Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9483, del 02-12-2022 (2022/11884)

RESOLUCIÓ de 25 de novembre de 2022, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla especial de l'àrea logística de Sagunt, al terme municipal de Sagunt. Expedient 08/9902-SDE.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9483

Data del DOGV
:   02-12-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/11626


Data del document
:   25-11-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Sagunt
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 25 de novembre de 2022, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla especial de l'àrea logística de Sagunt, al terme municipal de Sagunt. Expedient 08/3293-HIY. [2022/11344]  
D'acord amb l'article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 08/8684-LMK Sagunt.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Tràmit: Avaluació ambiental del Pla  
Promotor: Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible  
Autoritat substantiva: conseller de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Localització: Sagunt  
Expedient: 08 € 2019 € EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió del 17 de febrer de 2022, va adoptar el següent  
  
Acord:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla especial de l'àrea logística de Sagunt, en els termes següents:  
  
A la vista de la data d'inici de l'expedient i de la informació pública (que es detalla més avant) és aplicable al Pla la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desplegada a la Comunitat Valenciana per mitjà del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb el TRLOTUP. Per a la qual cosa ha de verificar tot el procediment seguit i analitzar els impactes que es deriven de l'aplicació del pla, i establir, si escau, les condicions finals que s'hi hagen d'incorporar prèviament a aprovar-lo.  
El 22 de desembre de 2021, la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible remet la proposta del Pla especial de l'àrea logística de Sagunt i l'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. El 28 de gener de 2022 es va completar amb la incorporació dels informes sectorials rebuts i d'un document explicatiu de com es modificava la proposta de Pla.  
El 16 de febrer de 2022 es va rebre un nou informe que requeria modificar l'ordenació detallada. Finalment la proposta consta de:  
  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic  
- Document de participació pública (relació de les consultes fetes a les administracions afectades, persones interessades i empreses subministradores...)  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades  
- Al·legacions presentades durant el termini legalment establit  
- Resultats del Pla de participació pública  
- Document de participació pública en el qual se'n sintetitzen els resultats i es justifica com s'han pres en consideració en la proposta de pla o programa.  
- Descripció de com s'han integrat en el pla o programa els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document d'abast i l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es derivaran de l'aplicació del Pla (en l'EATE).  
- Resolució de formalització de l'expedient EATE i incorporació de les modificacions derivades de la participació pública.  
Proposta de Pla especial (octubre del 2021):  
\* Memòria informativa  
\* Memòria justificativa  
\* Ordenances  
\* Fitxes de planejament i gestió  
\* Plans sense eficàcia normativa  
\* Plans amb eficàcia normativa  
- Estudis complementaris:  
\* Estudi de paisatge  
\* Estudi d'accessos ferroviaris  
\* Estudi d'accessos viaris  
\* Pla de mobilitat  
\* Estudi d'arqueologia i patrimoni cultural  
\* Estudi del corredor ecològic  
\* Estudi hidrològic, climatològic i de drenatges  
\* Estudi de recursos hídrics  
\* Estudi acústic  
\* Projecte de contaminants i empremta de carboni  
\* Informe sobre perspectiva de gènere  
\* Estudi de viabilitat econòmica  
\* Estudi de sostenibilitat econòmica  
  
A. Anàlisi del procés d'avaluació  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici del procediment 27.12.18  
Emissió del document d'abast 31.10.19  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i de la resta de documentació exigible, durant un període mínim de 45 dies  
Data de publicació en el DOGV: 05.03.21  
Resolució d'incorporació de modificacions derivades de la participació pública 19.10.21  
Sol·licitud d'emissió de DATE 22.12.21  
Presentació de la documentació completa per a l'emissió de la DATE 28.1.22  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
B.0) Antecedents. Resum del document d'abast  
B.0.1) Informació territorial  
Sagunt, amb una població de 67.173 habitants en el 2020 (INE), és un municipi costaner situat a la comarca del Camp de Morvedre, al nord-est de la província de València; dista 25 quilòmetres de la capital de província. Amb una superfície de 132,36 km², és el municipi més extens de la comarca, limita al nord amb els municipis de Quartell, Faura, Benavites, Benifairó de les Valls, Quart de les Valls i la Vall d'Uixó; a l'oest amb Alfara de la Baronia, Algímia d'Alfara, Torres Torres, Estivella, Albalat dels Tarongers, Petrés i Gilet; al sud amb el Puig de Santa Maria i Puçol, i a l'est amb Canet d'en Berenguer i la mar Mediterrània.  
El municipi té dos nuclis de població: la ciutat de Sagunt, a les faldes de la muntanya on hi ha les ruïnes de la ciutat romana, i el Port de Sagunt, a la costa. Al nord dels nuclis discorre el riu Palància que els separa del terme de Canet d'en Berenguer. El terme queda franquejat per l'interior pels contraforts de la serra d'Espadà, cap al nord-oest, i de la serra de la Calderona, cap al sud-oest; mentre que a la zona costanera es forma un con al·luvial sustentat, entre altres, pel riu Palància, que conforma al sud del terme de Sagunt la Marjal dels Moros i, al nord, la Marjal i l'Estany d'Almenara.  
  
Al sud del Port de Sagunt hi ha el port de Sagunt, de titularitat estatal i que gestiona l'Autoritat Portuària de València (APV). El port de Sagunt s'ha consolidat com el clúster siderúrgic principal a escala estatal, en el qual es duen a terme fonamentalment quatre tipus de trànsit: vehicles, productes siderúrgics, granel líquid (gas) i transport marítim de distància curta.  
Al sud del port es desenvolupa activitat industrial (antiga siderúrgica). S'hi situa el denominat Parc Empresarial Sagunt I, que envolta pel nord i l'est la Marjal dels Moros, la qual compta amb diverses figures de protecció ambiental.  
El terme el vertebren infraestructures viàries i ferroviàries importants que afavoreixen la intermodalitat amb el port de Sagunt.  
L'AP-7 i l'A-7 hi penetren pel nord, en direcció sud, a manera de circumval·lació interior del nucli de Sagunt. En el límit amb el terme de Puçol es localitza un nus viari important en el qual, de l'AP-7 deriva la V-21 en direcció sud (cap a València) i la V-23 en direcció nord, la qual, a manera d'esquadra, permet la connexió amb el port de Sagunt. En aquest àmbit, la carretera CV-309 parteix de la V-21 en direcció al port de Sagunt. Al sud del nucli de Sagunt hi ha un segon nus viari que permet connectar la V-23 amb l'A-23.  
Pel nus sud (AP-7/V21) travessa la línia de ferrocarril València-Barcelona en direcció nord, amb un primer traçat paral·lel a la V-23. El port de Sagunt disposa d'un accés ferroviari que, transversal a la costa, permet connectar amb la línia de ferrocarril València-Barcelona i amb la línia València-Saragossa, que discorre de manera sensiblement paral·lela a l'A-23.  
En aquest àmbit conflueixen el corredor mediterrani (que canalitza tots els trànsits del sud-est peninsular i connexions de l'est amb el centre peninsular) i el cantàbric-mediterrani (connexions amb Aragó, vall mitjana de l'Ebre i cornisa cantàbrica), tant de la xarxa viària com de la ferroviària.  
L'àmbit territorial del present Pla especial de l'àrea logística de Sagunt, amb una superfície de 6.602.340 m², queda localitzat al sud del nucli de població del Port de Sagunt, en una àrea delimitada al nord pel polígon industrial Camí de la Mar, al sud i a l'est amb la carretera CV-309 (que delimita interiorment el Parc Empresarial Sagunt I) i a l'oest amb el ferrocarril València-Barcelona.  
B.0.2) Planejament vigent:  
El planejament vigent en el municipi de Sagunt és el PGOU aprovat definitivament el 14 d'abril de 1992 per Resolució del conseller (DOGV 14 d'agost de 1992 i BOP del 27.08.1992). El PGOU va ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental i se'n va emetre una declaració d'impacte ambiental el 24 de febrer de 1992.  
Amb posterioritat, el Ple municipal, en sessions dels dies 28 de gener i 25 de febrer de 1997, aprovà el text refós del Pla General d'Ordenació Urbana de Sagunt, i s'aprovà definitivament mitjançant la Resolució de 9 de juny de 1997, del conseller d'Obres Públiques i Transports (BOP del 23.09.1997).  
En relació a l'àrea logística de Sagunt es troben els antecedents següents:  
1. Resolució de 5 de juny de 2002, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, d'aprovació definitiva del Pla especial de delimitació de terrenys per a la constitució de patrimoni públic de sòl (Sagunt II) per a ús industrial. Pla que no es va sotmetre a avaluació ambiental. Sobre els terrenys del dit pla, es pretén ara desenvolupar el present Pla especial de l'àrea logística de Sagunt.  
  
2. Resolució de 26 de març de 2003, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, relativa a l'aprovació definitiva de l'homologació Àrea Parc Sagunt i el Pla parcial Parc Empresarial Sagunt I.  
  
Va ser sotmés a avaluació ambiental (expedient 39/6204-YFM) i se'n va obtindre declaració d'impacte ambiental el 6 de març de 2003, amb quatre resolucions complementàries posteriors.  
Els terrenys destinats a l'àrea logística es van mantindre com a sòl no urbanitzable.  
3. Resolució de 16 de març de 2009, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport d'aprovació definitiva de la modificació del Pla parcial Parc Empresarial Sagunt I.  
4. Amb data 30 de juliol de 2010, la Direcció General de Transports i Logística, de la llavors Conselleria d'Infraestructures i Transport, va remetre un document consultiu del Parc Logístic de Sagunt per a la seua avaluació ambiental estratègica (expedient 69/8796-YDU). Finalment, es va declarar la caducitat de l'expedient el 22 de maig de 2017 per causa imputable al promotor.  
D'altra banda, a més dels antecedents en matèria de planejament, cal indicar que la Subdirecció General de Mobilitat va redactar al novembre de 2018 l?«Estudi del sector logístic de la Comunitat Valenciana» que reconeix el potencial de l'àmbit del Pla Especial per a la implantació d'una plataforma logística intermodal Parc Sagunt II, per la disponibilitat de sòl, accessibilitat adequada tant viària com ferroviària i la proximitat al port de Sagunt.  
B.0.3) Alternativa proposada en el document inicial estratègic.  
L'àmbit del sector abasta una àrea delimitada al nord pel polígon industrial Camí de la Mar, al sud i a l'est amb la carretera CV-309, que és límit amb el sector industrial Parc Empresarial Sagunt I, i a l'oest amb el ferrocarril València-Tarragona. Té una superfície de 6.602.340 m². Respon a la delimitació definida en el Pla general de Sagunt de 1992, i el de l'homologació de 2002.  
No es plantegen alternatives de localització de l'àrea logística, però sí que se'n presenten tres variacions sobre la possible localització de l'estació intermodal. L'alternativa triada la situa a l'est, paral·lela a la CV-309.  
El Pla especial proposa la reclassificació urbanística del sòl classificat com a sòl no urbanitzable comú en el Pla general de Sagunt de 1992, per a passar a ser sòl urbà amb ús logístic i industrial.  
Amb el criteri general de crear macroilles que permeten l'ocupació de grans plataformes logístiques, que necessiten molta superfície en planta, s'ha proposat una estructura de vials on es formen sis grans illes que varien des dels 362.000 m² de superfície, fins als 674.668 m². En ordenances es regularan els criteris de segregació de les parcel·les, amb la definició entre altres estàndards de la parcel·la mínima.  
  
El Pla especial inclou les zones de reserva ferroviària tant de la futura línia d'alta velocitat València-Castelló com la prevista d'expropiació d'accés ferroviari al port de Sagunt.  
Es crea un vial principal estructurant, paral·lel a la CV-309, que fa front amb la nova xarxa ferroviària i la zona intermodal, i que connecta amb dues grans rotondes.  
Pel que fa a la connexió del sector Parc Sagunt amb la xarxa viària exterior d'autovies (A-23/V-23, V-21 i A-7/AP-7) i amb les infraestructures autonòmiques com la CV-309, l'esborrany del Pla especial s'acompanya del document «Estudi previ accessos viaris».  
L'edificabilitat màxima serà la del PG, això és 0,638 m²t/m²s.  
  
ÚS Superfícies  
(m²) % s/total  
Logístic i industrial 2.929.753,21 44,37 %  
Ferroviari 898.424,17 13,61 %  
Terciari 158.120,50 2,39 %  
Aparcament 231.135,13 3,50 %  
Zona verda 666.874,69 10,10 %  
Infraestructura de servei urbà 184.319,88 2,79 %  
Accés ferroviari al port 167.198,00 2,53 %  
Reserva AVE 428.078,00 6,48 %  
Xarxa viària 439.889,48 6,66 %  
Resta - Ús per definir 498.547,94 7,55 %  
TOTAL SECTOR 6.602.340,00 100 %  
  
  
B.0.4) Resum de determinacions que s'han de tindre en consideració assenyalades en el document d'abast.  
- S'ha de crear un connector territorial i ecològic entre els elements de caràcter regional de la infraestructura verda, és a dir, entre el parc natural de la serra de la Calderona i la zona humida de la Marjal dels Moros.  
L'extrem sud pareix el lloc adequat per a implantar-lo. S'han d'adoptar mesures preventives, protectores o correctores per a garantir-ne la funcionalitat (per exemple, passos de fauna, no utilitzar espècies invasores, paviments permeables...).  
- S'ha de fer un estudi d'alternatives d'ubicació del sector logístic.  
  
- També s'han de fer alternatives de l'ordenació detallada que permeten col·laborar les zones verdes en el connector territorial i ecològic que s'ha de crear.  
- S'ha de justificar la magnitud superficial necessària segons la demanda (es dupliquen previsions de l'ETCV). La superació del límit que estableix l'ETCV s'ha de tindre en consideració en l'elaboració del PATEVAL.  
- S'han d'elaborar una sèrie d'estudis complementaris (trànsit, capacitat, mobilitat, inundabilitat) que ajuden a dissenyar i dimensionar les connexions i infraestructures. L'estudi de mobilitat ha de tindre en compte el trànsit viari, ferri i marítim. S'han d'analitzar els efectes induïts de connectivitat amb el port de València i l'accés sud al port des de la CV-309.  
- Les infraestructures han de garantir la permeabilitat de l'escolament superficial i ecològic.  
- Estudiar el volum d'aigua superficial arreplegada (tractaments, instal·lacions, reutilització, abocaments, mesures correctores?). S'ha d'elaborar un estudi hidrològic.  
- Canvi climàtic: S'ha de calcular l'empremta de carboni generada i les mesures tendents a mitigar-la, establir criteris per a aconseguir l'eficiència energètica i estudiar la càrrega de contaminants generats i l'afecció a la qualitat de l'aire.  
- S'ha d'analitzar la incidència sobre la Marjal dels Moros per la disminució dels camps de cultiu i el segellament del sòl.  
- S'ha de justificar la suficiència de recursos hídrics acreditada per la Confederació.  
- Justificació del tractament de les aigües residuals generades. S'ha de preveure una xarxa separativa fecals/pluvials.  
- S'ha de justificar la gestió dels residus generats i establir un àmbit per a la transferència de residus industrials segons assenyala el PIRCV.  
  
- S'ha d'elaborar un estudi de paisatge i un estudi acústic.  
- El Pla ha de contindre un catàleg de proteccions del patrimoni cultural valencià.  
- En l'ordenació detallada s'han de tindre en compte les diverses línies d'alta tensió que hi ha.  
- Condicionar el projecte de les infraestructures a l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat. Disposar zones verdes en els àmbits amb risc geomorfològic de la cartografia del PATRICOVA.  
- Possible existència de riscos d'accidents greus en què intervenen materials perillosos derivats de quatre empreses.  
- El sòl es reclassifica a urbanitzable en compte de fer-ho a urbà.  
B.1) Continguts concordes amb el document d'abast  
En l'apartat 2.4 de l'EATE es descriu com s'han considerat els condicionants assenyalats en el document d'abast.  
S'han elaborat tots els estudis que s'indicaven i s'han obtingut els informes sectorials corresponents.  
S'ha definit el corredor ecològic, s'han tingut en compte les línies d'alta tensió en l'ordenació i s'ha establit un àmbit per a la transferència de residus.  
S'ha justificat el compliment de la quantia de sòl segellat que estableix l'ETCV. (El PATEVAL no s'ha aprovat definitivament, per la qual cosa no es pot tindre en consideració.)  
La zona amb risc geomorfològic queda fora de l'àmbit del sector, amb zones verdes en la proximitat. El projecte de les noves infraestructures fèrries que ha d'elaborar el Ministeri ha de preveure aquesta possible afecció, que queda al marge del present Pla especial.  
  
El sòl es reclassifica a urbanitzable en lloc de fer-ho a urbà tal com es va indicar.  
El que s'ha pogut trobar a faltar és l'aportació de diferents variacions a l'ordenació detallada, a més de les que es van presentar en el seu moment en el DIE. El mateix ocorre amb l'afecció que podrien generar les quatre activitats que pogueren generar accidents greus i que es descriuen en l'apartat 3.5.7 de l'EATE (Air Liquide Ibérica de Gases SLU, Oxígeno de Sagunto, Vía Líquida, SL, i Biodiesel Sagunt).  
  
B.2) Continguts de l'EATE concordes amb l'annex VII del TRLOTUP  
L'EATE presentat conté tots els epígrafs i continguts assenyalats en l'annex VII del TRLOTUP, si bé no en la mateixa disposició ni amb la mateixa denominació de capítols.  
B.3) Descripció de l'alternativa elegida: proposta de Pla.  
S'han plantejat tres escales per a plantejar les diferents alternatives:  
  
\* En l'àmbit supramunicipal: es plantegen tres alternatives en les quals situar un centre logístic en l'àrea metropolitana de València; s'opta finalment per Sagunt.  
\* En l'àmbit municipal: dins de Sagunt no s'han plantejat possibles variacions per les condicions del planejament amb l'homologació aprovada, la constitució del patrimoni públic de sòl i l'existència de la societat pública Parc Empresarial de Sagunt, SL.  
\* Dins de l'àmbit seleccionat (variacions de l'ordenació detallada): en el DIE s'incloïen quatre alternatives possibles sobre la ubicació de l'estació intermodal i que condicionaven la trama viària.  
B.3.1) Objectius  
Es manté l'objectiu bàsic descrit en el document inicial estratègic que és crear una àrea logística a Sagunt, per a la qual cosa:  
- Millorar la competitivitat econòmica i logística de la Comunitat Valenciana. Dels 33 nodes que configuren la xarxa logística de la CV per a l'any 2038, la de Sagunt és la de dimensions més grans.  
- Es reclassifica sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable amb ús logístic i industrial.  
- Es defineixen les connexions necessàries de l'àmbit amb l'entorn, tant viàries, com ferroviàries i de serveis i infraestructura dotacionals. En concret, es determina la ubicació de la terminal intermodal de mercaderies.  
- S'ha de posar l'accent principalment en l'ús dels recursos generats i existents en l'àmbit del parc, així com la producció d'energia renovable (eòlica, fotovoltaica, hidrogen, etc.), optimització del subministrament i consum d'aigua, eficiència energètica i control de la contaminació lumínica i acústica, optimització en la gestió de residus i reutilització d'aigües depurades, control eficient d'abocaments mitjançant sistemes de contenció (tancs de tempesta, etc.) buscant l'abocament zero, amb la tramitació prèviament de permisos amb la CHX, protecció de la biodiversitat, qualitat de les infraestructures internes i externes del parc, capacitat i versatilitat de les instal·lacions de telecomunicacions, optimització dels manteniments posteriors, estudi de pla de mobilitat de l'àmbit per a integrar-lo a les xarxes ciclistes fent prevaldre el transport públic.  
B.3.2 Infraestructura verda  
L'article 19 bis de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/2009, de 23 de desembre) va introduir en la normativa urbanística el concepte de la infraestructura verda i el Decret 1/2011 de l'ETCV en va concretar els elements. En la legislació vigent, els articles 4 i 5 del TRLOTUP defineixen el concepte, les funcions i els espais que la integren.  
Es descriu els elements que la constitueixen en la memòria justificativa i en el Pla d'ordenació O.01. S'ha creat un corredor verd que circumda pel nord-oest i fa de barrera verda entre l'àrea logística i la reserva de les futures infraestructures ferroviàries. Pel qual discorrerà una de les vies ciclistes interurbanes de gran importància, com és l'Eurovelo-8. Els vials principals es dissenyen en forma de bulevard amb grans franges de jardins centrals, pels quals discorren també carrils bici a partir dels quals es distribueixen per la resta de carrers, i permeten una accessibilitat a totes les parcel·les mitjançant el dit mitjà de transport.  
  
B.3.3) Modificacions principals introduïdes respecte al planejament vigent  
- Pel que fa a la versió presentada per a l'emissió del document d'abast presenta diverses variacions, com ara:  
\* L'àmbit del sector de sòl urbanitzable es redueix per a excloure els terrenys que ocupen les reserves de les infraestructures ferroviàries de l'AVE València-Castelló i la connexió del port de Sagunt amb la xarxa Saragossa-Terol. Així, doncs, la superfície de 6.602.340 m² prevista en el Pla general passa finalment a 5.568.645 m² de sòl urbanitzable. (La connexió al port no es contemplava en el DIE, ja que és d'una data posterior.)  
\* El Pla especial inclou l'ordenació detallada del sòl urbanitzable, i no cal aprovar posteriorment un altre instrument urbanístic, però sí un programa per a poder urbanitzar-lo.  
\* Es tria l'alternativa 1 per a localitzar l'estació intermodal en el límit est, confrontant al Parc Sagunt 1. Ocuparà una extensió de 658.367 m².  
\* S'han estudiat huit alternatives sobre les connexions ferroviàries i quatre alternatives sobre els accessos viaris; s'incorporen a la documentació.  
\* A l'efecte dels criteris d'ocupació del sòl previstos en l'ETCV, l'actuació es considera d'àmbit estratègic (directrius de la 104 a la 113 de l'ETCV) i és possible flexibilitzar-ne l'índex màxim per a activitats econòmiques del municipi.  
- Exterior al sector, es defineix una superfície com de protecció agrícola, ZRP-AG1, per on ha de discórrer el corredor ecològic.  
- L'ús principal del sector serà l'industrial, i es permetrà que el terciari siga compatible en totes les illes.  
- En relació a l'ordenació detallada:  
\* Es creen grans illes per a permetre les plataformes logístiques. Finalment, se'n preveuen sis d'ús industrial, ZND-IN, amb unes superfícies que oscil·len entre 850.051 i 194.824 m².  
\* Al costat de l'illa de l'estació intermodal, TI, es defineixen quatre illes d'ús terciari, ZND-TR, i una zona d'aparcament, CA1.  
\* Les zones verdes es distribueixen de manera lineal al costat del traçat de l'AVE i de la prolongació fèrria cap al port, ZV1, i en el límit nord coincident amb el polígon industrial Camí de la Mar, ZV3 i ZV4. Una altra zona verda de menor dimensió, ZV2, es localitza al costat de l'estació intermodal.  
\* Destinades a infraestructures i serveis es preveuen tres àmbits, SQI, distribuïts principalment en l'extrem nord-est al costat de l'EDAR del Port Sagunt (per a albergar l'estació depuradora, la subestació elèctrica, la planta de transferència de residus).  
\* L'edificabilitat que s'atorga en el planejament vigent és de 0,638 m²t/m²s, que suposen 3.552.795 m²t. El deu per cent d'aquesta edificabilitat s'adjudica a l'Ajuntament i el noranta per cent a les parcel·les lucratives, 3.197.516,25 m²t.  
\* Les quanties superficials finalment aportades són:  
  
Denominació Superfície m² Edificabilitat m²t  
Zona industrial ZND-IN 2.553.479,48 2.783.292,63  
Zona terciària ZND-TR 277.228,55 530.517,05  
Zona verda ZV 1.020.522,38   
Estació intermodal TU 657.000,14 937.375,09  
Infraestructures i serveis SQI 301.359,42   
Aparcament CA1 73.566,64   
Xarxa viària 685.488,50   
Superfície total sector 5.568.645,50   
Sòl no urbanitzable ZRP-AG1 681.706,36   
TOTAL 6.250.351,86   
  
  
Nota: les quanties patiran una variació degut als canvis en l'ordenació detallada que han d'introduir a causa de l'informe que emet l'IVACE el 28 de gener de 2022.  
  
- En l'apartat 3.6 de la memòria justificativa es descriu com es fan els accessos al sector i les obres que són necessàries adscriure-hi. En resum en són quatre:  
Accés est 1 (PCV-1): ja existeix en l'actualitat i és des de la CV-309.  
  
Accés est 2 (PCV-3): pas superior sobre la CV-309 que connecta amb el Parc Sagunt 1.  
Accés nord 1 (PCV-2): passa a diferent nivell amb la línia fèrria i es connecta amb l'A-23 després de travessar el polígon Camí de la Mar.  
Accés nord 2 (SCV-13): connexió menor que, per un pas superior sobre línia fèrria, connecta amb el viari del polígon Camí de la Mar.  
  
- També es garanteix la mobilitat no motoritzada i la connexió amb la xarxa existent. S'assigna al sector l'execució de diverses obres (passarel·les, passos a diferent nivell?).  
- El càlcul de la reserva de places d'aparcament s'ha adaptat a la presència abundant de vehicles pesants.  
- El subministrament d'aigua procedeix de la xarxa general, i és possible la connexió amb la dessaladora que hi ha a la zona portuària. Serà necessari construir-hi depòsits.  
- La xarxa de sanejament serà separativa. Es construirà una EDAR pròpia amb tractament terciari per a reutilitzar l'aigua (SQI2). En les zones verdes es distribuiran basses per a parar les aigües pluvials i afavorir-ne la sedimentació i laminació.  
- En SQI3 es construirà una subestació elèctrica amb subministrament procedent de les línies d'alta tensió que hi ha a la zona. Les línies discorren per les zones verdes ZV3 i ZV4.  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes fetes i com s'han pres en consideració.  
C.1) Fase de posada a disposició del públic.  
La proposta de Pla ha sigut sotmesa una vegada a participació pública mitjançant publicació en el DOGV de 5 de març de 2021. S'hi van presentar quatre al·legacions de particulars o associacions interessades/afectades, de les quals una es va estimar, una altra es va estimar parcialment i dues es van desestimar.  
Resumidament es refereixen als accessos viaris i ferroviaris, transport públic, ocupació del sòl, empremta de carboni, connectivitat amb el port, consum de recursos hídrics, contaminació lumínica o la no avaluació dels efectes acumulatius d'altres intervencions.  
El 15 de març de 2021 es va fer una sessió explicativa amb diverses associacions empresarials. Així mateix, a causa de la situació de pandèmia, es va difondre a través de la web, entre el 23 de desembre de 2020 i el 15 de febrer de 2021, la documentació amb la finalitat d'omplir una enquesta de participació.  
C.2) Fase de consulta a administracions afectades dut a terme per l'òrgan promotor.  
La Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible va sotmetre a consulta durant quaranta-cinc dies la versió preliminar del Pla i en van emetre informe les administracions i interessats següents:  
  
Sol·licitud Informe Administració pública consultada / Empresa subministradora / Interessats  
10.3.21   
30.3.21  
30.3.21 Direcció Territorial d'Agricultura i Medi Ambient  
\* Acústica  
\* Secció Forestal  
9.3.21   
  
31.3.21  
31.3.21  
 Subdirecció General del Medi natural  
\* Servei d'Ordenació i Gestió Forestal  
\* Servei de Gestió d'Espais Naturals  
\* Director del parc natural de la serra de la Calderona  
\* Servei de Vida Silvestre  
10.3.21 29.4.21 D. G. de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental. Servei de Canvi Climàtic  
9.3.21   
25.3.21  
28.5.21  
4.6.21 D. G. Política Territorial i Paisatge:  
\* PATRICOVA  
\* Ordenació del Territori / ETCV  
\* Paisatge  
9.3.21   
20.4.21  
20.4.21 D. G. d'Obres Púbiques, Transport i Mobilitat:  
\* Servei de Mobilitat Urbana  
\* Servei de Transports  
9.3.21 10.5.21 Servei Territorial d'Urbanisme de València  
9.3.21 22.3.21 D. G. de Ports, Aeroports i Costes  
 6.5.21 Transport Metropolità de València  
11.3.21 5.5.21 Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR)  
10.3.21 18.5.21 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport. D. G. de Cultura i Patrimoni  
10.3.21 10.5.21 C. d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball. D. G. d'Indústria i Energia  
10.3.21 22.4.21 Conselleria de Sanitat: D. G. de Salut Pública  
 3.5.21 IVACE, Institut Valencià de la Competitivitat Empresarial  
11.3.21 25.3.21 Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències  
15.3.21 26.3.21 Diputació de València: Àrea d'Infraestructura  
15.3.21 22.4.21 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
 22.4.21 Autoritat Portuària de València  
11.3.21 21.5.21 Demarcació de Carreteres (Ministeri)  
11.3.21 16.4.21 Subdirecció General de Ferrocarrils (Ministeri)  
 3.5.21 ADIF. Àrea de Patrimoni i Urbanisme  
 5.5.21 ADIF (Alta velocitat)  
15.3.21 12.5.21 Ajuntament de Sagunt  
15.3.21 19.5.21 Ajuntament de Puçol  
 14.5.21 Parc Sagunt, SA.  
 11.5.21 Acció Ecologista Agró  
 Ecologistes en acció PV  
 22.4.21 Sindicat i Jurat de Regs de Sagunt  
16.3.21 22.4.21 ENAGAS  
16.3.21 22.4.21 SAGGAS, SA.  
16.3.21 25.5.21 Aigües de Sagunt  
16.3.21 2.7.21 Red Eléctrica de España  
16.3.21 14.6.21 Iberdrola  
16.3.21 17.5.21 EMSHI  
 20.4.21 ACERLORMITTAL ESPAÑA, SA.  
 4.5.21 Associació d'Empresaris del Camp de Morvedre  
 Associació Valenciana de Custòdia i Gestió Responsable del Territori  
 5.5.21 Autos Vallduxense, SL.  
  
  
Dels informes/al·legacions es poden destacar les qüestions següents:  
  
- L'informe del parc natural de la serra de la Calderona valora positivament el corredor ecològic projectat i sol·licita que s'executen les actuacions previstes.  
- La Demarcació de Carreteres de l'Estat informa el 21 de maig de 2021 sobre els ramals de connexió amb la V-21 i la V-23 i la necessitat de garantir els nivells de servei en els moviments proposats considerant convenient posar-ho en comú amb el seu departament per a estudiar la solució més adequada.  
- L'informe relatiu a l'estudi acústic assenyala que no es preveu la possible afecció de les futures activitats que se situaran en el sector, la qual cosa suposaria fer nous estudis acústics específics. Les parcel·les terciàries TR1 i TR2 són les que podrien requerir l'adopció de mesures correctores.  
L'article 19 de les ordenances ha inclòs l'obligació d'elaborar un estudi acústic a totes les empreses que pretenguen implantar-se en el sector.  
- En relació al patrimoni cultural, s'ha informat que el Pla ha de contindre el seu catàleg propi de proteccions actualitzat amb la legislació vigent.  
- S'ha emés informe en matèria de sanitat ambiental perquè tinga en compte la qualitat de l'aigua per al consum humà, la contaminació acústica, la qualitat de l'aire, el tractament dels residus, les línies elèctriques i el control de la legionel·losi.  
- L'EPSAR ha informat que el desplegament total del pla, 14.259,29 m³/dia, superarà la capacitat del sistema de depuració existent. Hi ha previst construir una nova EDAR i podria haver-hi interferència entre els col·lectors.  
- L'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències ha informat que el risc generat pel transport de mercaderies perilloses per la V-23 no impediria el desenvolupament del pla. En relació a les empreses que manegen substàncies perilloses s'assenyala que les zones d'alerta de Fertiberia i SAGGAS es troben fora de l'àmbit d'actuació del pla.  
Abans de formalitzar l'expedient d'EATE, la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible va sol·licitar informes de diverses administracions afectades; s'hi va obtindre resposta de les següents:  
  
Sol·licitud Informe Administració pública consultada / Empresa subministradora / Interessats  
27.10.21 17.12.21 Subdirecció General del Medi Natural. Servei d'Espais Naturals Protegits  
27.10.21 16.11.21 D. G. de Qualitat i Educació Ambiental. Servei de Protecció de l'Atmosfera  
27.10.21 25.11.21 D. G. de Canvi Climàtic. Servei de Coordinació de Polítiques de Canvi Climàtic  
27.10.21   
12.11.21  
21.1.22  
13.1.22 D. G. de Política Territorial i Paisatge:  
\* PATRICOVA  
\* Ordenació del Territori. ETCV  
\* Paisatge  
27.10.21 10.11.21 D. G. d'Obres Púbiques, Transport i Mobilitat. Servei de Mobilitat Urbana  
27.10.21 22.11.21 Servei Territorial d'Urbanisme de València  
27.10.21 1.12.21 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
  
  
S'elabora un «document de conclusions» al desembre del 2021 i un «document complementari» (DC) al gener del 2022 on s'expliquen les modificacions que s'han d'introduir en la proposta.  
- El Servei de Mobilitat Urbana informa el 10 de novembre de 2021 que s'han introduït en el Pla de mobilitat les indicacions fetes en informes anteriors, si bé es puntualitza que no queden ben definits els dos itineraris ciclistes de connexió amb el nucli urbà i amb el port.  
  
En el DC s'indica que es modificarà el Pla O.6 i el Pla de mobilitat (figures 8.4, 8.5 i fitxes d'actuació).  
- El Servei Territorial d'Urbanisme mitjançant un informe de 22 de novembre de 2021 assenyala observacions relatives a l'informe de viabilitat econòmica, l'informe de perspectiva de gènere, els codis de les qualificacions de sòl, la zona de protecció de la CV-309, la reserva de places d'aparcament, l'amplària de vials, la delimitació d'unitats d'execució i un desajust gràfic relatiu a la zona expropiada per a l'accés al port.  
El DC considera que no tenen caràcter ambiental, per la qual cosa no justifica com es consideren.  
- En relació al risc d'inundació, el 9 de novembre de 2021 el Servei de Gestió Territorial informa favorablement la proposta.  
  
- La Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe favorable a l'efecte de l'article 25.4 del TR Llei d'aigües condicionat al fet:  
«Que la font primera i principal de subministrament per a les actuacions proposades siguen les instal·lacions de dessalació. Una vegada esgotat el dit recurs, en cas de pretendre'n nous increments, podran procedir de la conducció Túria-Sagunt».  
- En matèria d'ordenació del territori s'emet un informe el 21 de gener de 2022 en el qual s'assenyalen dos condicionants: d'una banda, s'ha de completar l'estudi de demanda i incloure'l en la memòria justificativa; de l'altra, s'han de concretar les mesures en el corredor ecològic i incloure-les en la documentació amb eficàcia normativa del pla.  
  
El DC assumeix les qüestions dites i modificarà la memòria justificativa, la fitxa de gestió, ordenances, el pla d'ordenació O.1, l'estudi de viabilitat econòmica i l'estudi de sostenibilitat econòmica.  
  
- Els informes emesos pel Servei de Protecció de l'Atmosfera (15.11.2021), el Servei de Coordinació Polítiques de Canvi Climàtic (25.11.2021), el Servei d'Espais Naturals Protegits (17.12.2021) i l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (13.01.2022) es descriuen en l'apartat següent.  
Amb la finalitat de minorar els estàndards previstos en el TRLOTUP relatius a les places d'aparcaments, sobre la base del que estipula l'annex IV, apartat 6.3, del TRLOTUP, es va sol·licitar l'informe següent.  
Sol·licitud Informe Administració pública consultada / Empresa subministradora / Interessats  
9.11.21 28.1.22 IVACE Institut Valencià de Competitivitat Empresarial  
  
  
L'informe emés per l'IVACE conté tres pronunciaments:  
\* Informe favorable a la justificació de places de vehicles pesants dins de les parcel·les privades.  
\* Informe desfavorable a la minoració d'estàndards en parcel·la privada atés que ara com ara no es coneixen les activitats que s'implantaran. Les activitats que s'implanten podran en un futur sol·licitar un nou informe.  
\* Informe favorable a la minoració d'estàndard en vial públic amb la ràtio d'una plaça per cada 300 m² d'edificabilitat.  
El Servei de Planificació emet un informe el 15 de febrer de 2022 relatiu als canvis que s'han d'introduir en el document motivats per l'informe de l'IVACE.  
  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
D.0. Es valora positivament que s'hagen fet els estudis complementaris necessaris per a verificar que no hi ha riscos generats per les afeccions que s'indicaven en el document d'abast.  
D.1. L'1 de desembre de 2021, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe relatiu a la disponibilitat del recurs hídric en què descriu el que hi ha tot seguit:  
\* L'actuació requerirà aproximadament 9.000.000 m³/any. S'ha considerat 0,2 l/s per hectàrea d'aigua potable i 0,8 l/s per hectàrea d'aigua d'ús industrial.  
\* Els drets d'aigua inscrits a favor de l'Ajuntament són d'uns 55.592.641 m³/any, i la demanda actual ascendeix a 6.094.913 m³/any.  
  
\* Això suposa que la demanda ascendiria a uns 15 hm³/any que superarien els drets existents, per la qual cosa no es disposa de recursos suficients.  
No obstant això, hi ha una reserva de fins a 8 hm³/any d'aigua dessalada en la instal·lació de Sagunt, per la qual cosa s'haurà de tramitar l'oportuna concessió d'aprofitament.  
A causa d'aquests càlculs, és la raó per la qual la Confederació ha emés un informe a l'efecte de l'article 25.4 condicionat al fet que l'aigua procedisca de l'esmentat origen (aigua dessalada). És una circumstància que s'ha de fer constar en la fitxa del pla.  
D.2. En el darrer informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge s'assenyalen una sèrie de condicionants perquè es tinguen en compte en l'emissió de la DATE. En resum, són:  
\* Infraestructura verda exterior: substituir els vectors de connexió pels itineraris reals i identificar-los en les fitxes.  
\* Infraestructura verda interior: s'ha de garantir la conformació d'un sistema continu d'espais oberts, per la qual cosa, si no és possible establir-la en els espais públics, s'hi hauran de condicionar els espais privats.  
\* Normes d'integració paisatgística: les àrees d'afecció visual des de la V-23 i la línia fèrria són més grans que la zona verda delimitada i la reculada edificatòria prevista de deu metres. S'ha de donar un tractament adequat a aquesta zona verda perquè complisca la finalitat que té.  
\* Programar i seqüenciar el creixement previst.  
\* Els projectes d'urbanització i els estudis de detall requeriran elaborar estudis d'integració paisatgística.  
- En el document complementari (DC) que elabora al gener del 2022 el promotor es descriu com s'han d'incorporar aquests condicionants en la proposta, els quals els ha de verificar el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge abans de l'aprovació definitiva. Aquestes actuacions comporten canvis en la memòria justificativa (apartats 3.3 i 3.9), el Pla d'ordenació O.01, la fitxa de gestió i les ordenances.  
D.3. Pel que fa a la contaminació atmosfèrica, el Servei de Protecció de l'Atmosfera emet un informe el 15 de novembre de 2021 amb les conclusions que es transcriuen a continuació:  
«D'acord amb la modelització realitzada de l'estudi de dispersió dels contaminants s'observa que la contribució del Pla en l'escenari 2030 per al contaminant NO2, en valor límit horari per a la protecció de la salut humana, podria superar en més de cinc vegades el valor de fons considerat (període 2017-2019), encara sense tindre en compte el transport marítim. A més, aquest increment significatiu de la concentració de NO2 podria tindre conseqüències directes en la formació d'ozó troposfèric en ser un dels seus precursors principals.  
»S'ha de considerar que, en cas d'incompliment, la Generalitat Valenciana tindria l'obligació d'implementar un pla de millora de la qualitat de l'aire que s'ajuste al que estableix l'annex XV i podran incloure mesures adoptades d'acord amb l'article 25 del Reial decret 102/2011.»  
  
«Per tot això, pareix recomanable introduir alguna modificació o millora en el Pla destinada a maximitzar el transport de mercaderies en tren o vehicles no contaminants per damunt dels inicialment previstos, de manera que es reduïsca el risc d'incompliment dels valors límit establits per la normativa actual o futura i la possible activació de plans d'acció a curt termini, que a més dels ja citats riscos per a la salut de la població, podrien suposar la paralització de l'activitat logística de les empreses instal·lades en el Parc Sagunt.»  
  
- En la resposta del promotor, del desembre de 2021, s'indica que no totes les emissions de NOx corresponen a NO2, sinó que suposa aproximadament un 10 per cent del total (el 90 per cent restant correspondria a NO), i pot arribar al 50 per cent en túnels o llocs amb poca ventilació.  
En considerar el percentatge dit no es produeix risc de superar els valors límit que estableix la normativa.  
- No obstant això, s'adopta com a mesura preventiva la implantació d'una estació de mesurament i integrar-la en la xarxa de vigilància i control de la contaminació atmosfèrica, la ubicació de la qual s'hauria de supervisar i consensuar amb la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental i així s'ha d'incloure en l'EATE.  
Es considera adequada aquesta mesura correctora. No obstant això, per a ser més efectiva l'actuació cal que també s'incloga en la fitxa del pla. L'EATE preveu dos indicadors per al control de les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i d'emissions de partícules, per la qual cosa els resultats que s'obtinguen de l'estació s'han d'incloure en els informes de seguiment que s'han d'elaborar.  
D.4. Pel que fa a l'empremta de carboni (emissions de CO), el Servei de Coordinació de Polítiques de Canvi Climàtic emet un informe el 25 de novembre de 2021 en què assenyala que:  
\* Es considera convenient recalcular les emissions anuals de CO previstes per a la situació futura, tant en la fase 1 com en la fase 2 de desplegament del Pla especial, estimant un percentatge raonable de mercaderies transportades mitjançant tren. L'estudi d'empremta de carboni actual es limita a estimar de manera genèrica mitjançant un exemple l'efecte de reducció d'emissions de CO que tindrà la nova estació intermodal de ferrocarril, però es considera per als càlculs de les emissions anuals previstes que tot el trànsit de mercaderies es farà mitjançant vehicles pesants a gasolina o gasoil.  
\* Es considera convenient recalcular la fixació anual de CO prevista per l'efecte embornal de l'arbratge de les zones enjardinades de l'àrea logística, després del desplegament de la fase 1 i la fase 2 de desenvolupament del Pla especial, mitjançant l'ús d'un mètode adequat per a espècies forestals ibèriques (per exemple, per a Pinus halepensis, mitjançant la calculadora d'absorcions ex ante de CO del MITECO).  
  
\* Es considera convenient una concreció més gran per als projectes de regeneració d'àrees desforestades com a guany de depòsits i embornals de carboni, tant quant a la quantificació de les emissions que es pretén compensar amb aquestes actuacions en fixació de CO anual prevista, com la superfície a regenerar i una planificació temporal adequada, tant en la fase 1 de desenvolupament del Pla especial, com durant la fase 2.»  
- En la resposta del promotor, al desembre de 2021, es justifiquen els càlculs fets en l'estudi d'empremta de carboni. Les divergències es refereixen principalment a les espècies utilitzades i a la capacitat d'absorció que tenen. Mentre que en l'informe s'utilitza una única espècie (pi blanc) i se li adjudica una capacitat de 0,6 t CO/ha/any, en la resposta s'argumenta que s'utilitzaran altres espècies en les zones verdes (pi pinyoner, lledoner, xop) que tenen més capacitat d'absorció; a més s'assenyala que segons la guia del Ministeri la capacitat d'absorció del pi blanc és d'1,33 t CO/ha/any, més gran de la considerada en l'informe.  
S'indica que es corregirà l'EATE per a fer-los concordar amb aquest estudi, apartats 5.2.4, Resum no tècnic i l'apartat 7 de les mesures correctores. Pel que fa al darrer, s'indica que s'adoptaran les mesures que hi ha tot seguit per a compensar les emissions:  
«- Projectes d'enjardinament de les zones interiors de l'àmbit del Pla especial de l'àrea logística de Sagunt.  
- Projectes de regeneració d'àrees desforestades pròximes a l'àrea logística de Sagunt:  
\* S'ha de coordinar amb l'òrgan competent en la matèria la ubicació, la superfície, el tipus de plantació i el nombre de zones susceptibles de reforestar en el moment de desenvolupament de l'àrea logística de Sagunt.  
\* Els projectes d'urbanització que es redacten per a dur a terme l'àrea logística han d'incloure els projectes de les zones que s'han de reforestar que compensen les emissions de CO».  
Respecte al sòl que s'ha de reforestar, es proposen quatre àrees pròximes que han patit els efectes d'un incendi forestal. S'indica que la concreció de la superfície que s'ha de reforestar i les espècies que s'hi han d'utilitzar es derivarà en el moment d'elaborar el projecte d'urbanització i serà la Direcció General del Medi Natural la que ho concrete.  
- A la vista de l'estudi d'empremta de carboni, de l'informe esmentat i de la resposta del promotor s'ha de fer l'anàlisi següent:  
  
\* D'una banda, s'ha de tindre en compte que els càlculs fets en l'estudi són estimatius atés el nivell de concreció que es pot aconseguir en aquests moments de la tramitació.  
En els càlculs fets (apartat 7.3) es considera que s'emetran 5.102 tones de CO a l'any durant el funcionament del sector al cent per cent del desenvolupament. Per a compensar les emissions dites s'ha estimat que en l'enjardinament de les zones interiors de l'àmbit cabrien uns 28.349 Pinus sp., que generarien un guany de 7.873 tones de CO a l'any.  
Igualment, s'estima la pèrdua que suposa eliminar els camps de cítrics que hi ha en l'actualitat. S'ha considerat que, segons les dades del CSIC, els tarongers fixen 5,6 t CO/ha/any i que la superfície cultivada és de 311,84 ha, que suposen 1.741,6 t CO/any.  
  
Amb les xifres esmentades s'observa que hi hauria prou d'enjardinar el polígon per a absorbir les emissions de CO (7.873 > (5.102 + 1.741,6).  
\* No obstant això, tal com s'indica en els aclariments del promotor del desembre del 2021, és una mera estimació que no es podrà concretar fins que s'elabore el projecte d'urbanització, en el qual es podran precisar les superfícies que s'han de vegetar i les espècies que s'hi han d'utilitzar.  
Atés que el projecte d'urbanització està sotmés a avaluació d'impacte ambiental és en el moment de tramitar-lo quan es verifiquen les emissions de CO i es comprova si són suficients les zones verdes del sector o si bé s'han de repoblar sòls forestals exteriors, tal com s'assenyala com a segona mesura compensatòria.  
Quant a la varietat d'espècies que es trien, se n'ha de procurar la supervivència en el temps, tenint en compte les aportacions hídriques necessàries, la separació entre elles, l'adaptació al tipus de sòl i al clima mediterrani.  
Respecte a l'estimació feta, convé puntualitzar que hi ha uns certs aspectes que no s'han considerat i que reduirien el guany d'aportacions de CO de les zones verdes internes del sector; una vegada es tinguen en compte pareix que se'n deriva que serien necessàries aportacions exteriors amb la reforestació de sòls incendiats, tal com es proposa en la segona mesura correctora:  
\* Les aportacions dels enjardinaments de les parcel·les privades no es poden considerar en els càlculs, ja que no hi ha garanties que s'executen, es controlen o es mantinguen.  
\* Per ZV3 i ZV4 discorren línies d'alta tensió en aeri. Si es mantenen, generen una servitud sobre el sòl on no és possible plantar arbratge.  
  
\* La ZV1 es troba en l'àrea d'afecció visual de la línia fèrria, per la qual cosa la plantació d'arbratge estarà condicionada per qüestions paisatgístiques.  
\* Hi ha previst construir depòsits de detenció de les aigües pluvials en les zones verdes que limitaran igualment la plantació d'arbres.  
\* No s'ha justificat la superfície destinada a cultiu de cítrics. D'una aproximació feta sobre la foto aèria actual s'obtenen unes cinquanta hectàrees més de plantacions, l'absorció de les quals s'ha de reemplaçar.  
  
D.5. Les qüestions que manifesta el Servei d'Espais Naturals Protegits es refereixen principalment al manteniment de les aportacions d'aigua a la zona humida de la Marjal dels Moros i que es deriven de l'estudi hidrològic, climatològic i de drenatge.  
Les aportacions que s'eliminen procedirien de la xarxa de séquies de reg, la filtració al subsol de l'aigua de pluja i les conques i línies d'escorrentia.  
- En el document complementari (DC) que elabora al gener del 2022 el promotor es descriuen les mesures adoptades en el Pla:  
\* L'execució de SUDS (sistemes urbans de drenatge sostenible) es preveu, a més de fer-ho en l'estudi, en la fitxa de gestió i en les ordenances del pla. Se'n deriva concreció al projecte d'urbanització.  
  
\* Ús de paviments ecològics a l'interior de les parcel·les.  
\* Recuperació de l'aigua de condensació procedent de les màquines refrigeradores.  
En l'esmentat estudi també es proposen una altra sèrie de mesures:  
  
\* Com a mitjans per a laminar les aigües procedents dels vials la reposició de séquies de manera perimetral, en les zones verdes, que queden integrades de manera contínua dins dels bulevards proporcionant continuïtat al flux de l'aigua.  
\* La remissió de l'aigua de les cobertes de les naus cap a depòsits de detenció situats en les zones verdes.  
\* Tractament en l'EDAR de l'aigua residual per a destinar-la posteriorment a la recàrrega de l'aqüífer, reg i neteja de vials.  
\* Instal·lació de piezòmetres per a controlar el nivell i la qualitat de l'aqüífer.  
- En l'informe de l'esmentat servei també es fa menció a la desaparició de la xarxa de drenatge natural i a la falta de connectivitat de les séquies amb la marjal. S'indica que quan es va construir Parc Sagunt 1 es va cobrir la séquia del Pou de la Provisió i que amb el temps s'ha tapat a causa d'una falta de neteja.  
El drenatge natural ja va quedar interromput amb la construcció de Parc Sagunt 1, per la qual cosa s'ha d'intentar reconduir els fluxos perquè arriben fins a la marjal, que és l'objecte de les actuacions preteses. Així mateix, el manteniment de les instal·lacions existents és una qüestió aliena a la tramitació d'aquest Pla especial.   
D.6. S'ha fet l'estudi de corredor territorial i biològic analitzant la connexió entre el parc natural de la serra de la Calderona i la zona humida de la Marjal dels Moros.  
La Marjal dels Moros és rica en aus, però no en comunitats de mamífers, per la qual cosa els corredors podrien connectar les poblacions de mamífers de l'interior amb la costa. L'estudi passa a analitzar les espècies de mamífers que s'hi podrien desplaçar (llúdria, teixó, geneta, fagina, mostela, rabosa, rosegadors, ungulats?), així com rèptils i amfibis.  
S'hi assenyalen les infraestructures lineals que actuen com a barreres impermeables: AP-7, V-21, V-23 i línies fèrries. Són infraestructures que no tenen passos de fauna dissenyats específicament, però sí que tenen drenatges per a canalitzar les escorrenties, les quals es podrien utilitzar alternativament per a aquesta funció. També hi ha passos superiors, però difícilment els faria servir la fauna, pel trànsit habitual de vehicles.  
El barranc del Llop ve a constituir l'únic pas amb continuïtat que travessa les infraestructures lineals descrites, si bé al seu pas per la línia fèrria s'estreny i perd secció.   
El desenvolupament del projecte preveu igualment noves infraestructures que conformaran barreres per a la fauna, per la qual cosa caldrà adoptar mesures per a facilitar-ne la permeabilitat. Les mesures que es proposen són:  
\* Preservar d'edificacions l'àmbit que actua de corredor.  
\* Senyalitzar les carreteres en els punts de risc més alt d'atropellament (connexió CV-309 amb V-21).  
\* Restituir séquies i barrancs (séquies de l'Arrif i de Canyaret).  
\* Redimensionar els passos inferiors.  
\* Instal·lar passos de fauna en les noves infraestructures (ecoducte sobre la CV-309).  
\* Tancar les infraestructures viàries per a impedir atropellaments i redirigir la fauna cap als passos creats.  
\* Sistemes d'eixida en les tanques per a permetre eixir (no entrar) la fauna.  
\* Revegetar amb matoll que servisca de refugi i marcar els camins cap als passos.  
\* Crear nous hàbitats (zona entollable, tanques, refugis de pedra).  
  
\* Col·locar caixes niu per a rates penades, aus insectívores o de rapinya nocturnes).  
Per a garantir l'execució d'aquestes actuacions se n'ha inclòs en la fitxa de gestió un resum i una remissió a l'estudi; els articles 7.5 i 104 de les ordenances també indiquen que són aplicables.  
  
D.7. S'han analitzat els continguts de les ordenances i s'observa el següent:  
- Article 100. Zona de sòl no urbanitzable de protecció agrícola  
El text es remet a l'article 275 de les normes urbanístiques del Pla General de Sagunt que va ser aprovat en 1992. L'article preveu usos que no es troben adaptats al TRLOTUP, per la qual cosa s'ha de redactar específicament per a fer-lo compatible amb la normativa urbanística vigent.  
En el sentit dit, únicament es permetran els usos compatibles amb el manteniment, conservació, millora, aprofitament i posada en valor dels recursos protegits (corredor ecològic i territorial). A més, es podran permetre els cultius agrícoles i el manteniment de les construccions existents.  
- Article 18. Zones verdes i espais lliures  
La redacció de l'article ha de tindre en compte que es tracta d'una zona verda d'un polígon industrial/logístic i la forma i situació de les parcel·les triades per a la localització. A més, s'han d'introduir els condicionants necessaris per a compensar les emissions de CO tal com es determina en l'estudi de l'empremta de carboni.  
- Article 13. Condicions de les actuacions integrades  
S'indica que el subministrament elèctric ha de procedir preferentment de fonts renovables.  
Pel que fa al cas, s'ha de tindre en compte la publicació en el DOGV del 28 d'agost de 2020 del Decret llei 14/2020, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per l'emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica, i hi és aplicable l'article 14:2:  
  
«2. En els nous edificis d'ús residencial, dotacional, industrial o terciari, els que es rehabiliten o canvien d'ús, així com estacionaments en superfície que disposen de coberta sobre sòl urbà, de titularitat pública o privada, que ocupen una àrea total construïda superior a 1.000 metres quadrats s'han d'instal·lar mòduls fotovoltaics per a produir energia elèctrica. La potència elèctrica que s'hi ha d'instal·lar es determinarà tenint en compte la disponibilitat d'espai apte en la coberta, amb un mínim de 15 kW».  
L'obligatorietat esmentada s'ha d'introduir en el text de l'ordenança del pla.  
D.8. S'ha proposat minorar la reserva de places d'aparcament, per a la qual cosa, tal com s'ha indicat en l'apartat C.2, l'IVACE ha emés un informe el 28 de gener de 2022.  
Amb la finalitat de resoldre les qüestions d'aquest informe, el Servei de Planificació n'emet un el 15 de febrer de 2022 en què assenyala els canvis que s'han d'introduir en la proposta de planejament, que en resum són:  
\* L'article 22 de les ordenances  
\* Es crea una nova parcel·la CA-2 d'uns 35.000 m² destinada a aparcament. Per a la qual cosa cal modificar l'ordenació detallada, pla O.03, ja que aquesta parcel·la se situarà en l'extrem nord de la parcel·la ZND-IN 3, que reduirà la seua grandària.  
\* Els apartats 3.5 i 3.8 de la memòria justificativa relatius als estàndards mínims i zones d'ordenació.  
\* En les fitxes s'actualitzaran les superfícies i edificabilitats per a considerar la parcel·la CA-2.  
Si bé són qüestions de caràcter urbanístic més que ambientals, es consideren, ja que modificaran l'ordenació de la proposta de planejament inicialment remesa.  
  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En l'EATE s'inclou el programa de vigilància ambiental que preveu actuacions tant en la fase d'urbanització com en la de funcionament.  
  
S'inclou l'elaboració d'informes anuals de seguiment, per part de l'agent urbanitzador, Parc Sagunt. L'Ajuntament ha de verificar igualment el compliment dels paràmetres de les emissions que es generen. S'han establit nou àrees a controlar (ocupació de sòl, espai públic, mobilitat, complexitat urbana, espais verds/biodiversitat, patrimoni, metabolisme urbà, cohesió social i canvi climàtic), amb un total de 68 indicadors.  
A més d'aquests informes de seguiment se'n preveuen diversos durant l'execució de les obres d'urbanització.  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals  
D'acord amb el que disposa l'article 56 del TRLOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es proposa considerar acceptable des del punt de vista ambiental la present declaració ambiental i territorial estratègica (DATE) del Pla especial de l'àrea logística de Sagunt presentada per la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible, sempre que s'hi incorporen, abans de l'aprovació definitiva, les determinacions següents:  
  
1. S'ha d'aclarir en la memòria que l'àmbit del Pla no se cenyeix exclusivament al sector de sòl urbanitzable creat, sinó que també afecta el sòl no urbanitzable mitjançant la creació de la zona ZRP-AG1, sòl rural protegit agrícola, com a corredor ambiental. En el mateix sentit, és necessari que s'elabore la fitxa de la zona ZRP-AG1 en els termes especificats en l'annex V TRLOTUP.  
2. S'han de canviar les ordenances en els termes descrits en l'apartat D.7.  
3. El projecte d'urbanització s'ha de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental. S'ha d'acompanyar d'un estudi en el qual es concrete amb més precisió l'empremta de carboni, es determine el guany produït per les zones verdes, la pèrdua pels camps de cítrics eliminats i les característiques, en cas de ser necessari, de la reforestació del sòl forestal. Per a poder dur-lo a terme, cal que el projecte d'urbanització estudie amb precisió l'enjardinament que es farà en les zones verdes.  
En el cas que siga necessari reforestar sòl forestal, l'import i l'execució s'haurà d'incloure en el projecte d'urbanització. L'execució de les mesures correctores coincidirà temporalment amb les de la resta de la urbanització.  
Tal com es preveu en el pla, també estudiarà el manteniment de la funcionalitat de la xarxa de séquies, els sistemes SUDS, la recuperació de l'aigua de condensació procedent dels equips de refrigeració i el tractament de l'aigua depurada.  
Les connexions viàries que són a càrrec del sector s'inclouran en aquest projecte d'urbanització.  
El projecte ha d'adoptar mesures per a minorar la contaminació lumínica que s'hi puga produir i incloure-hi les actuacions previstes en l'estudi de corredor territorial i biològic.  
4. En la fitxa de gestió del Pla s'ha d'incloure:  
\* La necessitat d'implantar una estació amb mesurament en continu, la qual s'ha d'integrar en la Xarxa Valenciana de Vigilància i Control de la Contaminació Atmosfèrica, amb una ubicació que s'ha de supervisar i consensuar amb la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental.  
  
\* El subministrament hídric ha de procedir de la font que indica la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'informe de l'1 de desembre de 2021: «Que la font primera i principal de subministrament per a les actuacions proposades siguen les instal·lacions de dessalació. Una vegada esgotat el recurs, en cas de pretendre nous increments, podran procedir de la conducció Túria-Sagunt». S'haurà de tramitar l'oportuna concessió per al seu aprofitament.  
\* La necessitat d'estudiar l'empremta de carboni en el projecte d'urbanització.  
\* La redacció en el projecte d'urbanització d'un pla de seguretat davant del risc d'accidents en què s'ha de tindre en compte la incidència de les sis activitats situades fora del sector (i que es descriuen en l'apartat 3.5.7 de l'EATE).  
\* Es recomana que es revise la quantia de l'edificabilitat total del sector perquè es quadre amb la suma de les edificabilitats parcials de cada parcel·la.  
5. S'ha de descriure la solució gràfica dels accessos viaris l'execució dels quals es vincula al sector i s'ha de reflectir en la part amb eficàcia normativa (per exemple en les fitxes) i no únicament en la memòria justificativa, ja que no en té, d'eficàcia normativa.  
6. En els indicadors de seguiment s'inclouran els relatius al manteniment i funcionament del corredor ecològic.  
7. S'han d'incloure en el Pla especial proposta, amb els canvis derivats de les determinacions anteriors, les modificacions assenyalades en el «Document de conclusions dels informes sectorials a la proposta de Pla Especial de l'àrea logística de Sagunt» elaborat al desembre de 2021, en el «Document complementari a l'emés al desembre de 2021...» elaborat al gener de 2022 i en l'informe del Servei de Planificació de 15 de febrer de 2022.  
8. Abans d'aprovar-se definitivament el Pla s'ha d'obtindre el pronunciament definitiu del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni i de la Demarcació de Carreteres de l'Estat referents a l'afecció paisatgística, sobre el patrimoni cultural i les connexions viàries.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en la via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haguera aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que procedisquen en la via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis, si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha adoptat o aprovat el pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga en els termes que estableix l'article 59 del TRLOTUP.  
La declaració ambiental i territorial estratègica s'haurà de publicar en el DOGV i posar a disposició del públic en la pàgina web de la Generalitat. Se n'ha de donar trasllat a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
Òrgan competent   
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 56.6 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d'acord amb el que disposa l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
En vista de tot això, la comissió d'avaluació ambiental, acorda:  
Emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla especial de l'àrea logística de Sagunt; s'han d'incorporar al pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, en no ser un acte definitiu en via administrativa, no correspon cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que en el seu dret consideren oportuns.  
Cosa que us notifique perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.  
I ho certifique amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 17 de febrer de 2022.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 25 de novembre de 2022.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Julio Ramón Gómez Vivo.