 m³/any.  
2. Sector urbanitzable «Sector artesanal (ZND-IN)»: es localitza en una zona difícilment compatible amb l'ordenació del PORN de Penyagolosa, l'àrea de protecció ecològica (APE). L'article 94.2.a del PORN reserva aquesta àrea als usos ramaders, cinegètics i forestals, i l'article 67.3 remet a l'estudi cas per cas de cadascuna de les activitats que cal implantar (amb els problemes consegüents a posteriori). Es considera que hi ha zones en l'àrea de protecció paisatgística clarament més favorables, per la qual cosa s'informa negativament el sector.  
3. Monument natural del camí dels Pelegrins. En la majoria de la documentació no apareix el ramal secundari que travessa el nucli urbà i que fora del nucli urbà està protegit com a monument natural.  
  
4. S'indica que respecte a l'adequació del Pla general en l'àrea de protecció ecològica hi ha inconvenients seriosos, una sèrie de qüestions que cal modificar en les fitxes de planejament del sòl no urbanitzable. En primer lloc, ressalta que en l'ordenació del PORN possiblement no es va considerar que hi ha alguns nuclis de cases distribuïts pel terme municipal (Gargant, la Lloma, Malusa, etc.), que probablement haurien d'haver rebut una altra mena de classificació, per exemple, àrea de protecció paisatgística. En qualsevol cas, indica que excepte l'àrea edificada del nucli urbà i l'àrea de protecció paisatgística que ho engloba, tota la resta del terme municipal (amb excepció del mas de Sanaüja, que és zona de protecció), està dins de l'àrea de protecció ecològica.  
  
4.1. Zona rural protegida forestal (ZRP-FO): aquesta zona se situa en l'àrea de protecció ecològica del PORN. No es consideren compatibles les noves construccions d'habitatges rurals vinculades a usos forestals, ramaders o cinegètics en àrees de protecció ecològica, i tampoc són compatibles les obres, construccions i infraestructures relacionades amb el sector turístic que es recullen en la fitxa.  
4.2. Zona rural protegida natural cultural-costumista (ZRP-NA-CC): la fitxa hauria de referir-se a l'espai natural protegit del monument natural del camí dels Pelegrins i, en canvi, es refereix a una sèrie de vies pecuàries. L'ús cicloturista pot estar restringit per la normativa sectorial, com així passa en la normativa de circulació de vehicles (motoritzats o no) per terrenys forestals. D'acord amb el PORN, les proves esportives amb vehicles no són autoritzables.  
4.3. Zona rural protegida vies pecuàries (ZRP-NA-VP). Com a norma general, les vies pecuàries no s'asfaltaran ni formigonaran. L'ús cicloturista pot estar restringit per la normativa sectorial, com així passa en la normativa de circulació de vehicles (motoritzats o no) per terrenys forestals. D'acord amb el PORN, les proves esportives amb vehicles no són autoritzables.  
4.4. Zona rural protegida natural de protecció paisatgística (ZRP-NA-PP): coincideix aproximadament amb l'àrea de protecció paisatgística del PORN. L'habitatge rural de nova construcció vinculat a l'explotació forestal no té raó de ser perquè es tracta d'una zona molt pròxima al nucli urbà. El PORN només permet en l'àrea de protecció paisatgística les edificacions lligades a l'activitat agrícola, ramadera forestal, cinegètica i d'ús públic, i el que es proposa és permetre construccions d'habitatge rural vinculades a l'explotació forestal.  
  
4.5. Zona rural protegida agrícola (ZRP-AG): s'enclava bàsicament en l'àrea de protecció ecològica (APE). Els usos següents no són compatibles amb el PORN:  
- Habitatge unifamiliar en parcel·la d'1 ha.  
- Habitatge rural vinculat a explotació agrícola en parcel·la d'1 ha.  
  
- Activitats terciàries o de serveis de restauració o hotelers.  
- Centres esportius, recreatius, turístics o d'oci.  
4.6. Zona rural protegida pasturatge-matoll (ZRP-PM), zona rural protegida herbassar (ZRP-H), zona rural protegida forestal bosc de plantació (ZRP-FO-BP), zona rural protegida prat (ZRP-PA), zona rural protegida matoll (ZRP-M), i zona rural protegida forestal muntanya d'utilitat pública (ZRP-FO-MUP), se situen en l'àrea de protecció ecològica i, per tant, no és compatible l'habitatge rural vinculat a l'explotació forestal i tampoc estaran permeses les explotacions mineres.  
  
5. En relació amb el sòl no urbanitzable protegit de la zona urbanitzada residencial habitatge tradicional (ZRP-RE-VT), es ressalta la contradicció en la documentació respecte a aquesta, pel fet que en la fitxa de planejament es parla d'un ús residencial i de rehabilitació d'edificacions, mentre que en un apartat de la memòria justificativa se'ls considera sòl urbà consolidat que s'haurà d'urbanitzar mitjançant un pla especial. Aquestes zones se situen en l'àrea de protecció ecològica i, en conseqüència, malgrat que alguns masos puguen rehabilitar-se en condicions determinades, aquesta mena de sòl no té raó de ser perquè l'ús residencial no és compatible amb l'àrea de protecció ecològica.  
  
. Confederació Hidrogràfica del Xúquer: en relació amb els llits s'indica que estan classificats adequadament per a complir el que s'estableix en la legislació i recorda la normativa que cal seguir, també respecte a les aigües residuals. Pel que fa al règim de corrents, indica que els sòls urbans i urbanitzables no presenten risc d'inundació i estan fora de la zona de policia de llit públic, i recorda la normativa que cal seguir respecte a les zones de flux preferent.  
En relació amb la disponibilitat de recursos hídrics, s'indica que les masses d'aigua subterrània de la zona es troben en bon estat quantitatiu. S'indiquen les pautes que cal seguir per a facilitar la compatibilitat entre el planejament urbanístic i l'hidrològic. S'informa que, segons els antecedents que té l'Ajuntament de Xodos, té en tramitació inicial un expedient per a obtindre el dret a l'ús privatiu de les aigües per a proveïment.  
  
«Pel que fa a l'increment de demanda de recursos hídrics, a l'efecte de l'emissió de l'informe de l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües, prèviament a l'aprovació de l'instrument de planejament, s'haurà de justificar aquest increment i acreditar la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre aquesta demanda».  
. El Servei d'Ordenació i Gestió Forestals, per mitjà de l'informe forestal remés per la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta conselleria de data 11.01.2017: es realitzen una sèrie de consideracions en relació amb la modificació de la documentació presentada fonamentalment relacionades amb les vies pecuàries.  
. Direcció General de Cultura i Patrimoni (30.01.2017): informa desfavorablement fins que no s'atenguen les exigències i determinacions de l'informe patrimonial. L'informe es refereix en una part important a les correccions que cal realitzar en el catàleg de béns i espais protegits, però també fa referència a les modificacions que s'han de dur a terme en l'estudi ambiental. En concret, s'indica el següent:  
. El sòl la qualificació del qual passe de rústic a urbà o urbanitzable en el nou Pla general quedarà subjecte a l'informe previ i vinculant a què es refereix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià i requerirà una prospecció arqueològica prèvia abans del desenvolupament urbanístic.  
. Les àrees de sòl que en el Pla general en vigor figuren com a sòl urbanitzable, però que encara no s'hagen desenvolupat urbanísticament, requeriran una prospecció arqueològica prèviament al seu desenvolupament, sempre que aquesta actuació arqueològica no s'haja realitzat amb anterioritat.  
. Qualsevol actuació que s'execute en sòl no urbanitzable requerirà una prospecció arqueològica prèviament a l'aprovació en la Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Per part de l'Ajuntament, es va remetre posteriorment un informe favorable, de 29.10.2020, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, la memòria de la prospecció arqueològica. La referida prospecció ha posat de manifest que hi ha setze jaciments arqueològics més.  
Cal tindre en compte que aquest informe es refereix, d'una banda, al catàleg de béns i espais protegits i, d'altra banda, segons s'hi indica, només als elements arqueològics i no als béns arquitectònics ni etnològics.  
. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (23.10.2020): s'indiquen les modificacions que cal realitzar en l'estudi de paisatge, així com en la documentació normativa del pla i que són relatives, en síntesis:  
A. Caracterització i valoració del paisatge:  
- Participació pública: justificar el procés amb la incorporació a la valoració del paisatge de les conclusions d'aquest.  
- Unitats de paisatge i recursos paisatgístics: aportar més caracterització del paisatge amb la justificació de les modificacions que es realitzen i la supressió de les contradiccions detectades entre les diferents classes de documents, i incorporar en la valoració els resultats de la participació pública.  
B. Infraestructura verda: les correccions de l'apartat A podrien permetre més concreció i ajust en la delimitació de la infraestructura verda a escala municipal (podria identificar-se alguna àrea de valor inferior perquè en la proposta tot el municipi s'inclou en la infraestructura verda). Ha de tindre's en compte que la normativa reguladora de sòls de la infraestructura verda ha de ser coherent amb aquesta condició, així com amb el caràcter i el valor de les unitats de paisatge i amb la inclusió d'aquestes en el PORN, amb el manteniment de l'estructura, la funcionalitat i el caràcter obert d'aquestes.  
Quant a la infraestructura verda de l'entorn urbà, s'ha ampliat d'escala el pla però no s'ha augmentat la definició d'aquesta, això és, dels espais lliures de la zona urbana, els recursos paisatgístics i els espais i recorreguts de connexió.  
C. Una vegada es revise la caracterització i valoració del paisatge s'han d'incloure en les fitxes del catàleg de paisatge totes les unitats de paisatge i recursos d'alt o molt alt valor paisatgístic, i en els casos que ja estiguen inclosos en la secció cultural poden incloure's en aquesta, sempre que en les fitxes s'identifiquen els valors paisatgístics específics que cal preservar en cada cas.  
E. Normes d'integració paisatgística: ha de revisar-se la normativa urbanística referent a la integració lumínica, i en concret la repercussió paisatgística de les solucions c i d, s'han d'indicar mesures per a la correcta integració, així com el que s'indica en el punt següent respecte del sector «el Molí».  
F. En relació amb la compatibilitat del model proposat amb els objectius i criteris estratègics de paisatge:  
a) S'ha d'ajustar la delimitació dels sòls urbans «nucli d'habitatge tradicional (NVT)» als sòls transformats per les actuacions tradicionals d'aquests i que compten amb les exigències més senzilles d'urbanització (en particular, no queda justificada la delimitació del mas de Gargant i del mas de Malusa, que excedeix àmpliament l'assentament d'ambdós)  
  
Es revisarà la fitxa de la zona urbanitzada residencial d'habitatge tradicional ZUR-RE-VT, perquè es prohibeix, de manera coherent amb el caràcter paisatgístic de la zona, l'ús industrial, al mateix temps que s'estableixen condicions per a la implantació d'usos industrials i productius.  
b) Sòl urbanitzable residencial sector «el Molí»: s'han de fixar criteris per al desenvolupament que garantisquen «que les noves peces de creixement mantinguen les característiques morfològiques de les àrees urbanes existents, especialment la continuïtat de la trama urbana i les tipologies arquitectòniques en relació amb la disposició de les edificacions, les volumetries, les altures i els colors».  
c) Sobre el sòl dotacional amb destinació a equipaments dispersos pel sòl no urbanitzable, es reitera que no es considera necessària ni justificada la classificació com a urbanitzable, perquè estan situats, a més, en l'àrea de protecció ecològica del PORN.  
d) Zonificació del sòl no urbanitzable (delimitació i normativa):  
  
- Una vegada revisada la delimitació de les unitats de paisatge d'acord amb l'informe, s'adequarà la regulació d'usos al caràcter i valor paisatgístic de cada zona. En aquest sentit, cal indicar, per exemple, que es proposen set qualificacions diferents per a terrenys forestals, amb delimitacions que no es justifiquen des de criteris paisatgístics (unitats de paisatge), i una regulació dels usos i aprofitaments del sòl no urbanitzable que no defineix amb claredat els usos urbanístics predominants, permesos i prohibits en cada zona, la qual cosa en dificulta la interpretació.  
- No són compatibles amb la infraestructura verda i el paisatge que envolta el nucli de Xodos (ZRP-NA-PP) els usos d'habitatge i industrials de nova implantació, incloent-hi els de transformació del sector primari, així com les explotacions mineres i les pedreres.  
. Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat: informe favorable des del punt de vista del planejament viari per esmenar-se l'esmentat en el primer informe; no obstant això, haurà de disposar d'informe favorable de la Diputació de Castelló, titular de la CV-171.  
D. Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
- Creixement. ETCV: d'acord amb la memòria justificativa, la població actual en el moment de redacció d'aquesta eren 122 habitants; la potencial del sòl urbà, 71 habitants; la potencial del sòl urbanitzable proposat, 246 habitants, i la potencial total, 439 habitants. La superfície de sòl residencial urbanitzable proposat és una mica més de 7.000 m².  
D'acord amb els informes reflectits en aquesta DATE relatius al compliment de l'ETCV, els creixements plantejats tant en residencial com en activitats econòmiques compleixen amb els límits establits.  
  
- Proveïment d'aigua: es realitza actualment per mitjà de pou, depòsit i brollador. La memòria justificativa indica un consum actual de 13.578 m³/any i amb la proposta realitzada l'increment seria de 34.711 m³/any, la qual cosa situaria el consum total previst en 43.289 m³/any.  
D'acord amb l'últim informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, l'estat quantitatiu de les masses d'aigua subterrània és bo i s'ha iniciat la tramitació per l'Ajuntament del dret d'ús privatiu d'aigües per al proveïment a la població. En conseqüència, en principi seria possible un ús compatible amb la conservació dels recursos d'aigua, encara que l'aprovació definitiva del Pla General depén que finalment s'obtinga l'informe favorable de la CHX respecte a l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües.  
- Gestió de residus: d'acord amb la memòria justificativa, la producció total de residus sòlids urbans és de 148 kg/dia, els residus futurs per al creixement plantejat de 665 kg/dia i els totals de 814 kg/dia. La gestió dels residus la realitza l'empresa FOBESA.  
S'ha previst una superfície per a un ecoparc en el sud del nucli de població.  
. Aigües residuals: malgrat el que s'ha indicat en la memòria justificativa, hi ha una EDAR de construcció recent i les dades de cabal de projecte de 63 m³/dia, amb un cabal de 12 m³/dia amb dades de funcionament de 2019 i una població servida de 27 habitants equivalents (informació obtinguda en la pàgina web de l'EPSAR).  
D'acord amb l'informe de l'EPSAR de 2015, estava previst un sistema públic de sanejament i depuració amb un cabal de disseny de 63 m³/dia, i el cabal previst en la versió proposada del pla generaria 75,90 m³/dia, superior al previst.  
En conseqüència, d'una banda, és necessari complir amb els condicionants establits en l'informe de l'EPSAR i incorporar-los al pla; d'altra banda, cal condicionar el desenvolupament del sector residencial a la justificació de la capacitat de tractament suficient.  
Per a evitar impactes ambientals significatius relatius a la generació de residus i al consum de recursos pel desenvolupament del sòl residencial, es considera necessari que en la fitxa de planejament del sector el Molí s'establisca com a condició per al desenvolupament la justificació adequada de la capacitat de tractament de les aigües residuals i la gestió dels residus.  
- Ordenació d'usos i adequació a la normativa del PORN i a la del monument natural del camí dels Pelegrins de les Useres: d'acord amb l'últim informe del director conservador del Parc Natural de Penyagolosa reflectit en aquesta DATE, hi ha una sèrie d'inconvenients en relació amb l'adequació de la proposta al PORN del parc natural relatius fonamentalment a la incompatibilitat d'usos proposats amb el que s'estableix en la normativa del PORN, especialment referent a l'àrea de protecció ecològica del PORN, i que es detallen en el seu informe.  
  
En conseqüència, s'estima necessari establir una sèrie de determinacions que en garantisquen l'adequació referida.  
Cal tindre en compte també el que s'ha indicat pel director conservador del parc natural en el seu informe, que en l'ordenació del PORN possiblement no es va considerar que hi ha alguns nuclis de cases distribuïts pel terme municipal (Gargant, la Lloma, Malusa, etc.), que probablement haurien d'haver rebut una altra mena de classificació, com per exemple, àrea de protecció paisatgística.  
. Paisatge: el valor del paisatge de Xodos a escala supramunicipal és elevat, la totalitat del terme municipal s'emmarca en el paisatge de rellevància regional PRR05 «Benassal. Massís del Penyagolosa i entorn de Vistabella» i en l'àmbit del PORN del Parc Natural del Penyagolosa, que a Xodos estableix una zonificació del sòl definida per les categories d'ordenació següents: zona de protecció (parc natural) i zona d'influència, amb una àrea de protecció ecològica i una àrea de protecció paisatgística al voltant del nucli de Xodos i l'àrea edificada d'aquest.  
D'acord amb l'últim informe del servei d'infraestructura verda i paisatge, és necessari efectuar una sèrie de correccions en la proposta del pla per a evitar efectes negatius significatius en el paisatge, fonamentalment en la regulació d'usos i en la delimitació de zones.  
  
. Altres qüestions respecte a l'ordenació d'usos:  
Revisades les fitxes de planejament i gestió i la normativa urbanística presentada, es comproven discrepàncies en els usos permesos i prohibits entre ambdues. En conseqüència, s'estima que han de revisar-se les fitxes de manera que els usos permesos o no permesos s'ajusten al que s'ha establit en el text de la normativa i als condicionants i modificacions conseqüència d'aquesta DATE.  
Per exemple: en la fitxa de planejament i gestió del ZRP-AG, es consideren usos compatibles l'habitatge unifamiliar en parcel·la d'1 ha, les activitats terciàries o de serveis de restauració, hotelers i els centres esportius, recreatius, turístics o d'oci. No obstant això, tots aquests usos no estan reflectits en la normativa urbanística, tan sols l'habitatge rural vinculat a l'explotació. A més, cap d'aquests usos està permés pel PORN perquè està situant en l'àrea de protecció ecològica.  
  
D'altra banda, en les fitxes de planejament hi ha contradiccions, com reflecteix l'informe del servei d'infraestructura verda i paisatge, en la ZRP-NA-PP, per prohibir-se l'ús industrial, però alhora establir condicions per a la realització d'aquest.  
Pel que fa a la normativa urbanística, hi ha contradiccions que han d'eliminar-se:  
- En la ZRP-FO s'indica expressament que es prohibeixen els usos extractius i, tanmateix, més endavant s'indica que, pel que fa als recursos minerals, s'atendrà el que es disposa en l'article 197 de la Llei 5/2014 amb caràcter excepcional i de manera justificada. Aquest paràgraf ha d'eliminar-se perquè les explotacions mineres no estan permeses en l'àrea de protecció ecològica, d'acord amb la normativa del PORN.  
  
Les mateixes consideracions s'efectuen per als sòls: ZRP-FO-MUP, ZRP-FO-BP, ZRP-PM, ZRP-H, ZRP-PA, ZRP-M i ZRP-AG, que són sòls situats en l'àrea de protecció ecològica.  
. En els sòls següents, ZRP-NA-P, ZRP-FO-MUP, ZRP-FO-BP, ZRP-PM, ZRP-H, ZRP-PA, ZRP-M, en l'apartat d'obres, usos i aprofitaments no forestals s'indica el següent:  
«1. En el terreny forestal seran compatibles les obres, els usos i els aprofitaments previstos en la legislació urbanística que complisquen, almenys, els requisits que s'hi estableixen segons tinguen la classificació de sòl no urbanitzable comú o protegit, així com els autoritzats per l'administració competent, d'acord amb la normativa vigent«.  
  
«A més dels usos i serveis previstos en la normativa urbanística i territorial vigent», en relació amb les disposicions urbanístiques en terreny forestal estratègic.  
En els dos casos la redacció és confusa, i dona peu a interpretar que hi és compatible qualsevol mena d'ús, tenint en compte a més que en el planejament proposat no hi ha sòl no urbanitzable comú. Els usos que es proposen en aquestes zones han d'ajustar-se als que s'estableixen com a tals en la normativa del PORN per a l'àrea de protecció ecològica, que poden ser més restrictius, però no menys.  
- En la normativa urbanística proposada no s'observa cap diferència en relació amb els sòls següents, ZRP-PM, ZRP-H, ZRP-PA i ZRP-M, per la qual cosa s'estima que haurien d'unificar-se.   
- En la normativa del ZRP-NA-PN: encara que es fa referència al parc natural, s'estima necessari que s'indique expressament que els usos i activitats s'ajustaran als permesos en el parc natural esmentat i la normativa sectorial de regulació.  
- En els plànols d'ordenació es localitzen i s'indiquen els dotacionals dispersos en el sòl no urbanitzable i la tipologia concreta en la majoria: ecoparc, EDAR, depòsits, etc., que ascendeixen a una superfície aproximada de 29.000 m².  
- Patrimoni cultural: tenint en compte els informes remesos en relació amb aquest factor ambiental, s'estima necessari per a evitar efectes ambientals significatius sobre aquest, que prèviament a l'aprovació definitiva del Pla general s'obtinga un informe de la Conselleria de Cultura respecte a l'afecció patrimonial del pla, atés que l'últim informe favorable es refereix només al catàleg de protecció de béns i espais protegits, i no específicament al Pla general (a la compatibilitat entre aquest i el catàleg de proteccions), i a més només als elements arqueològics i no als etnològics ni arquitectònics.  
- Acústica: s'ha presentat un estudi acústic en el qual s'analitzen els possibles impactes acústics amb la comprovació dels mesuraments efectuats que no sobrepassen els nivells permesos. Es ressalta que es tracta d'un municipi en el qual la carretera acaba i el trànsit és escàs. Es conclou amb la indicació que no és necessària l'adopció de mesures correctores.  
- Masos tradicionals: en els plànols d'ordenació es localitzen els nombrosos masos tradicionals del municipi en diferents tipus de sòl. Tres d'aquests hi són en la proposta de Pla General a les ZRP-RE-VT, en què es permet l'ús tradicional i es permet la rehabilitació dels masos. No obstant això, la documentació presentada no realitza una anàlisi detallada i específica respecte a l'estat actual, usos i activitats, entorn, accessibilitat, etc.  
Els masos esmentats es troben dispersos per gran part del municipi, molts en l'àrea de protecció ecològica (APE). La situació i característiques d'aquests és diferent perquè alguns se situen en un entorn agrícola, o amb fàcil accés des de vies de comunicació, amb diferent grau de conservació, etc.  
Tenint en compte els objectius del PORN en relació amb la conservació, millora i posada en valor del paisatge rural (article 33 i següents) i del patrimoni cultural (article 38 i següents), així com el règim d'instal·lacions turístiques (art. 71) i d'activitats urbanístiques i d'edificació (articles 75 i 76), el règim d'usos de l'APE i l'informe del director conservador del Parc Natural del Massís de Penyagolosa, en l'àrea de protecció ecològica respecte als masos tradicionals d'aquesta DATE estima el següent:  
1. En els casos en què l'ús com a habitatge es desenvolupe en l'actualitat i les edificacions siguen legals, aquest podrà continuar donant-se, i es podran realitzar les reformes i rehabilitacions d'acord amb el que s'estableix en el PORN.   
2. Respecte a la rehabilitació per a l'ús d'habitatge d'aquests masos tradicionals en què aquest ús es va donar en el passat, serà necessari l'informe previ favorable de l'òrgan competent en la gestió de l'espai natural protegit tenint en compte, entre altres circumstàncies, l'entorn, l'accessibilitat, els serveis, etc., de manera que es puga establir la compatibilitat actual d'aquest ús amb la conservació dels valors de la zona.  
  
3. L'ús com a allotjament turístic rural d'aquests masos tradicionals requerirà igualment un informe favorable de l'òrgan competent en la gestió de l'espai natural protegit igualment que en l'apartat 2 anterior, sense perjudici dels informes sectorials necessaris.  
Aquests usos (habitatge i allotjament turístic rural en els masos tradicionals existents) sota aquestes condicions s'estima que poden afavorir la conservació del patrimoni rural i cultural i ser compatibles en alguns casos amb la conservació dels valors ambientals de la zona.  
  
- Cal tindre en compte que l'article 35.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, estableix que els PORN prevaldran sobre qualsevol altre instrument d'ordenació territorial o física.  
Aquest precepte haurà d'incloure's en la normativa urbanística com a recordatori i com a mesura preventiva per a evitar que la interpretació de la normativa urbanística que s'aprove puga contravindre el que s'estableix en el PORN o que alguna de les condicions o regulacions de la normativa puguen contravindre'l en algun sentit.  
E. Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En l'EATE s'han inclòs les mesures de seguiment i vigilància (apartat 9) amb l'establiment de la realització d'un informe preliminar i de diferents informes durant la fase d'aplicació del pla, amb la realització d'un informe anual.  
S'incorporen igualment indicadors ambientals de seguiment.  
En l'apartat 10, es detalla també el règim de vigilància que es durà a terme amb un informe final i amb informes de seguiment periòdics.  
  
En l'EATE s'ha presentat un esborrany del seguiment que cal realitzar amb indicadors que utilitzen en part els del document de referència. S'estima, respecte a les mesures de seguiment, que és necessari afegir als indicadors apuntats en l'EATE els que s'han indicat en el document de referència, llevat que de manera justificada es puga excloure algun d'aquests. Prèviament a l'aprovació del pla, s'elaborarà el pla de vigilància i seguiment que l'EATE indica que es desenvoluparà, i s'estima necessari respecte als informes de seguiment elaborar un informe a l'inici i un altre al final del pla, i un cada quatre anys, per a permetre veure l'evolució d'aquest amb la utilització dels indicadors.  
En l'EATE s'estableixen mesures correctores generals i altres més específiques respecte a l'ocupació del territori, mesures per a les obres i fase de funcionament (apartat 9). Es tracta de mesures fonamentalment de projectes, que es consideren acceptables ambientalment en línies generals, però que hauran d'incorporar-se a la normativa urbanística per a assegurar-ne l'exigència de compliment.  
F. Acord d'emissió. Determinacions finals  
Segons el que es disposa en l'article 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que s'han exposat, es proposa considerar acceptable des del punt de vista ambiental aquesta declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de l'Ajuntament de Xodos, presentat per l'Ajuntament, sempre que s'hi incorporen, abans de l'aprovació definitiva, les determinacions següents:  
  
1. Prèviament a l'aprovació del pla deurà:  
1.1. Obtindre l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües, amb la justificació de l'increment i acreditar la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre la demanda.  
1.2. Obtindre un informe de la Conselleria de Cultura en relació amb tots els elements del patrimoni cultural (i no sols respecte als arqueològics), i respecte a la compatibilitat del Pla general amb el catàleg de proteccions proposat.  
2. Ordenació d'usos i adequació a la normativa del PORN del Parc Natural del Massís de Penyagolosa i del Decret 40/2007, pel qual es declara monument natural el camí dels Pelegrins de les Useres: es duran a terme les correccions següents, i es deurà, prèviament a l'aprovació final del pla, obtindre un informe favorable de l'òrgan competent en la gestió de l'espai natural protegit:  
2.1. S'eliminarà de la proposta el «sector artesanal (ZND-IN)».  
2.2. S'inclourà en el Pla general el ramal secundari del camí dels Pelegrins.  
2.3. S'eliminarà de la zona rural protegida forestal (ZRP-FO) l'ús d'habitatge rural vinculat a usos ramaders, forestals o cinegètics.  
2.4. Respecte a la zona rural protegida natural cultural-costumista (ZRP-NA-CC), tota la documentació, fitxes incloses, haurà de referir-se a l'espai natural protegit del monument natural del camí dels Pelegrins de les Useres.  
Respecte a la normativa d'aquesta zona es corregirà el següent: l'ús cicloturista pot estar restringit per la normativa sectorial, com així ocorre en la normativa de circulació de vehicles (motoritzats o no) per terrenys forestals. D'acord amb el PORN, les proves esportives amb vehicles no són autoritzables.  
2.5. En relació amb la zona rural protegida vies pecuàries (ZRP-NA-VP). S'establiran els canvis en la normativa següents: com a norma general, les vies pecuàries no s'asfaltaran ni es formigonaran. L'ús cicloturista pot estar restringit per la normativa sectorial com així passa en la normativa de circulació de vehicles (motoritzats o no) per terrenys forestals. D'acord amb el PORN, les proves esportives amb vehicles no són autoritzables.  
2.6. Zona rural protegida natural de protecció paisatgística (ZRP-NA-PP): s'eliminarà de la normativa la possibilitat de l'habitatge rural de nova construcció vinculat a l'explotació forestal.  
2.7. Zona rural protegida agrícola (ZRP-AG): els usos següents no són compatibles amb el PORN i s'eliminaran de la normativa:  
- Habitatge unifamiliar en parcel·la d'1 ha.  
- Habitatge rural vinculat a explotació agrícola en parcel·la d'1 ha.  
  
- Activitats terciàries o de serveis de restauració o hotelers.  
- Centres esportius, recreatius, turístics o d'oci.  
2.8. En la zona rural protegida pasturatge-matoll (ZRP-PM), zona rural protegida herbassar (ZRP-H), zona rural protegida forestal bosc de plantació (ZRP-FO-BP), zona rural protegida prat (ZRP-PA), zona rural protegida matoll (ZRP-M), i zona rural protegida forestal muntanya d'utilitat pública (ZRP-FO-MUP), s'ha d'eliminar l'ús d'habitatge rural vinculat a l'explotació forestal, i tampoc estaran permeses les explotacions mineres.  
2.9. La zona rural protegida residencial d'habitatge tradicional (ZRP-RE-VT) ha de modificar-se en el sentit que ha de ser un sòl no urbanitzable protegit per estar en l'àrea de protecció ecològica i adaptar els usos als permesos en aquesta àrea d'acord amb el PORN. S'haurà d'eliminar de la denominació el residencial serà ZRP-VT.  
2.10. La classificació del nou sòl urbanitzable sector «el Molí» haurà d'obtindre l'informe favorable de l'òrgan competent en la gestió de l'espai natural protegit d'acord amb l'article 75.2 del PORN.  
2.11. En l'àrea de protecció ecològica del PORN respecte als masos tradicionals en qualsevol mena de sòl s'establirà:  
1. En els casos en què l'ús com a habitatge es desenvolupe en l'actualitat i les edificacions siguen legals, aquest podrà continuar donant-se, i es podran realitzar les reformes i rehabilitacions d'acord amb el que s'estableix en el PORN.  
2. Respecte a la rehabilitació per a l'ús d'habitatge d'aquests masos tradicionals en què aquest ús es va donar en el passat, serà necessari un informe previ favorable de l'òrgan competent en la gestió del Parc Natural del Massís de Penyagolosa, tenint en compte, entre altres circumstàncies, l'entorn, l'accessibilitat, els serveis, etc., de manera que es puga establir la compatibilitat actual d'aquest ús amb la conservació dels valors de la zona.  
3. L'ús com a allotjament turístic rural d'aquests masos tradicionals requerirà igualment un informe favorable de l'òrgan competent en la gestió del Parc Natural del Massís de Penyagolosa igual que en l'apartat 2 anterior.  
2.12. S'inclourà en la normativa urbanística el precepte de l'article 35.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, que estableix que el PORN del Parc Natural del Massís de Penyagolosa prevaldrà sobre la normativa urbanística del Pla general.  
3. Paisatge: es compliran les consideracions realitzades en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 23.10.2020, apartats a, b, c, e, i f, i s'obtindrà informe d'aquest servei respecte al compliment, prèviament a l'aprovació del pla.  
Respecte a l'apartat f es durà a terme el següent:  
a) S'ajustarà la delimitació dels sòls urbans «nucli d'habitatge tradicional (NVT)» als sòls transformats per les actuacions tradicionals d'aquests i que compten amb les exigències més senzilles d'urbanització.  
Es revisarà la fitxa de la zona rural protegida residencial habitatge tradicional ZRP-RE-VT, amb la prohibició de l'ús industrial i la supressió de les condicions que s'hi estableixen per a aquest ús i, d'acord amb el que s'ha indicat en l'informe d'espais naturals protegits, s'eliminarà el terme residencial i els usos d'aquest s'adaptaran als permesos en aquesta àrea d'acord amb el PORN.  
b) Sòl urbanitzable residencial «sector el Molí»: es fixaran criteris per al desenvolupament que garantisquen que les noves peces de creixement mantinguen les característiques morfològiques de les àrees urbanes existents, especialment la continuïtat de la trama urbana i les tipologies arquitectòniques en relació amb la disposició de les edificacions, les volumetries, les altures i els colors.  
c) Sòl dotacional amb destinació a equipaments dispersos pel sòl no urbanitzable: la classificació com a sòl urbanitzable es canviarà per sòl no urbanitzable.  
d) Zonificació del sòl no urbanitzable (delimitació i normativa):  
  
- S'adequarà la regulació d'usos al caràcter i valor paisatgístic de cada zona una vegada revisada la caracterització i la valoració del paisatge d'acord amb l'informe esmentat del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
- Sobre el sòl ZRP-NA-PP, s'eliminaran els usos d'habitatge i industrials de nova implantació, incloent-hi els de transformació del sector primari, així com les explotacions mineres i pedreres.  
4. Altres consideracions en relació amb l'ordenació d'usos:  
- Es revisaran les fitxes de planejament i gestió de manera que els usos permesos (o no) s'ajusten al que s'estableix en el text de la normativa urbanística i als condicionants i modificacions que són conseqüència de la present DATE. Igualment, se'n revisaran les fitxes de planejament i gestió per a evitar-hi contradiccions com la que s'indica en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
  
- Respecte a la normativa urbanística:  
- En la ZRP-FO: les explotacions mineres no estaran permeses, per la qual cosa s'ha d'eliminar la frase: «no obstant això, respecte als recursos minerals s'atendrà el que disposa l'article 197 de la Llei 5/2014 amb caràcter excepcional i de manera justificada«.  
Igualment, s'eliminarà dels sòls següents, en els quals les explotacions mineres no estaran permeses: ZRP-FO-MUP, ZRP-FO-BP, ZRP-PM, ZRP-PM, ZRP-H, ZRP-PA, ZRP-M i ZRP-AG.  
- En els sòls ZRP-NA-P, ZRP-FO-MUP, ZRP-FO-BP, ZRP-PM, ZRP-H, ZRP-PA, ZRP-M, en l'apartat d'obres, usos i aprofitaments no forestals s'eliminaran les frases següents:  
«1. En el terreny forestal seran compatibles les obres, els usos i els aprofitaments previstos en la legislació urbanística, que complisquen, almenys, els requisits que s'estableixen, segons tinguen la classificació de sòl no urbanitzable comú o protegit, així com els autoritzats per l'administració competent, d'acord amb la normativa vigent«.  
  
«A més dels usos i serveis previstos en la normativa urbanística i territorial vigent», en relació amb les disposicions urbanístiques en terreny forestal estratègic.  
S'introduirà el paràgraf següent: «es permetran els usos, les obres i els aprofitaments que estiguen permesos en l'àrea de protecció ecològica del PORN del parc natural, que poden ser més restrictius, però no menys».  
- En la normativa urbanística proposada no s'observen diferències respecte als sòls següents, ZRP-PM, ZRP-H, ZRP-PA i ZRP-M, per la qual cosa s'estima que deuen unificar-se, i els usos s'ajustaran al que s'estableix en l'àrea de protecció ecològica del PORN, que poden ser més restrictius, però no menys.  
. En la normativa del ZRP-NA-PN: s'indicarà expressament que els usos i activitats s'ajusten als permesos en el parc natural esmentat i la normativa sectorial de regulació d'aquest.  
5. La normativa urbanística, les DEUT i els plànols d'ordenació es corregiran i s'adaptaran a les determinacions d'aquesta DATE.  
6. Forestal: s'introduiran les correccions i modificacions en la documentació del Pla general indicades en l'informe forestal de data 11.01.2017 remés per la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta conselleria, tenint en compte les determinacions d'aquesta declaració ambiental i territorial estratègica.  
7. Aigües residuals: s'hauran de complir els condicionants establits en l'informe de l'EPSAR i incorporar-los al pla. Especialment, l'àrea de reserva contigua per a futures ampliacions o millores i una servitud de protecció en la qual s'excloga la implantació d'usos residencials, sanitaris, culturals i recreatius.  
8. Sector el Molí: en la fitxa de planejament s'estableix com a condició per al desenvolupament del sector la justificació prèvia adequada de la capacitat de tractament de les aigües residuals i la gestió dels residus.  
9. Mesures correctores i de seguiment: les mesures correctores de l'estudi ambiental i territorial estratègic s'incorporaran a la normativa urbanística.  
En relació amb el seguiment del pla, s'elaborarà el pla de vigilància ambiental al qual es fa referència en l'estudi ambiental i territorial estratègic i, respecte als indicadors de seguiment, s'incorporaran als proposats també els que es va indicar en el document de referència, i se'n poden excloure de manera justificada. Respecte als informes de seguiment, s'elaborarà un informe a l'inici i un altre al final del pla, i un cada quatre anys, per a permetre veure l'evolució d'aquest amb la utilització dels indicadors.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si és procedent, es facen per via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o el programa; o bé, sense perjudici dels que es facen per via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la vigència i cessarà en la producció d'efectes si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga en els termes establits en l'art 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria. Se'n donarà trasllat a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
D'acord amb tot això, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Xodos, havent d'incorporar-se al pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, fet que no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que, en el seu dret, es consideren pertinents.  
Us ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
I se certifica abans d'aprovar l'acta corresponent i amb reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
  
València, 30 de novembre de 2020.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 26 de juliol de 2023.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Julio Ramón Gómez Vivo.