Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6292, del 18-06-2010 (2010/6802)

RESOLUCIÓ de 18 de maig de 2010, del director general d'Urbanisme, per la qual es compleixen els condicionants a què es refereix l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 29 de gener de 2010 i s'ordena la publicació de l'acord aprovatori i les normes urbanístiques del Pla General de Faura.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6292

Data del DOGV
:   18-06-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/6802


Data del document
:   18-05-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * Faura
    * pla d'urbanisme

RESOLUCIÓ de 18 de maig de 2010, del director general d'Urbanisme, per la qual es compleixen els condicionants a què es refereix l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 29 de gener de 2010 i s'ordena la publicació de l'acord aprovatori i les normes urbanístiques del Pla General de Faura. [2010/6802]  
Vist l'expedient instruït per a l'aprovació definitiva del Pla General de Faura, es destaquen els següents:  
Antecedents  
U. Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme  
La Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en sessió celebrada el 29 de gener de 2010, va adoptar l'acord següent:  
«En relació amb l'expedient de Pla General del Municipi de Faura, remés per l'Ajuntament, es ressalten els següents:  
Antecedents  
U. Tramitació municipal  
El projecte, que va tenir entrada en la Comissió Territorial d'Urbanisme el 7 de febrer de 2005, es va sotmetre a informació pública mitjançant el procediment previst en l'article 38.2 de la Llei 6/1994, Reguladora de l'Activitat Urbanística, en endavant la LRAU (anunci en el diari Levante-EMV de 30 de setembre de 2004 i en el DOGV núm. 4851, de 28 de setembre de 2004). Durant el tràmit d'informació pública es van presentar set escrits d'al·legacions, que van ser estimades o desestimades per l'administració actuant, d'acord amb l'informe tècnic municipal que forma part de l'acord d'aprovació provisional del pla, adoptat el 30 de novembre de 2004.  
Dos. Objecte  
Consisteix en la fixació de l'estratègia d'evolució urbana del municipi, la seua ordenació urbanística estructural i els processos d'ocupació del sòl. El projecte està compost de:  
- Memòria informativa i justificativa, directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana, normes urbanístiques, fitxes de planejament i de gestió, fitxes de zonificació i plànols d'informació i d'ordenació  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Estudi de paisatge  
- Estudi acústic  
- Catàleg d'immobles i espais protegits  
- Estudi de les necessitats d'habitatge protegit  
Tres. Determinacions urbanístiques  
A. Trets generals del municipi  
Faura està situat a la comarca del Camp de Morvedre, a una distància de 30 km de la capital, al nord de la província de València, que amb la VV-6003 es comunica amb l'autovia A-7, Alacant-Barcelona, i amb València amb la CN-340. Territorialment s'hi distingeixen dues unitats de paisatge:  
- Zona agrícola, dedicada a l'ús agrícola, situada al nord-oest i nord-est del terme, on predominen els cultius de regadiu, especialment cítrics i fruiters.  
- Zona urbana, on s'assenta el nucli urbà, desenvolupat a partir del carrer Major, caracteritzat per un traçat irregular.  
El terme té una superfície de 164,4646 ha. La població l'any 1970 era de 1.559, i l'any 2004, de 3.000 habitants. El sector econòmic més important és l'agricultura, que ocupa el 35% de la població activa, i és la principal font d'ingressos del municipi, seguit de la indústria, en un 29%.  
B. Estructura territorial  
Condicionada pel traçat de les carreteres CV-320 a Benifairó, l'autovia A-7 i la carretera VV-6003, el barranc de Faura, que discorre canalitzat pel límit entre Faura i Benifairó i el barranc de Quartell que, al seu torn, discorre entre el terme de Faura i el de Benavites.  
Uns altres elements estructurals són els camins ramaders que discorren pel municipi (assegador de Quartell, assegador de la Font o d'Aragó).  
C. Serveis bàsics  
L'abastiment d'aigua de reg es realitza des de la font de Quart de les Valls, autoritzat per concessió del Ministeri d'Obres Públiques de 20 de juliol de 1965, a favor de la Comunitat de Regants de les aigües de la font de Quart de les Valls, amb una superfície amb dret a reg de 90,9953 ha. Així mateix, hi ha atorgada una concessió privada per al reg d'unes altres 134,50 ha.  
L'abastiment d'aigua potable l'efectua el mateix Ajuntament des de dos pous de la seua propietat. En un futur, l'aigua potable provindrà de la planta potabilitzadora de Sagunt, amb aigües superficials del llit del riu Cabriol, procedents de la regulació de l'embassament de Contreras, amb una xarxa bastant completa, amb escassos trams sense possibilitat d'abastiment o ampliació, que passarà a ser propietat del Consorci Concessionari d'Aigües del Camp de Morvedre, compost, entre altres, per l'Ajuntament de Faura, té una concessió d'1m³/seg., atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el 3 de març de 2006, per a l'abastiment urbà i industrial de Sagunt i la seua àrea d'influència.  
La depuració d'aigües s'efectua en l'estació de la Mancomunitat de les Valls, ubicada al mateix municipi de Faura. La xarxa de clavegueram, de tipus unitari, s'estima suficient. La recollida dels residus sòlids es duu a terme per una empresa, i els residus es traslladen des de Segorbe a la planta de compostatge de Guadassuar, gestionada per GIRSA.  
D. Risc d'inundació  
La zona que queda delimitada al costat de la carretera VV-6003 al nord del terme municipal, per on discorre el barranc de Quartell, està afectada per risc d'inundació, en grau 1.  
La zona per on discorre el barranc de Faura està afectada per risc d'inundació, en grau 2. En aquesta zona, del nucli urbà històric, es troben gran nombre d'edificacions afectades per aquest risc.  
E. Directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i ocupació del territori  
Les DEUT que es proposen són:  
a) Directrius per a l'adequació del pla a la política territorial de la Generalitat Valenciana  
1. Adequació als instruments de desenvolupament de la política territorial general. PATRICOVA  
b) Directrius per a l'adequació als instruments de desenvolupament de les polítiques sectorials  
1. En matèria de carreteres  
S'incorpora al pla l'autovia A-7, i s'estableixen les zones de protecció de la totalitat de les carreteres competència de diferents administracions, d'acord amb el que disposen les diferents normatives especifiques.  
2. En matèria d'obres públiques  
S'identifiquen les xarxes de sanejament existents, les previstes en funció del creixement del municipi, la depuradora existent, de la qual es preveu la duplicació de la superfície.  
3. En matèria de patrimoni  
S'incorpora al pla un catàleg de béns i espais protegits, en el qual s'identifiquen els elements que s'han de protegir dins del terme.  
4. En matèria de camins ramaders  
S'identifiquen els camins ramaders que discorren pel terme; s'assenyalen en els plànols i es tipifiquen d'acord amb el que estableix la legislació sectorial.  
c) Directrius per a la consecució dels objectius prioritaris del pla  
1. Catalogació i ordenació del patrimoni municipal de tipus arquitectònic, paisatgístic, etnològic, etc.  
2. Tractament del sòl no urbanitzable  
3. Adaptació de les normes existents als nous textos legals, tant en matèria urbanística com d'edificació, i ordenances per a regular l'aplicació de noves tecnologies.  
4. Criteris de classificació del sòl  
- Possibilitar el creixement de la població, atenent la demanda existent i mantenint la densitat en uns límits mitjans-alts.  
- Augmentar la superfície de sòl amb destinació industrial.  
  
\* Superfície del terme que figura en les normes subsidiàries vigents de 1994, obtinguda pel mètode de triangulació.  
\*\* Superfície del terme que figura en el projecte de Pla general, obtinguda mitjançant un programa informàtic de dibuix.  
\*\*\* En aquesta superfície està inclòs el SUZI-03, el qual ha tingut informe desfavorable del Ministeri de Foment, i ha sigut eliminat del pla.  
\* \* \* \* \*  
- Mantenir la compatibilitat del planejament de Faura amb la dels municipis limítrofs, en particular amb Benifairó de les Valls i Sagunt.  
4.1. Sòl urbà  
- Protecció de les característiques essencials de la trama urbana, especialment el nucli històric  
- Eliminació gradual dels usos industrials en el nucli  
- Reducció d'altures màximes a tota la població  
- Definir, mitjançant la delimitació de la unitat d'execució R-01 el límit del sòl urbà en el punt de més dificultat  
- Augmentar substancialment les dotacions existents.  
4.2. Sòl urbanitzable  
- Augment de l'oferta de sòl, possibilitant el creixement del municipi.  
- Connexió adequada dels nous desenvolupaments amb el nucli urbà existent.  
- Assegurar la idoneïtat de les infraestructures existents i previstes al creixement poblacional.  
- Quant al sòl urbanitzable industrial, es pretén crear zones en què es modernitzen les infraestructures necessàries per al seu correcte desenvolupament i ubicació.  
4.3. Sòl no urbanitzable  
- Delimitació precisa dels sòls no urbanitzables mitjançant l'establiment de proteccions sobre aquests.  
d) Directrius del pla amb vista a la reclassificació de sòl  
1. S'estableix un període de 10 anys per a revisar el pla.  
2. No es permet la reclassificació de sòl no urbanitzable en cap concepte.  
3. No s'hi permet l'augment del nombre de plantes de l'edificació en sòl urbà. En sòl urbanitzable es poden proposar augments d'altures, fins al límit màxim existent en el planejament actual.  
4. No es poden crear nuclis urbans independents del principal, excepte mitjançant l'execució del sector I-02.  
Es pretén que s'estenga la urbanització des de les zones prèviament consolidades, esgotant el sòl vacant, i amb les infraestructures necessàries de connexió.  
Al nucli urbà de Faura, el creixement s'ha de produir, per tant, de forma longitudinal cap al sud-oest, respecte al nucli tradicional, amb la limitació que impliquen les infraestructures viàries existents i ubicant els desenvolupaments industrials allunyats del sòl residencial, atenent simultàniament a les condicions geogràfiques.  
F. Quadre resum de superfícies  
  
\* Superficie del término que figura en las NN.SS vigentes de 1.994, obtenida por el método de triangulación.  
\*\* Superficie del término que figura en el proyecto de Plan general, obtenida mediante programa informático de dibujo.  
\*\*\* En dicha superficie está incluido el SUZI-03 que ha sido informado desfavorablemente por el Ministerio de Fomento, y ha sido eliminado del Plan.  
G. Sòl urbà  
Es destaca el valor paisatgístic del perfil urbà, amb esquemes tradicionals d'habitatge en planta baixa i primera (cambra), habitatge agrícola de 3 plantes i edificis singulars. El 77% del sòl urbà està ocupat, i s'hi detecta dificultat per a obtenir solars. Des de l'any 1970 fins a la data la població ha experimentat un comportament demogràfic regressiu, com a conseqüència de la crisi tarongera de 1970 i el desplaçament de la població a Sagunt, propiciat pel creixement industrial registrat en aquest municipi.  
Sobre la base d'aquest diagnòstic, es projecta una ampliació urbana adequada a les necessitats estimades per als pròxims 10 anys.  
El pla, en sòl urbà, estableix dues zones d'ordenança diferenciades, de nucli històric (NUH) i zona d'ampliació del nucli urbà (ANU). La superfície de sòl urbà que delimita el pla és de 403.990 m², inclosa la superfície de sistemes generals existents.  
Es delimita un nucli històric, amb una normativa específica respectuosa amb les preexistències, a fi de conservar la tipologia històrica del conjunt.  
Així mateix, en el sòl urbà es delimita una unitat d'execució, la UE. núm. R-1 d'ampliació del nucli urbà.  
H. Sòl urbanitzable  
Es classifica sòl urbanitzable en una superfície de 715.976 m². Es justifica la concreció de sectors amb ordenació detallada, a fi de mantenir en la posterior gestió dels sectors, l'ordenació urbanística dissenyada per l'Ajuntament.  
S'adscriuen a càrrec del desenvolupament dels nous sectors delimitats, els costos de soterrament de la línia d'alta tensió que actualment travessa el municipi de nord a sud, línia Sagunt - la Vall d'Uixó, de titularitat de Red Eléctrica de España.  
El pla estableix, en sòl urbanitzable, dues zones de qualificació o d'ordenança diferenciades, d'habitatges adossats (ADO) i industrial en illa (INI). S'hi distingeixen dues zones d'ordenació clarament diferenciades:  
a) Sectors amb ordenació detallada: es delimiten tres sectors residencials a l'est del nucli urbà, per a atendre la demanda a curt termini, els R-01, R-02 i R-03. I un sector industrial, l'I-01. El sòl detallat comprén una superfície de 327.217 m².  
b) Sectors sense ordenació detallada: es delimiten tres sectors, dels quals un es qualifica d'ús residencial, situat al nord-oest del terme municipal, el R-04, concebut com a prolongació del sector R-03. Els dos nous sectors industrials, denominats I-02 i I-03, se situen al costat de l'autovia A-7 i la carretera VV-6003, atesa la seua posició estratègica de comunicacions. El SUZI-02 limita i comparteix ordenació amb el sector industrial l'Alqueria Blanca del municipi de Quartell. El sòl sectoritzat sense detallar comprén 388.759 m².  
Quadre resum de superfícies àrees de repartiment:  
  
\* La superfície de l'àrea de repartiment inclou la xarxa primària adscrita.  
\*\* S'ha eliminat del pla el SUZI-03 de l'AR-5, en compliment de l'informe desfavorable del Ministeri de Foment.  
\* \* \* \* \*  
Cuadro resumen de superficies áreas de reparto:  
Quadre resum de superfícies per sectors:  
Denominació sectors Pla general  
SUZR-01 (m²) amb ordenació detallada 49.647,71  
SUZR-02 (m²) amb ordenació detallada 89.523,88  
SUZR-03 (m²) amb ordenació detallada 170.609,68  
SUZI-01 (m²) amb ordenació detallada 17.436,88  
SUZR-04 (m²) 103.592,92  
SUZI-02 (m²) 269.018,38  
SUZI-03 (m²) \*\* 6.889,15  
Total sòl urbanitzable sectoritzat (m²) 706.718,95 \*  
\* La diferència de superfície entre el sòl urbanitzable inclòs en sectors i el total del sòl urbanitzable previst en el pla, es correspon amb el sòl dotacional públic no adscrit a àmbits de planejament.  
\*\* El SUZI-03 ha tingut informe desfavorable del Ministeri de Foment, i ha sigut eliminat del pla.  
I. Àrees de repartiment i aprofitament tipus  
Es delimita una àrea de repartiment per a la unitat d'execució definida en sòl urbà d'ús residencial, l'AR-6, amb un aprofitament tipus de 1,10408 m²sostre/m²sòl.  
Es delimiten tres àrees de repartiment que comprenen els quatre sectors de sòl urbanitzable d'ús residencial, AR-1, AR-2 i AR-3, amb semblant aprofitament tipus entre 0,8873 m²sostre/m²sòl i 0,9819 m²sostre/m²sòl.  
Així mateix, es delimiten dues àrees de repartiment per als sectors de sòl urbanitzable industrial, AR-4 i AR-5, amb aprofitaments tipus de 0,4896 m²sostre/m²sòl i 0,65 m²sostre/m²sòl, respectivament.  
  
\* El parc de la Rodana, ja existent, no estava qualificat com a parc públic de xarxa primària.  
\* \* \* \* \*  
  
\* El parque de la Rodana, ya existente, no estaba calificado como parque público de red primaria.  
\* La superficie del área de reparto incluye la red primaria adscrita.  
\*\* Se ha eliminado del Plan el SUZI-03 del AR-5, en cumplimiento del informe desfavorable del Ministerio de Fomento.  
J. Sòl dotacional públic  
És significativa la superfície dotacional projectada, 183.819,34 m². Hi destaquen les zones verdes de parcs de la xarxa primària, parc de la Rodana de 68.859 m² i jardins de la xarxa primària de 35.317,91 m². El pla preveu l'ampliació de l'àrea esportiva, de l'actual poliesportiu municipal amb una superfície de 31.137,62 m², i de la infraestructura de la depuradora amb 4.988,34 m². Els sòls dotacionals públics proposats són els següents:  
La superfície de parc públic de RP ha sigut modificada segons figura en el fonament jurídic quart, apartat primer, d'aquest informe  
Amb una previsió de 2.335 habitatges derivada del desenvolupament dels nous sòls residencials, i considerant una ràtio de 2,15 habitants per habitatge, el pla preveu un increment de 5.019 habitants, que sumats als 3.000 ja existents, representa un sostre poblacional màxim de 8.019 habitants. En funció d'aquesta població s'ha calculat l'estàndard legal, art. 8.1 LOTiPP, de zones verdes i parcs públics, de 10 m²/ hab, i el pla compleix aquesta reserva en destinar-hi 104.580,12 m², quantitat que representa 13,04 m² d'espais lliures per potencial habitant, (74.617,04 m² RP més 29.963,08 m² RS) segons noves dades del pla de gener de 2010.  
En funció del nombre total d'habitants resultant de l'execució del pla, de 8.019 habitants, s'ha calculat l'estàndard legal de parc públic de la xarxa primària, de 5.000 m² /1000 hab., i el pla preveu una reserva de 68.859 m² del parc la Rodana, classificat com SNUP-forestal, per la qual cosa el pla no compleix aquest estàndard, atés que el SNUP pot ser PNL però no PQL.  
Aquesta qüestió ha quedat resolta amb la nova documentació presentada al gener de 2010, tal com s'exposa en el fonament jurídic quart d'aquest informe (valoració global).  
K. Sòl no urbanitzable  
El SNU comprén una superfície de 524.680 m². El pla estableix les categories següents:  
Sòl no urbanitzable comú (ha) 5,0723   
Sòl no urbanitzable protegit (ha) 47,3957   
Sòl no urbanitzable protecció agrícola (ha) 34,0634  
Sòl no urbanitzable protecció forestal (ha) 5,4443  
Sòl no urbanitzable protecció hídrica (ha) 4,2337  
Sòl no urbanitzable protecció infraestructures (ha) 3,6543  
Total (ha) 52,4680   
L. Catàleg de béns i espais protegits  
El Catàleg de béns i espais protegits recull els béns actualment compresos en el Catàleg de Béns Inventariats de la Comunitat Valenciana. S'han classificat d'acord amb les categories que estableix la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià, i són:  
- Béns d'interés cultural (BIC)  
- Béns de rellevància local (BRL)  
- Altres béns inventariats  
Els elements catalogats són els següents:  
a) Béns de rellevància local (BRL)  
1. Béns immobles  
1.1 Edificacions  
- Església Parroquial dels Sants Joans  
- Ermita de Santa Bàrbara  
- Palau senyorial de Faura i jardí annex  
1.2 Jardins i arbratge d'interés, tant públics com privats  
1.3 Xarxa hídrica  
- Partidor d'aigües  
- Llavador  
- Molí de Faura  
- Sistema hídric -séquia de Faura  
b) Altres béns inventariats  
1. Béns immobles  
- C/ Major, núm. 85 i jardí annex  
- C/ Major, núm. 62-64  
- C/ Major, núm. 56  
- C/ Mestre Joaquín Rodrigo núm. 15 i jardí annex  
- Arbratge. C/ Santa Bàrbara s/n  
- Plaça d'Almorig  
- Plaça Lope de Vega, núm. 19  
- Plaça Lope de Vega, núm. 18  
- C/ Major, núm. 5  
- C/ Major, núm. 6  
- C/ Pere R. de Monsoriu, núm. 14  
- Plaça de l'Hostal, núm. 8  
- Plaça de l'Hostal núm. 1  
- C/ Dr. Palanca, núm. 4  
- C/ Major, núm. 2  
- C/ Dr. Palanca, núm. 8  
- C/ Major, núm. 14  
- C/ Major, núm. 32  
M. Coordinació amb municipis limítrofs  
A la vista dels plans aportats i de la memòria s'observa que la coordinació amb els municipis limítrofs - Benifairó de les Valls, Quartell, Benavites i Quart de les Valls- és correcta i no presenta especials incompatibilitats.  
Respecte al municipi limítrof de Sagunt, aquest ajuntament ha presentat dictamen favorable al Pla General de Faura, aprovat per acord plenari de 30 de juny de 2005; no obstant això, manifesta la conveniència de classificar en el nou pla de Faura, com a sòl urbanitzable industrial els terrenys limítrofs amb Sagunt amb aquesta mateixa classificació, per coherència en l'ordenació fronterera. En conseqüència, el pla ha classificat com a sòl urbanitzable industrial aquest sòl limítrof, que dóna lloc el sector SUZI-01.  
Quatre. Tramitació autonòmica  
S'han sol·licitat informes:  
- IVHSA  
- Ministeri de Foment. Demarcació de Carreteres de l'Estat a la CV  
- Comissió d'Activitats Qualificades  
- Conselleria d'Infraestructures i Transport. Divisió de Carreteres  
- Diputació Provincial. Servei de Vies i Obres  
- Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència. DG d'Indústria i Comerç  
- Conselleria d'Infraestructures i Transport. Direcció General de Transports  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (aigua i abocaments)  
- Red Eléctrica de España  
- Conselleria de Cultura, Educació i Esport. Unitat de Patrimoni  
- Conselleria de Cultura, Educació i Esport. DG d'Esports  
- Conselleria de Sanitat. Àrea de Planificació Sanitària  
- Conselleria de Territori i Habitatge. DG d'Habitatge i Projectes Urbans  
- Conselleria de Territori i Habitatge. Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
- Conselleria de Territori i Habitatge. Àrea d'Urbanisme  
- Conselleria de Territori i Habitatge. Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental  
- Conselleria de Cultura, Educació i Esport. Àrea d'Infraestructures  
- Entitat de Sanejament d'Aigües  
- ST. d'Indústria  
- Servei Territorial de Medi Ambient. Secció Forestal i Camins Ramaders  
En relació amb els informes sectorials sol·licitats, s'indica el següent:  
a) Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència. DG d'Indústria i Comerç, amb entrada de 9 de març de 2005 emet un informe en sentit favorable, que en resum, estableix el següent:  
"...les definicions proposades de comerç mitjà i gran superfície comercial haurien de tenir en compte la Llei 8/1986, de la Generalitat Valenciana, d'Ordenació del Comerç i Superfícies Comercials, i el Decret 56/1994, de 20 de desembre, del Govern Valencià.  
En tot cas, el que ha de quedar clar és que tot establiment individual o col·lectiu amb una superfície de vendes que arribe als 600 m² o els supere, es considera gran superfície."  
b) Oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, després d'un primer informe desfavorable de 7 d'abril de 2005, es rep informe favorable el 10 de juliol de 2008, atés que s'ha suprimit la rotonda prevista a la CV-320, intermèdia de les dues ja existents.  
c) Red Elèctrica de España, l'11 d'abril de 2005, remet informe que assenyala la normativa aplicable a les instal·lacions elèctriques, amb el contingut següent;  
"...en la que els indiquem la zona d'edificació prohibida, representada mitjançant una àrea grisa delimitada per línia discontínua.  
Els croquis adjunts representen gràficament el que indica respecte d'això en el Reial decret 1955/2000, vigent des del 22 de 2001.  
Així mateix, pel que fa a la distància dels conductors de la rasant d'un vial o al terreny, els informem que, segons es preveu en el Reglament de línies elèctriques aèries d'alta tensió, l'altura mínima dels conductors de la línia de 400 kV, amb la màxima fletxa vertical, ha de ser de:  
10,3 m a la rasant de la carretera.  
7,97 m a qualsevol punt del terreny"  
d) Servei de Suport Tècnic, de la Conselleria de Territori i Habitatge. El 16 de setembre de 2005 es rep informe desfavorable en relació amb l'estudi del paisatge, que, en resum, estableix que l'estudi analitzat no té la documentació mínima imprescindible per a conéixer l'efecte de les actuacions sobre el paisatge.  
L'11 de desembre de 2006 es rep informe en relació amb l'estudi del paisatge presentat el 31 d'octubre de 2005, que, a manera de conclusió, assenyala:  
"...se emet un informe pendent d'esmenar els aspectes enunciats anteriorment per a així valorar la integració paisatgística del Pla general a l'efecte de l'article 11.3 de la LOTPP, i ha de completar-se l'estudi de paisatge de conformitat amb els articles 29 i 44 del Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana."  
El 13 de novembre de 2007, es remet a l'òrgan competent un nou estudi de paisatge. L'Ajuntament ha presentat compromís municipal de tramitar un pla de participació publica de l'estudi de paisatge, i reelaborar el Catàleg de Béns i Espais Protegits en el termini màxim d'un any.  
Finalment, l'11 de juliol de 2008, es rep nou informe desfavorable a l'estudi de paisatge, que, entre altres qüestions, estableix:  
- "Es proposa un sector urbanitzable residencial denominat R-04. La superfície d'aquest comprén fins al límit existent amb municipis limítrofs, propiciant així la conurbació amb els municipis de Benifairó de les Valls i Quartell, i amb el seu desenvolupament es curullaria l'ocupació de la totalitat del sòl de què disposa el municipi al sud de la carretera CV-320, interrompent la continuïtat dels espais lliures que té el terme municipal i que han de ser inclosos en el sistema d'espais oberts i bloquejant les visuals cap al nucli urbà i el seu perfil. Per tant, s'emet informe desfavorable sobre l'àmbit del sector R-04, i s'ha d'estudiar l'establiment d'una franja de protecció visual des de la carretera, com també les àrees que hagen de preservar-se de l'edificació per a integrar-se en el sistema d'espais oberts del municipi, evitant al seu torn una futura conurbació amb els municipis limítrofs.  
- Respecte del sector industrial I-02, es poden establir les consideracions efectuades en el punt anterior, a més de comprendre part de sòl afectat per risc d'inundació segons el PATRICOVA. Per tant, es proposa reduir i redelimitar el sector industrial I-02, per a evitar aquesta afecció. A més, s'ha de realitzar aquesta redelimitació de manera que, d'una banda, no interrompa ni fragmente totalment la unitat de paisatge agrícola en què s'insereix, generant un efecte barrera i una nova conurbació, i, d'una altra, es preserve, tant paisatgísticament com visualment, el recurs paisatgístic de valor alt que constitueix la Via Augusta, delimitant àrees que han d'integrar-se en el sistema d'espais oberts del municipi i establint mesures (normes) perquè l'ordenació detallada del sector i el preceptiu estudi d'integració paisatgística les desenvolupen. Així mateix, s'ha d'estudiar la vora del sector respecte de l'autovia del Mediterrani A-7, garantint una franja d'afecció visual que ha de ser d'uns 200 m. Per tot això, s'emet informe desfavorable sobre l'àmbit del sector I-02, per la qual cosa cal redelimitar-lo amb les consideracions efectuades anteriorment."  
e) Àrea d'Infraestructures, de la Conselleria d'Educació. El 25 de novembre de 2005 es rep informe favorable, condicionat al compliment de les indicacions següents:  
"Ampliar fins a 17.500 m² la parcel·la PED-01 del sector R-03, que ara és de 16.108,64 m².  
Reservar 5.500 m² al sector R-04 de sòl urbanitzable no detallat quan siga ordenat pel corresponent pla parcial."  
f) Després de dos informes desfavorables de 22 de juny de 2005 i de 27 de gener de 2006, la Demarcació de Carreteres d'Estat a la CV, del Ministeri de Foment, el 22 de maig de 2006, emet un informe favorable, en relació amb la nova documentació de març de 2006, del tenor literal següent:  
"S'ha eliminat el sector urbanitzable I-03, que es trobava dins de la modificació puntual del PGOU de Quartell l'Alqueria Blanca.  
Emetre informe favorable del PGOU de Faura en relació amb l'autovia A-7, amb les prescripcions següents:  
El sector urbanitzable I-02 situat en el marge dret de l'autovia A-7 no tindrà accés al vial de servei paral·lel a l'autovia. Els vials que es construïsquen en desenvolupar el sector han de quedar per darrere de la línia límit d'edificació de l'autovia A-7, tal com s'indicava en l'informe d'aquesta Unitat de Carreteres de 16 de novembre de 2005."  
g. La Unitat de Patrimoni, de la Conselleria de Cultura remet el 4 de juliol de 2006 informe amb una sèrie de consideracions que ha de recollir el catàleg del pla general.  
El 21 de setembre de 2006, es rep de la Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, informe favorable, per la qual cosa han d'incorporar-se al pla les qüestions següents:  
"Ha de fer-se referència a tota la legislació agrària que regule les segregacions.  
Inclusió d'una directriu definitòria de l'estratègia urbana que reculla la impossibilitat d'actuacions en sòls afectats o pendents de ser-ho per actuacions de modernització de les estructures agràries, llevat que es garantisca reintegrar a l'administració autonòmica les quantitats invertides més l'interés legal que corresponga i d'acord amb el que estableix l'article 45 de la Llei 8/2002, de Modernització de les Estructures Agràries de la Comunitat Valenciana, i l'Ordre de 17 d'octubre de 2005 de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual regula l'emissió d'informes de caràcter territorial i urbanístic."  
h. El 6 d'octubre de 2006, es rep informe favorable del Servei d'Activitats Qualificades a l'estudi acústic.  
i) El 31 de maig de 2007, es rep informe desfavorable de la Unitat de Camins Ramaders, la part dispositiva del qual és la següent:  
"Primer. S'observa que no s'han grafiat tots els camins ramaders del terme municipal (falta l'assegador de Quartell), i que segons el projecte de classificació, la sendera de la Font o d'Aragó passa pels carrers de Colom i Mestre Serrano, no pel carrer Marià de Benlliure.  
Segon. D'acord amb l'article 36.1 f) i article 51 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Urbanística Valenciana, l'article 4.1 b) de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, del Sòl No Urbanitzable, i la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, aquests han de tenir, fora dels nuclis urbans, la consideració de sòl no urbanitzable protegit i, per tant, aparéixer com a tal en el plànol corresponent. No obstant això, s'observa que els camins ramaders no s'han qualificat com a sòl no urbanitzable protegit en el plànol de classificació corresponent.  
Tercer. L'amplària legal dels camins ramaders, que és una dada fonamental d'aquests, no apareix expressada en cap plànol.  
Per l'anteriorment exposat, s'emet un informe desfavorable al pla presentat fins que no s'esmenen les deficiències descrites. S'han de qualificar els camins ramaders com a sòl no urbanitzable protegit, expressar-ne correctament l'amplària legal, i grafiar-ne els traçats d'acord amb el projecte de classificació.  
D'altra banda, es recorda que als camins ramaders no està permés el trànsit de vehicles motoritzats que no siguen de caràcter agrícola, o tinguen una autorització expressa."  
j) El 5 de maig de 2008, es rep de l'Ajuntament escrit, de 2 d'octubre de 2006, pel qual la corporació manifesta la conformitat al soterrament de la línia elèctrica Sagunt - la Vall d'Uixó, titularitat de Red Eléctrica de España, i que el projecte està en fase de redacció.  
k) El 23 de maig de 2008, es remet al servei competent l'estudi d'inundabilitat.  
l) D. G de Transports- CIT, rebut el 8 de juliol de 2008, emet informe en sentit desfavorable, amb el contingut següent:  
"Primer. Atés que es tracta d'una figura de planejament de caràcter general, es considera necessari que el pla general incorpore un estudi de mobilitat, de manera que s'incorporen al planejament i a la seua normativa de desenvolupament l'execució d'infraestructures necessàries per a aquesta mobilitat, amb una especial atenció a l'ús del transport públic i dels modes no motoritzats. Quant als modes no motoritzats el pla general ha de dissenyar i executar carrils bici i itineraris de vianants que faciliten l'ús d'aquests modes de transport saludables.  
Segon. Atesa la proximitat de la línia ferroviària València-Castelló, es considera que el desenvolupament del pla general ha de quedar subordinat a la subscripció pels sectors del compromís d'execució d'un aparcament dissuasori (Park & Ride) per a l'efectiu transvasament de trànsit des del vehicle privat al transport públic.  
Tercer. S'ha de garantir la connexió dels carrils bici amb la cicloruta CR-320, ja existent."  
m) Servei de Planificació -Carreteres. Diputació, rebut el 15 de juliol de 2008, emet informe en sentit desfavorable, en tant que:  
"No es troba justificada la inclusió d'una nova rotonda a la carretera CV-320, entenent que va en detriment del funcionament del trànsit general.  
Atesa la proximitat del sòl urbanitzable residencial a la carretera CV-320, s'ha de realitzar un estudi acústic en relació amb la carretera, i han d'executar-se les mesures correctores a càrrec del sector, si cal, i incloure aquest condicionant en les fitxes de gestió.  
En relació amb el sector I-01 s'ha envaït la zona de protecció de la carretera.  
Respecte al sector I-02, que afecta les carreteres CV-320 i CV-323, i atesa la seua superfície, hauria de realitzar-se un estudi de trànsit i accessibilitat que en garantisca la viabilitat, i deixar la reserva de sòl necessària. Cal destacar que en la part sud la reposició de camins de la nova nacional realitzada no correspon amb el que s'ha grafiat, per la qual cosa ha d'indicar-se correctament. Igualment, i ateses les actuals característiques de la CV-323, haurien de reflectir-se en la fitxa de gestió els condicionants de millora de la xarxa viària existent, que s'han de realitzar a càrrec del sector."  
n) El cap del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica emet un informe el 15 de juliol de 2008, en relació amb el procediment d'avaluació ambiental del pla general, el qual estableix:  
"...1) Abans de l'aprovació definitiva de l'instrument de planejament, ha de presentar-se a l'òrgan substantiu, que ha de remetre a aquesta Direcció General, la documentació següent:  
a) Informe sobre l'estudi d'inundabilitat emés per l'Àrea de Planificació Territorial i Litoral. En el cas que aquest informe resulte desfavorable, no pot reclassificar-se el sòl afectat per risc d'inundació, segons estableix l'art. 22 del PATRICOVA.  
b) Els camins ramaders no han sigut qualificats com a sòl no urbanitzable protegit; no s'han grafiat tots, i l'amplària legal no apareix expressada en cap plànol. S'ha d'obtenir l'informe favorable relatiu al tractament dels camins ramaders del municipi del Servei Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
c) Informe de l'estudi de paisatge establit per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, realitzat per la Direcció General del Paisatge.  
d) El tractament donat al parc de la Rodana de PQL, classificant-lo com a sòl urbà, no és el correcte. La totalitat del sòl forestal del parc de la Rodana serà classificat com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, i té una superfície de 68.859,04 m².  
e) S'han de grafiar la totalitat dels barrancs del municipi. A més, tal com manifesta l'informe de la CHX, tots els trams de llits situats dins de l'àmbit del PGOU seran classificats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
f) Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, relatiu al compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació. En el cas que aquest informe resulte desfavorable, així ha d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
g) Informe favorable sobre l'estudi acústic realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquest informe seran considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
2) Condicionants, previs a l'inici de les obres d'urbanització, que han de reflectir-se en les fitxes de planejament dels sectors amb ordenació detallada:  
a) Obtenir autorització administrativa de la CHX per a possibles obres previstes en el llit dels barrancs.  
b) Assegurar la continuïtat i idoneïtat d'itineraris, amb l'amplària legal corresponent, de tots els camins ramaders que travessen terrenys qualificats com a urbanitzables en els termes que preveu la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.  
c) La possibilitat de tractament real de l'increment del volum d'aigües residuals generades pels nous sectors, mitjançant la connexió efectiva a l'EDAR de la Mancomunitat de les Valls en els termes establits en l'informe de l'EPSAR, o mitjançant la creació d'una altra instal·lació de depuració i la connexió efectiva a aquesta nova EDAR.  
d) Realització d'un estudi d'inundabilitat, si de l'informe definitiu de l'estudi d'inundabilitat resulte que cada sector ha d'incorporar un estudi específic d'inundabilitat.  
3) Condicionants, previs a l'aprovació del corresponent planejament de desenvolupament, dels sectors sense ordenació detallada, s'ha d'obtenir:  
a) Autorització administrativa de la CHX per a l'actuació en les zones de policia de barrancs que travessen els sectors.  
b) Autorització administrativa de la CHX per a l'abocament de les aigües pluvials a llits públics, d'acord amb l'art. 9 del Text Refós de la Llei d'Aigües.  
c) Autorització administrativa de la CHX per a possibles obres previstes en el llit dels barrancs.  
d) La justificació de la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients.  
e) Assegurar la continuïtat i idoneïtat d'itineraris, amb l'amplària legal, de tots els camins ramaders que travessen terrenys qualificats com a urbanitzables en els termes que preveu la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.  
f) La possibilitat de tractament real de l'increment del volum d'aigües residuals generades pels nous sectors, mitjançant la connexió efectiva a l'EDAR de la Mancomunitat de les Valls en els termes establits en l'informe de l'EPSAR, o mitjançant la creació d'una altra instal·lació de depuració i la connexió efectiva a aquesta nova EDAR.  
g) Realització d'un estudi d'inundabilitat, si de l'informe definitiu de l'estudi d'inundabilitat resulta que cada sector ha d'incorporar un estudi específic d'inundabilitat."  
Cinc. Documentació complementària. Estudi de previsió de necessitats d'habitatge protegit  
El 18 de novembre de 2005, l'Ajuntament de Faura presenta un estudi de necessitats d'habitatge protegit, acompanyat de les fitxes de planejament dels nous sectors previstos, R-01, R-02, R-03 i R-04, que proposa un 20% de l'edificabilitat total residencial amb destinació a la construcció d'habitatges de protecció pública.  
L'Institut Valencià d'Habitatge, IVHSA, el 22 de febrer de 2006, emet un informe favorable a la reserva del 20% de l'edificabilitat de cada nou sector residencial. El 26 de maig de 2006, l'Ajuntament presenta pla de localització expressiu de la reserva d'habitatge protegit.  
Sis. Aigua i sanejament  
1. Sanejament  
El 22 d'abril de 2005, té entrada informe favorable de l'Entitat de Sanejament d'Aigües:  
"Aquesta Entitat de Sanejament informa sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR de la mancomunitat de les Valls de les aigües residuals generades pel desenvolupament del Pla General de Faura (València) sempre que complisca els condicionants següents:  
1. En el seu dia, els urbanitzadors responsables dels desenvolupaments urbanístics han de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques les ha d'efectuar el peticionari al seu compte i risc.  
2. En tot cas, l'abocament generat pels desenvolupaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència ha de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. Amb aquest fi l'urbanitzador ha de preveure que abans del punt de connexió han de disposar d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta Entitat de Sanejament, dotada, a més, de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
3. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, han d'executar-se les actuacions d'ampliació de la planta necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
4. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'ha d'ingressar a l'Entitat de Sanejament la quantitat resultant d'1.072.800,00 €, i amb aquest fi cal establir l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament i l'Ajuntament de Faura".  
2. Aigua  
El 23 de febrer de 2005 se sol·licita informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat de recursos hídrics i sobre depuració i abocament d'aigües residuals i pluvials.  
El 27 de juliol de 2005, té entrada certificat de l'arquitecte municipal, sobre la capacitat i la suficiència de la xarxa abastiment d'aigua, que, en resum, diu:  
"Tenint en compte que la previsió d'increment de població fixada pel PGOU és de 5.019 habitants (actualment la població és de 3.000 habitants)..., l'explotació del pou passaria a ser d'un 60% de la seua capacitat màxima...  
Per la qual cosa, a resultes de tot l'anterior, se certifica que amb l'actual capacitat i aforament del pou propietat de l'Ajuntament de Faura, queda acreditat suficientment l'abastiment d'aigua per a l'horitzó de població total previst pel PGOU".  
En aquesta mateixa data, es presenta informe de l'arquitecte municipal sobre la disponibilitat de recursos hídrics, amb dades suficients per a calcular el cabal i el consum d'aigua necessària per a atendre les previsions del pla. El 18 de gener de 2007, es trasllada aquest informe a la CHX, perquè el convalide.  
El 16 de juny de 2008 té entrada l'estudi de recursos hídrics, d'afecció al domini públic hidràulic i sobre la incidència del règim de corrents, presentat per l'Ajuntament en CHX el 14.06.2008, acompanyat de còpia del projecte, sol·licitant l'emissió d'informe.  
Com s'ha dit en un apartat precedent, l'Ajuntament de Faura, integrat en el Consorci concessionari d'Aigües del Camp de Morvedre, té atorgada una concessió d'1 m³/seg., per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 3 de març de 2006, per a l'abastiment urbà i industrial de Sagunt i la seua àrea d'influència, per la qual cosa en un futur l'aigua potable procedirà de la planta potabilitzadora de Sagunt, amb aigües superficials del llit del riu Cabriol, procedents de la regulació de l'embassament de Contreras.  
El 9 de juliol de 2008 es rep informe favorable, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que, en resum, estableix el següent:  
"L'informe que ha d'emetre aquesta Confederació Hidrogràfica ha de versar sobre els aspectes següents:  
1. Afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia.  
2. Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
3. Disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda d'aigua que implique l'actuació sobre la qual s'emet informe.  
Valoració de l'actuació proposada  
El Pla General de Faura estableix l'ordenació del terme municipal, preveu sectors de sòl residencial fins a un desenvolupament poblacional màxim aproximadament de 8.000 habitants, incloent la població actual que es troba al voltant dels 3.000 habitants. Per a l'increment poblacional de 5.000 habitants es preveu un total de 2.335 nous habitatges.  
1. Afecció a domini públic hidràulic o a les zones de servitud i policia d'aquest  
Al terme municipal de Faura es troben els llits següents:  
- Barranc de Canaleta: que creua el terme municipal de Faura en sentit sud-oest-nord-est i es bifurca després de creuar la carretera CV-320. Aquest és el llit principal del municipi, discorre parcialment soterrat al seu pas pel nucli urbà de Faura i el separa del nucli urbà de Benifairó de les Valls.  
- Barranc de Codoval: creua el municipi d'oest a est i conflueix amb l'anterior llit en l'encreuament amb la carretera CV-320.  
- Barranc sense nom que naix al municipi limítrof de Benifairó de les Valls i conflueix amb el barranc de Codoval, al costat del límit del terme municipal de Faura.  
- Barranc de Quartell que discorre al nord-est del municipi de Faura i paral·lel al límit del terme municipal de Quartell.  
D'acord amb la documentació presentada, tots els trams de llits situats dins de l'àmbit del pla general han sigut classificats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (art. 4 de la Llei 10/2004, de la Generalitat Valenciana, de sòl no urbanitzable).  
El planejament de desenvolupament posterior al pla general ha de tenir en compte que:  
- Tot sòl pertanyent a domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable (article 132 de la Constitució espanyola; articles 2 i 4 del Text refós de la llei d'aigües). Com a tal, el domini públic ha de quedar al marge de tot procés d'urbanització.  
- Els terrenys que afronten amb els llits (marges) estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal a una zona de servitud de cinc metres d'amplària per a ús públic i a una zona de policia de 100 metres d'amplària en què s'ha de condicionar l'ús del sòl i les activitats que s'hi desenvolupen (article 6 del Text Refós de la Llei d'Aigües).  
- La zona de servitud s'ha de mantenir-se expedita.  
- Tota actuació en la zona de policia ha d'estar subjecta a autorització administrativa per part de l'organisme de conca (article 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic, RD 849/1986).  
D'altra banda, i d'acord amb la documentació presentada, les aigües residuals generades pel pla general han de ser evacuades per la xarxa de sanejament prevista en cada sector, la qual s'ha de connectar a la xarxa existent i a la depuradora de la Mancomunitat de les Valls, localitzada al municipi de Faura. L'Entitat de Sanejament d'Aigües de la Generalitat Valenciana informa la viabilitat del tractament de les aigües generades pel Pla General de Faura en aquesta depuradora, sempre que es complisquen els condicionants imposats per aquesta entitat.  
A aquest respecte es recorda que:  
Queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es tinga l'autorització administrativa prèvia (article 100 del Text Refós de la Llei d'Aigües).  
Les autoritzacions d'abocament corresponen a l'administració hidràulica competent, excepte en els casos d'abocaments efectuats en qualsevol punt de la xarxa de clavegueram o de col·lectors gestionats per les administracions autonòmiques o locals o per entitats dependents d'aquestes, en els quals l'autorització correspon a l'òrgan autonòmic o local competent (RD Llei 4/2007, pel qual es modifica el Text Refós de la Llei d'Aigües).  
D'acord amb el que disposa l'article 36 del text, que inclou les determinacions de caràcter normatiu del Pla Hidrològic de la Conca del Xúquer (RD 1664/1998), publicat per Ordre de 13 d'agost de 1999, excepte en el cas d'habitatges aïllats en el camp, en què per la seua llunyania resulte un excessiu cost o una impossibilitat física, tot abocament urbà s'ha de recollir en col·lectors de clavegueram, a poder ser de caràcter separatiu, el final dels quals siga una instal·lació de tractament d'aquest abocament.  
Segons la documentació presentada, les aigües pluvials han de ser evacuades i abocades als barrancs del municipi. El pla general estableix l'obligatorietat de la recuperació de les aigües pluvials per al reg de zones verdes i jardins, mitjançant depòsits de recuperació d'aigües   
Taula 1. Previsió d'usos residencial i industrial en sòl urbanitzable.  
\* \* \* \* \*  
pluvials i xarxa de reg independent de la xarxa d'aigua potable connectada a aquests depòsits.  
Respecte de l'abocament d'aigües pluvials a llits públics, es recorda que, prèviament a l'actuació, s'ha d'obtenir autorització administrativa per a l'abocament de les aigües pluvials (article 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic, RD 849/1986).  
2. Incidència en el règim de corrents  
Atesa la ubicació d'algun dels desenvolupaments previstos pel pla general, quan es redacten els instruments de planejament s'ha d'analitzar la possible incidència en el règim de corrents, de manera que quede justificada la no-afecció a tercers.  
D'altra banda, segons el PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana), la zona on s'ubica l'actuació, al nord del nucli urbà és inundable de risc 2, i en un tram del barranc de Quartell és inundable de riscos 1 i 5.  
Per tant, la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge de la Generalitat Valenciana ha determinat convenient la tramitació d'un estudi d'inundabilitat d'acord amb el que estableix la normativa del PATRICOVA. A aquest respecte, aquesta Confederació ha d'emetre informe sobre aquest estudi d'inundabilitat.  
3. Disponibilitat de recursos hídrics  
3.1. Demanda  
El volum anual del futur increment de demanda, associat al sòl urbanitzable amb ordenació detallada, ha sigut estimat per part de l'Ajuntament en 296.030 m³/any. D'altra banda, l'increment de demanda associat al sòl urbanitzable no detallat, ascendiria a 405.930 m³/any. Les necessitats hídriques del pla, les ha obtingudes l'Ajuntament de Faura a partir d'una dotació de 200 litres per habitant i dia, per a l'ús de sòl residencial, i, per a l'ús industrial, 3 litres per metre quadrat i dia. La dotació adoptada ha sigut justificada mitjançant dades de consum en anys anteriors.  
En el Pla General de Faura s'ha estimat una ocupació de 2,15 habitants per habitatge per als futurs sectors en sòl urbanitzable. La previsió d'habitatges i de superfície industrial establida en el pla general es mostra en la següent taula.  
  
Tabla 1. Previsión de usos residencial e industrial en suelo urbanizable.  
3.2. Origen  
L'Ajuntament de Faura disposa d'una inscripció (secció c, tom 16, foli 82) com a aprofitament d'aigües privades, que es va tramitar en l'expedient 1987IP0234, amb un cabal de 181.405 m³/any per a l'abastiment de 2.840 habitants.  
D'altra banda, l'Ajuntament de Faura participa de la concessió d'aigües superficials procedents de la regulació de l'embassament de Contreras, regulats pel sistema Xúquer, a través del canal Xúquer-Túria, que es va atorgar al consorci del Camp de Morvedre (exp. 2004CA0001). El volum anual que s'ha de destinar al municipi de Faura és de 346.265 m³/any.  
La demanda actual del municipi ascendeix a 226.300 m³/any, (3.100 habitants), per tant, tenint en compte els recursos hídrics disponibles (527.670 m³/any) es dedueix que l'increment de demanda previst per als sectors amb ordenació detallada (296.030 m³/any), pot ser atés des d'aquest origen.  
Per a atendre la demanda futura associada als sectors en sòl urbanitzable no detallat pel pla general, l'Ajuntament de Faura té previst revisar i adequar les característiques de les dues concessions següents:  
- Concessió pública de 20 de juliol de 1965, de la qual el municipi de Faura disposa de drets de reg en una superfície de 90,9953 ha.  
- Concessió privada (exp. 1988IC2901) inscrita en el catàleg, tom 16, foli 1, amb cabal màxim anual de 753.200 m³/any, i amb una superfície regable de 135,50 ha, de les quals forma part el futur sector residencial R-04 no detallat.  
Per tant, l'Ajuntament ha de tramitar la corresponent modificació de les característiques essencials de la concessió, segons el que indiquen els articles 143 i següents del Reglament del Domini Públic Hidràulic (Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, modificat pel RD 606/2003, de 23 de maig) i en l'article 64 del Text Refós de la Llei d'Aigües (RD Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, modificat per la Llei 11/2005, de 22 de juny).  
D'altra banda, l'Ajuntament ha de sol·licitar informe a aquest organisme respecte dels instruments de planejament que es desenvolupen en aquest pla, acreditant, pel que fa a recursos hídrics, que l'increment de demanda que generen està emparat per concessió o títol habilitant, ferm o en un estat de tramitació tal que permeta complir el que prescriu l'article 19.2 de la Llei 4/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
Per tot això, i a l'efecte previst en l'article 25.4 del Text Refós de la Llei d'Aigües, aquesta Confederació Hidrogràfica emet informe favorable sobre el pla general al terme municipal de Faura (València). Per tractar-se de planejament general, i tenint en compte el grau de definició propi d'aquest tipus de plans, hi ha aspectes en relació amb l'afecció al domini públic hidràulic i les seues zones de protecció, la incidència en el règim de corrents i la disponibilitat de recursos hídrics, que no han pogut ser analitzats. Per això, prèviament a l'aprovació del corresponent planejament de desenvolupament s'ha de sol·licitar nou informe a aquest organisme de conca perquè es pronuncie sobre els aspectes esmentats, sense que en cap cas puga entendre's aplicable el paràgraf 4t de l'article 25.4 del Text Refós de la Llei d'Aigües."  
Set. Acord de la comissió informativa de 18 de juliol de 2008  
La Comissió Informativa d'Urbanisme en data 18 de juliol de 2008, per unanimitat, va acordar formular la proposta següent:  
No elevar al ple de la Comissió, en tant s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental i s'esmenen les observacions contingudes en el fonament de dret quart.  
Notificar aquesta proposta a l'Ajuntament de Faura.  
Les observacions assenyalades en el fonament de dret quart del referit acord autonòmic es transcriuen literalment, per a verificar el seu compliment, en el fonament de dret quart, valoració global del present informe.  
Vuit. Actuacions posteriors a l'acord de la comissió informativa de 18 de juliol de 2008  
El 30 de setembre de 2008 es presenta nova documentació, consistent en memòria de contestació a l'informe de la Comissió Informativa, memòria subsanatòria de l'informe emés per la Direcció General de Transports i estudi de mobilitat, memòria en contestació al requeriment efectuat pel Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de 15 de juliol de 2008, 4 còpies de l'estudi d'inundabilitat modificat i 5 còpies de la memòria contestant a l'informe de la Direcció General de Territori i Paisatge, tot això per a complir l'acord referenciat.  
El 20.10.08 té entrada informe favorable de CIT-Transports.  
El 11.11.08 es rep informe l'estudi de paisatge condicionat a la presentació d'un text refós de l'estudi de paisatge que s'ajuste a les determinacions assenyalades, i que es detallen en el fonament de dret quart, valoració global d'aquest.  
El 28.11.08 es rep informe favorable de Camins Ramaders a la ultima documentació presentada.  
El 3 de juny de 2009 es presenta un nou Catàleg d'Espais Protegits, que ha sigut remés a la Conselleria de Cultura per a informe el 8 de juny de 2009, juntament amb les normes urbanístiques del pla modificades i noves fitxes de planejament i gestió.  
El 10.09.09 es presenta el text refós de l'estudi de paisatge i memòria en contestació a l'informe desfavorable emés pel Servei de Planificació de la Diputació. El 11.09.09 i 14.09.09 es remet la documentació respectiva als serveis competents.  
El 16.09.09 té entrada el text refós, sense diligenciar, del pla general, que comprén memòries informativa i justificativa, directrius, fitxes de planejament i gestió, normes urbanístiques i plans d'informació i ordenació.  
El 22 de setembre de 2009, es rep informe de l'Àrea de Carreteres de la Diputació, una vegada analitzada la nova documentació, que estableix:  
"Si bé en els plans s'ha eliminat la rotonda sobre la qual s'havia emés informe desfavorable, en la fitxa de gestió del sector R-03 continua estant reflectida, per la qual cosa ha d'eliminar-se. Igualment en les condicions d'integració parla de l'obertura d'accessos a la carretera CV-320, la qual va tenir informe desfavorable en l'anterior informe d'aquesta Diputació. Tampoc s'ha recollit el condicionant d'aquest informe en relació amb el soroll i la carretera.  
En relació amb el sector R-04, en les fitxes es recull l'obligatorietat de realitzar un enllaç amb la carretera CV-320 a la zona de la rotonda nord-oest del sector, cal destacar la impossibilitat geomètrica de connectar amb aquesta rotonda, ni realitzar una nova connexió amb la carretera CV-320, per la qual cosa s'ha de realitzar un estudi d'accessibilitat i concretar lloc i tipologia de la connexió. Igualment ha de recollir-se en les fitxes de gestió l'estudi de soroll en relació amb la carretera.  
En relació amb el sector I-01, s'ha de recollir la necessitat de l'estudi de soroll i si és el cas mesures correctores a càrrec seu.  
Respecte al sector I-02, en l'anterior informe es va sol·licitar la necessitat de realitzar un estudi de trànsit i accessibilitat, que garantira la viabilitat del sector. En la fitxa de gestió es fa referència a l'obertura d'accessos previstos des de la carretera CV-6003, i aquests no esta reflectits en cap document del pla general, per la qual cosa s'ha de reflectir i justificar la seua situació i tipologia a fi de poder emetre informe. Igualment, en la fitxa de gestió es recull que es preveu una connexió amb la rotonda existent a la CV-320, aquesta connexió és a priori inviable des del punt de vista tècnic, no obstant això, a fi de poder avaluar-la i emetre informe, ha de grafiar-se i justificar-se tècnicament. També es recollia en l'informe anterior la necessitat d'estudiar les actuals característiques de la carretera CC-323 i la proposta de millores necessàries que requereixen realitzar-se pel desenvolupament del sector pretés."  
El 22 de setembre de 2009, es rep informe favorable emés per la Direcció General de Territori i Paisatge, condicionat "a l'aportació d'un pla amb les àrees que, en l'àmbit dels esmentats sectors R-04 i I-02, han d'integrar-se en el sistema d'espais oberts del municipi com a part de la seua ordenació estructural".  
No obstant això, han de considerar-se les observacions efectuades en l'esmentat informe per a la redacció del catàleg de paisatge amb la delimitació de sistema d'espais oberts  
Nou. Declaració d'impacte ambiental  
El 24 de setembre de 2009, es rep resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 21.09.09 emetent declaració d'impacte ambiental favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte PGOU de Faura, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
"Segon  
1. Abans de l'aprovació definitiva de l'instrument de planejament, ha de presentar-se a l'òrgan substantiu per a la seua comprovació, en compliment del que disposa l'art. 35 del Decret 162/90, la documentació següent:  
1.1) Quant al sòl no urbanitzable protegit del paratge la Rodana, encara que s'ha considerat aquest com a sòl no urbanitzable protecció forestal, se n'ha de corregir-la seua superfície, que és de 68.859,04 m² i no de 54.442,81 m² (com ha indicat l'Ajuntament en l'última documentació presentada el 10.09.08).  
1.2) Quant a la gestió de les aigües residuals generades, cal ajustar-se al que disposa l'informe de l'EPSAR de 18.04.05. Les condicions de l'informe s'han de recollir en les fitxes de planejament dels sòls urbanitzables amb ordenació detallada i en les condicions de desenvolupament dels sòls urbanitzables sense ordenació detallada.  
1.3) S'han d'esmenar aspectes relacionats amb la matèria de paisatge, com són: aportar les normes d'integració paisatgística per al compliment dels objectius de qualitat, modificar les fitxes de característiques dels sectors R-04, i I-02 amb els condicionants exposats en l'informe de 20.10.08 del Servei de Suport Tècnic, com també aportar un pla amb les àrees que, en l'àmbit dels esmentats sectors, han d'integrar-se en el sistema d'espais oberts del municipi com a part de la seua ordenació estructural, elaborant un text refós de paisatge que s'ajuste a les determinacions de l'informe del Servei de Suport Tècnic de data 29.10.08.  
1.4) D'acord amb la Resolució de la Direcció General de Territori i Paisatge de 20.07.09 referent a l'últim estudi d'inundabilitat presentat, els terrenys destinats a canalitzacions i adequació dels llits per a T500, la bassa de laminació (d'aproximadament 15.000 m³) i les àrees annexes han de mantenir-se la condició de terrenys inundables i la classificació de sòl no urbanitzable inundable sense que hi haja possibilitat de reclassificació d'aquests terrenys (destacar que en aquest cas es troben els sòls adscrits al sector I-02).  
Així mateix, s'ha de plasmar en les fitxes de planejament que les actuacions proposades, consistents en la canalització dels barrancs de Benifairó, Codoval i Faura i una zona de laminació al costat del barranc de la Font han de ser sotmeses a la corresponent autorització per part de l'organisme de conca corresponent.  
1.5) Incloure en les fitxes de planejament i gestió dels sòls urbanitzables amb ordenació detallada les qüestions següents:  
1.5.1) Abans de l'inici de les obres d'urbanització, s'ha de presentar davant de l'òrgan substantiu de l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, relatiu al compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació, i remetre'n una còpia a la DG de Gestió del Medi Natural perquè conste en l'expedient de declaració d'impacte. En el cas que aquest informe resulte desfavorable, així ha d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental. Així mateix, han de presentar, davant de l'òrgan substantiu, l'informe de la Direcció General de Territori i Paisatge respecte als requeriments efectuats en l'informe de 29.10.2008.  
1.5.2) En les fitxes de planejament i gestió dels sectors amb ordenació detallada ha de reflectir-se que abans de l'inici de les obres d'urbanització, han d'obtenir l'autorització administrativa de la CHX per a possibles obres previstes en el llit dels barrancs.  
1.5.3) S'ha d'indicar en les fitxes de planejament i gestió que els residus sòlids inerts procedents de les activitats extractives o del desenvolupament del sòl urbanitzable han de traslladar-se a l'abocador o a un gestor autoritzat, i l'Ajuntament ha d'exigir als productors d'aquest tipus de residus els documents de lliurament corresponents.  
1.5.4) S'ha de recollir en la normativa que és obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o en els habitatges familiars aïllats no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i s'hi prohibeix l'ús de sistemes individuals d'eliminació com són els pous cegos i fins i tot les fosses sèptiques, com també prohibir l'abocament de les aigües residuals sobre el terreny o a les rambles i barrancs adjacents.  
1.6) Quant als pous destinats al consum humà, en el document definitiu han d'establir-se els perímetres de protecció de les captacions d'aigua destinades a consum humà, siga identificant un règim de protecció, o siga, mitjançant la incorporació a la xarxa primària d'espais lliures i zones verdes quan afecten sòls urbans i urbanitzables. Els perímetres s'estableixen amb caràcter general en 300 m comptadors des del límit exterior del punt de captació, llevat que estudis detallats justifiquen una distància diferent de la indicada.  
1.7) Tota la normativa específica d'ordenació de zones industrials, les mesures preventives i correctores proposades i pressupostades i els condicionants exposats s'han de recollir en la normativa urbanística del pla general (tant pel que fa al mateix planejament, com pel que fa a les respectives fases d'execució i funcionament).  
1.8) Pel que fa als sectors urbanitzables limítrofs amb el sòl forestal, han d'incorporar a la seua ordenació les mesures per a la prevenció del risc d'incendis forestals d'acord amb l'informe dels Serveis Forestals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
   
2. Com a condicionants previs a l'aprovació del planejament de desenrotllament dels sectors sense ordenació detallada (i així ha de figurar en el document definitiu del pla general) cal tenir en compte el següent:  
2.1) En relació amb aspectes sobre afecció al domini públic hidràulic i les zones de protecció d'aquest, la incidència en el règim de corrents i la disponibilitat de recursos hídrics, s'ha de sol·licitar nou informe l'organisme de conca perquè es pronuncie sobre els aspectes anteriorment esmentats, tenint en compte el següent:   
- Tot sòl pertanyent al domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable; com a tal, el domini públic ha de quedar al marge de tot procés d'urbanització.  
- Els terrenys que afronten amb els llits (marges) estan subjectes en tota la seua extensió longitudinal a una zona de servitud de 5 m d'amplària per a ús públic i, a una zona de policia de 100 m d'amplària en què s'ha de condicionar l'ús del sòl i les activitats que s'hi desenvolupen.  
- La zona de servitud s'ha de mantenir-se expedita. Tota actuació en la zona de policia està subjecta a autorització administrativa per part de l'organisme de conca.  
- Per a la justificació de la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients, l'Ajuntament ha de tramitar la corresponent modificació de les característiques essencials de la concessió atorgada, segons allò que s'ha indicat en els articles 143 i següents del Reglament del domini públic hidràulic (Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, modificat pel RD 606/2003, de 23 de maig) i en l'article 64 del Text refós de la llei d'aigües (RD legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, modificat per Llei 11/2005, de 22 de juny).  
2.2) L'increment del volum d'aigües residuals generades pels nous sectors, l'han de resoldre els urbanitzadors responsables d'executar les actuacions costejant l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessiten aquests desenvolupament, és a dir, amb depuradora pròpia i supervisió del projecte per part de l'EPSAR o mitjançant sol·licitud de connexió al sistema públic de depuració amb el pagament previ del suplement d'infraestructures corresponent.  
3. La vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades en aquesta declaració d'impacte ambiental correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals, per raó del que disposa l'article 35 del Decret 162/90."  
Deu. Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 30 de setembre de 2009  
La CTU referenciada va acordar suspendre l'expedient de Pla General de Faura, en tant s'esmenaren les qüestions següents:  
- Justificació de la reserva de parc públic (PQL) i el còmput jardins de xarxa primària segons el que indicat aquest informe.  
- Ha de recollir-se en les fitxes de planejament i gestió dels diferents sectors, els condicionants assenyalats per l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València, i emetre's informe respecte a la solució d'encreuament de carreteres proposat en l'estudi d'inundabilitat i, si és el cas, incorporar-se els condicionants que se'n deriven al respecte.  
- Obtenció d'informe favorable al Catàleg de Béns i Espais Protegits, per la Conselleria de Cultura, incloent, si és el cas, els condicionants que es deriven tant en la memòria justificativa com en les fitxes de planejament i gestió.  
- La delimitació gràfica en els plans d'ordenació de l'afecció d'infraestructures elèctriques en els sectors R-01, R-03 i R-04.  
- Els terrenys destinats a bassa de laminació i les àrees annexes, igual que les canalitzacions dels barrancs, han de classificar-se com a sòl no urbanitzable protegit amb risc d'inundació, havent d'identificar-se en els plans de classificació de sòl.  
- Ha d'aportar-se una memòria de sostenibilitat econòmica.  
- Aportar un pla amb les àrees que, en l'àmbit dels sectors R-04 i I-02, han d'integrar-se en el sistema d'espais oberts del municipi com a part de la seua ordenació estructural, segons l'informe de 22 de setembre de 2009, emés per la Direcció General de Territori i Paisatge.  
- El text refós del pla ha de recollir els condicionants transcrits en l'antecedent nou d'aquest informe, derivats de la declaració d'impacte ambiental.  
Onze. Nova documentació del pla general  
El 4 de gener de 2010 té entrada el text refós diligenciat d'aprovació provisional per acord plenari municipal de 30 de novembre de 2009. La nova documentació és objecte d'anàlisi en el fonament jurídic quart d'aquest informe (valoració global).  
Dotze. Planejament vigent  
Faura té normes subsidiàries revisades, amb aprovació definitiva per la CTU de 15 de juny de 1994. El projecte de pla amplia la superfície del sòl urbanitzable respecte del concert previ, amb informe favorable emés mitjançant la Resolució del director general d'Urbanisme de 28 de gener de 2003. En concret, s'afig el SUZR-04 i el SUZI-01, i s'amplia considerablement la superfície del SUZI-02, la resta de determinacions es mantenen i traslladen al pla.  
Per Decret 89/2008, del Consell, de 27 de juny (DOCV 30 de juny), s'ha acordat la suspensió parcial de les normes subsidiàries vigents del municipi de Faura, exclusivament respecte a l'ordenació de set àrees clarament definides en els annexos I i II del decret esmentat, fins a l'entrada en vigor del pla general en tramitació, i com a màxim per un termini d'un any. Tot això a fi d'evitar la programació de sòl i l'atorgament de llicències, en aquelles zones del municipi on l'ordenació prevista en el pla general difereix substancialment de la vigent en les normes subsidiàries.  
Pel Decret 89/2009, de 26 de juny, del Consell, s'ha prorrogat la suspensió parcial de la vigència de les normes subsidiàries de planejament del municipi de Faura, i com a màxim per un termini d'un any.  
Tretze. Informe de la comissió informativa  
La Comissió Informativa de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en sessió celebrada el 21 de gener de 2010, per unanimitat, va emetre un informe relatiu al projecte que ens ocupa, complint així el que preceptua en l'article 11 del Decret 162/2007, de 21 de setembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament dels Òrgans Territorials i Urbanístics de la Generalitat.  
Fonaments jurídics  
Primer. Aspectes formals  
La tramitació ha sigut correcta, d'acord amb el que estableix l'article 38 de la LRAU. La documentació pot considerar-se completa, a l'efecte del compliment del que preceptua en l'article 27 de la LRAU.  
Segon. Justificació de la cessió gratuïta a l'administració de SNU protegit. art.13.6 LOTiPP  
Aquest que l'expedient urbanístic va ser sotmés a informació pública en el mes de setembre de 2004 (anunci en el diari Levante-EMV de 30 de setembre de 2004 i en el DOGV núm. 4851, de 28 de setembre de 2004), resulta d'aplicació l'article 13.6 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge en la redacció inicial, que establia l'obligació de cedir SNU protegit a les reclassificacions efectuades al marge de la revisió del pla general.  
Els sòls urbanitzables previstos en el document que ara s'analitza, encara que difereixen dels del concert previ, ja es recollien en el document de pla general exposat al públic al setembre de 2004.  
En conseqüència, aplicant-se l'article 13.6 de la LTOPP amb la seua redacció inicial vigent al setembre de 2004 i tractant-se d'un instrument de planejament general no resulta exigible la cessió de SNU protegit.  
Tercer. Justificació de la reserva d'habitatge protegit  
D'acord amb el que disposa l'article 2.f) de la LOTiPP, la D.T.1ª 3 i article 36.1 i) en relació amb la DA 6ª i DT 5ª de la LUV, i el desenvolupament contingut en la DT 8ª 3 del ROGTU, el Pla General de Faura, en tractar-se d'un municipi zona C, amb un horitzó poblacional de 8.019 habitants, ha de reservar sòl destinat a habitatges subjectes a algun règim de protecció pública en un percentatge mínim del 20% de l'edificabilitat residencial total del pla.  
En conseqüència, el pla proposa un percentatge del 20% de l'edificabilitat total dels quatre sectors residencials delimitats, R-01, R-02, R-03 i R-04, amb destinació a la construcció d'habitatges de protecció pública, amb expressió gràfica de la localització d'aquests.  
Quart. Valoració global  
Analitzada la nova documentació presentada el 4 de gener de 2010 relativa al Pla General de Faura, cal verificar el compliment dels condicionants assenyalats per la Comissió Territorial de 30 de setembre de 2009, i són els següents:  
1. Respecte a la reserva de parc públic (PQL) i el còmput jardins de la xarxa primària.  
Els sòls dotacionals públics destinats a zones verdes de la xarxa primària es recullen en el quadre-resum següent:  
RP-PQL-01 Zona verda. Parc públic (m²) 25.002,66   
RP-JL Zona verda. Jardins (m²) PJL-01 5.919,03  
RP-JL Zona verda. Jardins (m²) PJL-02. 8.433,67  
RP-JL Zona verda. Jardins (m²) PJL-03 10.234,98  
RP-JL Zona verda. Jardins (m²) PJL-04 10.519,75  
RP-JL Zona verda. Jardins (m²) PJL-05 14.506,95  
TOTAL (m²) 74.617,04  
El text refós del pla presentat el 4 de gener de 2010 proposa per al compliment de l'estàndard de 5 m²/hab, un PQL-01 de 25.002,66 m², situat al costat del sòl forestal de la Rodana, i s'aconsegueix una gran zona verda d'esplai contínua, i es reserva la resta de superfície 49.614,38 m² amb jardins de la RP. Així, en funció de l'horitzó poblacional previst de 8.019 habitants, s'obté l'estàndard legal de parcs públics, de 5 m²/hab, i el pla compleix aquesta reserva en destinar 74.617,04 m², la qual cosa representa 9,31 m² de zona verda per habitant.  
Davant de la impossibilitat física d'ampliar la superfície prevista com a parc públic PQL-01, per ésser confrontant amb SNU protegit forestal la Rodana que fa funció d'única zona d'esplai al municipi, l'Ajuntament justifica adequadament la reserva de parcs públics fins a assolir la reserva mínima amb jardins de xarxa primària, atés que s'obté una zona verda de grans dimensions i permet la creació de bosses de zones verdes distribuïdes en els diferents sectors residencials.  
En el pla d'ordenació estructural núm. 0-1.3, amb l'adequat nivell de detall, s'acredita el compliment de les característiques dimensionals per a tenir consideració de parc (QL) i jardí (JL) i les superfícies computables de conformitat amb l'art. 34 del RPCV, D. 201/1998.  
L'excés de superfície destinat a jardins de la xarxa primària, açò és, 34.522,04 m² (74.617,04 m² de reserva del pla descomptada la reserva mínima legal de 40.095 m²) computaran a l'efecte de verificar el compliment d'estàndards mínims exigibles per a la xarxa secundària, únicament en aquells sectors ordenats detalladament, a tenor de l'art. 2 de l'annex del RPCV.  
Si difereix la concreció de la localització gràfica del PJL-05 al desenvolupament detallat del sector de sòl urbanitzable R-04, s'han d'observar les exigències dimensionals i de superfícies, segons l'art. 34 del RPCV, D.201/1998.  
S'ha adscrit la superfície de xarxa primària PQL-01 de 25.002,66 m², als sectors de sòl urbanitzable residencial a l'efecte de la seua obtenció proporcionalment a l'aprofitament tipus.  
Les fitxes de planejament i gestió estableixen que la totalitat de les superfícies de jardins de xarxa primària incloses en els sectors de sòl urbanitzable residencial s'han de cedir i executar a càrrec de l'actuació.  
Ha de corregir-se la discrepància en el fet que les superfícies de xarxa primària de zones verdes que figuren en les fitxes de planejament han de coincidir amb el quadre de la p. 37 de la memòria justificativa del pla.  
2. Respecte a la qüestió de recollir en les fitxes de planejament i la gestió dels diferents sectors, els condicionants assenyalats per l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València, i emetre informe respecte a la solució de l'encreuament de carreteres proposat en l'estudi d'inundabilitat i, si és el cas, incorporar-se els condicionants que se'n deriven.  
En les fitxes de planejament dels diferents sectors, s'han recollit les qüestions següents:  
- Sector R-03  
S'ha eliminat, en el plànol inclòs en la fitxa de gestió, la rotonda.  
L'elaboració d'un estudi acústic.  
S'ha eliminat, de la fitxa de planejament, l'obertura d'accessos a la carretera CV-320.  
- Sector R-04  
L'elaboració d'un estudi d'accessibilitat de la CV-320 i concretar lloc i tipologia de la connexió.  
La redacció d'un estudi acústic.  
- Sector I-01  
L'elaboració d'un estudi acústic, i si és el cas, establir-se les mesures correctores a càrrec seu.  
- Sector I-02  
Les noves fitxes del sector I-02 recullen la necessitat de realitzar un estudi de trànsit i accessibilitat, que garantira la viabilitat del sector.  
En els plànols d'ordenació s'ha reflectit l'obertura d'accessos previstos des de la carretera CV-6003, i l'obligació de justificar la seua situació i tipologia, i obtenir informe favorable de la Diputació.  
S'ha eliminat, de la fitxa de planejament, l'obertura d'accessos a la carretera CV-320.  
L'obligació d'estudiar-se les actuals característiques de la carretera CC-323 i efectuar, si és el cas, les millores necessàries que es requerisquen per al desenvolupament del sector I-02.  
Així mateix, en data 19 de gener de 2010, s'ha emés un informe favorable que assenyala que: "...en l'actualitat es troba en informació pública el nou catàleg de carreteres de la Generalitat Valenciana, i se'n preveu l'aprovació en un curt termini de temps. En aquest catàleg es preveu la cessió de la carretera CV-323 als ajuntaments de Faura i Quartell, per la qual cosa entenem que en el cas que es desenvolupe el sector I-02, abans de l'aprovació del catàleg s'ha de materialitzar la cessió, atés el canvi estructural de la xarxa viària"  
3. Obtenció d'informe favorable al Catàleg de béns i espais protegits, per la Conselleria de Cultura, incloent, si és el cas, els condicionants que se'n deriven tant en la memòria justificativa com en les fitxes de planejament i gestió.  
En data 13 de gener de 2010 s'ha emés un informe patrimonial favorable, amb la condició que s'introduïsquen una sèrie de correccions en aquest catàleg.  
4. La delimitació gràfica en els plànols d'ordenació de l'afecció d'infraestructures elèctriques en els sectors R-01, R-03 i R-04.  
S'ha grafiat en el plànol d'ordenació detallada núm. 0-2 la banda d'afecció de les infraestructures elèctriques existents, no edificable en tant es produïsca el soterrament.  
5. Els terrenys destinats a bassa de laminació i les àrees annexes, igual que les canalitzacions dels barrancs, han de classificar-se com a sòl no urbanitzable protegit amb risc d'inundació, i s'han d'identificar en els plànols de classificació de sòl.  
S'han grafiat en el plànol d'ordenació estructural núm. 0-1.1 com a sòl no urbanitzable protegit amb risc d'inundació, SNU-PH, els terrenys destinats a bassa de laminació, les seues àrees annexes i les canalitzacions dels barrancs.  
6. Ha d'aportar-se una memòria de sostenibilitat econòmica.  
S'aporta una memòria de sostenibilitat econòmica, d'acord amb els art.15.4 RDL 2/2008, TRLS i 146 1.e) ROGTU, en la qual es pondera, en particular, l'impacte de l'execució del pla general en la hisenda pública local, i que, a manera de conclusió, estableix que com a conseqüència de l'escàs endeutament del municipi, i amb els nous desenvolupaments urbanístics previstos, s'acredita la viabilitat econòmica del pla proposat.  
7. Aportar un plànol amb les àrees que, en l'àmbit dels sectors R-04 i I-02, han d'integrar-se en el sistema d'espais oberts del municipi com a part de la seua ordenació estructural, segons l'informe de 22 de setembre de 2009, emés per la Direcció General de Territori i Paisatge.  
S'aporta un nou plànol d'ordenació estructural, el núm. 0-1.5, que recull en l'àmbit dels sectors R-04 i I-02, les àrees que han d'integrar-se en el sistema d'espais oberts.  
8. El text refós del pla ha de recollir els condicionants transcrits en l'antecedent nou de l'acord de la CTU de 30.09.2009, derivats de la declaració d'impacte ambiental.  
S'ha corregit la qüestió assenyalada respecte al sòl no urbanitzable protegit del paratge la Rodana, resolta com a figura en l'apartat 1 d'aquest fonament jurídic.  
En les fitxes de planejament dels diferents sectors amb ordenació detallada, s'han recollit els condicionants següents:  
- Els assenyalats en l'informe de l'EPSAR de 18.04.05.  
- Sotmetre a autorització per part de l'organisme de conca corresponent, les actuacions propostes consistents en la canalització dels barrancs de Benifairó, Codoval i Faura i una zona de laminació al costat del barranc de la Font.  
- Abans de l'inici de les obres d'urbanització, s'ha de presentar davant de l'òrgan substantiu l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, relatiu al compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació, i remetre'n una còpia a la Direcció General de Gestió del Medi Natural perquè conste en l'expedient de declaració d'impacte.  
- Abans de l'inici de les obres d'urbanització, han d'obtenir l'autorització administrativa de la CHX per a possibles obres previstes en el llit dels barrancs.  
- Els residus sòlids inerts procedents de les activitats extractives o del desenvolupament del sòl urbanitzable han de traslladar-se a un abocador o a un gestor autoritzat, i l'Ajuntament ha d'exigir als productors d'aquest tipus de residus els documents de lliurament corresponents.  
En les fitxes de planejament dels distints sectors sense ordenació detallada s'han recollit els condicionants següents:  
- En relació amb aspectes sobre afecció al domini públic hidràulic i les zones de protecció, la incidència en el règim de corrents i la disponibilitat de recursos hídrics, s'ha de sol·licitar nou informe l'organisme de conca perquè es pronuncie sobre els aspectes mencionats anteriorment.  
- L'increment del volum d'aigües residuals generades pels nous sectors, l'han de resoldre els urbanitzadors responsables d'executar les actuacions costejant l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que requerisquen aquests desenvolupaments, és a dir, amb depuradora pròpia i supervisió del projecte per part de l'EPSAR o mitjançant sol·licitud de connexió al sistema públic de depuració amb el pagament previ del suplement d'infraestructures corresponent.  
L'article 98 de les normes urbanístiques estableix la normativa específica d'ordenació de zones industrials, les mesures preventives i correctores proposades i pressupostades.  
Es redacta, un nou article, el núm. 99 de les normes urbanístiques, que estableix com a mesura per a la prevenció del risc d'incendis forestals, una franja expedita de matoll d'amplària mínima de 25 metres.  
S'ha redactat un nou article de les normes urbanístiques del pla, el 33, que regula les qüestions següents:  
- L'obligació d'instal·lar en les activitats aïllades o els habitatges familiars aïllats no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i prohibir-hi l'ús de sistemes individuals d'eliminació com són els pous cegos, i fins i tot les fosses sèptiques, com també prohibir l'abocament de les aigües residuals sobre el terreny o a les rambles i barrancs adjacents.  
- Quant als pous destinats al consum humà, s'ha establit els perímetres de protecció de les captacions d'aigua destinades a consum humà, bé identificant un règim de protecció, o bé, mitjançant la seua incorporació a la xarxa primària d'espais lliures i zones verdes quan afecten sòls urbans i urbanitzables. Els perímetres s'estableixen amb caràcter general en 300 m comptadors des del límit exterior del punt de captació, llevat que estudis detallats justifiquen una distància diferent de la indicada.  
Cinqué. Òrgan competent  
La Comissió Territorial d'Urbanisme és l'òrgan competent per a l'aprovació dels plans dels municipis amb població inferior a 50.000 habitants, d'acord amb el que preveu l'article 10.a) del Decret 162/2007, de 21 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'òrgans territorials i urbanístics de la Generalitat.  
A la vista de quant antecedeix, la Comissió Territorial d'Urbanisme, per unanimitat, acorda:  
U. Aprovar definitivament l'expedient de Pla General de Faura, i supeditar-ne la publicació a la presentació de documentació subsanatòria tal que:  
- Ha de corregir-se el Catàleg de Béns i Espais Protegits segons assenyala l'informe patrimonial emés per la Conselleria de Cultura i Esport el 13 de gener de 2010.  
- Ha de corregir-se la discrepància en el fet que, les superfícies de xarxa primària de zones verdes que figuren en les fitxes de planejament han de coincidir amb les del quadre de la p. 37 de la memòria justificativa del pla.  
- Ha d'aportar-se un plànol d'ordenació que assenyale, en els sectors urbanitzables limítrofs amb el sòl forestal, les mesures per a la prevenció del risc d'incendis forestals, de conformitat amb l'informe dels Serveis Forestals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Per a diligenciar l'aprovació definitiva i l'entrada en vigor mitjançant la publicació de l'acord, s'han d'aportar tres còpies del text refós en suport paper i tres en digital, firmades pel tècnic redactor, incloent diligència d'aprovació municipal. En el format digital, els textos han de ser en format Word i els plànols en format pdf."  
Dos. El 8 de març de 2010 tenen entrada en el Servei Territorial d'Urbanisme tres exemplars del text refós, degudament diligenciat, en suport paper i digital, amb format adequat, en compliment de l'acord autonòmic esmentat. En relació amb els condicionants d'aquest es comprova que:  
- Quant al condicionant primer, relatiu a la presentació del Catàleg de Béns i Espais Protegits conforme a l'informe patrimonial favorable emés per la Conselleria de Cultura i Esport el 13 de gener de 2010, s'ha presentat nova documentació del catàleg, la qual s'ha remés el 10 de març de 2010 a la Unitat de Patrimoni perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
- Respecte al condicionant segon, s'ha corregit la discrepància en les superfícies de xarxa primària de zones verdes que figuren en les fitxes de planejament, coincidint amb les del quadre de les p. 37-38 de la memòria justificativa del pla.  
- Per al compliment del condicionant tercer, s'ha aportat el plànol d'ordenació núm. O-2, que assenyala, en els sectors urbanitzables limítrofs amb el sòl forestal, les mesures per a la prevenció del risc d'incendis forestals, concretades en una banda separativa de protecció de 25 metres, de conformitat amb l'informe de la Secció Forestal de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Tres. El cap del Servei Territorial d'Urbanisme emet un informe el 8 d'abril de 2010 en el qual conclou que, de la documentació aportada, s'ha donat compliment a l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 29 de gener de 2010».  
Fonaments de dret  
Únic. El director general d'Urbanisme, segons el Decret 177/2008, de 28 de novembre, és l'òrgan competent per a verificar el compliment dels condicionants impostos en l'esmentat acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme, per assumpció de les competències atribuïdes en l'article 9.b) del Decret 162/2007, de 21 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'Òrgans Territorials i Urbanístics de la Generalitat.  
A la vista dels antecedents, el director general d'Urbanisme, resol:  
- Considerar complits els condicionants de l'acord de la CTU de 29 de gener de 2010.  
- Ordenar la publicació de l'acord aprovatori i de les normes urbanístiques del pla, segons el procediment legalment previst, i tancar l'expedient de referència.  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es pot interposar recurs contenciós administratiu, davant de la sala contenciosa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà de la notificació o publicació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen l'article 10 i 46 de la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, de 13 de juliol de 1998. Tot això, sense perjudici que les persones interessades interposen qualsevol altre recurs que estimen oportú.  
València, 18 de maig de 2010.- El director general d'Urbanisme: José María Selva Ros.