Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8340, del 17-07-2018 (2018/6571)

RESOLUCIÓ de 20 de juny de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 4 2/12-EAE la Font de la Figuera.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8340

Data del DOGV
:   17-07-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/6571


Data del document
:   20-06-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * Font de la Figuera, la
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 20 de juny de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 4 2/12-EAE la Font de la Figuera. [2018/6571]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 42/12-EAE la Font de la Figuera.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Objecte: Pla general  
Promotor: Ajuntament de la Font de la Figuera  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València i Ajuntament.  
Localització: la Font de la Figuera (València)  
Núm. expedient: 42/2371-PSK  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 31 de maig de 2018, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de la Font de la Figuera, en els termes següents:  
  
A la vista de la data d'informació pública (que més endavant es detalla) i conforme al que s'estableix en la disposició transitòria primera de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) a aquest Pla li és aplicable la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desenvolupada a la Comunitat Valenciana mitjançant la LOTUP.  
L'objecte de la declaració ambiental i territorial estratègica és valorar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica conforme a la LOTUP. Per a això verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del Pla i establirà, si escau, les condicions finals que s'han d'incorporar-hi abans d'aprovar-lo.  
  
El 7 d'abril de 2017 l'Ajuntament remet la proposta del Pla general estructural i el seu expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. Després de realitzar un requeriment en data 28 d'abril de 2017, l'Ajuntament va completar la documentació el 23 de maig de 2017. Els continguts d'aquests documents són els següents:  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial.  
- Estudi ambiental i territorial estratègic amb els continguts de l'annex VII de la LOTUP.  
- Certificat municipal del procés de participació pública.  
- Certificat amb la relació de les consultes realitzades a les administracions afectades.  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades, sobre l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE) i la versió preliminar del pla, a les administracions afectades i al públic interessat, indicats en el document de referència.  
- Al·legacions presentades durant el termini d'informació pública legalment establit.  
- Resultats del Pla de participació pública.  
- Document de participació pública en el qual se sintetitzen els seus resultats i es justifica com s'han pres en consideració en la proposta del Pla general.  
- Descripció de com s'han integrat en el Pla general els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document de referència i l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es derivaran de l'aplicació del Pla general.  
- Justificació del compliment de les previsions legals pròpies del procés.  
- Anàlisi del compliment dels paràmetres, determinacions i documents exigibles per a la formalització del Pla general conforme a la legislació aplicable.  
- Mesures de seguiment.  
  
Proposta de pla  
- Memòria informativa.  
- Memòria justificativa.  
- Plans d'informació.  
- Plans d'ordenació.  
- Normes urbanístiques.  
- Fitxes de zona (en les normes urbanístiques).  
- Fitxes de gestió (en les normes urbanístiques).  
- Catàleg de proteccions (només incorpora la secció de patrimoni cultural).  
- Estudi de viabilitat econòmica.  
- Memòria de sostenibilitat econòmica.  
- Indicadors de seguiment (en memòria justificativa).  
  
Estudis complementaris:  
- Estudi de paisatge.  
- Estudi d'inundabilitat.  
- Estudi acústic.  
- Pla de mobilitat sostenible.  
  
A) Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació del document consultiu. 29.06.2012  
Emissió del document de referència. 15.02.2013  
Fase de consultes: posada a la disposició del públic, mitjançant publicació en el DOGV, de l'estudi ambiental i territorial estratègic, de la versió preliminar del Pla (d'ara endavant VPP) i dels seus estudis complementaris. 45 dies 04.11.2014  
Ple municipal d'aprovació de la proposta de Pla general estructural i expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. 18.05.2017  
Sol·licitud de declaració ambiental i territorial estratègica (remissió de documentació definitiva) 23.05.2017  
  
  
Després de l'emissió del document de referència el 15 de febrer de 2013, es redacta per part de l'Ajuntament de la Font de la Figuera l'EATE i la nova versió preliminar del Pla general estructural (juntament amb els estudis complementaris) que mitjançant acord del Ple de l'Ajuntament d'1 d'octubre de 2014 va ser publicat en el DOGV el 4 de novembre de 2014 i sotmés a consulta a les administracions públiques afectades i exposició pública per un termini de 45 dies.  
D'acord amb la certificació municipal, el 2 d'abril de 2015 es va acordar l'estimació i desestimació de les al·legacions presentades d'acord amb l'informe de l'equip redactor, i es va remetre'n còpia a les persones interessades.  
El 4 d'abril de 2017, el Ple de l'Ajuntament de la Font de la Figuera va acordar l'aprovació de la versió preliminar del Pla general estructural i de l'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica, així com la seua documentació complementària. Aquesta proposta va ser remesa a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial el 7 d'abril de 2017.  
El 28 d'abril de 2017, la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, revisat el contingut de l'expedient ambiental, efectua requeriment perquè es completara la documentació:  
- Certificat d'informació pública corresponent a l'exposició conjunta de l'estudi ambiental i territorial estratègic i de la versió preliminar del pla.  
- Relació de les administracions afectades així com les contestacions rebudes.  
- Certificat d'aprovació provisional del Pla general.  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades sobre l'EATE i la versió preliminar del Pla a les administracions afectades i el públic interessat, indicats en l'annex I del document de referència.  
  
- Còpia de les al·legacions de caràcter ambiental que s'hagen presentat durant el termini d'informació pública establit.  
  
D'altra banda, en l'àmbit municipal el 18 de maig de 2017 es va sotmetre de nou a ratificació per part del Ple la versió del pla.  
Definitivament, el 23 de maig de 2017 es remet definitivament la documentació sol·licitada amb el que es considera completa la documentació de la versió preliminar del pla i l'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
Després de l'estudi d'aquesta proposta, es va observar que algunes administracions no van emetre el seu informe definitiu, per això aquest òrgan ambiental va sol·licitar informes als organismes següents:  
  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
17/10/17 C. Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Subdirecció General de Medi Natural. Servei de Vida Silvestre  
17/10/17 C. Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Servei Territorial de Medi Ambient.  
17/10/17 C. Habitatge, Obres Pública i Vertebració.  
Sub. General Ordenació del Territori i Paisatge. Servei Infraestructura Verda i Paisatge  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.1) Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP.  
L'EATE desenvolupa dins del seu contingut els apartats establits per l'annex VII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
B.2) Continguts concordes amb el document de referència.  
En l'apartat 12 «Compliment del document d'abast» de la memòria justificativa on s'indica com el document de referència aprovat el 15 de febrer de 2013 (assimilat a document d'abast d'acord amb la LOTUP) introdueix qüestions de rellevància que han permés treballar sobre aspectes fonamentals del model territorial influint en la seua concreció definitiva.  
A continuació es realitzen una sèrie de consideracions respecte a les determinacions del document de referència:  
1. En general, tal com se sol·licitava en el document de referència, l'EATE i la versió preliminar del Pla desenvolupen una sèrie d'alternatives (punt 3) a través de les quals es realitza el diagnòstic ambiental avaluant els efectes previsibles.  
Es recull adequadament en la proposta del pla la consideració del document de referència, quant a la consideració de la protecció de sòls amb valor agrícola.  
2. Es realitza la zonificació del sòl no urbanitzable, tal com se sol·licitava en el document de referència, a partir de les unitats ambientals.  
  
S'identifiquen les activitats que es desenvolupen en el SNU que hauran de ser compatibles entre si d'acord amb la zonificació proposada.  
Es desenvolupa un nivell important de protecció sobre SNU, tant sobre espais mereixedors de protecció com per afeccions i servituds. En aquesta qualificació s'haurà de tindre en compte la directriu del document de referència respecte a la consideració de les limitacions imposades quan un mateix sòl es faça mereixedor de més d'una protecció.  
  
3. Es realitza una anàlisi de la problemàtica existent que permet establir uns objectius i un model territorial (apartat 1 de la memòria justificativa) adequat tot això a situació real (que es descriu en l'apartat 3 de la memòria informativa) i s'estudien les possibilitats de creixement.  
Assumint la ineficiència del planejament vigent, en les alternatives es proposa un nou model amb creixements moderats i la integració de la infraestructura verda, sobretot a escala municipal.  
Les alternatives de creixement se cenyeixen al sòl industrial en la zona SO del nucli, al costat del polígon existent. A priori sembla afectat per risc d'inundabilitat però se supedita la seua classificació al pronunciament definitiu i sobretot a les mesures correctores a prendre, si escau.  
  
Els sectors proposats inicialment com a sòl logístic de nova incorporació L1, L2 i L3 (confrontants amb el barranc del Moro i en zona de risc d'inundabilitat) així com el L4 (que ocupa part de la rambla de la Silla) s'eliminen de la proposta del pla d'acord amb les directrius del document d'abast.  
4. Respecte a l'afecció a la Xarxa Natura 2000 les diferents alternatives proposades respecten i eviten l'afecció a aquests espais, així com hàbitats existents.  
5. Es considera en major mesura, sense perjudici del que ha informat el servei competent, el patrimoni cultural del municipi.  
6. Des del punt de vista d'infraestructura verda i paisatge, s'aporta estudi de paisatge on es recull la proposta d'infraestructura verda amb els diferents elements d'acord amb la LOTUP.  
Es té en compte l'afecció paisatgística, sobretot en la consideració dels PRR inclosos en el terme municipal.  
7. Es recullen adequadament els sòls forestals així com el traçat de les vies pecuàries en el municipi, sense perjudici de les consideracions del servei competent.  
8. Els diferents elements de la xarxa viària es recullen en el pla, així com les servituds corresponents i qüestions associades a la mobilitat associades, recollides en el corresponent informe de mobilitat i també l'informe acústic, sotmesos a informe dels serveis competents.  
  
Encara que es considera aquest plantejament, a l'efecte de l'N-344 al seu pas pel nucli urbà, simplement s'esmenta el desviament ja realitzat i la possibilitat d'incorporar-la després de la seua desafecció com a via urbana i element vertebrador des del punt de vista paisatgístic i de desenvolupament urbà.  
9. Es realitza un estudi d'inundabilitat segons es recollia en el document de referència, si bé s'haurà d'estudiar i rebre el vistiplau a l'informe definitiu que reculla l'afecció de totes les infraestructures que s'estan executant, sobretot en l'entorn del nucli urbà, a fi de limitar la perillositat per inundació en sòls urbans i urbanitzables, proposats o existents.  
B.3) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
El municipi de la Font de la Figuera, amb una superfície de 84,7 km², pertany a la comarca de la Costera situada al sud-oest de la província de valència. El terme municipal limita amb Enguera al nord, Moixent a l'est, Villena i Fontanar dels Alforins al sud i a l'oest amb Almansa.  
La Font de la Figuera es troba al sud de la comarca. Es troba en la capçalera de la vall de Montesa, en el sector oest de la serra Grossa. Es troba a 94 km de la capital de la província i a 553 msnm. Al nord del municipi s'eleva la serra de Navalón els pics de la qual dibuixen una espècie de depressió interna coneguda com la foia de la Torre Tallada. Ací naixen alguns xicotets cursos com el barranc del Regajo i la rambla de la Teja en la unió de la qual origina el riu Cànyoles. A l'oest s'alcen el Capurutxo i la Silla dues elevacions muntanyenques origen de nombrosos barrancs afluents del Cànyoles.  
El nucli urbà se situa en la meitat meridional del terme municipal flanquejat pel barranc del Molins a l'oest, i envoltat per la carretera N-344. L'ús del nucli urbà és quasi íntegrament residencial, al sud se situa el polígon industrial. El creixement del nucli ha sigut concèntric, adaptant-se als vessants del turó origen dels carrers circulars del barri antic.  
El nombre d'habitants és de 2.139 (Font: IVE any 2015) i s'observa una tendència decreixent en els últims anys.  
B.3.1) Objectius  
Segons el que es desprén de l'article 17 de les normes urbanístiques, en aquest es desenvolupen i s'incorporen a la part normativa els objectius i criteris ambientals estratègics, derivats de les especificacions del document d'abast i que aconsegueix la seua concreció en les consideracions recollides en el punt 12 de la memòria justificativa del Pla:  
  
1. Compatibilitat dels nous desenvolupaments amb la infraestructura verda del territori:  
- Delimitació de la IV i inclusió dels elements de la xarxa hidrogràfica, vies pecuàries, recorreguts i infraestructures mitjançant franja d'afecció.  
- Fer valer el PRR 29 Vinyes de les Alcusses i els Alforins consultant els objectius de qualitat paisatgística del PATIVPCV  
2. Adequació creixement als índexs de consum de sòl previstos en l'ETCV.  
3. Creixement racional i sostenible.  
- Prioritzar la culminació dels desenvolupaments existents enfront de noves ocupacions.  
- Model compacte enfront de creixements dispersos.  
- Contextualitzar les necessitats de creixement en el context local i supramunicipal.  
- Evitar els continus urbans.  
- Considerar els elements principals del paisatge que contribueixen a la definició de l'estructura espacial d'un lloc i a la configuració dels diferents paisatges, límits naturals del creixement, assegurant la seua permeabilitat i accés als paisatges de major valor.  
4. Preservació de la singularitat paisatgística i la identitat visual del lloc.  
- Respectant topografia i vegetació, integració de l'ermita de Santa Bàrbara, RP d'alt valor.  
- Definir adequadament les vores urbanes i els espais de transició entre usos, estructura urbana adequada i definició d'espais de transició. Fer valer els recorreguts i les vies pecuàries que contribuïsquen a generar una façana de qualitat en les vores urbanes nord (Camí Fondo), est (Camí de l'Estació d'Alt, a les faldes del Capurutxo) i sud (assagador del Polanco)  
- Ordenar espais de transició entre els sectors previstos I1 i I2.  
- Ordenar i cuidar accessos a municipis i la seqüència visual. Es protegiran i ordenaran les vistes cap als RP, des d'accessos i vies de comunicació, preservant franges d'afecció en funció de la conca visual de les infraestructures i, de les principals vistes cap als recursos que s'obtenen d'elles.  
- Preservar les vistes cap als paisatges de major valor des dels principals punts d'observació, garantint el manteniment de les condicions de visibilitat pròpies. Hauran d'identificar-se en el pla d'infraestructura verda les àrees d'interés cultural i d'interés visual, garantint la integració paisatgística de qualsevol actuació que s'hi realitze.  
  
- Situar les àrees per a activitats econòmiques en zones d'ombra visual, de menor exposició visual, especialment fora dels principals accessos als municipis, respectant franges d'afecció visual d'almenys 100m. Ha de justificar-se a partir de l'anàlisi visual del municipi, que l'ordenació proposada s'ajusta a aquest criteri, especialment en l'entorn de les carreteres A-35, N-344 i A-33, hauran de delimitar franges d'afecció visual entorn de les principals infraestructures que preserven les visuals cap a les parts baixes de la vall i les faldes del Capurutxo i el riu Cànyoles.  
- Les alternatives d'ubicació han de valorar localitzacions amb àrees prèviament alterades amb aquestes finalitats industrials o logístiques que es proposen (I1, nus A-35 amb N-344).  
- Potenciar el paisatge del municipi zonificant adequadament el sòl rural, proposar mesures que incentiven el seu manteniment i limitar activitats que puguen alterar la percepció del paisatge. Han d'analitzar-se les característiques paisatgístiques i visuals dels diferents àmbits del sòl rural.  
5. Foment de la mobilitat sostenible i accés i gaudi dels paisatges de major valor.  
- Els programes de paisatge sobre els paisatges urbans més degradats, i la façana del nucli urbà han d'aprofitar-se per a millorar la connexió periurbana entre el paisatge de patró agrari de vinyes i cultius de secà i el nucli urbà de la Font de la Figuera, adequant per a això els recorreguts que millor s'adapten a aquest efecte.  
- S'identificaran els miradors, els elements del Catàleg del paisatge, així com les senderes històriques i les vies pecuàries que s'integren en els recorreguts proposats.  
B.3.2 Infraestructura verda.  
El capítol I del títol I de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (art 4-5) defineix el concepte i funcions de la infraestructura verda, així com els espais que la integren i com s'incorporen, de la forma que ja es va desenvolupar en el Decret 1/2011 de l'ETCV.  
En la redacció del Pla general estructural de la Font de la Figuera, l'elaboració de la versió preliminar d'estudi de paisatge paral·lelament a l'estudi ambiental i territorial estratègic permet definir la infraestructura verda, que és incorporada al model territorial proposat. (Apartat 6.3 de l'estudi de paisatge «Integració de la infraestructura verda»).  
  
S'incorpora la zonificació i delimitació de la infraestructura verda al títol VIII de les normes urbanístiques, aquesta es defineix tant a escala urbana com municipal en els plans d'ordenació: OE01.01 «Infraestructura verda. Terme municipal» i OE01.02 «Infraestructura verda. Àmbit urbà».  
D'acord amb l'EATE, l'alternativa proposada es potencia la xarxa que connecta els termes municipals veïns i especialment, els integrants de Terres dels Alforins, per les sinergies que la seua posada en valor origina, així com les rutes al nord del riu Cànyoles que ens endinsen en la serra d'Enguera.  
- Es proposa el manteniment del seu paisatge mitjançant l'adequació d'itineraris pròxims al nucli urbà mitjançant adequació d'amples, refugis, tombants i regulació de paràmetres de l'edificació, clos, contencions i accessos.  
- Es regula la disposició d'arbrat de vora al camí, consolidant l'existent que contribueix a definir el seu paisatge, identitat, llegibilitat territorial, donar ombra al caminant, i protecció enfront del vent.  
- La xarxa d'itineraris connectarà al seu torn aquells punts d'interés en el municipi i s'adreçarà a les xarxes veïnes i punts d'interés pròxims.  
  
· Aquests itineraris enllacen els punts d'interés, equipaments, zones enjardinades i espai públic es doten d'ombra mitjançant arbrat adequat en funció dels requeriments funcionals i culturals de la població.  
  
- Es proposa la intervenció sobre el camí del Cementeri, així com l'habilitació de senda per als vianants que travessa camps pròxims de gran qualitat visual.  
- Es proposa un itinerari etnològic que recórrega el motor, el barranc dels Molins, el Minat ?i la creació d'un punt visitable- tornant per la via pecuària, coves de Corral de Mora, Molivent, i enllaç al Museu Comarcal d'Etnologia.  
· En el futur hauran d'incorporar-s'hi aquells cellers que s'òbriguen al públic i siguen visitables, els cellers actius, la Farinera, i aquells elements que es rescaten com les galeries sota el centre històric, refugis i uns altres.  
- Es proposa la redefinició, en una nova configuració, la desafectació de la carretera N-344 que modela i restaura la connectivitat amb els carrers urbans i camins rurals, així com la creació d'un passeig perimetral mirador amb vista cap a l'àrea agrícola del Bovalar i l'inici de la vall del Cànyoles que recorre la Costera.  
- En la redefinició viària es proveirà d'espai d'aparcament que permeta traslladar cap a l'exterior, centrifugar, l'espai ocupat de carrers interiors, alliberant l'espai de la plaça Major i permetent itineraris per als vianants d'ample i ombra adequats.  
- Aquest itinerari principal de vora continuarà vorejant el nucli urbà i connectant els urbans interiors, així com recorreguts de camins rurals exteriors.  
- Es reconverteix el racó d'estacionament de camions i parada d'autobús a zona verda amb caràcter de mirador, i zona de jocs.  
- Es proposen actuacions de millora pas transversal en la foia de Manuel sobre el traçat ferroviari enllaçant l'acabada de localitzar Via Augusta, i a l'altre costat, el túnel de Mariaga, cosint tots dos costats de les trinxeres ferroviàries. El traçat del túnel de Mariaga es proposa recuperar-lo com a itinerari verd cap a Villena, condicionant la part descoberta amb ritmat d'arbres que identifiquen el seu traçat en el paisatge (alineació i agrupació)  
- Es proposen mesures d'adequació en els passos inferiors a l'autovia A-33, així com dels elements de drenatge, així com actuacions de vora en camins perimetrals i senyalització mitjançant arbrat identificatiu d'itineraris.  
B.3.3) Principals modificacions introduïdes respecte al planejament vigent  
El planejament vigent de la Font de la Figuera està recollit en les normes subsidiàries aprovades l'11 de març de 1999 (publicades en el DOGV del 20.10.1999) per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, que classifica el sòl de la forma següent:  
- Sòl urbà.  
· Residencial.  
1. Residencial intensiu (RI)  
2. Residencial extensiu (RE)  
· Industrial.  
1. Industrial I  
2. Industrial II  
- Sòl urbanitzable.  
· Residencial:  
1. Residencial extensiu.  
URBS 1  
URBS 2  
- Sòl no urbanitzable.  
· Comú.  
1. Agrícola extensiu.  
2. Agrícola intensiu.  
3. Residual.  
·Especial protecció.  
1. Paisatgista i forestal.  
2. Vies d'aigua.  
3. Vies de comunicació.  
En l'EATE s'ha desenvolupat i realitzat l'estudi detallat de cadascuna de les alternatives:  
Alternativa 0  
Constituiria el manteniment de les actuals normes subsidiàries i la no redacció del PGE:  
  
- Es mantindria el sòl urbà existent, del qual tan sols s'han desenvolupat parcialment 2 de les 9 unitats d'actuació previstes en les normes subsidiàries.  
· La reserva de sòl, per tant, seria suficient per a permetre una forqueta entre 711 i 1.066 nous habitatges.  
- Es mantindrien les condicions d'origen per a les àrees de sòl industrial existent.  
- Dels creixements en sòl urbanitzable previstos en el seu moment «Corral de Mora» i «Molivent» el primer compta amb Pla parcial aprovat (2007) i el segon amb aprovació provisional (2011). Cap dels dos compta amb cap tipus de tramitació actualment, i constitueixen una reserva d'habitatges entre 176 i 329 habitatges.  
- Del sòl industrial, es continuaria el desenvolupament del sòl en la zona SO, que compta amb una ocupació actual del 60 %  
  
Els avantatges de la present alternativa se centrarien en el fet que no augmentarien els efectes, ja que no es planteja creixement ni urbà ni industrial, així com tampoc n'hi hauria per a la fauna o flora.  
La inadequació de les normes subsidiàries a l'actual realitat social i econòmica, afegida a la descontextualització que suposa la creació de grans infraestructures com la línia d'AVE i l'autovia A-33, així com la no implantació de noves zones industrials que aprofiten l'entrada de noves empreses en el nou entorn, suposen els inconvenients més significatius de la present alternativa.  
  
  
Alternativa 1  
Es desenvolupa més endavant, com a alternativa finalment seleccionada.  
  
Alternativa 2  
· Directrius principals:  
- Desenvolupa el sector industrial I1 antiga estació.  
- Revisa la qualificació de sòl no urbanitzable comú, el situa com en l'Alternativa 1 però de major dimensió.  
- Desclassifica el sector urbanitzable de Corral de Mora (ZND-RE1) i manté una franja per a regularitzar la vora urbana existent.  
- Deixa fora d'ordenació a les indústries de l'enclavament el Planet, afavoreix el seu trasllat al sòl industrial, regenerant el seu emplaçament.  
  
  
· Sòl urbà  
- La franja nord entre el nucli urbà i la carretera que comprén els terrenys actualment ocupats per la rajoleria i els bancals fins als tancaments dels habitatges que donen al carrer Sant Bàrbara.  
- S'ordena l'àmbit conegut com l'Alcoholera, es deixen els habitatges encara hui existents que donen al camí de l'Estació, i es crea espai públic en el seu extrem interior, jardí al seu accés, així com el traçat dels nous carrers que resolguen les connexions amb amples de vials adequats a les condicions de pendent i difícil orografia.  
  
· Sòl urbanitzable  
- Residencial: es desclassifica la major part del sòl urbanitzable Corral de Mora, i es redueix el seu àmbit i funció a la vora urbana de les preexistències que resolga aquest i la seua transició cap al terreny rústic immediat.  
S'allibera així el vessant oest i s'evita la construcció d'habitatges en una àrea afectada per les modificacions mediambientals introduïdes per l'autovia A-33.  
- Industrial: nous sectors I1 Antiga Estació.  
La previsió d'ampliar el sòl industrial se situa al sud del polígon existent de Sant Cristòfor, es reclassifiquen aquests terrenys a sòl urbanitzable industrial. Aquest sòl podrà ser objecte de desenvolupament mitjançant un Pla parcial, una vegada es consolide el 85 % del sòl industrial previst per al polígon Sant Cristòfor sempre que s'haja urbanitzat al 100 %.  
  
· Sòl no urbanitzable  
- Protegit agrícola: la protecció del sòl no urbanitzable inclou la proposta de trasllat de l'activitat industrial existent al polígon industrial, i deixar fora d'ordenació les instal·lacions existents.  
Es preveu un programa de restauració paisatgística que restituïsca el paisatge al seu origen.  
  
- Comú: es proposa mantindre el sòl no urbanitzable comú en continuació a l'ampliació del polígon industrial de l'Antiga Estació, a l'àrea est de la carretera delimitada pel Pas dels Elefants i la via pecuària assagador del Cabeçó i Lloma Alta a l'est.  
· Aquesta àrea permetria el desenvolupament d'activitats que necessitaren el vincle a la xarxa de carreteres i fins i tot una activitat industrial o reclassificació urbanística compatible amb les directrius d'evolució del Pla (una vegada desenvolupada l'edificació dels sectors industrials previstos al 85 % i restaurat a origen l'enclavament el Planet).  
  
Alternativa 3  
· Directrius principals:  
- Es creen dues noves àrees de desenvolupament industrial vinculades a les infraestructures viàries (A-33).  
Desenvolupament seqüencial a partir del sector industrial existent cap al sud, i s'estableix com a sòl no urbanitzable comú el Moreral.  
- Es regularitza l'enclavament d'indústries històriques. Es mantenen les previsions en el nucli urbà.  
- Es dóna cobertura a l'enclavament històric industrial el Planet millorant les seues comunicacions mitjançant urbanització i creació de via de nova planta que connecta amb el camí Fondo, al mateix temps que es creen les instal·lacions urbanes de les quals manca.  
Aquesta regularització ha de ser de caràcter temporal, ja que si es constitueix de forma permanent, concretarà un element nociu per al gaudi visual des del passeig de nou traçat, així com les possibilitats de reconversió turística que el municipi té.  
  
· Sòl urbà  
- Es manté l'ús industrial en l'àrea ocupada per l'activitat de la rajoleria mentre no es traslladen les indústries de l'enclavament el Planet.  
· Sòl urbanitzable  
- Residencial: es mantenen les previsions inalterades dels sectors Corral de Mora i Molivent, tota vegada desafectada la carretera N-344 s'autoritza la redefinició de l'ordenació d'aquest.  
- Industrial: es creen dos sectors de desenvolupament seqüencial I1 Antiga Estació i I2 El Pas dels Elefants, condicionant el seu desenvolupament seqüencial al farciment de l'existent de Sant Cristòfor (85 % edificació amb 100 % d'urbanització).  
· Sòl no urbanitzable  
· Comú: es proposa mantindre el sòl no urbanitzable comú en el Moreral al costat de l'emplaçament de la planta d'extracció d'aigua mineral.  
1. Aquesta àrea permetria desenvolupament d'activitats que necessitaren el vincle a la xarxa de carreteres i fins i tot una activitat industrial o reclassificació urbanística compatible amb les directrius d'evolució del Pla (una vegada desenvolupada l'edificació dels sectors industrials previstos al 85 %).  
  
Finalment, després de l'anàlisi de l'EATE se selecciona, l'Alternativa 1, ja que manté les possibilitats de creixement, manté una grandària del nucli compacte i les futures implantacions posseeixen un àmbit més controlat i delimitat.  
De cara a considerar les pautes de creació de nou sòl industrial, en aquesta alternativa s'ha tingut en compte la velocitat d'ocupació de l'existent, la necessitat de generar l'espai suficient per al trasllat de les indústries existents en l'àrea nord del municipi i la nova configuració derivada de les connexions de carreteres CV-Ontinyent a l'autovia A-33, que deixa com a tram de la carretera nacional N-344 el tram des de la unió amb la rotonda d'accés a la nova A-33.  
El confinament dels terrenys al sud de l'actual polígon industrial entre el braç d'alta velocitat en execució i el traçat de l'autovia A-33 generen un triangle sense continuïtat amb la trama agrícola en continuïtat amb el polígon existent.  
Finalment, la seleccionada, assumeix el règim de protecció ambiental que tenen les diverses figures presents. En el cas concret de la Xarxa Natura 2000 present en el municipi, canalitzada per la Zona d'Especial Conservació (ZEC) de la Serra d'Enguera, l'ordenació estructural escollida no suposa cap amenaça en aquest sentit, ja que la classificació de sòl assignada en aquest espai és el de zona rural d'especial protecció (ZRP) natural/forestal (AG-NFR), un sòl no urbanitzable on els usos permesos queden assignats (residencial vinculat, terciari hoteler vinculat amb les condicions regulades en la normativa d'estudi de paisatge) al règim d'avaluació de repercussions establit en la seua norma de gestió.  
  
  
Sòl urbà.  
Es manté bàsicament l'oferta de sòl urbà de les normes subsidiàries, com a zona urbanitzada residencial es manté sensiblement l'existent ara per ara que es zonifica així:  
- ZUR-NHT Nucli històric tradicional.  
- ZUR-RE1 Nucli urbà.  
- ZUR-RE2 Mirador Fondo.  
- ZUR-RE3 Barri d'Espanya.  
  
Els canvis en el sòl urbà, es donen en el sòl industrial, on s'incorpora com a sòl urbà l'ampliació del polígon industrial de Sant Cristòfor (ZUR-IN1), inclòs en les normes subsidiàries com a sòl urbanitzable, mentre que es manté com ZUR-IN2 la Cooperativa, i s'elimina de les actuals normes subsidiàries el sòl industrial de l'antic polígon industrial el Planet, que passarà a ser SNU, zonificat com ZRP-AG-Regadiu.  
  
Segons proposa el pla, la restauració del paisatge pròxim al nucli sota la serpentejant traça de l'N-344 és un dels objectius del Pla que aquesta alternativa resol, ja que l'oportunitat de conformar un mirador lineal es veu truncada per la permanència de les activitats existents en l'enclavament del Planet. El seu progressiu trasllat al polígon industrial permetrà una millor connexió amb la xarxa viària i la possibilitat d'ampliació de les activitats.  
  
Sòl urbanitzable.  
Es mantenen els sòls existents a escala residencial, Corral de Mora (ZND-RE1) i sector Molivent (ZND-RE2), i quant al sòl industrial, amb la incorporació de l'existent en les normes subsidiàries com a sòl urbà, es classifica com a nou sòl urbanitzable industrial l'ampliació SO del polígon existent (ZND-IN1). La zonificació seria la següent:  
  
- ZND-RE1 Corral de Mora 5,8 Ha  
- ZND-RE2 Molivent. 3,0 Ha  
- ZND-IN1 Antiga Estació.   
  
Residencial  
El pla proposa la reordenació diferida del sector Molivent. Aquest sector manté la seua ordenació mentre no es produïsca la desafecció de la carretera nacional N-344, a partir d'aquesta podrà presentar-se un pla de desenvolupament que aprofite les possibilitats derivades de la desafecció sobre el seu perímetre exterior i opte al seu redisseny urbà. Les ordenances s'adapten als nous paràmetres que regulen l'edificació en el pla.  
Respecte al sector Corral de Mora, es manté a l'expectativa del seu desenvolupament, si bé s'aconsella la seua desclassificació parcial i el redisseny de manera que es resolga la vora urbana sense comprometre la qualitat de l'habitatge o el paisatge urbà, ateses les adverses condicions orogràfiques i acústiques.  
  
Industrial  
Respecte al nou sector I1 Antiga Estació, la previsió d'ampliar el sòl industrial se situa al sud del polígon existent de Sant Cristòfor, aquests terrenys es reclassifiquen a sòl urbanitzable industrial.  
La continuïtat i proximitat al nucli urbà permet acostar-hi l'activitat, d'altra banda, el seu desenvolupament en vessant cap a un vessant diferent del teixit residencial li atorga una afecció mínima visual i acústica, la seua cota més elevada permet independència respecte dels vents dominants.  
La seua configuració pròxima a les infraestructures ferroviàries i a l'autovia que travessen la foia de Manuel, preconfigura un paisatge encotillat alié a l'amplitud visual que l'envolta.  
Aquest sòl podrà ser objecte de desenvolupament mitjançant un Pla parcial una vegada es consolide el 85 % del sòl industrial previst per al polígon Sant Cristòfor sempre que s'haja urbanitzat al 100 %. El sector presenta risc d'inundació que requereix la creació de mota de protecció al costat de la canalització creada sobre el llit de l'antic traçat ferroviari, aquesta actuació és assumible per aquest i es concreta en la fitxa del sector.  
  
Sòl no urbanitzable.  
La zonificació del pla, que es planteja inicialment a partir de les unitats ambientals descrites en l'EATE, es concreta a partir de les diverses característiques del terreny en la zonificació següent:  
- ZRC-AG Zona rural comuna agropecuària.  
- ZRP-AG-AB Zona rural protecció especial. Agrícola abancalat.  
- ZRP-AG-FA Zona rural protecció especial. Agrícola fortament abancalat  
- ZRP-AG-RG Zona rural protecció especial. Agrícola regadiu.  
  
- ZRP-AG-SP Zona rural protecció especial. Agrícola suau pendent.  
- ZRP-AG-CL Zona rural protecció especial. Agrícola colls.  
  
- ZRP-AG-NFR Zona rural protecció especial. Natural-forestal.  
  
- ZRP-AG-HD Zona rural protecció especial. Afeccions hidràuliques.  
- ZRP-AF-CF Zona rural protecció especial. Afeccions comunicacions FFCC.  
- ZRP-AF-CC Zona rural protecció especial. Afeccions comunicacions carreteres.  
  
- L'increment important en la versió del Pla pel que fa a protecció proposada permetrà crear un marc de futur estable als usos incipients i coadjuvants a la regeneració i sostenibilitat del territori interior.  
  
- Es protegeixen els valors presents i potencials dels usos agrícoles, cultiu de vinya, fruiters (ametler, cirerer, olivera, garrofa, prunera) així com el seu paisatge, parcel·lació, bancals, murs de pedra i elements reciclats.  
· Es proposa el seu desenvolupament derivat de l'evolució cap a turisme d'interior que recupere el patrimoni arquitectònic existent, emprant els recursos turístics existents com ara rutes, patrimoni arqueològic, etnològic i llocs d'interés pròxims.  
- Així s'amplia la superfície de sòl no urbanitzable d'especial protecció, i es regulen aquells usos compatibles amb els valors presents, capaços d'induir activitat econòmica que d'una banda puga rescatar el patrimoni del procés de deterioració present i d'una altra consolidar la producció agrícola.  
- S'actualitza la protecció forestal als avanços registrats de la seua massa respecte a les NS99, s'integra la protecció de les àrees de jaciments arqueològics existents i sorgits en els últims estudis, preservant-los. Aquells visitables constitueixen un atractiu turístic i passen a entrellaçar-se amb la xarxa d'infraestructura verda proposada.  
  
- La proposta del Pla proposa la regulació de les activitats industrials presents en sòl no urbanitzable al nord de la població, l'àrea denominada polígon el Planet.  
· Regularització de l'activitat existent conforme a la intenció expressada en les normes subsidiàries, si bé no s'ha desenvolupat la urbanització en els 15 anys transcorreguts des de la seua aprovació per dificultats diverses.  
· Així es proposa la seua regularització mitjançant el mecanisme adequat a les condicions actuals i d'entorn, mitjançant la declaració d'interés comunitari en sòl no urbanitzable.  
· D'aquesta forma la garantia d'adequació de les instal·lacions i la seua connexió a les xarxes de servei es realitza de forma individualitzada, per activitat, evitant les dificultats esdevingudes.  
· Una vegada acabada la seua activitat, es considerarà la possible reconversió en equipaments amb un estudi previ.  
- Es manté una xicoteta superfície de SNUC pròxim a les infraestructures de comunicacions, antiga N-344, que d'acord amb l'EATE probablement serà cedida a l'administració autonòmica com a tram de connexió de les actuals carreteres amb codi CV.  
· Permet introduir activitats vinculades al territori i amb bona connectivitat, de manera que siga possible la seua implantació recolzant-se en l'existència de la gasolinera i restaurant que recentment han cessat la seua activitat.  
  
En el quadre següent es compara el planejament vigent enfront de l'alternativa triada, segons informació proporcionada en els quadres de superfícies de classificació i qualificació del sòl per al planejament vigent i el proposat presents tant en els plans com en l'estudi ambiental i territorial estratègic (pag. 41) com en la memòria justificativa (pag. 24-26) per a la proposta del Pla general.  
El resultat de tot això, es resumeix en el quadre de la pàgina següent.  
  
  
  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic  
D'acord amb el que s'ha vist anteriorment i segons s'assenyala en l'EATE i la proposta de versió preliminar del Pla general estructural, l'Ajuntament de la Font de la Figuera, en data 1 d'octubre de 2014, mitjançant acord plenari inicia la publicitat durant 45 dies de l'instrument de planejament, l'EATE i els estudis sectorials corresponents, i s'ha realitzat conforme al que s'estableix en l'article 53 de la LOTUP, mitjançant publicació en el DOGV el 4 de novembre de 2014. Durant aquest període es van rebre 9 al·legacions per part de públic interessat, i 20 informes d'administracions públiques.  
De les al·legacions plantejades, es fa referència a qüestions de delimitació de sòl urbà, traçat i obertura de vials, límits de parcel·les o qüestions normatives relacionades amb l'ordenació detallada. Les que fan referència a qüestions ambientals dins del PGE tenen relació amb el següent:  
- Condicions d'implantació de noves construccions i, especialment, habitatge familiar en sòl no urbanitzable.  
- Manteniment d'àrees de servei vinculades a vies de comunicació, situades en ZRP tant de protecció de carreteres com a agrícola.  
  
- Petició per a la consolidació del sòl corresponent a l'ampliació de la Cooperativa (amb DIC autoritzada) per a la seua consideració com a sòl urbà industrial.  
- Al·legacions sobre temes diversos d'un grup municipal sobre model territorial, pla de mobilitat i memòria de sostenibilitat econòmica.  
  
C.2) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
Com es va indicar anteriorment, l'òrgan promotor ha realitzat dues exposicions públiques de l'ISA i la versió preliminar del pla. Del resultat de la consulta a les administracions públiques afectades es determinen les qüestions que a continuació s'assenyalen i que han de ser incloses tant en l'expedient ambiental com en la versió preliminar del Pla:  
- ADIF. Gerència d'Àrea de Patrimoni i Urbanisme Est (14/11/14):  
  
· S'informa que d'acord amb les seues determinacions no s'observa l'incompliment de la legislació sectorial vigent (Llei 39/2003, de 17 de novembre) del sector ferroviari i Reglament de desenvolupament (RD 2387/2004, de 30 de desembre)  
  
- Direcció General de Comerç i Consum (19/11/14):  
· Quant a la distribució territorial dels usos terciaris, el comerç apareix integrat en zones residencials on actua com a element dinamitzador (p. ex. en el nucli històric tradicional), de manera que es dispose de comerç de proximitat i al servei dels clients, evitant els desplaçaments.  
  
· En les noves àrees industrials de sòl urbanitzable no apareix ni permés ni prohibit:  
1. S'ha d'evitar la convivència d'activitats comercials de venda al detall amb usos industrials en zones d'activitats productives (polígon industrial).  
2. El comerç al detall no pot ser una alternativa en cas d'ocupació parcial de sectors destinats a usos industrials No compatible.  
  
· En aquelles àrees industrials qualificades d'indústria lleugera (tallers, magatzems, indústria artesana) es podrà habilitar la implantació d'activitats detallistes.  
1. Que necessiten grans espais i tinguen sempre façana a diversos eixos viaris diferents.  
· Es tindrà en compte la Directriu 92.1 de la ETCV i els articles corresponents de la Llei de comerç, a fi d'aconseguir l'objectiu d'una planificació territorial equilibrada de les activitats comercials.  
  
· Igualment, d'acord amb l'art. 32.1 de la Llei de comerç: «[?] Els instruments de planejament urbanístic hauran de preveure, en la qualificació del sòl, l'ús comercial de forma diferenciada dins de la qualificació global de sòl terciari, incloent-hi una classificació d'activitats i de formats comercials».  
1. Per tant, dins dels usos terciaris el planejament haurà d'incorporar el d'ús al detall, diferenciat d'altres activitats econòmiques (p. ex. hostaleria)  
  
- Direcció General d'Obres Públiques (20/11/14):  
· L'informe de la Subdirecció General d'Infraestructures Públiques constata que no hi ha projectes de competència d'aquesta subdirecció general en l'àmbit del Pla general.  
  
- Diputació de València. Àrea de Carreteres (21/11/14):  
· S'informa que el Pla general estructural no afecta carreteres de titularitat provincial.  
(Nota: les carreteres de la xarxa local afectades -CV-660- són de titularitat autonòmica).  
  
- Direcció General d'Indústria. Servei Territorial. (26/09/13):  
· El servei competent informa que en fases posteriors corresponents al desenvolupament de projectes, s'exercirà, si escau, el control quant a seguretat industrial.  
  
- Direcció General de Qualitat Ambiental (03/12/14):  
· La documentació presentada en l'estudi acústic s'ajusta al que s'ha especificat en el Decret 104/2006, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
1. El pla parcial de desenvolupament de la zona d'ús industrial haurà d'incloure un estudi acústic, amb el nivell d'anàlisi que s'especifica en l'informe.  
  
- Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques (03/12/14):  
  
PAT Sectorial de Corredors d'Infraestructures  
· Encara que l'informe inclou l'afecció d'aquest document urbanístic, aquest va ser derogat després de la sentència del Tribunal Suprem de 28 de gener de 2015, per la qual cosa no es tindrà en compte aquesta part de l'informe, quant a la seua afecció al Pla general estructural.  
  
Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
·El model territorial proposat, corresponent a l'Alternativa 1, ha reduït considerablement la proposta de reclassificació presentada en la fase prèvia.  
Només es consideren tres sectors urbanitzables, dos residencials ja previstos en les normes subsidiàries vigents, i un altre industrial al sud del casc i com a ampliació de l'actual sòl urbà existent.  
  
 S.O. Proposat S.Urb. Proposat Proposta ETCV Existent SIOSE SU Surb NS  
Residencial 463.000 m² 88.500 m² (\*\*) 107.147 m² (\*) 330,873 m² 878.000 m²  
Activ. Econòmica 305.000 m² 151.000 m² (\*\*) 236.422 m² 478.492 m²   
Total segellat 768.000 m² 239.500 m² (\*\*) 343.569 m² 809.365 m² 878.000 m²  
  
  
(\*) S'ha considerat el teixit residencial de nucli i eixample.  
(\*\*) A aquesta superfície se li pot aplicar justificadament un coeficient de flexibilitat del 50 %.  
  
Es considera per tant que la proposta respon a les directrius de la ETCV quant a creixement de sòl segellat i model territorial proposat.  
  
  
- Direcció General d'Energia (12/12/14):  
· Entre les diferents consideracions a tindre en compte, l'informe indica que la Font de la Figuera compta amb infraestructures energètiques dependents de l'Estat (gasoducte de transport «Albacete-Montesa», a més d'una línia elèctrica de 400 kV.  
· Se suggereix que tant aquestes com la resta d'infraestructures energètiques s'incorporen a la cartografia.  
  
- Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències (15/12/14):  
· Risc d'inundacions: el terme municipal es veu afectat per risc d'inundació de nivells 4 a 6 i geomorfològica.  
1. El risc d'inundacions de nivell 6 afecta el sector urbanitzable industrial ZND-IN1 per al qual s'hauran d'assumir les directrius establides d'acord amb el PATRICOVA. El municipi té un nivell baix de risc d'inundacions.  
2. D'altra banda el municipi de la Font de la Figuera es troba en zona d'alerta del Pla de presa de la bassa de San Diego (situada al sud del terme municipal), la qual cosa fa necessària la redacció d'un Protocol d'actuació municipal per accident o trencament de la presa esmentada, que formarà part del Pla territorial municipal enfront d'emergències.  
  
· Risc de lliscaments: el terme municipal de la Font de la Figuera es troba afectat en diferents zones per risc baix, mitjà i alt.  
  
1. Malgrat el que s'ha indicat en la documentació, el risc de lliscament baix sí que afecta el sector urbanitzable ZND-RE2.  
S'haurà de corregir això i considerar que qualsevol actuació urbanística en la zona afectada necessitarà la realització d'estudis geotècnics.  
· Risc sísmic: el municipi té una acceleració sísmica de 0,07g i una intensitat sísmica de 7,5 (EMS) per a un període de retorn de 500 anys, per això caldrà elaborar un Pla d'actuació municipal enfront d'aqueix risc.  
· Risc ocasionat pel transport de mercaderies perilloses:  
1. En aquesta zona d'especial exposició es localitzen sectors urbanitzables residencials plantejats, per la qual cosa l'autoritat urbanística competent haurà de determinar els usos de sòl admissibles en les zones exposades a aquest risc.  
· Risc d'incendis forestals:  
1. S'han de reflectir en la cartografia els incendis patits pel municipi en els últims anys i s'indicarà que s'ha de tindre en compte la legislació de forests referent a aquestes zones.  
2. Es tindrà en compte la normativa de seguretat en execució d'obres i treballs (Decret 7/2004), el Pla de prevenció d'incendis forestals de la demarcació forestal de Xàtiva, així com les directrius del Codi Tècnic d'Edificació i del PATFOR respecte a les zones urbanitzades limítrofes amb sòl forestal.  
Es tindrà especialment en compte l'afecció al sector de sòl urbanitzable ZND-RE1.  
  
- Direcció General de Salut Pública (26/12/14):  
· L'informe se centra en aspectes genèrics i compliment normatiu quant a la qualitat d'aigua, el seu ús racional; adequació de la zonificació acústica als usos permesos, la delimitació d'àrees de sensibilitat acústica; l'afecció d'emissors radioelèctrics; comptar amb recursos hídrics suficients per als desenvolupaments previstos o el tractament controlat dels residus.  
  
- Ajuntament d'Almansa (30/12/14):  
· Es conclou que la proposta de planejament de la Font de la Figuera dóna continuïtat a la tipologia de planejament ja existent en el municipi d'Almansa i es proposa el manteniment com a zona rural de protecció especial natural-forestal per a les zones limítrofes del Paratge Natural del Turó de la Silla i de la Serra.  
  
- Ajuntament d'Enguera (30/12/14):  
· La conclusió de l'informe és que no es té res a objectar a la versió preliminar del Pla general estructural.  
  
- Servei d'Ordenació del Territori. PATRICOVA (07/01/15):  
· L'informe del servei competent conclou que la versió preliminar del Pla general de la Font de la Figuera està afectat per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions del PATRICOVA, complint les indicacions del dit informe, entre les quals es troben:  
  
1. S'hauria d'haver plasmat en els plans d'ordenació el sòl urbanitzable del planejament vigent sense programa aprovat, ja que té una regulació diferent en la normativa del PATRICOVA. S'entén que aquesta classificació no existeix i que la proposta es redueix a sòl urbà i a sòl urbanitzable de nova classificació (tres sectors de sòl urbanitzable: dos en els voltants del nucli urbà i un altre com a ampliació del polígon industrial existent).  
2. L'estudi d'inundabilitat es considera correcte i no s'estima necessari seguir el tràmit administratiu propi dels estudis d'inundabilitat.  
  
Els dos sectors propers al nucli urbà no es troben afectats per risc d'inundació.  
Quant a l'afecció del polígon industrial situat al sud i la seua confluència amb l'autovia A-33, de l'estudi plantejat en l'annex de drenatge d'aquesta infraestructura es conclou que a pesar que el drenatge transversal està sobredimensionat, de cara a la no inundabilitat del sector industrial, s'ha de realitzar la mota per qüestions de seguretat i per estar previst en l'estudi d'inundabilitat de la versió preliminar del Pla general.  
  
3. Respecte al sòl urbà, els ajuntaments han de verificar el risc d'inundació i prendre mesures d'acord amb l'art. 24 de PATRICOVA i en aquest cas ha de realitzar-se d'una forma especialment dedicada, segons l'informe.  
Es constata que una part del nucli urbà està plena d'activitats vulnerables enfront del risc d'inundació (pistes de tennis, p. ex.) però no comporten especial gravetat.  
Una altra qüestió és el pas de la carretera nacional N-344, amb un drenatge clarament insuficient, la qual cosa suposa que la carretera inferior que la travessa farà de drenatge i posarà en perill la seguretat de les persones que la travessen.  
S'hauran d'estudiar aquests aspectes de forma adequada i no estimada, com es fa en l'estudi presentat, per la qual cosa l'Ajuntament haurà de prendre decisions segons l'art. 24 del PATRICOVA i com a mínim, senyalitzar carrers i passos com a zones inundables d'acord amb l'art. 29 de la normativa de PATRICOVA.  
  
- Ajuntament de Fontanars dels Alforins (16/01/15):  
· La classificació en zones limítrofes és totalment compatible amb les vigents normes subsidiàries de planejament municipal i amb el Pla general en fase de tramitació.  
  
- Entitat de Sanejament. EPSAR (03/02/15):  
· L'informe en relació amb la capacitat del sistema de sanejament i depuració estableix que les aigües generades en el municipi de la Font de la Figuera són tractades pel seu propi sistema de sanejament i depuració, la titularitat del qual correspon a la Generalitat Valenciana i la seua gestió a la Diputació de València.  
· El sistema està dissenyat per a tractar 1.200 m³/dia, mentre que l'influent actual és de 470 m³/dia.  
· El desenvolupament complet de la figura de planejament generarà, una vegada desenvolupat íntegrament, un cabal d'aigua residual de 1.731,40 m³/dia que suposarà un increment de 1.261 m³/dia respecte a l'actualment generat.  
1. Per tant, supera la capacitat del sistema de depuració actual.  
· En la planificació d'obres de l'EPSAR no es preveuen actuacions en matèria de sanejament i depuració en el municipi de la Font de la Figuera.  
  
- Direcció General d'Indústria (13/02/15):  
· A la data de l'informe del servei competent, al terme municipal de la Font de la Figuera afecten els registres miners següents, que s'hauran d'arreplegar en el pla general:  
1. «Cerro el Saltador núm. 2437» Concessió directa (en tràmit)  
2. «La Frontera Dos núm. 3014» Permís d'investigació (en tràmit)  
  
3. «Aigües de Serra» Recurs de Secció B  
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (24/02/15):  
· S'informa favorablement sobre la proposta del Pla general de la Font de la Figuera:  
1. Afecció a DPH o a les seues zones de servitud i policia.  
Al marge de consideracions normatives i legals a tindre en compte, l'informe assenyala que tots els llits estan adequadament classificats com a sòl no urbanitzable protegit.  
2. Incidència en el règim de corrents.  
Els sectors de sòl urbanitzable no estan afectats per risc d'inundació, per la qual cosa no existeix incidència al règim de corrents.  
3. Disponibilitat de recursos hídrics.  
Segons l'informe i d'acord amb les dades del pla, la població potencial del municipi atenent el nombre d'habitatges totals és de 5.821 habitants, entre població fixa i estacional.  
L'Ajuntament de la Font de la Figuera és titular d'una concessió segons resolució de l'expedient 2007CP0260 per la qual s'atorga un volum de 300.000 m³/any per a proveïment d'una població de 2.233 habitants fixos i 4.500 estacionals, amb els quals seria possible atendre l'increment generat de la demanda.  
  
- Servei d'Infraestructures Educatives (17/04/15):  
· D'acord amb les consideracions incloses en el document del servei competent, s'estableixen les conclusions següents:  
1. S'haurà de justificar el nombre d'habitatges edificables en solars vacants en el sòl urbà i en l'àrea de gestió AG 2 de la zona ZUR-RE3 del nucli.  
2. S'haurà d'ampliar la parcel·la de 7.650 m² del centre actual fins a una superfície que permeta l'adequació del centre a 2 línies ampliable a 2 unitats. Si no és possible ampliar-la, es reservarà una parcel·la de reserva de superfície major de la mínima de 4.500 m², per a un centre d'1 línia (perfil 3I+6P) ampliable a 2 unitats.  
3. Les parcel·les que es qualifiquen d'equipament d'ús educatiu hauran de complir els requisits i normes urbanístiques establides en el Decret 104/2014, de 4 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova la norma tècnica en matèria de reserves dotacionals educatives.  
  
- Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (01/07/15):  
D'acord amb l'informe del servei competent, les determinacions finals que han d'incorporar-se a la proposta del Pla en matèria de paisatge i infraestructura verda són:  
· Integració de les determinacions de l'estudi de paisatge en el Pla general.  
· Compatibilitat amb els objectius i criteris estratègics de paisatge:  
  
1. Es completarà la caracterització del paisatge elaborant les fitxes dels recursos paisatgístics identificats.  
2. S'incorpora únicament la valoració obtinguda en el procés de participació pública.  
S'haurà de completar l'apartat 04.»Valoració del paisatge» determinant el valor de cada unitat de paisatge i recurs paisatgístic.  
3. En l'apartat 4.1.3. «Visibilitat» s'informa que no s'han incorporat a la VPP l'estudi de les conques visuals, per la qual cosa es realitzarà una anàlisi visual completa segons l'annex I de la LOTUP.  
4. S'elaborarà un Catàleg de paisatge, el contingut del qual formarà part del Catàleg de proteccions del Pla general (art. 42 de la LOTUP).  
  
Es puntualitza que no totes les afeccions visuals detectades en l'estudi de paisatge són pròpies de l'ordenació detallada per la qual cosa es tindran en compte en el Pla general estructural.  
5. Quant a la infraestructura verda:  
Terme municipal inclòs en l'àmbit dels PRR:  
«PRR-16. Gorges del Cabriol, Mola de Cortes i Massís del Caroig».  
  
«PRR-29. Vinyes de les Alcusses i els Alforins»  
Plans que defineixen la infraestructura verda:  
· Inclosos en la documentació del Pla general:   
- OE01.01.»Infraestructura verda. Terme municipal».  
- OE01.02.»Infraestructura verda. Àmbit urbà».  
Hauran de revisar-se substituint els indicadors com fletxes i línies amb determinat gruix (connector del paisatge, visual estructural), per una altra tipologia de representació tancada i fitada que permeta l'aplicació de la normativa que s'haurà d'establir per a la infraestructura verda quant a aquests elements.  
Una vegada s'haja elaborat el Catàleg de paisatge amb els paisatges de major valor, s'incorporaran a la infraestructura verda, així com les seues connexions ecològiques, funcionals, paisatgístiques i visuals.  
Es definiran les zones d'afecció visual lliures d'edificació a banda i banda de les principals vies de comunicació (A-33, A-35), definides a partir de la conca visual, intentant no cenyir-se exclusivament a les proteccions viàries establides.  
Es delimitaran zones d'afecció paisatgística entorn dels elements lineals que componen la infraestructura verda, a fi de crear àrees d'oci i d'esplai.  
Es té en compte el nou caràcter que tindrà l'N-344 en la seua transformació a «passeig-mirador».  
S'incorporaran a la infraestructura verda d'àmbit urbà les zones agrícoles pròximes a la vora urbana que formen la «Xarxa d'horts d'oci» que es defineix en l'art. 60 de les normes d'integració paisatgística.  
En les normes d'integració paisatgística s'inclouen totes les zones rurals de protecció especial, però en el pla aportat només es representa gràficament la natural-forestal, per la qual cosa haurà d'esmenar-se aquesta qüestió.  
Incorporar a la infraestructura verda almenys els espais definits en l'estudi de paisatge com de protecció especial grau 1 i grau 2.  
  
Ha de redactar-se una normativa específica per a les zones o elements que formen part de la infraestructura verda i no es corresponguen amb sòls protegits.  
6. S'esmenten programes de paisatge en les normes urbanístiques del Pla i, atés que formaran part de l'ordenació estructural del pla, cal aportar les fitxes d'aquests programes (com a fitxes independents o com a condicions per al desenvolupament en les fitxes dels diferents sectors.  
  
7. Respecte a ordenació del paisatge i les normes d'integració paisatgística (NIP), aquestes s'hauran d'incorporar a la normativa urbanística del Pla i es completaran i revisaran de la manera següent:  
- Sòl urbanitzable:  
· Les NIP establiran directrius per al posterior desenvolupament dels sectors proposats.  
Cal valorar la redelimitació del sector ZND-RE1, prenent com a límit l'assagador del Cabeçó i Lloma Alta, tal com proposa l'alternativa 2.  
Per a fer valer la via pecuària i garantir la seua integració urbanística, així com la continuïtat de la infraestructura verda.  
Les NIP fixaran condicionants per a l'elaboració d'una façana adequada de vora urbana cap a aqueix recorregut.  
· En el sector ZND-RE2 es garantirà la valoració del molí del Vent.  
  
- Sòl no urbanitzable:  
· S'establiran condicionants per a l'adequada integració paisatgística en el SNU de l'anterior polígon el Planet.  
  
- Subdirecció General de Planificació Logística i Seguretat (06/07/15):  
· L'informe del servei competent en planificació viària emet informe favorable condicionat al següent:  
1. Com a precedent, s'indica que el Pla general de la Font de la Figuera va obtindre informe desfavorable en data 23 d'octubre de 2012 (informe al document consultiu) basat en la necessitat de representar gràficament zones de protecció de carreteres en el terme municipal, a més de plantejar l'accés sud del sector industrial II a la xarxa principal de carreteres per la intersecció amb la CV-653 a l'enllaç sud de la variant.  
2. Respecte a les afeccions de les carreteres en la VPP, en general estan degudament assenyalades.  
Es recorda que les zones de protecció han de classificar-se com a espai lliure de reserva viària l'únic ús compatible de la qual és l'enjardinament.  
3. D'altra banda, respecte a l'accés al sector industrial, es proposa en el pla la connexió de l'autovia A-31 amb la zona industrial a través d'un enllaç pròxim a aquesta zona industrial, per a així reduir el trànsit de vehicles pesats per les carreteres del terme municipal.  
Sembla més raonable que aquesta connexió es realitze tal com es va exposar en l'informe anterior de 2012, és a dir, connectar el sector de nou desenvolupament amb l'A-31 a través de l'enllaç situat al sud del sector industrial.  
O en defecte d'això, aprofitant la carretera existent del carrer del Barranc situada a l'est del sector, condicionant-la per a aquest cas i connectant-la a l'enllaç de la A-31, situat en la part nord de la Font de la Figuera.  
Aquesta actuació de condicionament del carrer del Barranc, seria a càrrec de la zona de nou desenvolupament industrial Antiga Estació; en qualsevol cas, s'ha de rebutjar la possibilitat que circule el trànsit de vehicles pesats per l'anterior N-344, cosa incompatible amb una major integració urbana i un disseny més adequat a la via.  
C.3) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan ambiental  
Des de l'òrgan ambiental, una vegada revisat inicialment l'expedient ambiental i la versió preliminar del Pla remesa per l'Ajuntament de la Font de la Figuera, es va determinar la necessitat de realitzar algunes consultes, tal com queda reflectit en l'apartat A del present document.  
  
  
- Direcció General de Medi Natural (31/10/17):  
L'informe del servei competent en matèria de vida silvestre, estableix que el Pla general previst no planteja conflicte amb la RN2000 sempre que s'incloguen els espais naturals que en aquest informe es reflecteixen com a sòl no urbanitzable subjecte a protecció.  
  
- Servei d'Ordenació del Territori. PATRICOVA (19/04/18):   
En aquesta fase, el servei competent en matèria de risc d'inundació, torna a emetre informe tenint en compte tant l'estudi d'inundabilitat que acompanya el Pla general, com un estudi d'inundabilitat elaborat per la Universitat Politècnica de València (facilitat per l'Ajuntament) de data 5 de juny de 2017. De l'anàlisi de la documentació, la cartografia i tenint en compte l'evolució històrica de la implantació de les infraestructures i la seua afecció a l'esquema hidràulic que conformen els barrancs que conflueixen en la conca semiendorreica de la foia de Manuel, conclou que la versió preliminar del Pla general de la Font de la Figuera està afectat per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions del PATRICOVA, complint les indicacions del dit informe, entre les quals, pel que fa als escenaris plantejats en el Pla general, hi ha:  
  
1. Perquè el Pla general puga aprovar-se en aquest moment, haurà de preveure la desclassificació del sòl urbanitzable industrial, plantejat com a ampliació del polígon existent.  
Sense perjudici que es puga reconsiderar aquesta actuació quan es puga determinar la situació hidràulica real de la zona.  
Aquesta circumstància podrà preveure's en les directrius estratègiques de desenvolupament del mateix Pla.  
2. Quant al sòl urbà, es considera que en la situació actual, les obres de l'autovia continuen connectant els barrancs de Silla i dels Molins, ja que no es consideren adequades les rectificacions que s'han realitzat en aquests llits.  
Com s'indica en l'informe és una connexió que per a períodes curts i per a períodes de retorn llargs on no hi ha laminació, comporta un risc d'inundació molt significatiu per a les zones situades al voltant del barranc dels Molins.  
En el Pla general s'hauran de proposar les mesures oportunes sobre aquest tema i comunicar-ho al servei competent en matèria de risc d'inundació per a la seua validació final en la fase d'aprovació definitiva, tot això sobre la base de l'art. 20 de la normativa del PATRICOVA.  
  
- Subdirecció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (29/05/18):  
Segons l'informe del servei competent, les determinacions finals que han d'incorporar-se a la proposta del Pla en matèria de paisatge i infraestructura verda són:  
· Respecte a la revisió de l'estudi de paisatge i la integració de les seues determinacions en la documentació del pla, ni les normes d'integració paisatgística ni la proposta de programes de paisatge han sigut inclosos en la documentació corresponent amb eficàcia normativa del pla.  
Aquest requeriment té caràcter previ al que s'informarà en l'apartat següent.  
· Compatibilitat amb els objectius i criteris estratègics de paisatge:  
  
1. No es troben les fitxes de recursos paisatgístics que van ser sol·licitades, es va reiterar el requeriment a l'efecte de la conformació de la secció de paisatge del catàleg de proteccions i de la compleció de la infraestructura verda.  
2. El catàleg de proteccions aportat no conté secció de paisatge (segons l'art. 42 de la LOTUP) que ha de configurar-se amb les unitats i recursos paisatgístics de valor alt o molt alt.  
Ha de conformar-se la secció amb les fitxes dels elements catalogats i la normativa reguladora corresponent.  
3. Respecte a la infraestructura verda, cal considerar complits els requeriments de l'informe anterior, si bé s'efectuaran una sèrie de consideracions, com la compleció amb els elements identificats en estudi de paisatge o la necessària inclusió de la regulació normativa per a la IV que no disposa de regulació ambiental o cultural específica, entre altres assenyalades per l'informe.  
4. Es reitera igualment que han d'aportar-se les fitxes dels programes de paisatge a partir de les actuacions previstes en l'apartat 6.5 de l'estudi de paisatge, d'acord amb l'informe.  
5. Respecte a l'ordenació del paisatge i les normes d'integració paisatgística:  
Es reitera que les normes d'integració paisatgística hauran de ser integrades íntegrament en les normes urbanístiques del pla.  
Quant al sòl urbanitzable, es reitera la necessitat de concretar les normes d'integració paisatgística, no considera acceptable que es diferisquen a l'ordenació detallada, conforme l'art. 27 de la LOTUP.  
  
En l'àmbit ZND-RE1 serà necessari a més, establir condicions per a la integració i valoració de l'assagador del Cabeçó i Lloma Alta i per a la configuració de la vora urbana, i en el sector ZND-RE2, condicions per a la valoració del molí de Vent.  
Respecte al sòl no urbanitzable:  
Adequada integració paisatgística del polígon industrial el Planet.  
Vistes les modificacions introduïdes en els usos en les zones rurals i atés el valor paisatgístic dels sòls rurals del municipi, s'assenyala com no compatible l'ús d'habitatge de segona construcció en la zona rural protegida agrícola regadiu (ZRP AG-RG), considerant viable la rehabilitació de les existents.  
Per a la resta de zones rurals en les quals es permet l'ús d'habitatge de nova construcció, es considera necessari establir una parcel·la mínima d'acord amb la parcel·lació agrària existent (2,5 ha).  
Amb la finalitat d'aclarir i facilitar la interpretació del pla, seria convenient que es regulara amb aquest detall en totes les zones rurals els usos permesos, compatibles i prohibits.  
  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla.  
Inicialment, respecte a l'anàlisi dels efectes significatius de l'aplicació del Pla es valora positivament:  
- L'elaboració d'un document urbanístic que substituïsca el planejament vigent, estudie el territori, analitze les possibles afeccions i ordene les zones rurals.  
- L'adequació dels nous creixements a les previsions de la ETCV pansa per mantindre els previstos en les normes subsidiàries tant per a zona urbanitzada com de nou desenvolupament pel que fa a residencial, i delimitar el creixement del sòl industrial a l'ampliació del polígon existent.  
· Es valora molt positivament la consideració com a zona rural del sòl industrial (polígon industrial el Planet) situat al NE del nucli urbà, basat en criteris de protecció paisatgística i el progressiu trasllat de les indústries allí presents al sòl industrial existent o de nova creació.  
  
- Valorar dins del Pla general i consideració a mitjà i llarg termini la possibilitat de la desafectació de l'N-344 i la seua consideració com a element paisatgístic de primer ordre, tant a escala d'afecció visual com en la futura ordenació del nucli.  
- Desenvolupament de la infraestructura verda en el municipi com a element vertebrador del planejament.  
No obstant això, la seua definició gràfica tant en l'àmbit de nucli urbà com municipal (pla OE.01.1 i OE.01.02) haurà de traslladar-se a la memòria justificativa del Pla i a les normes urbanístiques, desenvolupant els elements que formen part d'aquesta infraestructura verda, d'acord amb les directrius que es proposen en l'EATE.  
  
  
Zones urbanitzades  
Considerant ja els possibles efectes significatius sobre zones urbanitzades, el Pla general manté pràcticament el sòl urbà existent a les normes subsidiàries, amb xicotetes encara que significatives diferències en el sòl urbà industrial.  
Envoltant la zona de nucli històric i fins al límit de l'N-344 se situen les zones ZUR.RE1 «Nucli urbà» i ZUR-R2 «Mirador Fondo», la condició de vora de les quals i la seua proximitat a l'N-344 ha demorat el seu desenvolupament, a l'espera de la desafectació d'aquesta via, la qual cosa suposarà una oportunitat d'adequar una vora urbana oberta a un paisatge rural de gran valor paisatgístic. En el cas del «Mirador Fondo», la qualificació passa a ser sòl urbà residencial el que fins hui en les normes subsidiàries corresponia al sòl industrial en el qual se situava l'antiga indústria de rajoleria i per al qual el PGE proposa un futur Pla de reforma interior. La zona ZUR-RE3 «Barri d'Espanya» d'habitatge extensiu situada en la vora SE es manté com a zona d'expansió residencial cap al polígon industrial, encara que està ocupada al 50 %.  
  
Com ja s'havia avançat, el sòl industrial sí que incorpora modificacions significatives, ja que mantenint el sòl corresponent al polígon industrial ZUR-IN1 «Mirabó-Sant Cristòfor» i a la cooperativa vinícola ZUR-IN2 «Cooperativa», s'introdueixen canvis que permeten l'ordenació de l'ús industrial (juntament amb el sòl urbanitzable previst) que es justifica ambientalment tenint en compte el següent:  
  
- El ZUR-IN1 corresponent al polígon industrial de Sant Cristòfor al sud-est del nucli urbà, incorpora com a sòl urbà el sòl urbanitzable industrial previst ja en les normes subsidiàries.  
- Aquest increment de sòl industrial es justificaria tant per l'increment de l'activitat industrial com pel trasllat progressiu de les indústries del polígon industrial el Planet al nord del nucli urbà i reclassificant el sòl a SNUP agrícola, proposa la consideració de les indústries existents com a DIC dins de SNU de forma transitòria.  
  
Es manté com a zona urbana el sòl urbà industrial corresponent a la cooperativa vinícola, encara que no obstant això el Pla general manté la qualificació de la zona rural corresponent a la DIC atorgada per a part de les instal·lacions en el SNU adjacent. Atés que és una instal·lació consolidada i existent, adjacent al nucli urbà, la seua vocació hauria de ser zona urbanitzada, classificada com a sòl urbà industrial. No obstant això, es considera compatible l'ordenació que planteja el PGE.  
  
  
Zones de nou desenvolupament  
Quant al sòl residencial, es mantenen els sòls urbanitzables de les normes subsidiàries per a les zones de nou desenvolupament i expansió urbana en el PGE:  
- ZND-RE1 «Corral de Mora»: d'acord amb el PGE manté la seua expectativa de desenvolupament, a l'espera de configurar vora urbana sense comprometre la qualitat de l'habitatge o el paisatge urbà, ateses les condicions orogràfiques i acústiques per la seua proximitat a la nova autovia A-33.  
- ZND-RE2 «Molivent»: manté la seua ordenació a l'espera de la desafectació de l'N-344 que permetrà el redisseny de tota la vora juntament amb les zones urbanitzades adjacents.  
  
Quant al sòl industrial, es crea una zona d'ampliació de l'actual polígon industrial de «Sant Cristòfor» aprofitant la proximitat de les vies de comunicació i els accessos, a fi de recollir tant la demanda futura com el trasllat de les indústries en sòls del municipi que passen a tindre caràcter rural protegit.  
  
Xarxa primària / Equipaments.  
La xarxa primària de dotacions ve definida adequadament en el PGE, tant en l'àmbit urbà (nucli i voltants) com a terme municipal, distingint:  
- Comunicacions.  
· Xarxa primària viària  
1. Urbana.  
2. Interurbana.  
· Xarxa primària ferroviària.  
- Zones verdes:  
· Parcs.  
· Jardins  
· Àrees de joc.  
- Equipaments:  
· Esportiu-recreatius.  
· Infraestructures-Servei urbà.  
· Administratiu-institucional.  
· Sanitari-assistencial.  
· Educatiu-cultural.  
  
No obstant això, respecte d'algun dels elements considerats, sobretot els equipaments cal fer les consideracions següents:  
1) Tant l'EDAR existent com la reserva prevista (PQI07) per a les seues futures ampliacions, es troben en la zona de policia del riu Cànyoles i afectades per risc d'inundabilitat, perillositat 6 i geomorfològica.  
  
Sobre aquest tema per a qualsevol tipus d'ampliació de la instal·lació existent s'haurà de sol·licitar informe als organismes competents en matèria de domini públic hidràulic i risc d'inundabilitat.  
2) Quant a l'abocador d'inerts existent (PQI08), situat en SNU protegit s'haurà de documentar la seua situació legal i la seua consideració com a equipament dins del planejament.  
3) La reserva per a abocador d'inerts (PQI15) al costat del riu Cànyoles, es troba dins de la zona de policia, per la qual cosa caldrà que l'organisme de conca autoritze aquesta activitat, a més de justificar la seua consideració com a equipament dins del planejament, així com la seua viabilitat dins d'una zona considerada com a sòl protegit agrícola dins del planejament.  
  
Zones rurals  
Una de les apostes més importants de la proposta de PGE és l'elevat grau de protecció de les zones rurals, que té com a conseqüència que tan sols es considere com a sòl no urbanitzable comú, una xicoteta superfície zonificada com a zona rural comuna agropecuària ZRC-AG, encaixades al sud-oest del nucli urbà entre el traçat ferroviari i la carretera N-344, on ja se situa una gasolinera i on només es permet l'ús agrícola i les construccions associades, sense que estiga permés qualsevol altre ús, especialment habitatge unifamiliar i terciari. Aquesta opció per restringir tant el SNUC i establir zones rurals amb usos tant propis del SNU (agropecuari) com els excepcionals de l'art. 197 de la LOTUP, sempre que siguen compatibles, tindrà com a conseqüència, que atés el nivell de protecció donat a la majoria del SNU s'haja de definir amb precisió en les normes urbanístiques del PGE la compatibilitat d'usos en les zones rurals protegides, tal com les defineix el pla.  
  
L'opció del PGE de protegir en tal mesura la zona rural, mitjançant sòl rural de protecció especial, s'ha de cenyir a les especificacions de l'art. 26.c) de la LOTUP, mentre que per valors ambientals, paisatgístic, culturals o econòmics, o per la presència de riscos naturals o induïts, necessiten bé l'aplicació de la legislació sectorial, bé l'establiment de normatives o zonificacions que milloren la seua protecció i gestió.  
  
Els usos, obres, instal·lacions i activitats que s'implanten, d'acord amb la LOTUP, hauran d'estar previstes en el planejament per ser compatibles amb el manteniment, conservació, millora, aprofitament i valoració dels recursos protegits, igual que es permetrà la implantació de les que siguen necessàries per a limitar els riscos.  
  
En aquest tipus de sòl sotmés a especial protecció les activitats que es prevegen en el pla estaran relacionades amb la utilització, aprofitament o captura de recursos naturals, que no generen impacte sobre el medi ambient, s'integren en el paisatge, tinguen interés públic i social compatible amb els valors que es pretén protegir i que puguen veure's afectats.  
En l'EATE es realitza una definició de les unitats ambientals, que si bé no correspon exactament amb la zonificació del sòl rural, sí que defineix el caràcter eminentment forestal del nord i oest del municipi, i el caràcter agrícola del sud i est, tot això interceptat per les diferents infraestructures, que sembla ser en el que es basa la proposta per a la zonificació que a continuació s'analitza.  
Amb aquests pressupòsits, passem analitzar la zonificació en el sòl rural, atenent la seua ordenació, usos i instal·lacions previstes segons el pla.  
El PGE no recull els possibles nuclis d'habitatges consolidats que puguen ser sotmesos a minimització d'impactes en el SNU d'acord amb l'art. 210 de la LOTUP, per això, si n'hi ha, han d'identificar-se en el PGE i incorporar a la normativa la necessitat de la seua minimització en el termini que es determine a través d'un PGE.  
  
Zona rural comuna (ZRC)  
Es limita a xicotetes superfícies al sud-oest i nord del nucli urbà  
- El ZRC abasta un sòl de reduïdes dimensions en el qual, fins i tot sent factible, l'ús agrícola es veu constret tant per la superfície com per la intersecció d'infraestructures viàries i de FFCC. En les normes urbanístiques s'hi permeten determinats usos dels inclosos en la LOTUP (amb les corresponents condicions d'ús i edificacions) la qual cosa mereixerà una atenció específica a la compatibilitat d'aquests.   
- S'estableix com a ús dominant l'agrícola i es permeten les construccions vinculades (casetes de reg, ferramentes, magatzems, ús recreatiu i científic (associat a l'agrícola s'entén), així com la transformació i comercialització de productes agrícoles.  
- Es prohibeix l'habitatge rural i el terciari hoteler (excepte la rehabilitació dels edificis existents). (S'entén, i així s'ha de traslladar en les normes urbanístiques, que en aquest sòl estan prohibits igualment els altres usos de l'art. 197 de la LOTUP).  
- La resta d'usos no esmentats expressament es considerarà prohibit.  
Addicionalment, en les normes urbanístiques no es fa cap referència a la superfície de SNUC que es manté de l'actual planejament, que incorpora la DIC de l'ampliació de les instal·lacions de la Cooperativa, l'ús de la qual haurà de ser incorporat com a compatible en les normes urbanístiques.  
Des del punt de vista ambiental, entenem que el municipi manté com a ZRC únicament aquesta superfície residual, que bàsicament tindrà un ús agrícola (de baix rendiment) i l'industrial i de serveis associat a les instal·lacions existents.  
  
Zona rural protegida. Agrícola abancalat (ZRP AG-AB)  
Correspon a la unitat ambiental de sòl agrícola, que incorpora els sòls de valor agrològic, i se situa en la vall del Cànyoles i en l'entorn de les vies de comunicació en la zona plana central del terme municipal.  
  
- El ZRP AG-AB té com a ús dominant l'agrícola i l'agroforestal, està permesa la implantació de dotacions públiques i privades de caràcter singular i estratègic associades a mesures de preservació i recuperació de l'activitat agrícola. Aquestes dotacions no apareixen definides en les normes urbanístiques, per això se cenyirà de forma restrictiva exclusivament a les associades a l'ús agrícola, no altres usos industrials o de serveis, mentre no estiguen definits i per tant puguen ser avaluats ambientalment.  
- Es considera compatible la restauració d'habitatge aïllat (ja existent) però no es delimita la possible ampliació (si escau) que en tot cas es limitarà a un 20 % de la superfície.  
· No es consideren per tant habitatges de nova planta, que no apareixen com permesos, si bé es vinculen a l'activitat agrícola, qüestió aquesta ja no recollida en la normativa vigent.  
- L'ús ramader estarà prohibit, la qual cosa és compatible ambientalment amb la proximitat a la xarxa hidrogràfica que travessa la zona o la proximitat al nucli urbà.  
· No obstant això, les normes urbanístiques permeten el pasturatge de bestiar no estabulat.  
- Condicions generals per a les construccions i obres vinculades al sector primari:  
· Parcel·la mínima: 3 ha.  
· Superfície de la parcel·la lliure de construcció o edificació: 97 %  
· Superfície de sostre màxima: 4 % (Sense superar els 600 m²)  
· Hauran de comptar amb informe previ de la conselleria competent en matèria d'agricultura.  
- Quant a aquestes condicions d'instal·lacions i construccions, es limiten a les de més de 20 m² de superfície, no es fa cap acotació a les de menor superfície. Entenent per tals les casetes de ferramentes, es limitaran aquestes condicions d'edificació per a construccions de més de 10 m².  
- Condicions generals per a les construccions degudes a usos compatibles:  
· Parcel·la mínima: 3 ha  
· Superfície màxima ocupada (fins i tot usos auxiliars): 2 %.  
· Superfície màxima ocupada per edificació: 0,5 %.  
- La resta d'usos no esmentats expressament es considerarà no permés.  
  
Zona rural protegida agrícola. Fortament abancalat (ZRP AG-FA)  
  
En gran part correspon a la unitat ambiental d'agroforestal abancalat, situat en els contraforts del pic Capurutxo, així com la unitat hidroforestal que forma el barranc de Molins al costat del nucli urbà de la Font de la Figuera.  
- El ZRP AG-FA té com a usos globals l'agrícola i l'agroforestal, estan permeses les instal·lacions i obres compatibles amb aquests usos.  
  
- Com a ús compatible s'estableix el pasturatge de bestiar no estabulat, si bé es prohibeix l'ús ramader intensiu.  
- No es considera explícitament compatible l'habitatge aïllat, si bé es parla d'habitatges en les condicions d'edificació, per la qual cosa s'entén referit a la restauració de les existents.  
- Condicions generals per a les construccions i obres vinculades al sector primari:  
· Parcel·la mínima: 6 ha.  
· Superfície de la parcel·la lliure de construcció o edificació: 97 %.  
· Superfície de sostre màxima: 4 % (Sense superar els 600 m²).  
· Hauran de comptar amb informe previ de la conselleria competent en matèria d'agricultura.  
- Quant a aquestes condicions d'instal·lacions i construccions, es limiten a les de més de 20 m² de superfície, no fa cap acotació a les de menor superfície. Entenent per tals les casetes de ferramentes, es limitaran aquestes condicions d'edificació per a construccions de més de 10 m².  
- La resta d'usos no esmentats expressament es considerarà no permés.  
  
Zona rural protegida. Agrícola regadiu (ZRP AG-RG)  
Correspon al sòl de vega de valor agrològic i paisatgístic, situat en la vall del riu Cànyoles, limitat per aquest riu, l'N-344 i la via del ferrocarril, en la part central del municipi, que considera part de la unitat ambiental agrícola (UE-5), com a part de la unitat agroforestal (UE-9) de l'ES del municipi, en una zona de baixa vulnerabilitat als aqüífers amb la qual cosa l'ús agropecuari és compatible.  
- El ZRP AG-RG té com a ús dominant l'agrícola i l'agroforestal.  
  
- El PGE estableix com a usos permesos una sèrie d'usos diferents la compatibilitat dels quals ha de ser considerada:  
· Agropecuari: compatible amb les instal·lacions ja existents, que no podran ampliar-se, si se situen a menys de la distància mínima al nucli urbà (no definida en les normes subsidiàries) marcada per a les noves explotacions i que ha de ser:  
- 1.000 metres a sòl residencial en el cas de granges porcines.  
- 500 metres per a la resta.  
Tot això llevat que es determine mitjançant estudi olfactomètric que aquestes distàncies poden reduir-se.  
· Habitatge aïllat i familiar: segons les normes urbanístiques d'acord amb l'art. 197.b de la LOTUP, si bé atesa la singularitat de la zona a efectes paisatgístics i per la seua proximitat al nucli urbà, es consideraran tan sols les ja existents, ja que les mateixes normes urbanístiques prohibeixen l'ús residencial.  
De fet aquest PGE reconeix la saturació d'habitatge en aquesta àrea i limita la construcció de nous habitatges a un radi d'1,5 km del nucli urbà, si queden a menys de 400 m de qualsevol edificació que supere els 20 m².  
Amb això, el PGE haurà d'establir les zones del municipi susceptibles d'expedient de minimització d'impacte territorial, que haurà de desenvolupar-se a posteriori amb el pla especial corresponent.  
· Allotjament turístic i restauració, centre recreatiu públic: es reconeix l'ús per a la dinamització, gaudi i aprofitament col·lectiu del paisatge (establiments de restauració, hotels rurals i botigues d'artesania), si bé solament es considerarà aquest ús en construccions ja existents i degudament legalitzades en les condicions que estableix el PGE, ja que les mateixes normes urbanístiques seguidament prohibeixen l'ús terciari.  
Excepcionalment el PGE estableix unes condicions d'autorització per a edificacions de nova planta destinades a aquests usos, sempre que se substituïsquen edificacions impròpies de la zona rural i es justifique la millora paisatgística.  
· Ús industrial: en aquest sòl, al costat del nucli urbà s'estableixen una sèrie d'indústries, situades en el que les normes subsidiàries establien com a sòl urbà industrial i que ara passa a SNUP. Per a aquestes el PGE estableix una transitorietat en la qual, per a no quedar fora d'ordenació, haurien de sol·licitar la seua declaració d'interés comunitari, mentre es planifica el seu trasllat a nou sòl industrial.  
El PGE haurà de determinar en les seues condicions de desenvolupament, el termini màxim perquè aquestes indústries es traslladen a sòl industrial.  
- Condicions generals per a les construccions i obres vinculades al sector primari:  
· Parcel·la mínima: 2 ha.  
· Superfície de la parcel·la lliure de construcció o edificació: 98 %.  
· Superfície de sostre màxima: 2 % (Sense superar els 4 00 m²).  
· Hauran de comptar amb informe previ de la conselleria competent en matèria d'agricultura.  
- Qualsevol de les autoritzacions per a construccions i instal·lacions previstes en aquesta tipologia hauran de comptar amb l'estudi d'integració paisatgística corresponent.  
- Quant a aquestes condicions d'instal·lacions i construccions, es limiten a les de més de 20 m² de superfície. Per a les de menor superfície, vinculades al sector primari, estableix una llicència municipal directa. En tot cas, entenent per tals les casetes de ferramentes, es limitaran aquestes condicions d'edificació per a construccions de més de 10 m².  
  
- La resta d'usos no esmentats expressament es considerarà no permés.  
  
Zona rural protegida. Agrícola suau pendent (ZRP AG-SP)  
Recull tot el sòl agrícola de secà i l'agroforestal amb predominança de vinyes, al sud del municipi, limitat per la via del ferrocarril i la carretera CV-660  
€ El ZRP AG-SP té com a ús dominant l'agrícola.  
- El PGE estableix com a usos permesos una sèrie d'usos diferents la compatibilitat dels quals ha de ser considerada:  
· Habitatge aïllat i familiar: segons les normes urbanístiques l'ús residencial NO està permés. La rehabilitació d'habitatges existents es considerarà autoritzable amb condicions específiques que integren l'existent.  
· Allotjament turístic i restauració: es reconeix l'ús per a la dinamització, gaudi i aprofitament col·lectiu del paisatge (establiments de restauració, hotels rurals, almàsseres, cellers i botigues d'artesania), si bé solament es considerarà aquest ús en construccions ja existents a restaurar (juntament amb el seu entorn) en les condicions que estableix el PGE, ja que les mateixes normes urbanístiques seguidament prohibeixen l'ús terciari i industrial de nova construcció.  
Excepcionalment el PGE estableix unes condicions d'autorització per a edificacions de nova planta destinades a aquests usos, sempre que se substituïsquen edificacions impròpies de la zona rural i es justifique la millora paisatgística que comporte l'actuació.  
- Encara que no es considera expressament l'ús ramader, tampoc es prohibeix, per tant podria considerar-se permés considerant unes distàncies mínimes a sòls residencials de 1000 m per a bestiar porcí i 500 m per a la resta, incloent-hi les existents, que no podran ampliar-se.  
  
- Condicions generals per a les construccions i obres vinculades al sector primari:  
· Parcel·la mínima: 7 ha  
· Superfície de la parcel·la lliure de construcció o edificació: 99,5 %.  
· Superfície de sostre màxima: 1 % (Sense superar els 1.500 m². Aquesta condició sembla incompatible amb l'1 % de superfície màxima de sostre).  
· L'habitatge (rehabilitat, se suposa, no es permet obra nova) no podrà excedir de 400 m²  
· Hauran de comptar amb informe previ de la conselleria competent en matèria d'agricultura.  
- Qualsevol de les autoritzacions per a construccions i instal·lacions previstes en aquesta tipologia hauran de comptar amb l'estudi d'integració paisatgística corresponent.  
- Quant a aquestes condicions d'instal·lacions i construccions, es limiten a les de més de 20 m² de superfície. Per a les de menor superfície, vinculades al sector primari, estableix una llicència municipal directa. En tot cas, entenent per tals les casetes de ferramentes, es limitaran aquestes condicions d'edificació per a construccions de més de 10 m².  
  
- La resta d'usos no esmentats expressament es considerarà no permés.  
  
Zona rural protegida. Agrícola colls (ZRP AG-CL)  
Correspon a la unitat ambiental d'agroforestal abancalat, en la part SE del terme municipal, des de la línia de FFCC al nord, la CV-660 a l'oest i el límit amb Fontanars dels Alforins al sud, és juntament amb el sòl anterior la connexió cap als Alforins, com a nexe de la producció vitivinícola de la zona.  
En conseqüència, el ZRP AG-SP té com a ús dominant l'agrícola.  
  
El PGE estableix com a usos permesos una sèrie d'usos diferents la compatibilitat dels quals ha de ser considerada:  
· Habitatge aïllat i familiar: segons les normes urbanístiques l'ús residencial NO està permés. La rehabilitació d'habitatges existents es considerarà autoritzable amb condicions específiques que integren l'existent.  
· Allotjament turístic i restauració: es reconeix l'ús per a la dinamització, gaudi i aprofitament col·lectiu del paisatge (establiments de restauració, hotels rurals, almàsseres, cellers i botigues d'artesania), si bé solament es considerarà aquest ús en construccions ja existents a restaurar (juntament amb el seu entorn) en les condicions que estableix el PGE, ja que les mateixes normes urbanístiques seguidament prohibeixen l'ús terciari i industrial.  
Excepcionalment el PGE estableix unes condicions d'autorització per a edificacions de nova planta destinades a aquests usos, sempre que se substituïsquen edificacions impròpies de la zona rural i es justifique la millora paisatgística que comporte l'actuació.  
Encara que no es considera expressament l'ús ramader, tampoc es prohibeix, per tant podria considerar-se permés considerant unes distàncies mínimes a sòls residencials de 1000 m per a bestiar porcí i 500 m per a la resta, incloent-hi les existents, que no podran ampliar-se.  
  
Condicions generals per a les construccions i obres vinculades al sector primari:  
· Parcel·la mínima: 7 ha.  
· Superfície de la parcel·la lliure de construcció o edificació: 99,5 %.  
· Superfície de sostre màxima: 1 % (Sense superar els 1.500 m². Aquesta condició sembla incompatible amb l'1 % de superfície màxima de sostre).  
· L'habitatge (rehabilitada, se suposa, no es permet obra nova) no podrà excedir de 400 m².  
· Hauran de comptar amb informe previ de la conselleria competent en matèria d'agricultura.  
Qualsevol de les autoritzacions per a construccions i instal·lacions previstes en aquesta tipologia hauran de comptar amb l'estudi d'integració paisatgística corresponent.  
Quant a aquestes condicions d'instal·lacions i construccions, es limiten a les de més de 20 m² de superfície. Per a les de menor superfície, vinculades al sector primari, estableix una llicència municipal directa. En tot cas, entenent per tals les casetes de ferramentes, es limitaran aquestes condicions d'edificació per a construccions de més de 10 m².  
  
La resta d'usos no esmentats expressament es considerarà no permés.  
  
  
  
Zona rural protegida. Forestal (ZRP NFR)  
Comprén la part nord i oest del terme municipal, engloba tant la unitat ambiental forestal com les agroforestals amb cultius de secà (cereal i olivera) en una superfície de 4578 ha.  
El ZRP AG-SP té com a ús global el natural-forestal i agroforestal.  
  
El PGE estableix com a usos permesos una sèrie d'usos diferents la compatibilitat dels quals ha de ser considerada:  
· Habitatge aïllat i familiar: segons les normes urbanístiques l'ús residencial NO està permés. La rehabilitació d'habitatges existents es considerarà autoritzable amb condicions específiques (definides en les normes urbanístiques) que integren l'existent.  
· S'admetran nous usos que contribuïsquen a la dinamització, gaudi i aprofitament col·lectiu del paisatge (establiments de restauració, hotels rurals, almàsseres, cellers i botigues d'artesania), si bé solament es considerarà aquest ús en construccions ja existents a restaurar (juntament amb el seu entorn) en les condicions que estableix el PGE.  
  
Excepcionalment el PGE estableix unes condicions d'autorització per a edificacions de nova planta destinades a aquests usos, sempre que se substituïsquen edificacions impròpies de la zona rural i es justifique la millora paisatgística que comporte l'actuació.  
Condicions generals per a les construccions i obres vinculades al sector primari:  
· Parcel·la mínima: 7 ha.  
· Superfície de la parcel·la lliure de construcció o edificació: 99,5 %.  
· Superfície de sostre màxima: 1 % (Sense superar els 1.500 m². Aquesta condició sembla incompatible amb l'1 % de superfície màxima de sostre).  
· L'habitatge (rehabilitada, se suposa, no es permet obra nova) no podrà excedir de 400 m².  
· Hauran de comptar amb informe previ de la conselleria competent en matèria d'agricultura.  
Qualsevol de les autoritzacions per a construccions i instal·lacions previstes en aquesta tipologia hauran de comptar amb l'estudi d'integració paisatgística corresponent.  
Quant a aquestes condicions d'instal·lacions i construccions, es limiten a les de més de 20 m² de superfície. Per a les de menor superfície, vinculades al sector primari, estableix una llicència municipal directa. En tot cas, entenent per tals les casetes de ferramentes, es limitaran aquestes condicions d'edificació per a construccions de més de 10 m².  
  
Condicions generals per a les construccions degudes a usos compatibles:  
· Parcel·la mínima: 20 ha.  
· Superfície màxima ocupada (fins i tot usos auxiliars): 1 %.  
· Superfície màxima ocupada per edificació: 0,1 %.  
La resta d'usos no esmentats expressament es considerarà no permés.  
  
Com a zona rural protegida i sotmeses a la seua legislació sectorial corresponent, es consideren dins del PGE amb les seues limitacions corresponents:  
- Zona rural protegida. Afeccions hidràuliques (ZRP AF-HD)  
· Àrea protegida de llits i barrancs.  
- Zona rural protegida. Afeccions comunicacions (ZRP AF-CC)  
· Zones afectades per les diferents infraestructures de comunicació supramunicipal (carreteres i FFCC).  
  
Respecte a la infraestructura verda, es defineix aquesta tant a escala municipal (pla OE1.01) com el detall en l'àmbit urbà i el seu entorn immediat (pla OE1.02). En les normes urbanístiques es defineixen directrius de zonificació i delimitació d'aquesta, si bé es troba a faltar la consideració i detall dels elements que la integren dins del PGE, basant-se en el contingut de l'estudi de paisatge.  
Des del punt de vista del paisatge i infraestructura verda, s'atendran les determinacions de l'informe del servei competent de maig de 2018 a l'última proposta presentada, atenent especialment la integració de la normativa urbanística en el Pla i la consideració de la secció paisatgística en el Catàleg de proteccions, d'acord amb l'art. 42 de la LOTUP, entre unes altres que s'exposen.  
Des del punt de vista d'afecció a la Xarxa Natura 2000 (LIC «Serra d'Enguera»), així com a la microreserva «El Capurutxo», si es mantenen les directrius de l'informe del servei competent, no plantejarà conflicte amb aquesta.  
El Catàleg de proteccions només disposa de la secció patrimonial, no està complet conforme a l'art. 42 de la LOTUP (falten les seccions paisatgística i de patrimoni natural). No obstant això, encara que com indica l'informe del servei competent en matèria de paisatge, aquestes seccions hauran de completar-se d'acord amb la legislació, d'acord amb els informes sectorials rebuts, des del punt de vista de l'avaluació ambiental no es refereix la seua inviabilitat per a la proposta de Pla general presentada.  
En matèria de protecció del domini públic hidràulic i existència de recursos hídrics, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer informa favorablement sobre el Pla general quant a la protecció dels llits i l'ocupació de la zona de domini públic.  
Pel que fa a la disponibilitat del recurs hídric es troba disponible en quantitat i qualitat, amb una concessió en vigor que possibilita l'increment generat per la proposta del PGE.  
En matèria de risc d'inundabilitat, el servei competent en matèria d'inundació, després de la revisió de la cartografia d'inundabilitat i els diferents estudis presentats, determina que el sòl urbanitzable industrial proposat ZND-I1 «Antiga Estació» (SNU en les actuals normes subsidiàries) no pot classificar-se com a tal d'acord amb la normativa de PATRICOVA en estar exposat a risc d'inundació.  
A més, en sòl urbà i per a la situació actual en què les obres de l'autovia connecten els barrancs de Silla i Molins, el servei competent no considera adequades les rectificacions realitzades perquè comporten un risc d'inundació molt significatiu en les zones situades al voltant del barranc de Molins. Per això en el PGE hauran de proposar-se mesures oportunes sobre les quals haurà d'informar el servei competent en matèria de risc d'inundació abans de l'aprovació definitiva del pla.  
  
Quant a les explotacions mineres, el PGE no reflecteix en l'ordenació la seua ubicació, ni les normes urbanístiques estableixen dins de la seua zonificació aquest ús, que d'acord amb l'art.122 de la Llei de mines no pot prohibir-se de forma genèrica en l'àmbit del municipi i en tot cas ha de motivar-se. En aquest sentit l'informe de l'òrgan competent estableix tres registres miners:  
  
- «Cerro El Saltador» (núm. 2437) Concessió directa (En tràmit)  
Aquesta concessió minera compta amb una explotació directa situada en el terme municipal de Villena, per la qual cosa l'ús a la Font de la Figuera, en sòl no urbanitzable protegit, no està permés de forma directa, sinó que en cas d'explotació haurà d'estar subjecte a un pla especial que determine la compatibilitat de l'ús de la futura explotació amb els valors ambientals.  
- «La Frontera Dos «(núm. 3014) Permís d'investigació (En tràmit)  
· Concessió minera que ocupa 32 quadrícules, per a permís d'investigació, que en funció dels seus resultats, s'haurà de delimitar i valorar l'existència del recurs i la seua compatibilitat amb els valors ambientals i per tant subjecte a la tramitació a través d'un pla especial.  
  
- «Aigües de Serra» Recurs secció B  
· El cadastre miner en l'actualitat assenyala aquest com autoritzat i afig com autoritzat el registre «La Font» també com a aigua mineral natural.  
  
En el PGE no queden clares les dues ubicacions considerades com a abocador d'inerts, que semblen estar generades per un ús extractiu previ (es desconeix si ja conclòs o en actiu). Sobretot en el cas de l'abocador identificat com a equipament PQI15, al costat del riu Cànyoles, que a més de justificar la seua consideració com a equipament públic (com ja es va indicar anteriorment) ha de comptar amb l'autorització de l'organisme de conca en trobar-se en la zona de policia i en un àmbit sensible des del punt de vista paisatgístic.  
L'EDAR del municipi en principi forma part del sistema de sanejament i depuració del municipi dissenyat per a 1.200 m²/dia. Com indica l'informe del servei competent, el desenvolupament total del planejament proposat aniria a un cabal d'aigua residual de 1.731,4 m³/dia. Com que, com a conseqüència de les determinacions de la declaració ambiental i territorial estratègica, és possible una reducció de la superfície de sòl urbanitzable, ha d'obtindre's informe favorable respecte a la capacitat de sanejament, i en tot cas, ajustar aquesta a les directrius de desenvolupament del pla.  
D'acord amb les peticions de l'informe de la Direcció General d'Energia, s'ha incorporat a la cartografia de serveis urbanístics (pla I11.00) la línia elèctrica de 400kV, però no així el gasoducte de transport «Albacete-Montesa», el qual s'haurà d'incorporar-hi.  
Respecte al sistema viari, l'informe del servei competent en matèria de planificació viària d'àmbit autonòmic emet l'informe favorable condicionat, amb les deficiències prèvies respecte a la grafia de les zones de protecció de carretera i els accessos a diverses zones industrials.  
  
Quant a les zones d'afecció es recullen en el plànol OE04.01 «Perímetres de protecció i afeccions. Terme municipal» i en el plànol OE04.01 «Perímetres de protecció i afeccions. Àmbit urbà», mentre que els accessos també s'hi recullen, si bé els definitius quedaran supeditats a l'ordenació que es derive del present informe, per la qual cosa abans de l'aprovació definitiva s'haurà de comptar amb el vistiplau del Ministeri de Foment, com a gestor de les vies més importants que travessen el terme municipal.  
No s'ha obtingut informe respecte a l'estudi de mobilitat i transport del PGE.  
En matèria de contaminació acústica, l'estudi acústic presentat com a documentació annexa al PGE, s'ajusta a la normativa vigent, no obstant això s'assenyala que el planejament de desenvolupament, sobretot en zona industrial, haurà d'incorporar l'estudi acústic particularitzat.  
Pel que fa a instal·lacions educatives i la seua previsió, s'hauran d'ajustar a l'informe del servei competent i a les seues conclusions a fi d'ajustar la població prevista, la ubicació i ampliació de les instal·lacions futures, així com el compliment de l'equipament dels requisits de la normativa tècnica del Decret 104/2014.  
En el cas de policia sanitària mortuòria, no s'adverteix que al voltant del cementeri i de les seues futures ampliacions, es reserve una franja de sòl dotacional de 25 m en el perímetre del cementeri d'acord amb les disposicions i articulat del capítol VII del Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. Haurà, doncs, de corregir-se aquesta circumstància en el PGE i ampliar la zona dotacional amb la superfície corresponent al perímetre de protecció.  
Finalment, respecte a la consideració de l'àmbit comercial en el planejament, la Direcció General de Comerç i Consum, com a competent en la matèria, desenvolupa en el seu informe una sèrie de determinacions relatives bàsicament a la dinamització del comerç en els sòls urbans, la seua incompatibilitat (al detall) dins de les zones industrials (excepte en el cas d'indústria lleugera, com ara tallers i indústria artesana, que necessiten grans espais i amb façana a diversos eixos viaris), així com la diferenciació de l'ús comercial dins de la qualificació de sòls terciaris en el planejament.  
  
E) Acciones de seguiment de l'aplicació del planejament.  
D'acord amb l'art. 56.3 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, «L'òrgan promotor, en col·laboració amb l'òrgan ambiental i territorial, haurà de realitzar un seguiment dels efectes en el medi ambient i el territori derivats de l'aplicació del pla o programa, per a la ràpida detecció d'efectes adversos no previstos en aquest. En el cas dels plans urbanístics i territorials, amb aquest fi l'òrgan promotor elevarà a l'òrgan ambiental i territorial informes de seguiment amb la periodicitat mínima prevista en la declaració ambiental i territorial estratègica. Si es tracta de plans municipals, els informes de seguiment tindran una periodicitat mínima quadriennal o una vegada per mandat corporatiu, per a verificar el compliment de les seues previsions i objectius, d'acord amb els indicadors recollits en el pla. No es podran promoure modificacions d'aquests plans sense el compliment del requisit esmentat.»  
  
En la proposta de pla per a la declaració ambiental i territorial estratègica (DATE), respecte a les mesures de seguiment es remet a l'apartat 9 de l'EATE «Mesures previstes per al seguiment» on s'estableix com a principal mesura la realització d'un programa de vigilància ambiental (diferenciant la fase preliminar i la fase d'execució, així com establint un sistema d'indicadors ambientals), enfocat al compliment de l'objectiu principal que no és un altre que evitar que es produïsquen la major part dels impactes imputables al PGE, així com determinar quines són les mesures a executar a cada moment i, si no hi ha altre remei, corregir o minimitzar les alteracions generades de tal manera que siga compatible amb el desenvolupament sostenible del territori.  
Per part seua en l'art. 5 de les normes urbanístiques i dins del document sense eficàcia normativa, s'enumera el document annex a la versió del pla, i incorpora els indicadors de seguiment del pla, anteriorment comentats.  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
Es proposa donar la conformitat a la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de la Font de la Figuera presentada per l'Ajuntament, la qual s'haurà d'acompanyar d'aquest document així com incorporar al pla, abans de la seua aprovació definitiva, sense perjudici de les qüestions exposades en els diferents informes sectorials i l'anàlisi del punt D), les següents:  
  
Determinacions  
1. Respecte al risc d'inundació haurà de tindre's en compte el següent:  
· Es mantindrà com ZRC el sòl corresponent al ZND-I1 «Antiga Estació», ja que no pot reclassificar-se en estar exposat a inundació segons la normativa de PATRICOVA.  
· Respecte al barranc dels Molins hauran de proposar-se mesures alternatives a les executades pel risc d'inundació molt significatiu que suposa la connexió a aquest del barranc de Silla tal com s'ha realitzat.  
  
El servei competent en matèria d'inundabilitat haurà d'informar sobre aquestes mesures abans de l'aprovació definitiva i, si escau, s'incorporaran al Pla general.  
2. D'acord amb l'art. 42 de la LOTUP, el Catàleg de proteccions haurà de completar-se amb les seccions de paisatge i de medi natural, i abans de l'aprovació definitiva haurà d'obtindre informe favorable dels serveis competents en les tres seccions (patrimonial, paisatgística i natural).  
3. En matèria d'infraestructura verda i paisatge, d'acord amb els informes rebuts, es tindran en compte i s'incorporaran al Pla i les seues normes urbanístiques, les determinacions finals descrites en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 29 de maig de 2018, i obtindre un nou informe abans de l'aprovació definitiva.  
4. Quant al sistema de sanejament:  
· Adequada l'ordenació a les conclusions de la DATE, s'obtindrà informe final favorable del servei competent respecte a la seua capacitat.  
En tot cas, el desenvolupament dels sòls urbanitzables s'haurà d'ajustar a la capacitat de sanejament a cada moment, la qual cosa haurà de ser considerada en el PGE, establint les directrius necessàries.  
· Per a l'EDAR, entenent legalment implantada dins de la zona policia del riu Cànyoles i en zona de risc d'inundació, s'haurà d'obtindre informe favorable dels serveis competents per a la consideració el nou sòl de reserva (PQI07) previst per a la seua ampliació.  
  
5. Respecte al sistema viari:  
· Se sol·licitarà informe del servei competent en matèria de planificació, respecte a l'adequació final de l'ordenació del PGE, quant a zones de protecció de carreteres i accessos.  
· Igualment s'haurà de comptar amb informe favorable del Ministeri de Foment, titular de les principals vies que travessen el municipi.  
6. S'obtindrà informe favorable del servei competent sobre l'estudi de mobilitat i transport, i s'incorporaran les determinacions que, si escau, s'hi indiquen.  
7. Respecte als abocadors d'inerts considerats:  
· El PQI08 situat en ZRP agrícola abancalat haurà de documentar la seua situació legal i justificar la seua consideració com a equipament dins del planejament.  
· El PQI15 al costat del riu Cànyoles en zona de policia, haurà de comptar l'autorització per part d'aquesta activitat per part de l'organisme de conca, així com la seua viabilitat dins de la ZRP agrícola regadiu, sòl protegit de valor agrícola i paisatgístic.  
8. Des del punt de vista de les instal·lacions de subministrament energètic, s'incorporarà al PGE el gasoducte de transport «Albacete-Montesa» amb les afeccions i proteccions que pertoquen.  
9. S'incorporarà com a sòl dotacional al voltant de l'ampliació prevista del cementeri el perímetre de protecció de 25 metres lliure de construccions definit en el Decret 39/2005 de policia sanitària mortuòria.  
10. S'incorporaran al PGE les consideracions establides en matèria de comerç en l'informe de la Direcció General de Comerç i Consum.  
  
11. Amb caràcter general i atesa la tipologia forestal i agroforestal de gran part del terme municipal de la Font de la Figuera, es tindran en compte les determinacions de la normativa vigent quant a prevenció d'incendis forestals, així com el Pla de prevenció d'incendis forestals de la demarcació forestal de Xàtiva.  
12. Les instal·lacions i infraestructures educatives i la seua previsió compliran les precisions establides per l'informe del servei competent, i s'incorporaran a la normativa del pla general.  
13. S'obtindrà informe definitiu per part de l'empresa encarregada del subministrament elèctric (IBERDROLA) sobre la viabilitat de la proposta final del Pla general.  
  
Aspectes normatius  
1. Respecte al trasllat de les indústries del polígon industrial el Planet desclassificat com SU industrial en SNU protegit ZRP agrícola regadiu, s'establiram en la normativa les condicions i el termini màxim per al trasllat progressiu de les indústries legalment situades a zones urbanitzades i de nou desenvolupament qualificades de sòl industrial.  
2. El PGE representarà gràficament i identificarà els possibles nuclis d'habitatges en zona rural susceptibles de ser sotmesos a minimització d'impacte territorial, i incorporarà a les normes urbanístiques el procediment per a dur-la a terme.   
3. En general, per a les zones rurals, tant ZRC com especialment la zonificació en ZRP, es tindran en compte les directrius establides en el punt D) d'aquesta DATE, de les quals destaquem les següents:  
  
· La referència a habitatge aïllat i familiar se cenyirà a les directrius de l'art. 197 de la LOTUP, sense que en les normes urbanístiques es distingisca l?«habitatge associat a ús agrícola», no recollida ja dins de l'actual legislació.  
· En la ZRP agrícola abancalat, al marge de les ja existents, les noves dotacions a implantar «públiques i privades de caràcter singular i estratègic» a les quals es refereixen les normes urbanístiques se cenyiran als usos permesos i compatibles per a aquest sòl.  
· En general per a la zonificació establida en les zones rurals, les condicions d'instal·lacions i construccions que defineix el Pla a partir de 20 m² de superfície es modifiquen perquè s'apliquen a tota construcció major de 10 m², i s'entenen per casetes de ferramentes les edificacions de menor superfície.  
· Per a les instal·lacions agropecuàries, el PGE haurà de recollir les legalment implantades en l'actualitat i la seua compatibilitat amb l'ordenació proposada.  
· En aquelles zones que estiguen permeses com a conseqüència de l'ordenació proposada s'establiran en les normes urbanístiques unes distàncies mínimes a sòls residencials de 1.000 m per a bestiar porcí i 500 m per a la resta, incloent-hi les existents, que no podran ampliar-se.  
· L'ús extractiu se circumscriu a la delimitació i existència de recursos i la seua compatibilitat amb els valors ambientals, tenint en compte les concessions mineres existents, per la qual cosa es determinarà la compatibilitat de l'ús amb aquells valors a través del pla especial corresponent.  
  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via judicial contenciosa administrativa enfront de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que pertoquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si escau, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que s'acorde la seua pròrroga en els termes establits en l'art. 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en e lDOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Aquesta es traslladarà a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de la Font de la Figuera. Al Pla hauran d'incorporar-se les determinacions finals assenyalades.  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conformement ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 7 de juny de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 20 de juny de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.