Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6750, del 10-04-2012 (2012/3412)

RESOLUCIÓ de 14 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de l'Alcora, Sinarcas, l'Olleria i Onda. Expedients: 20/08 AIA; 48/08 AIA; 248/07 i 300/07 AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6750

Data del DOGV
:   10-04-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/3412


Data del document
:   14-03-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alcora, l'
    * Onda
    * Sinarcas
    * Olleria, l'
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 14 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de l'Alcora, Sinarcas, l'Olleria i Onda. Expedients: 20/08 AIA; 48/08 AIA; 248/07 i 300/07 AIA. [2012/3412]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 20/08 AIA; 48/08 AIA; 248/07 i 300/07 AIA.   
  
València, 14 de març de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 20/08 - AIA.  
Promotor: Hispano Azul, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: autorització ambiental integrada per a la fabricació de taulells ceràmics.  
Localització: camí Foyes Ferraes, s/n, l'Alcora (Castelló).  
Ref. Òrgan substantiu: 132/07 IPPC SClCo/VCP.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
Hispano Azul, SA es dedica des de l'any 1962 a la fabricació de taulells ceràmics en la seua fàbrica de l'Alcora, comptant des de llavors amb les llicències i autoritzacions administratives corresponents.  
Les instal·lacions se situen en el camí Foyes Ferraes, s/n, en el municipi de l'Alcora. La qualificació urbanística del sòl que ocupa és de sòl industrial. La superfície del solar és de 42.867 m² i la superfície total construïda és d'uns 15.878 m².  
La societat desitja substituir una premsa, un assecador i un forn per altres de major capacitat de producció; a més sol·licita incorporar una línia de selecció i paletitzat, així com les corresponents instal·lacions elèctrica i de gas natural, per a alimentar la maquinària nova. Totes estes modificacions comporten un augment de la producció del 39,37%.  
  
La fabricació de taulells és una activitat sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra l), del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes.  
  
Les fonts d'energia que s'empren són el gas natural, l'electricitat i el gasoil. El gas s'utilitza en els dos assecadors i en els dos forns monoestrat. El gasoil és el combustible empleat pels carretons elevadors.  
  
L'aigua que s'empra en la fabricació de taulells procedix del pou La Esperanza i també d'un pou propi ubicat en el solar de l'empresa. El subministrament anual és d'uns 18.941 m³.  
El procés de fabricació s'inicia amb la recepció dels camions d'argila atomitzada que es descarreguen a les tremuges, des d'ací l'argila es transporta cap a les tremuges de les premses, on es col·loca en motles i es comprimix per a formar els suports.  
Els suports arriben fins a un assecador automàtic vertical on perden humitat i es calfa la seua superfície fins a uns 100ºC, després de la qual cosa es dirigixen cap a les línies d'esmaltat.  
La fàbrica disposa d'instal·lacions per a elaborar esmalts.  
En la línia d'esmaltat se li afig al suport una capa fina d'aigua polvoritzada a pressió i s'aplica a continuació l'engalba, que és una capa de naturalesa intermèdia entre l'argila i l'esmalt. Finalment se li afig l'esmalt líquid al suport per mitjà de la filera o campana, després continua el seu transport per la línia perquè es vaja assecant l'esmalt i resulte factible la decoració posterior del suport.  
La decoració més utilitzada és la serigrafia, la qual s'aplica per mitjà de pantalles planes o per mitjà de corrons de silicona la superfície de la qual posseïx el dibuix en relleu. Una vegada formats els dibuixos en les peces, estes arriben a la màquina de càrrega.  
En la màquina de càrrega, les peces s'agrupen en plànols compostos per unes quantes files per a ser carregats posteriorment en vagonetes o boxs, que permeten l'emmagatzematge en el parc de les peces esmaltades en espera de passar al forn per a la seua cocció.  
Les peces passen fins a uns assecadors per a eliminar la humitat residual, després entren en el forn monoestrat, on avancen sobre corrons, les peces es disposen en forma de tapet, sense deixar buits entre estes, perquè la temperatura dins del forn siga el més uniforme possible.  
  
Les peces cuites passen a la màquina de càrrega, es depositen en vagonetes i s'emmagatzemen en el parc a l'espera de la seua classificació.   
S'establix a continuació un control de qualitat dels taulells, per operaris i també per maquinària automàtica: les peces sense els estàndards de qualitat són rebutjades i les que passen el control s'embalen en caixes per qualitats.  
Les caixes s'apilen en palets, els quals s'agrupen per expedicions segons les comandes dels clients i es distribuïxen a estos en camions.  
Les emissions atmosfèriques de naturalesa gasosa ixen a l'exterior per quatre ximeneres i procedixen de la combustió del gas natural i gasoil, a més es produïxen emissions de partícules procedents de focus difusos.  
Els residus que es generen amb la fabricació de taulells són: llots aquosos que contenen materials ceràmics, suspensions aquoses que contenen materials ceràmics, residus de la preparació de mescles abans del procés de cocció, partícules sòlides, residus de ceràmica després del procés de cocció, residus de vidre diferents dels especificats en el codi 10 12 11, paper i cartó, plàstics, envasos de fusta, ferralla, residus sòlids urbans, oli hidràulic usat, dissolvent orgànic no halogenat, sòlids procedents de la línia d'esmaltat contaminats per olis i greixos, i llana de forn.  
Les aigües residuals sanitàries procedixen dels lavabos i vestuaris i es conduïxen fins a una depuradora d'aigües; l'aigua aclarida s'envia a la bassa de l'aigua residual industrial, on es tracta conjuntament amb esta. Els llots els retira un gestor de residus autoritzat per mitjà de camions cisterna i els entrega a l'EDAR de Castelló de la Plana.  
Les aigües residuals industrials es recullen en les canaletes de les línies de fabricació i es conduïxen a una bassa, on sedimenta la fracció sòlida i és retirada per un gestor de residus autoritzat per mitjà de camions cisterna i les suspensions aquoses es bomben a través de canonada a un gestor autoritzat.  
Les aigües pluvials es recullen de les cobertes de les instal·lacions i de la superfície del solar i desaigüen al col·lector general d'aigües pluvials.  
2. Alternatives mediambientals  
Per tractar-se d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
El titular fabrica els seus productes amb les millors tècniques actuals, per la qual cosa no es planteja una altra opció respecte d'això.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
El Àrea de Qualitat Ambiental remet, amb data 9 de març de 2007, l'Estudi d'Impacte Ambiental, el Projecte Bàsic per a l'Autorització Ambiental Integrada i el document de síntesi.  
El 23 d'abril de 2007, es remet a l'Àrea de Qualitat Ambiental l'informe d'idoneïtat de la documentació rebuda i es tanca l'expedient de consulta 81/07-CON.   
El Servici de Control Integrat de la Contaminació remet el 31 de gener de 2008 una memòria complementària presentada pel promotor i comunica que es realitzarà nova informació pública.  
2. Informació pública  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5706, del 19 de febrer de 2008; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no es van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
S'ha sol·licitat al promotor, a través de l'òrgan administratiu substantiu, la següent informació complementària:  
Llicència d'activitat.  
Certificat de compatibilitat emés per l'Ajuntament de l'Alcora, sobre els usos permesos per la planificació urbanística o territorial vigent en els terrenys que ocupen les instal·lacions industrials.  
Un plànol en planta que mostre les parcel·les on se situa l'activitat, el límit de la propietat i les zones del planejament urbanístic a què pertany.   
Autorització de l'organisme de conca per a l'emmagatzematge temporal de les aigües residuals industrials en basses o depòsits, fins a la seua cessió a un gestor autoritzat.  
Certificat emés per un tècnic competent que les aigües residuals estan emmagatzemades en basses o depòsits impermeabilitzats.  
Informe favorable de l'organisme de conca sobre l'increment del consum d'aigua, segons l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
  
Permís de l'Ajuntament de l'Alcora per a l'abocament de les aigües pluvials a la xarxa de recollida d'aigües pluvials.   
Compliment de la prevenció i control de la legionel·la.  
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat.  
Afeccions legals mediambientals  
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre ens mediambientals protegits per la legislació vigent.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat.  
La fabricació de taulells és una activitat que consumix gran quantitat d'energia i genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera, així com residus i aigües residuals industrials. També es produïxen en menor grau vibracions i contaminació acústica.  
2. Identificació i valoració dels impactes.  
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de Vigilància Ambiental.  
Els residus tòxics i perillosos s'etiqueten i classifiquen per tipus, però no tots s'emmagatzemen en un lloc específic i cobert, amb solera impermeable, ventilat, on els residus líquids estiguen disposats sobre cubetes de seguretat, o bé existisca una canaleta en la solera per a la recollida dels abocaments accidentals que puguen produir-se.   
Un organisme de control autoritzat mesura les emissions atmosfèriques de gasos i partícules, i verifica que els nivells són inferiors als llindars legals establits en el punt 27 de l'annex IV, del Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desplega la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.   
El titular complix l'article 33 de l'Orde de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, perquè porta al dia el Llibre de Registre d'Emissions, amb la mesura d'estes en cada un dels focus emissors de contaminants segons el model de l'annex IV. Els mesuraments els realitza un organisme de control autoritzat.  
Els sistemes de depuració tenen un pla de manteniment periòdic.  
  
Hispano Azul, SA no ha acreditat la impermeabilització ni l'autorització de les basses que emmagatzemen les aigües residuals, tampoc ha aportat còpia de la concessió administrativa per a l'extracció d'aigua subterrània en el seu pou.  
Les emissions acústiques diürnes i nocturnes d'Hispano Azul, SA no sobrepassen els nivells de recepció externs de l'annex II, taula 1, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció Contra la Contaminació Acústica.  
Hispano Azul, SA no ha acreditat, per mitjà de certificat de l'Ajuntament de l'Alcora, la compatibilitat de les instal·lacions amb els usos permesos per la planificació urbanística en vigor, en els terrenys que ocupa.  
El promotor no ha acreditat documentalment, davant de l'òrgan substantiu, un programa de tractament de l'aigua procedent del pou i un programa de neteja i desinfecció de tota la instal·lació de Legionella pneumophila.  
Consideracions jurídiques   
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu en l'annex I, grup 4, lletra «l», del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'article 3, punt 1, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de les autoritzacions administratives prèvies que li siguen preceptives, el projecte bàsic de la societat Hispano Azul, SA, per a la fabricació de taulells ceràmics, sempre que el projecte es realitze segons les mesures correctores establides en l'apartat segon de la present declaració.  
  
  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. Hispano Azul, SA aportarà un certificat de l'Ajuntament de l'Alcora que acredite la compatibilitat dels terrenys ocupats per les instal·lacions amb els usos permesos en els dits terrenys, per a l'activitat industrial que realitza l'actuació proposada, d'acord amb el vigent Pla General d'Ordenació Urbana d'este municipi.  
2. El promotor remetrà, davant de l'òrgan substantiu, còpia de l'autorització de l'Ajuntament de l'Alcora per a abocar les aigües pluvials a la xarxa de recollida d'aigües pluvials del municipi.  
3. La solera de l'àrea de descàrrega de les argiles atomitzades i els seus voltants romandrà neta de vessaments d'argila.  
4. El promotor remetrà un certificat a l'autoritat administrativa substantiva, emés per tècnic competent, que acredite la impermeabilització i estanquitat de les basses que emmagatzemen les aigües residuals.  
  
5. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, Hispano Azul, SA haurà de regularitzar l'explotació d'aigua subterrània davant de l'organisme de conca corresponent, d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
6. S'aportarà a l'òrgan substantiu, còpia de l'autorització de l'organisme de conca que permet emmagatzemar temporalment les aigües residuals industrials en basses o depòsits, fins a la seua cessió a un gestor de residus autoritzat.  
7. A fi de previndre la presència de Legionella pneumophila i d'acord amb l'article 8, apartats c i d del Reial Decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'establixen els criteris higienicosanitaris per a la seua prevenció i control, el promotor acreditarà documentalment, davant de l'òrgan substantiu, que disposa d'un programa de tractament de l'aigua procedent del pou i un programa de neteja i desinfecció de la instal·lació.   
8. Els residus tòxics i perillosos se segregaran i emmagatzemaran etiquetats i classificats per tipus, es guardaran sota coberta en un lloc ventilat, proveït de solera impermeable. Els residus en estat líquid es col·locaran sobre cubetes de seguretat i/o el recinte disposarà d'una canaleta disposada perimetralment dins del recinte i de dimensions adequades per a albergar els possibles vessaments accidentals. Els residus seran recollits per gestors autoritzats sense que el seu emmagatzematge sobrepasse els sis mesos.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 14 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 48/5817-XIO  
Títol: explotació avícola  
Promotor: Javier Monterde Cremades  
Autoritat substantiva: Servici de Control Integrat de la Contaminació  
Localització: polígon 503, parcel·les 2 i 3, terme municipal de Sinarcas (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte. L'explotació se situa en les parcel·les 2 i 3 del polígon 503. La superfície total resultant és de 43.637 m².  
La capacitat actual de l'explotació és de 134.496 aus. Per a l'allotjament dels animals es compta amb tres naus de posta. És sistema de gàbies utilitzat és el de bateria compacta.   
Nau 1 capacitat 29.568 aus 1250 m², formada per quatre unitats de quatre pisos.   
Nau 2 capacitat 44.928 aus 1.250 m², amb quatre unitats de sis pisos.   
Nau 3 capacitat 60.000 aus 1.924 m², amb 5 unitats de sis pisos.  
  
Compta també amb un centre de classificació d'ous, un magatzem d'envasos i embalatges, un taller de reparació i oficines, superfície total ocupada 593,98 m². A més hi ha una fàbrica de pinsos de 166,40 m² en la qual es disposa de maquinària per a la formació del pinso i les sitges per a l'emmagatzematge de la matèria primera i el producte acabat. Altres edificacions complementàries: una caseta de granger, centre de transformació i una caseta per al grup electrogen.   
  
L'explotació disposa de llicència d'activitat expedida en data 24 de novembre de 1998. Esta llicència va ser concedida per a una explotació formada per dos naus de ponedores (la nau 1 i nau 2), el centre de classificació d'ous, la fàbrica de pinsos i una nau de recria de ponedores de dimensions 65 x 14,80 m. La nau identificada com a nau 3 i la caseta de granger han sigut construïdes a posteriori de la concessió d'esta llicència.   
L'explotació disposa d'abastiment d'aigua potable procedent de la xarxa municipal. S'ha estimat un consum anual per a tota l'explotació d'11.163,17 m³ per a consum dels animals, 44,24 m³ per a neteja de les naus i 547,50 m³ per al consum del personal.  
L'explotació disposa de subministrament d'energia elèctrica empleada en els sistemes d'il·luminació, alimentació, ventilació i el sistema d'obertura i tancament de finestres. Es disposa d'un grup electrogen empleat en situacions de tall de subministrament.  
La producció del total de fem s'ha quantificat en 8.250 t anuals. Davall de cada un dels pisos de gàbies es compta amb una cinta transportadora per a la recollida i transport de les dejeccions. Estes són conduïdes fins a l'exterior on són carregades en un camió. S'ha subscrit un contracte amb l'empresa adobs i transports Marfe, SL, per a la retirada de les dejeccions de l'explotació. Segons la documentació proporcionada, no es generen efluents líquids ja que tant l'aigua de neteja com l'excés d'humitat de les dejeccions s'eliminen per evaporació a través del sistema de ventilació. Les aigües residuals domèstiques són emmagatzemades en un depòsit estanc fins al seu transport a la depuradora municipal.  
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, està la dotació de tanca perimetral, tela ocellaire en finestres de les naus i sistema de desinfecció de vehicles que accedixen a l'explotació.  
  
La distància de l'explotació respecte al sòl classificat com a sòl urbà no supera els 500 m.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
La informació pública es va realitzar per mitjà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5623, de data de 22 d'octubre de 2007 i mitjançant un edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament.  
Durant el període d'informació pública es va presentar una al·legació d'un dels propietaris dels terrenys limítrofs. Esta es referia a la responsabilitat del propietari de l'explotació davant de les possibles molèsties que es puguen ocasionar per la proliferació d'insectes i altres vectors així com per la mala gestió dels residus que es generen en el procés productiu.   
Remissió de l'expedient  
En data 4 de juliol de 2007, des de l'Àrea de Qualitat Ambiental es remet una còpia del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental, on se sol·licita informe sobre la suficiència de la documentació presentada.  
  
En data 26 de setembre de 2007, es remet contestació des d'este servici, on s'informa que esta documentació es suficient per a l'avaluació ambiental del projecte. A més se li va indicar que:   
  
Després de consultar el visor cartogràfic disponible, es considera que hauria de comprovar-se que per la ubicació de l'explotació es complixen les distàncies, respecte a nuclis de població i a altres explotacions ramaderes, que marca la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana o si en este cas l'explotació quedaria exempta del compliment d'estes.  
En data 28 de gener de 2008, el Servici de Control Integrat de la Contaminació remet el certificat d'informació pública.   
Durant l'anàlisi de la documentació presentada s'observa que dins de l'explotació s'ha dut a terme una construcció, identificada com a nau 3 amb capacitat per a 60.000 places. Esta construcció no està inclosa en la llicència d'activitat atorgada en data 24 de novembre de 1998. Tampoc ha obtingut la corresponent declaració d'impacte ambiental. Per la qual cosa en data 14 d'abril de 2008 es procedix a notificar esta circumstància a l'Àrea d'Inspecció d'esta Conselleria.  
  
Afeccions legals  
1. Segons l'informe de l'arquitecte tècnic municipal, data 10 d'octubre de 2006:  
«El sòl on s'emplaça l'explotació es qualifica i classifica com a no urbanitzable comú. Aptitud agrícola. S'indica que en este sòl només es permet l'ús agrícola i no es permeten les explotacions ramaderes.  
  
Després d'allò que s'ha exposat s'indica que l'explotació avícola indicada no és compatible urbanísticament amb el planejament municipal, no obstant això, s'assenyala que vist el Decret d'Alcaldia emés el 24 de novembre de 1998 les instal·lacions mencionades compten amb llicència d'activitat».  
Esta llicència procedix de realitzar un canvi de titularitat d'una llicència d'activitat de granja avícola atorgada el 24 de febrer de 1977 i una llicència d'activitat per a un centre de manipulació d'ous i fàbrica de pinsos, atorgada el 29 d'abril de 1993.   
En el moment de la concessió de la llicència, l'explotació estava formada per dos naus de ponedores (nau 1 i nau 2), un centre de classificació d'ous, una fàbrica de pinsos i una nau de recria de ponedores de dimensions 65 x 14,80 m, per això la nau identificada com a nau 3 i la caseta de granger no estan incloses en la llicència d'activitat atorgada.  
  
Segons la documentació presentada, a principis de l'any 2006 es va dur a terme en l'explotació un magatzem agrícola de 65 x 14,80 m situat al costat de la nau de recria, per al qual es va comptar amb la corresponent llicència d'obres.   
Posteriorment es va realitzar un canvi en el maneig de l'explotació i es realitzaren reformes per a habilitar la nau destinada a gallines de recria i el magatzem agrícola com a nau de gallines ponedores, identificada com la nau 3. El que suposa un canvi substancial del projecte original ja que augmenta la capacitat de l'explotació en 60.000 places per a ponedores.   
2. La distància al nucli urbà no supera els 500 m segons la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, la distància mínima de 500 m respecte de nuclis urbans es mantindrà en el cas de nuclis urbans d'entre 500 i 1.999 habitants. En este cas el municipi de Sinarcas té un nombre d'habitants entorn dels 1.200 habitants.   
  
3. La zona oest de la parcel·la es troba dins de la franja de 100 m que constituiria la zona de policia de la rambla de la Hoz. Segons els plànols no hi ha cap edificació en esta franja. Encara que sí que s'observa en l'ortofoto una superfície pavimentada o asfaltada que entraria en part dins d'esta franja.  
4. L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
5. El municipi de Sinarcas no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
Estes consideracions fan referència exclusivament a la instal·lació composta per les naus de posta identificades com a nau 1 i nau 2, el centre de classificació d'ous i la fàbrica de pinsos.  
L'explotació s'ubica en una zona agrícola pròxima al nucli de població. La fisiografia de la parcel·la és plana. La vulnerabilitat d'aqüífers està valorada com a mitjana en la zona, per la qual cosa hauran d'aplicar-se mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escolament o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.   
Segons el visor cartogràfic disponible, la rambla pròxima a l'explotació està afectada per un risc d'inundació de tipus 6 (freqüència baixa, 500 anys, i calat baix, menys de 0,8 m), segons el Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
A pesar que la documentació indica que les dejeccions emmagatzemades en les cintes transportadores es carreguen directament en el camió. Es considera que poden donar-se situacions en què les dejeccions hagen de romandre en l'explotació fora de les naus a l'espera de ser retirades. Per la qual cosa s'hauria de comptar amb una zona degudament preparada per al seu emmagatzematge temporal.  
Atesa la proximitat al municipi de Sinarcas, s'haurà de realitzar una gestió adequada de la granja de manera que es minimitzen les possibles molèsties per problemes higienicosanitaris i emissions principalment.   
  
Per tant, l'explotació haurà de disposar d'un femer amb capacitat suficient per a l'emmagatzematge de la gallinassa. Este haurà d'estar impermeabilitzat i preferiblement cobert. Haurà de comptar amb parets d'altura suficient per a contindre la gallinassa i amb un sistema per al control de lixiviats degudament dimensionat.   
Atesa la proximitat al nucli de població i a la rambla de la Hoz, haurà d'estudiar-se quina és la zona més adequada per a la construcció del femer. La ubicació haurà de conjugar la necessitat d'una zona el més allunyada del municipi i protegida dels vents per a minimitzar les molèsties i prou allunyada del llit per a evitar la possible contaminació de les aigües per escolament. S'haurà de tindre en compte a més el risc d'inundació existent en esta rambla.   
S'estudiarà la possibilitat d'instal·lar una pantalla vegetal per a resguardar el femer i es mantindrà la barrera existent al costat del tancat perimetral.  
Segons la documentació presentada l'activitat no generarà efluents líquids, ja que les aigües de neteja dels locals i l'excés d'humitat de les dejeccions s'elimina per mitjà d'evaporació a través dels sistemes de ventilació. L'explotació disposa d'un depòsit estanc on emmagatzemen les aigües residuals domèstiques fins a ser portades a la depuradora municipal. No s'ha adjuntat documentació acreditativa de l'empresa explotadora de la depuradora municipal sobre la capacitat de la planta per a tractar-les.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, per estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 1 h del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 1627/1990, del 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
L'article 16.2 m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental:  
  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, únicament el projecte de granja avícola de posta formada per les naus de posta identificades com a nau 1 i nau 2, centre de classificació d'ous i fàbrica de pinsos, situada en el terme municipal de Sinarcas (València), promogut per Javier Monterde Cremades sempre que este es realitze d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. Es comptarà, si és el cas, amb tots els informes regulats en la Llei 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del Sòl No Urbanitzable.  
2. L'explotació haurà de disposar d'un femer amb capacitat suficient per a l'emmagatzematge temporal de la gallinassa. Este haurà d'estar impermeabilitzat i preferiblement cobert. Haurà de comptar amb parets d'altura suficient per a contindre la gallinassa i amb un sistema per al control de lixiviats degudament dimensionat.  
Com a mesura de seguretat, davant del risc d'inundació de la zona, el femer haurà d'estar ancorat al terreny i s'haurà de situar a una cota superior a la del calat màxim previst.   
Haurà de remetre's a este Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental una memòria resum en què es justifique la ubicació triada, les característiques constructives i dimensions del femer.  
3. Quant a les aigües sanitàries, hauria d'acreditar-se, per part de l'empresa encarregada de l'explotació de la depuradora a què van destinades, la capacitat per al tractament d'estes així com dels fangs que es generen.   
4. Es mantindran les mesures d'higiene previstes per al control de l'explotació.  
5. Es comunicarà a este servici qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
  
Segon  
Estimar desfavorable, només als efectes ambientals la nau de posta identificada com a nau 3 per les consideracions exposades en la part expositiva de la present declaració.   
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
  
València, 14 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 248/5468-GTE.  
Títol del projecte: fàbrica de vidre buit.  
Promotor: La Mediterránea Cooperativa Valenciana.  
Localització: Camí d'Albaida, s/n, l'Olleria (València).  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.   
  
L'empresa La Mediterránea Cooperativa Valenciana, d'ara en davant La Mediterránea, es localitza al camí d'Albaida s/n, al terme de l'Olleria (València), La Mediterránea es troba ubicada en zona qualificada com a sòl urbà industrial, on es permet l'ús de l'activitat que exercix.  
  
La Mediterránea es va constituir en 1975 i es troba inscrita en el registre industrial amb el número 46/44220 i ocupa una parcel·la de 38.417m² distribuïts en distintes dependències i naus.  
La Mediterránea té previst ampliar la seua activitat en les instal·lacions objecte d'esta declaració, i traslladar a estes la secció de pintura de què disposava en un altre centre productiu i que és considerat ja en esta. Igualment, pretén adequar la zona d'emmagatzematge de residus perillosos, així com la zona d'emmagatzematge de productes químics utilitzats en l'esmentada secció de pintura.  
L'empresa realitza en l'emplaçament mencionat les activitats principals de fosa, conformat, decorat i acabat de vidre.  
  
Per a la dita activitat, La Mediterránea disposa de dos forns de fusió de gas natural i distints equipaments per al conformat i acabat. La matèria primera (vidre) procedix de gestors autoritzats per a la recollida industrial o urbana de residus de vidre (cascos). La Mediterránea declara tindre una capacitat de fusió de 24 t/dia en el forn 1 i 6 t/dia en el forn 2. Després del conformat del vidre fos, on se li dóna la forma desitjada, es passa al recuit (refredament progressiu de les peces conformades). El recuit es realitza en les denominades arques, per mitjà de cremadors de gas natural. La decoració de les peces, si cal, es realitza per mitjà d'aerografiat d'una mescla de vernís, i tint i base dissolvent. En l'assecat de la peça s'evapora el dissolvent. Este procés es realitza en una cabina. Finalment, es verifiquen les peces, s'embalen i s'expedixen als clients.  
  
La instal·lació disposa d'una bassa subterrània per a la reutilització de sobrant de vidre fos.  
Els forns de refrigeren per electroventiladors, i la resta d'equips per aigua en circuit tancat que disposa de torre de refrigeració a instal·lació d'osmosi inversa (a manera de descalcificadora). La refrigeració dels llocs de treball es realitza per mitjà d'electroventiladors en el forn 1 i per humidificadors/refrigeradors en el forn 2.  
La fase de pintat disposa de recollida de pintura sobrant i filtre amb plecs de cartó.  
La Mediterránea disposa d'una nau taller on es realitza la reparació, rectificació, desgreixatge i posada a punt dels utensilis i ferramentes necessàries per a la fusió del vidre, així com el manteniment i reparació de la resta de maquinària.  
L'aigua utilitzada en el procés és subministrada per la xarxa existent i els abocaments es lliuren a la xarxa de clavegueram.  
Les matèries primeres utilitzades anualment per l'activitat són les següents: 1.443 t de vidre triturat i 18,895 t de productes químics.  
  
La Mediterránea, produïx anualment: 1765 t d'articles de vidre, 169,992 t de residus no perillosos, 6,456 t de residus perillosos, 13294 m³ de abocaments industrials i 120,52 d'abocaments sanitaris.  
  
Pel que fa a recursos energètics i hídrics, es consumixen anualment: 3796 Mwh d'energia elèctrica, 8'5m³ de gasoil, 52713 MWh de gas natural i 14958m³ d'aigua.  
2. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada.  
La Mediterránea es caracteritza per utilitzar com a matèria primera el 100% de casc de vidre, i evita la utilització de matèries primeres pulverulentes. A més ho emmagatzema en zones cobertes i evita la contaminació d'aigües pluvials i reduïx el consum d'energia per fusió.  
  
Emmagatzema els sòlids pulverulents en sitges tancades, i reduïx així les emissions de partícules, la contaminació d'aigües pluvials i la contaminació del sòl per lixiviació.  
El moviment del vidre es realitza per mitjà de cintes transportadores carenades, i evita que es banye.  
La nau que alberga els forns es va dissenyar amb les obertures mínimes a fi d'evitar entrada d'aire parasitari en estos.  
Els forns disposen de sistema de recuperació de calor que precalfa l'aire d'entrada a la fusió. Esta mesura reduïx el consum d'energia i l'emissió de CO2, però facilita la formació de NOx.  
La Mediterránea aplica el disseny de la geometria de forns a fi de reduir el consum d'energia, emissió de CO2 i NOx.  
Els forns de fusió són de gas natural i les seues parets estan segellades, reduint així l'entrada d'aire parasitari i reduint l'emissió de NOx i el consum energètic.  
Un dels dos forns utilitza l'oxicombustió, reduint així l'emissió de NOx. L'empresa estudia la possibilitat d'implantar este sistema en el segon.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Amb data 14 de novembre de 2007, es rep escrit per part de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General per al Canvi Climàtic i comunica la finalització del termini d'informació pública sense haver rebut al·legacions de caràcter mediambiental a este, per la qual cosa a instàncies de La Mediterránea, se sol·licita l'avaluació ambiental del projecte.  
No s'han rebut observacions que determinen noves condicions que hagen d'establir-se per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals.  
Amb anterioritat, l'Àrea d'Avaluació Ambiental de la Direcció General de Gestió del Medi Natural va rebre consulta de suficiència documental per part de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General per al Canvi Climàtic (expedient 56/9373-KVE), i que aporta la documentació següent:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos.  
- Estudi d'impacte ambiental  
Junt amb la sol·licitud de declaració d'impacte ambiental, s'aporta la documentació següent:  
- Annex I de documentació complementària a la sol·licitud d'autorització ambiental integrada.  
- Informe de contaminació acústica suficient.  
- Informe de l'Ajuntament de l'Olleria adequat.  
- Anunci d'exposició pública.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
1. Fase de funcionament  
- Emissió atmosfèrica: emissió de gasos a l'atmosfera produït de forma contínua a causa de la naturalesa de l'activitat (transport, càrrega/descàrrega, fosa de vidre i recuit en arques). Existixen 12 focus puntuals a saber: 2 focus de combustió de gas en forn de fusió, 2 focus d'emissió de COV en cabines de pintura, 1 focus de combustió de gas en forn de pintura i 7 focus de combustió de gas en recuit en arques.  
  
- Emissió acústica: degudes tant al trasbals de vehicles com al funcionament de la maquinària de procés.  
- Impacte sobre el sòl: els potencials focus de contaminació del sòl i aigües subterrànies són les zones d'emmagatzematge i gestió d'olis de lubricació i refrigeració, combustibles, productes químics i residus. L'aigua d'arrossegament del vidre sobrant s'emmagatzema en bassa subterrània que també pot generar impacte sobre este mitjà.  
- Impacte sobre la hidrologia: La Mediterránea capta aigües de la xarxa municipal per a consum domèstic, refredament de motles i sistema d'arrossegament de gota sobrant.  
- Impacte per abocaments: l'aigua d'arrossegament del vidre sobrant s'emmagatzema en bassa subterrània. Esta aigua s'embruta progressivament de taladrina. El seu trasbals i emmagatzematge poden donar lloc a vessaments accidentals o filtracions al terreny des de la bassa. Igualment hi ha possibilitat de vessaments dels productes químics usats en l'activitat, així com de gasoil emmagatzemat per a la maquinària. L'abocament d'aigües pluvials és efectuat, junt amb la resta de les aigües segons el plànol aportat, al col·lector municipal.  
2. Fase de cessament d'activitat i desmantellament  
En cas de cessament d'activitat, l'impacte més important serà la gestió dels residus particulars del desmuntatge d'este tipus d'instal·lacions, és a dir: vidre residual, productes químics no utilitzats, mobiliari usat i maquinària.  
3. Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental segons el subapartat 3.3 de l'annex I.  
Altres afeccions considerades són:  
- Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual este tipus d'indústria s'ha d'incloure en el grup B de les potencialment contaminants de l'atmosfera.  
- Reial Decret 117/2003, de 31 de gener, sobre limitació d'emissions de compostos orgànics volàtils degudes a l'ús de dissolvents en determinades activitats.  
- Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
- Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'establix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
- Llei 10/1998, de Residus i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.  
- Reial Decret 9/2005, pel qual s'establix la relació d'activitats contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
4. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
- Emissions atmosfèriques. L'empresa declara per mitjà de la corresponent caracterització d'emissions a l'atmosfera, que complix els límits establits per la legislació vigent. Igualment indica que realitza autocontrols i inspeccions reglamentàries i, en cas de sobrepassar estos límits, col·locarà els sistemes oportuns.  
- Efluents líquids. L'empresa declara abocar conjuntament a xarxa municipal els residus sanitaris, industrials i pluvials. L'aigua d'origen industrial se sotmet a depuració i es recircula a una bassa, la qual es neteja cada dos mesos, moment en el qual s'aboca el seu contingut al clavegueram.  
- En la generació de residus s'apliquen les mesures correctores següents: l'empresa declara complir la normativa vigent, a més de disposar d'un procediment formatiu per al personal.  
- Emissions acústiques. L'empresa declara que, després de realitzar mesuraments, el nivell de soroll produït està dins dels valors d'emissió establits per la normativa vigent, per la qual cosa no és necessària implantació de noves mesures.  
- En el cessament d'activitat i desmantellament es produirà una reducció important d'emissions, abocaments, generació de residus, soroll i consum de recursos, atés el cessament de l'activitat industrial.  
5. Consideracions sobre l'aplicació de les mesures correctores propostes.  
A fi de controlar i assegurar les mesures correctores propostes, La Mediterránea presenta el Programa de Vigilància Ambiental següent:   
  
- Emissions atmosfèriques: inspeccions periòdiques conforme marca la legislació vigent; verificació periòdica del bon funcionament dels equips de combustió (pla de manteniment).   
- Emissió acústica: autocontrol d'emissions acústiques conforme establix la legislació vigent.  
- Protecció sobre el sòl: sistema de control dels processos de transferència dels residus; mantindre un registre actualitzat dels residus produïts; implantació d'un pla de manteniment.  
- Abocaments: determinació dels paràmetres d'abocament periòdic, conforme normativa vigent.  
6. Consideracions jurídiques  
- L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'Avaluació d'Impacte Ambiental d'acord amb l'apartat j) Instal·lacions per a la fabricació de vidre, amb una capacitat de fusió superior a 20 tones per dia del grup 4 de l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
  
- L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en el Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre i en les altres disposicions que se li apliquen.  
- L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplica esta llei.  
  
- L'article setze del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
  
D'acord amb tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legament atribuïdes, es formula la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de fàbrica de vidre buit, sítia al camí d'Albaida s/n, al terme de l'Olleria (València) promogut per La Mediterránea Cooperativa Valenciana, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en l'apartat següent, així com les modificacions introduïdes per estos.  
  
Segon  
Com a condicions addicionals que cal complir en l'execució de l'esmentat projecte s'establixen les següents:  
1. El Programa de Vigilància Ambiental s'implementarà d'acord amb els condicionants establits en la present declaració d'impacte ambiental.  
2. Les accions incloses en el Programa de Vigilància Ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures correctores en este propostes i comprovar la seua aplicació i eficàcia.  
3. A fi de garantir l'eficiència dels recursos hídrics, s'ha d'estudiar la possibilitat de reaprofitar l'ús de l'aigua provinent del llavat de tines, i així evitar o reduir el nombre de vegades que s'aboca l'aigua procedent d'este procés.  
4. Per estes raons, així com per a assegurar la protecció contra el sòl i aqüífers, haurà de certificar l'estanquitat de les basses subterrànies de què disposa la instal·lació.   
5. S'han de caracteritzar els tipus d'abocaments que l'empresa realitza i mescla abans de la connexió a la xarxa, a fi d'evitar abocaments prohibits. Per a això l'empresa haurà de caracteritzar les aigües residuals que ixen de la depuradora i de la resta de connexions que ixen de les instal·lacions a excepció de les pluvials, a fi de garantir que cap d'estes supera els límits establits per l'entitat de sanejament. En cas de no complir els límits d'abocament, les aigües no reutilitzades en el procés, seran entregades a gestor autoritzat.  
6. L'emmagatzematge de productes químics que es té previst instal·lar, haurà de complir la normativa vigent, i garantir: la impermeabilització de la zona a fi d'impedir vessaments accidentals durant la càrrega, descàrrega i emmagatzematge; disposar de material absorbent per a la recollida de xicotets vessaments; les zones d'emmagatzematge seran cobertes; finalment es disposarà d'un programa d'inspeccions de comprovació de l'estat de les instal·lacions.  
7. L'empresa haurà de justificar el destí dels llots provinents de la depuració de les aigües industrials  
8. L'empresa haurà d'escometre un pla d'actuació sobre els dos depòsits de fueloil existents i actualment sense ús, que declara posseir en les seues instal·lacions.  
9. Durant el desmantellament, si és el cas, es tindran en compte, a més del que establix el punt 4.2 del projecte bàsic aportat, les condicions següents:  
Establir mesures correctores per a controlar l'emissió de partícules a l'atmosfera en la fase de demolició i desmantellament de la fàbrica.  
  
10. Les zones d'emmagatzematge estratègic de residus de la instal·lació hauran d'estar convenientment senyalitzades i, en cas d'emmagatzemar residus perillosos, tancades i impermeabilitzades amb sistemes de recollida de vessaments. El temps màxim de permanència dels residus perillosos en el magatzem és de sis mesos, dos anys per a residus no perillosos, d'acord amb el que preveu la Llei 10/2000, de Residus i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.  
  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Es notificarà als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
  
València, 14 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 300/07-AIA.  
Promotor: Azulindus y Martí, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a la fabricació de taulells ceràmics.  
Localització: avinguda Manuel Escobedo, 21 Onda (Castelló).  
Ref. òrgan substantiu: 188/06 IPPC SClCo/RLG.  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte   
Azulindus y Martí, SA es dedica a la fabricació de taulells ceràmics i el centre productiu objecte d'esta declaració és la fàbrica número 2, que se situa a l'avinguda Manuel Escobedo, 21, a Onda (Castelló). La superfície del terreny construït és de 20.529 m², sobre una propietat de 60.500 m².  
Els terrenys on s'ubiquen les instal·lacions estan qualificats com a sòl urbà industrial UI-4. S'exclou d'esta declaració la parcel·la 89 del polígon 53, que es troba adjacent i al nord, fora dels límits del polígon industrial, en sòl rústic sense protecció, no urbanitzable i no protegit.  
  
La fabricació de taulells supera les 75 tones diàries, per la qual cosa està sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè està catalogada en el Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes. Com la producció sobrepassa les 75 tones diàries, també està sotmesa l'actuació a autorització ambiental integrada, segons el grup 3.5 de l'annex I de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació.  
Les matèries primeres que intervenen en el procés són: aigua, argiles atomitzades, pigments, colors, esmalts, composicions vitrificables, engalbes, pigments, opacificants i embalatges.  
La societat cogenera energia elèctrica en hores punta a partir de gas natural.  
L'aigua consumida procedix de la xarxa municipal (2.116 m³ anuals) i d'un pou situat dins de les instal·lacions (11.910 m³ anuals). La primera s'utilitza per al consum humà, la segona per a la fabricació. S'empra aigua del pou i aigua residual industrial depurada en: la mòlta, en el laboratori i en la neteja interior de les naus.  
El procés industrial s'inicia amb la recepció de l'argila atomitzada en la tremuja corresponent, es tamisa i s'emmagatzema en les tremuges de les quatre premses hidràuliques. L'argila es premsa per a formar els suports, estos s'envien a l'assecador per a reduir la humitat fins a l'1%, després s'humitegen prèviament a l'esmaltat, s'assequen i els suports esmaltats es couen en el forn monoestrat. Els taulells que ixen del forn passen el control de qualitat i es rebutgen les defectuoses, s'envasen a continuació i es col·loquen als palets. Els palets s'envien al magatzem de productes acabats.  
Les aigües residuals industrials procedents de les línies d'esmaltat se segreguen de les aigües residuals domèstiques i de les aigües pluvials, són recollides en un depòsit i depurades per a la seua reutilització en treballs de neteja; el sobrant s'aboca al col·lector municipal.  
Les aigües residuals sanitàries procedixen dels servicis higiènics i s'envien a la xarxa municipal de sanejament.  
Les aigües pluvials procedents de les cobertes i de l'àrea exterior d'emmagatzematge (que es troba pavimentat) es canalitzen fins al límit de la propietat, cap a la cuneta que desaigua en el riu Sonella.  
Les emissions atmosfèriques es produïxen en els assecadors, els motors de cogeneració, els forns i els filtres de mànegues. La calor de cogeneració es recupera en els assecadors i en les línies d'esmaltat.  
S'empren els filtres de mànegues per a eliminar les partícules sòlides en suspensió que es produïxen en el trasbals de les matèries primeres, en les línies d'esmaltat i preparació d'esmalts.  
Els residus sòlids que genera l'activitat procedixen de la neteja del local i els cartons són part dels embalatges.  
Els residus perillosos estan constituïts pels olis procedents del manteniment de la maquinària, els dissolvents, tubs fluorescents, envasos de substàncies perilloses empleats en la preparació d'esmalts, filtres d'olis, absorbents contaminats, draps i robes de manteniment contaminades de residus perillosos i bateries de plom.  
Els residus no perillosos estan formats per restes de suports, llots aquosos, suspensions, restes de ceràmica cuita, absorbents, materials de filtració, draps i robes, mànegues filtrants; envasos de: paper, cartó, metall, plàstic; consumibles informàtics i fusta.  
Els envasos se separen atenent a la seua perillositat i naturalesa: paper/cartó, sacs de polietilé i contenidors flexibles.   
  
Els recipients del laboratori que contenen substàncies tòxiques es depositen en recipients de plàstic de major capacitat i s'envien al magatzem de residus, on es col·loquen en palets.   
Els envasos de polietilé es reutilitzen.  
Els draps contaminats es depositen en bosses i s'envien al magatzem de residus. Els tubs fluorescents es depositen en caixes de cartó situades en diversos llocs de l'interior de la nau, són recollides posteriorment pel gestor de residus.  
El magatzem temporal de residus tòxics i perillosos està construït amb solera de formigó proveïda de canaleta, el local es troba cobert i senyalitzat. Els residus incompatibles estan separats i tots ells s'emmagatzemen menys de 6 mesos.  
Azulindus y Martí, SA utilitza els servicis d'unes quantes empreses gestores de residus.  
El personal de la societat el componen 98 treballadors.  
2. Alternatives mediambientals  
Per tractar-se d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
L'Àrea de Qualitat Ambiental remet el 6 de març de 2007 la documentació, la qual consistix en un exemplar del projecte bàsic denominat document I, un altre exemplar del mateix projecte denominat document II, i l'estudi d'impacte ambiental. En este ofici sol·licita que s'informe sobre la idoneïtat de l'esmentada documentació, per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El 3 d'abril de 2007, l'Àrea d'Avaluació Ambiental remet l'informe d'idoneïtat a l'Àrea de Qualitat Ambiental.  
El Servici de Control Integrat de la Contaminació remet el 20 de desembre de 2007 el resultat del tràmit d'informació pública i un annex al projecte.  
El 14 de febrer de 2008, es realitza una consulta a l'Àrea d'Espais Naturals.  
El 6 de març de 2008, es remet una consulta a la Direcció Territorial d'esta Conselleria a Castelló, sobre vies pecuàries.  
2. Informació pública  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5623, de 22 d'octubre de 2007; l'Ajuntament d'Onda el va publicar en el tauler d'anuncis des del 23 d'octubre fins al 27 de novembre de 2007. Una vegada transcorregut el termini legalment establit, no es van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació  
Es va sol·licitar al titular que aportara informació i documentació complementària sobre els aspectes següents:  
- L'inventari ambiental.   
- Sobre l'autorització regulada per l'article 14.2 del Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà.  
  
- Un plànol cadastral.   
- Mesures correctores i pla de vigilància ambiental per a protegir l'entorn forestal immediat.   
- Possible afecció a la via pecuària número 9 carrerada del Corral Roig.   
- La restauració dels terrenys en la fase d'abandó.  
Informes sectorials   
Informe de l'Àrea d'Espais Naturals  
L'informe es referix exclusivament a la possible afecció de les instal·lacions a espais que formen part de la Xarxa Natura 2000 (llocs d'interés comunitari i zones d'especial protecció de les aus) i als Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
L'empresa Azulindus y Martí, SA, s'ubica dins de l'àmbit territorial del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) de la Serra d'Espadà, en la zona d'amortiment d'impactes, i dins d'esta en la categoria d'àrea d'influència antròpica.  
El punt 5t de l'article 43, del Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, que aprova el PORN de la Serra d'Espadà, establix que «amb caràcter general, en l'àmbit territorial per al qual es proposa la declaració com a espai natural protegit, d'acord amb les previsions d'este pla, es prohibix la implantació d'activitats industrials de qualsevol tipus fora de sòl classificat com a urbà o urbanitzable».  
  
S'ha consultat la cartografia del planejament territorial del municipi d'Onda, i s'ha comprovat que la classificació del sòl on s'emplacen les instal·lacions correspon a sòl urbà.  
Atés tot l'anterior, l'Àrea d'Espais Naturals informa que la ubicació de la fàbrica d'Azulindus y Martí, SA (coordenades UTM X: 735285; Y: 4428305) en el municipi d'Onda, no contravé la normativa d'aprovació del PORN de la Serra d'Espadà, que recull el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià.  
  
Informe de l'Ajuntament d'Onda, remés pel promotor en la documentació complementària de la memòria de l'estudi d'impacte ambiental.   
L'Ajuntament d'Onda comunica que és possible d'acord amb el planejament urbanístic, ubicar sobre els terrenys de referència qualsevol tipus d'activitat industrial, amb la condició que l'activitat no excedisca els índexs de qualificació de l'article 1.9 del Pla General d'Ordenació Urbana, sempre que se sol·liciten i obtinguen les pertinents llicències d'obra i d'activitat.  
Pel que fa al traçat de la via pecuària número 9 carrerada del Corral Roig, de 15 metres d'amplària legal, indica:  
«1r Segons els plànols cadastrals i de vies pecuàries que s'han consultat, el traçat de la via pecuària número 9 carrerada del Corral Roig es va modificar. Es desconeix la data de la modificació i si es va realitzar amb autorització. Este traçat s'iniciava en la carretera de l'Alcora i transcorria uns metres junt amb el camí del Bovalar, i la via pecuària es desplaçava a la dreta amb direcció est.  
2n En l'actualitat transcorre pel camí del Bovalar. Confronta amb el graner i part de la parcel·la de la mercantil Azulindus y Martí, SA. A esta via li correspon un ample legal de 15 metres i una amplària actualitzada de 8 metres. En el tram comprés entre les empreses Azulindus y Martí, SA i Gresitec, SA, l'amplària oscil·la entre els 7 i 8 metres».  
  
Informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge a Castelló.  
En el moment de redactar esta declaració encara no s'ha rebut l'informe sol·licitat, sobre la possible afecció de les instal·lacions d'Azulindus y Martí, SA al traçat original de la via pecuària número 9 denominada carrerada del Corral Roig.  
Afeccions legals mediambientals  
Segons les dades facilitades pel promotor en la documentació complementària de la memòria de l'estudi d'impacte ambiental, pels terrenys on s'ubiquen les instal·lacions d'Azulindus y Martí, SA podria haver discorregut anteriorment el traçat de la via pecuària número 9 carrerada del Corral Roig, que comptava a més amb un apartador en este lloc.  
La Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, a Castelló, és l'òrgan substantiu en la matèria de les vies pecuàries. En el moment de redactar esta declaració no es disposa encara de l'informe que ha sigut sol·licitat respecte d'això.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat  
La fabricació de taulells és una activitat que consumix gran quantitat d'energia i genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera, així com residus i aigües residuals industrials. També es produïxen en menor grau vibracions i contaminació acústica.   
D'acord amb les característiques de les instal·lacions, és molt poc probable que les aigües residuals industrials constituïsquen un focus de contaminació per a les aigües subterrànies.   
D'acord amb la informació i plànols subministrats per l'Ajuntament d'Onda, el traçat de la via pecuària número 9 carrerada del Corral Roig es va modificar, perquè inicialment discorria diagonalment (des de la CV 21 cap al nord-est) pel terreny que ocupa la societat Azulindus y Martí, SA i en l'actualitat la via pecuària es troba desplaçada al camí que passa per l'avinguda l'Alcora del polígon industrial i transcorre adjacentment al nord de les instal·lacions del promotor.   
  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats satisfactòriament en l'estudi d'impacte ambiental.  
Una vegada rebuda la documentació complementària en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, el promotor facilita dades suficients com per a plantejar-se la possible afecció de l'actuació al traçat original de la via pecuària número 9 carrerada del Corral Roig.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Les aigües residuals industrials es depuren. L'aigua depurada s'aprofita per a la neteja de les instal·lacions i el volum sobrant s'aboca al col·lector municipal, perquè complix l'ordenança municipal d'abocaments de l'Ajuntament d'Onda i amb els valors del Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del Domini Públic Hidràulic. El sediment de la depuradora s'emmagatzema en una bassa que es buida regularment i transportat en camió cisterna per un gestor de residus autoritzat (Atomizadora, SA), que ho valoritza en el seu procés de fabricació d'argiles atomitzades.  
Els valors dels nivells de recepció externs acústics de les instal·lacions són inferiors als estipulats per la taula 1, de l'annex II, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica, per a l'ús dominant industrial.   
Els aparells susceptibles de produir vibracions van instal·lats sobre tacs o bancades antivibratòries per a amortir-les, a més el titular comprova les vibracions que es transmeten al seu través.  
Els residus tòxics i perillosos se segreguen, recullen, etiqueten i emmagatzemen en envasos hermètics o gàbies disposades sobre cubetes de capacitat adequada. El magatzem temporal es troba cobert i sobre solera impermeable. Les aigües de pluja que precipiten sobre esta zona s'envien a la depuradora.  
La cogeneració d'energia elèctrica reduïx notablement l'impacte del consum sobre les línies de distribució comercial.  
Les MTD per a la reducció de les emissions atmosfèriques inclouen l'ús de filtres de mànegues, el disseny adequat de les ximeneres d'evacuació i la recuperació de la calor de cogeneració. Com a resultat de l'anterior, les emissions se situen molt per davall dels valors límits establits per la legislació vigent.  
En l'estudi d'impacte ambiental no es proposen mesures correctores en el cas que existira afecció a la via pecuària número 9, de 15 metres d'amplària legal, denominada carrerada del Corral Roig.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'annex I, grup 4, lletra «l», del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'article 3, punt 1, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte bàsic de la societat Azulindus y Martí, SA, per a la fabricació de taulells ceràmics, a fi d'obtindre la corresponent autorització ambiental integrada; sense perjuí de les autoritzacions administratives que li siguen preceptives, sempre que el projecte es realitze segons les prescripcions establides en l'apartat segon de la present declaració.  
  
  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. La present declaració se circumscriu als terrenys propietat del promotor qualificats com a sòl urbà industrial UI-4. S'exclou la parcel·la 89 del polígon 53, que es troba fora dels límits del polígon industrial.  
  
2. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, Azulindus y Martí, SA, haurà de regularitzar l'explotació d'aqüífers davant de l'organisme de conca corresponent, d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
3. En cas que la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge a Castelló, òrgan substantiu en matèria de vies pecuàries, estime que hi ha afecció de les instal·lacions d'Azulindus y Martí, SA, objecte d'esta declaració, al traçat original de la via pecuària número 9 (de 15 metres d'amplària legal) denominada carrerada del Corral Roig, el promotor complirà les prescripcions que dicte respecte d'això l'esmentada direcció territorial.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 14 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.