Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9590, del 08-05-2023 (2023/4552)

RESOLUCIÓ de 21 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte d'urbanització de l'àrea logística de Sagunt, Parc Sagunt II, en el terme municipal de Sagunt. Expedient: (2988714) 224/2022/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9590

Data del DOGV
:   08-05-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/4552


Data del document
:   21-02-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 21 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte d'urbanització de l'àrea logística de Sagunt, Parc Sagunt II, en el terme municipal de Sagunt. Expedient: (2988714) 224/2022/AIA. [2023/4552]  
«Informe d'impacte ambiental.  
Expedient: (2988714) 224/2022/AIA.  
Títol: urbanització de l'àrea logística de Sagunt Parc Sagunt II.  
Promotor: Espacios Económicos Empresariales, SL.  
Òrgan substantiu: Direcció General d'Urbanisme.  
Localització: terme municipal de Sagunt.  
  
Antecedents  
El Pla especial de l'àrea logística de Sagunt té per objecte el desenvolupament de la zona reservada en el planejament municipal denominada àrea logística de Sagunt. El Pla especial es va sotmetre a participació pública el març de 2021 (DOGV 9035, 05.03.2021).  
La declaració ambiental i territorial estratègica (DATE) del Pla especial de l'àrea logística de Sagunt va ser emesa per acord del 17 de febrer de 2022, de la Comissió d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
El 13 de juliol, la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible inicia un nou procés d'informació pública del Pla especial de l'àrea logística de Sagunt (València), versió de juny de 2022, l'anunci del qual es publica en DOGV núm. 9384, de 15 de juliol de 2022. El contingut de les al·legacions i els informes s'incorpora a una nova versió del Pla especial de l'àrea logística de Sagunt d'octubre de 2022.  
En sessió del 21 de novembre de 2022, la Comissió d'Avaluació Ambiental va emetre la DATE complementària a l'emesa el 17 de febrer de 2022.  
La Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en data 30 de novembre de 2022, va adoptar l'acord d'informar favorablement el Pla especial de l'àrea logística de Sagunt i elevar la proposta d'aprovar definitivament l'esmentat pla especial a la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, que en data 2 de desembre de 2022 va aprovar definitivament el Pla especial de l'àrea logística de Sagunt. Amb l'aprovació del pla especial esmentat es reclassifica aquest sòl no urbanitzable comú com a sòl urbanitzable amb ús industrial i logístic, amb les connexions necessàries amb el seu entorn, tant viàries com ferroviàries i de serveis i infraestructures dotacionals, i s'hi afig la protecció d'una superfície de sòl no urbanitzable situada al sud de l'àmbit inicial, que donarà continuïtat al corredor territorial i biològic Serra Calderona - Riu Palància - Marjal dels Moros. Les ordenances del pla especial aprovat estableixen en el seu article 18 que el disseny dels vials i espais lliures de domini públic i dels elements de les xarxes d'infraestructures siga desenvolupat constructivament mitjançant el corresponent projecte d'urbanització.  
En la DATE i la DATE complementària s'estableix el següent condicionat en relació amb el projecte d'urbanització, en concret en la seua determinació núm. 3:  
«- El projecte d'urbanització s'acompanyarà d'un estudi en què es concrete amb més precisió la petjada de carboni, es determine el guany produït per les zones verdes i la pèrdua pels camps de cítrics eliminats. Perquè aquest estudi siga precís, s'haurà d'estudiar amb detall l'enjardinament que es realitzarà en les zones verdes i viàries.  
  
- L'estudi determinarà les tm de CO2 anuals que cal fixar i la superfície de sòl forestal reforestable els imports de la qual s'inclouran en el projecte d'urbanització.  
- El projecte d'urbanització inclourà una planificació de la reforestació (incloent-hi sòls, terminis i imports), que serà consensuada amb el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal de la DG de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental.  
- El projecte d'urbanització haurà de ser informat, almenys, pel Servei de Coordinació de Polítiques de Canvi Climàtic i pel Servei d'Ordenació i Gestió Forestal.  
- S'inclourà en l'EATE un indicador per a controlar la superfície de sòl forestal reforestada i el balanç de la fixació del CO2 per a poder fer el seguiment de l'evolució que té».  
Tramitació administrativa  
Amb data 27 de desembre de 2022, la Direcció General d'Urbanisme remet sol·licitud per a l'avaluació d'impacte ambiental del projecte d'urbanització de l'àrea logística Sagunt promogut per Espacios Económicos Empresariales, SL (d'ara en avant, EEE), Societat Pública de la Generalitat Valenciana que actua com a agent urbanitzador en l'àrea logística de Sagunt, en la modalitat de gestió directa. L'expedient comprén:  
- Projecte d'urbanització de l'àrea logística.  
- Projecte de reparcel·lació.  
- Document ambiental (inclou en annexos estudi acústic, corredor ecològic, estudi de la petjada de carboni, estudi arqueològic i de patrimoni, i estudi d'integració paisatgística).  
- Documentació complementària (Resolució de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat referent a l'assignació de la condició d'agent urbanitzador de l'àrea logística Parc Sagunt II, informe sostenibilitat econòmica, programa d'actuació integrada per al desenvolupament del sector Parc Sagunt 2 i Resolució de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat d'inici de tramitació del procediment de programació, mitjançant gestió directa, de l'actuació urbanística Parc Sagunt 2).  
En DOGV de 28 de desembre de 2022, la Direcció General d'Urbanisme sotmet a informació pública el procediment de programació, mitjançant gestió directa, de l'actuació urbanística Parc Sagunt II. Es rep una única al·legació per part de l'Ajuntament de Sagunt.  
  
En DOGV de data 16 de gener de 2023, es publica la Resolució de data 23 de novembre de 2022, de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible, per la qual s'aprova el Pla de mobilitat del pla especial de l'àrea logística de Sagunt.  
Dins del procediment d'avaluació ambiental, amb data de 29 de desembre de 2022, aquest òrgan ambiental realitza consultes a les administracions següents:  
  
Sol·licitud Informe Administració pública consultada / Empresa subministradora / Interessats.  
X 19.01.2023 Direcció Territorial d'Agricultura i Medi Ambient  
\* ST Medi Ambient.  
X N/C (\*) Subdirecció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental (competent en ordenació i gestió forestal).  
X N/C Subdirecció General d'Espais Naturals i Biodiversitat.  
X 11.01.2079 TH Qualitat i Educació Ambiental: Serv. de Protecció de l'Atmosfera.  
X 13.01.2023 SUBDG Canvi climàtic: Serv. Coordinació de Polítiques de Canvi Climàtic.  
X 13.01.0272 UU Política Territorial i Paisatge.  
X 10.02.1618 MY Obres Públiques, Transport i Mobilitat.  
X 20.01.2023 Entitat de Sanejament d'Aigües. (EPSAR).  
X N/C Subdirecció General d'Espais Naturals i Biodiversitat.  
X N/C Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport: DG de Cultura i Patrimoni.  
X 11.01.2023 Conselleria de Sanitat: DG Salut Pública.  
X N/C Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències.  
X N/C Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
X 19.01.2023 ACUAMED.  
X 12.01.2023 Ajuntament de Sagunt.  
X 16.01.2023 Ajuntament de Puçol.  
X N/C Comunitat de Regants de Sagunt.  
X 12.01.2023 Ecologistes en Acció.  
X N/C Acció Ecologistes AGRÓ.  
  
  
(\*) Remés per a informe per part del Servei Territorial de Medi Ambient.  
  
- Informe en matèria de contaminació acústica i atmosfèrica emés pel Servei de Protecció de l'Atmosfera l'11.01.2023, en el qual es fa constar:  
«D'acord amb l'article 22 del Reial decret 1367/2007, de 19 d'octubre, pel qual es desplega la Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll, referent a zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques, la maquinària utilitzada en la fase d'obres s'ha d'ajustar a les prescripcions que estableix la legislació vigent referent a emissions sonores de maquinària d'ús a l'aire lliure i, en particular, quan els siga aplicable, al que estableix el Reial decret 212/2002, de 22 de febrer, pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure, i les normes complementàries.  
  
D'altra banda, l'activitat haurà de desenvolupar-se de manera que en el seu àmbit d'afecció no se superen els objectius de qualitat acústica que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica de la Comunitat Valenciana. A més, el programa de vigilància ambiental haurà d'executar-se d'acord amb el que preveu la documentació ambiental relativa a les mesures de vigilància i seguiment de l'actuació, tant en fase de construcció com d'explotació, amb la finalitat d'assegurar la correcta execució, des del punt de vista ambiental, de les operacions constructives, fer el seguiment dels impactes previsibles, i verificar l'aplicació i eficàcia de les mesures protectores i correctores adoptades en matèria de protecció de la qualitat atmosfèrica i control d'operacions sorolloses.  
En virtut del que s'ha exposat anteriorment i examinada la documentació tècnica que es troba en l'expedient d'avaluació ambiental simplificada del projecte d'execució d'urbanització i a la vista que el document ambiental resulta correcte i s'ajusta als aspectes que preveu la normativa en vigor, es considera favorable la integració dels aspectes ambientals en la proposta del projecte en matèria de contaminació atmosfèrica i soroll».  
- Informe de la Direcció General de Canvi Climàtic de data 12 de gener de 2023, en el qual s'indica que:  
«La documentació aportada inclou un adequat estudi de petjada de carboni, que analitza les emissions previstes pel trànsit, així com la pèrdua d'un embornal de carboni actual (camps de cítrics en estat d'abandó) i la nova aportació d'embornal de carboni que suposen les zones verdes que es desenvoluparan durant la urbanització. Aquest nou estudi de carboni corregeix el que s'incloïa originalment en el pla especial amb criteris realistes i adaptats a la realitat, i estableix un balanç d'emissions global de 5.800 t CO2/any.  
El projecte inclou dues opcions per a la compensació d'aquestes emissions. Durant l'execució del projecte, s'haurà de concretar i consensuar amb l'òrgan competent en medi natural la combinació de reforestació i gestió silvícola de zones forestals proposada en la documentació aportada, que es considere més adequada, que assegure la compensació d'emissions associades al trànsit, amb la finalitat d'aconseguir la màxima neutralitat carbònica possible.  
S'informa que, amb les observacions realitzades en el present informe i tenint en compte les mesures preventives i correctores que preveu el document ambiental, el projecte no causarà impacte ambiental significatiu en matèria de mitigació i adaptació al canvi climàtic, ja que està en línia amb la Llei 6/2022, de 5 de desembre, del canvi climàtic i la transició ecològica de la Comunitat Valenciana».  
- Informe de l'Ajuntament de Puçol de data 16 de gener de 2023, en el qual s'indica que:  
«La nova zona industrial dista aproximadament 2.000 metres del sòl qualificat d'urbà residencial del nucli urbà de Puçol, per la qual cosa no és previsible que les indústries que s'hi implanten puguen produir efectes negatius en el sòl urbà de Puçol.  
Caldria sol·licitar un aclariment o una justificació suficient del fet que, en períodes de pluges intenses, no es veurà minvada la capacitat de desguàs que, cap a la Marjal dels Moros, es realitza per mitjà del sistema de séquies de Puçol. Una de les desembocadures naturals a la mar de les aigües pluvials, la denominada Gola de l'Estany, es troba localitzada al nord de la zona litoral, confrontant amb el TM de Sagunt i en comunicació directa amb l'aiguamoll la Marjal dels Moros. Aquesta desembocadura no té cap defensa davant del risc d'aterrament per efecte aportador de la dinàmica litoral. S'hauran de tindre en compte els increments dels cabals d'aigua pluvial que han de desguassar en els punts receptors ja existents (i, és el cas, la ubicació de nous), procedents del drenatge de les noves infraestructures i zones logística i industrial urbanitzades, i la seua afecció aigua avall en quantitat i qualitat d'aquesta a la platja de Puçol i el seu nucli residencial adjacent, amb el risc d'inundació de noves zones per les interferències en l'escolament i la concentració de pluvials.  
Atesa la magnitud de l'actuació pretesa, tant en superfície per a urbanitzar, amb la consegüent edificació i activitats que s'implantaran, així com les nombroses infraestructures de transport noves associades, i la intensificació d'ús de les actuals, haurien de considerar-se les accions correctores necessàries corresponents de tots aquests impactes ambientals significatius previsibles en el TM de Puçol, que no puguen ser evitats i que afectaran de manera negativa i permanent, principalment durant la fase d'explotació del parc esmentat, quan es trobe a ple rendiment i amb totes les infraestructures complementàries de millora en funcionament».  
  
- Informe de l'Ajuntament de Sagunt de data 12 de gener de 2023, en el qual s'indica que:  
«1. Respecte de les apreciacions de la DATE de 21 de novembre de 2022, l'informe dels serveis municipals destaca que el projecte d'urbanització no fa referència a la totalitat dels punts recollits en la determinació núm. 3 d'aquesta. Inclou consideracions respecte de l'enjardinament, els SUDS, la xarxa de séquies i el viari.  
  
Addicionalment, els serveis municipals informen respecte de les afeccions del projecte sobre figures de protecció i patrimoni. Respecte dels elements patrimonials, assenyalen que en l'expedient administratiu consta l'informe favorable de la Direcció General de Cultura de data 11 de desembre de 2022. Indica també que la previsió d'evacuació d'aigües a la Marjal dels Moros mitjançant la utilització de les xarxes i basses pluvials de Parc Sagunt I podria generar nous impactes ambientals negatius sobre aquest espai natural i, per tant, s'haurien d'obtindre noves autoritzacions conjuntes, adaptar, si és el cas, les instal·lacions existents i estudiar la gestió conjunta d'aquests abocaments.  
  
Inclou també l'informe altres apreciacions per possibles incidències mediambientals respecte a:  
- Instal·lacions elèctriques: les línies elèctriques representades gràficament en plans i que excedeixen l'àmbit del sector no es consideren com a part del projecte i no es poden avaluar en aquest procediment, de manera que queda pendent informar sobre aquest tema durant la tramitació dels projectes corresponents.  
- Ecoducte: indica que la reducció en l'amplitud de l'ecoducte, previst al sud de l'actuació sobre la carretera CV-309, podria generar impactes mediambientals negatius quant als aspectes ecològics previstos i la mobilitat ciclista.  
- EDAR: el projecte d'urbanització preveu la conducció de les aigües residuals a un sistema de depòsits de retenció connectats a una EDAR de nova implantació en la parcel·la d'equipament SQI-2, però no preveu l'execució d'aquesta infraestructura. No considera admissible disposar trams en galeria de serveis per l'interior de parcel·les de caràcter privat.  
- Estació de transferència de residus i punt net: la idoneïtat en la ubicació, la cessió de la parcel·la i la posterior recepció de la instal·lació haurà de determinar-la el Consorci d'Abocaments Palància - Belcaire (C3/V1)».  
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de data 19 de gener de 2023 relatiu a afeccions sobre la zona humida i espai Xarxa Natura 2000 Marjal dels Moros.  
«Respecte de la restitució de séquies i l'adequació de barrancs. La séquia del Braç del Mig i la del Canyaret es recondueixen entubades a la séquia de l'Arrif existent. Haurien d'integrar-se en la jardineria sense entubar-se i creuar la CV-309 amb un pas de fauna mixt. Des del punt de vista ambiental, eliminar séquies i substituir-les per conduccions tancades és reduir hàbitats aquàtics, no es pot considerar una restitució.  
  
Respecte dels sistemes de drenatge sostenibles, s'estima que la solució plantejada no és compatible amb l'actual situació i capacitat de la séquia de l'Arrif.  
Actuacions ambientals en el sector ZRP-AG-1 preveuen l'actuació directa en la séquia de l'Arrif, que es redueix a realitzar una excavació per a fer un nou llit paral·lel a la mota que connecte la séquia amb les basses de drenatge (presumiblement), de manera que se substituïsca el tram entubat a l'interior de la mota de Parc Sagunt I. La recuperació d'aquest tram hauria de realitzar-se amb una actuació blana amb un llit natural amb vegetació adequada que permeta la recuperació d'hàbitats de marjal i la seua utilització tant per a conduir escolaments en èpoques de pluja com aigües superficials des de la séquia de Moncada, així com cabals ecològics en èpoques de sequera.  
Restituir el tram perdut en Parc Sagunt I al costat de la mota (pendent d'execució) sí que seria una millora ambiental, ja que ajudaria a mantindre els recursos hídrics i, per tant, l'estat de conservació favorable de la zona humida».  
- Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de data de 19 gener de 2023, en el qual es fa constar que:  
«L'actuació no se situa sobre sòl forestal, però el segellament del sòl proposat afecta directament les zones forestals confrontants, especialment la infiltració d'aigua que nodreix l'espai protegit denominat Marjal dels Moros, terreny forestal protegit, pertanyent a la Generalitat Valenciana, qualificat de lloc d'interés comunitari LIC, zona d'especial protecció per a les aus i zona d'especial conservació Xarxa Natura 2000. Hi ha una gran superfície de sòl industrial disponible sense desenvolupar en l'entorn, per la qual cosa es considera que hauria de reconsiderar-se aquesta nova actuació industrial per a evitar l'afecció al sistema hidrogràfic dels terrenys forestals localitzats a la Marjal dels Moros.  
  
Les plantacions forestals i els tractaments silvícoles en àrees allunyades de la zona que es pretén urbanitzar poden suposar una aportació per a compensar les emissions de carboni. Però no estan definides econòmicament ni en l'espai i es desconeix si el promotor es compromet a executar-les i en quin període de temps.  
S'indica la creació d'una zona que es denomina zona rural protegida com a corredor ecològic, però no s'indica quina titularitat tenen aquests terrenys. És necessari determinar si són terrenys que passen a formar part del patrimoni de la Generalitat o seran de titularitat privada, ja que, perquè complisquen la seua funció com a corredor, hauran d'albergar una vegetació i un estat de conservació determinats.  
No es considera correcte que es permeta en aquesta zona la implantació de cap mena d'aprofitament d'energia, ni tan sols en un 10 % dels terrenys.  
De la mateixa manera, s'informa que no s'afecten vies pecuàries».  
- Informe de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge de data 13 de gener de 2023, en què s'indica que: vista la documentació aportada en el projecte d'urbanització, en relació amb el risc d'inundació i la xarxa de drenatge projectada, es considera que es compleixen les condicions que estableix la DATA, per la qual cosa s'informa favorablement a aquest.  
- Informe de la Direcció General de Salut Pública i Addiccions de data 11 de gener de 2023, en el qual s'indica respecte de les consideracions incloses en la DATE:  
«Sobre les mesures incorporades per a facilitar la sostenibilitat de les zones verdes. Consta que s'emprarà vegetació autòctona adaptada a les condicions edafoclimàtiques, que requerisquen menys consum d'aigua i que no produïsquen els pòl·lens més al·lergògens.  
Referent a la qualitat de l'aire, es conclou de les modelitzacions de les concentracions de contaminants que en la fase de funcionament no se superaran els límits per a cap d'aquests. Com a mesura de control, s'implantarà dins del parc logístic una nova estació de mesura de contaminants atmosfèrics, que formarà part de l'RVVCC.  
  
Dels models predictius realitzats en l'estudi acústic per a la fase d'explotació, es conclou que els nivells de soroll no superaran els límits que estableix la normativa vigent.  
El projecte preveu la construcció d'una estació de transferència de residus i punt net per a l'emmagatzematge selectiu de residus. S'haurà de complir la Llei 5/2022, de 29 de novembre, de la Generalitat, de residus i sòls contaminats per al foment de l'economia circular a la Comunitat Valenciana i la resta de normativa vigent.  
  
En l'àmbit de la prevenció contra la legionel·losi, s'haurà de complir la normativa vigent: Reial decret 487/2022, de 21 de juny, pel qual s'estableixen els requisits sanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi.  
Així mateix, a fi d'evitar la proliferació de mosquit tigre (Aedes albopictus), hauran de posar-se en marxa durant la fase d'obres les mesures necessàries per a evitar xicotetes acumulacions d'aigua que pogueren convertir-se en focus de cria de l'espècie. En el disseny dels elements del projecte, s'evitaran estructures que puguen donar lloc a l'acumulació d'aigua a conseqüència de la pluja o el reg.  
S'emet un informe favorable al projecte d'urbanització de l'àrea logística de Sagunt Parc Sagunt II, ja que es considera que no es deriven impactes significatius en la salut de la població».  
- Informe d'al·legacions de l'Associació Ecologistes en Acció del País Valencià, de data de 12 de gener de 2023, en el qual s'indica que:  
«L'actuació suposa un segellament del sòl, que impedirà l'alimentació dels aqüífers i una intensa petjada de carboni, ja que s'eliminarà tota la vegetació que segresta actualment el diòxid de carboni.  
Es proposa un sistema de drenatge sostenible, que es considera clarament insuficient, perquè la superfície segellada serà àmpliament majoritària. A més, les zones verdes són absolutament marginals.  
El sòl que es pretén ocupar té un alt valor agrològic, que es pot observar en el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana.  
Aquest territori forma part del corredor territorial i biològic Serra Calderona - Riu Palància - Marjal dels Moros, perquè se situa quasi limitant amb la zona humida catalogada de la Marjal dels Moros. El projecte d'urbanització pretén millorar falsament aquest corredor territorial i biològic, amb una sèrie d'actuacions, que es resumeixen en passos d'animals entre els diferents sectors de la urbanització. Aquest corredor territorial i biològic se substitueix per un corredor ecològic de 2 km de longitud i 75 m d'amplària, situat a la vora nord-oest de l'actuació, que acolliria una via de servei, un carril bici, travessat per un gasoducte i línies elèctriques de mitjana tensió.  
És preceptiva la realització d'un estudi d'afecció als espais de la Xarxa Natura 2000, que no s'ha dut a terme en la tramitació d'aquest projecte. En la documentació ambiental sotmesa a informació pública, no es presenta aquesta preceptiva avaluació de les repercussions sobre la Xarxa Natura 2000».  
- L'Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 20 de gener de 2023, indica:  
«Amb data 11 de novembre de 2022, es va emetre un informe de capacitat del sistema públic de sanejament i depuració de Sagunt per a tractar les aigües del Pla especial de l'àrea logística de Sagunt (València). En aquest informe s'indicava que el desenvolupament complet del pla superava la capacitat del sistema de sanejament i depuració existent i, en el cas que es connectara a aquest, amb un cabal estimat de 3.989,86 m³/dia. El sistema públic de sanejament i depuració de Sagunt està dissenyat per a tractar 20.664 m³/dia. En l'actualitat, l'influent és de 13.306 m³/dia. El sistema té una reserva de 7.358 m³/dia, però té 4.397,41 m³/dia reservats per altres desenvolupaments urbanístics en la seua zona d'afecció, per la qual cosa, el cabal previst en el desenvolupament de l'assumpte no podria tractar-se en el sistema si es desenvoluparen completament tots els sectors ja informats.  
En la planificació d'obres en sanejament i depuració existent es preveuen actuacions per a modificar la localització de l'EDAR de Sagunt i, si és el cas, ampliar-ne la capacitat.  
Quant a la compatibilitat del desenvolupament urbanístic amb les infraestructures de sanejament i depuració existents i/o futures, vist l'informe indicat, elaborat a l'efecte per l'assistència tècnica, s'observa que el desenvolupament de la figura de planejament referida en l'assumpte no presenta, a priori, zones d'afecció a les infraestructures de sanejament i depuració de la Generalitat Valenciana existents, més enllà de la connexió a la nova EDAR que es desenvoluparà. Cal indicar que el projecte de l'assumpte continua esmentant la possibilitat de construcció d'una nova EDAR per al sector Parc Sagunt II, la qual cosa, segons la informació de la qual es disposa, ha quedat totalment descartat i la connexió es realitzarà al nou sistema de sanejament i depuració de Sagunt.  
  
El projecte estima 3 xarxes diferenciades de recollida d'aigües: la de sanejament, la de pluvials i la d'aigües grises. La tercera recull les aigües dels vials i, a través d'uns depòsits de retenció, porten les aigües al sistema de pluvials, excepte les primeres pluges, que les gestionarà en el sistema de residuals.  
Aquestes primeres pluges no es troben desenvolupades en el projecte, no existeix un annex específic i no es coneix el cabal o la composició d'aquestes, per la qual cosa s'haurà de definir en el document definitiu tant la quantitat d'aigua que gestionaran en l'EDAR, com la qualitat d'aquesta, ja que es coneix que les primeres pluges solen implicar restes d'olis i hidrocarburs, que podrien afectar la qualitat del tractament de la resta de les aigües. Si aquestes aigües no tingueren la qualitat suficient, seria a compte del parc el seu correcte tractament previ a l'abocament.  
  
Es preveu reutilitzar part de l'aigua depurada per a la xarxa contra incendis i per al reg de les zones verdes del parc empresarial. La solució és correcta, però serà a compte del parc la impulsió de l'aigua fins als elements d'acumulació i repartiment, no hi ha objeccions per al seu ús ambiental o, fins i tot, industrial.  
Pel que s'acaba d'assenyalar i en el cas en què l'agent urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic que s'informa decidisca no resoldre mitjançant la construcció d'un sistema propi per al sanejament i la depuració de les aigües residuals generades per l'actuació urbanística que promou, i tinga previst resoldre-ho mitjançant la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, aquesta Entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament en el sistema públic de sanejament i depuració de Sagunt de les aigües residuals generades pel desenvolupament de l'àrea logística del municipi de Sagunt (València), sempre que es complisquen les condicions següents:  
  
Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, hauran d'estar executades les actuacions que preveu el sistema públic de sanejament i depuració de Sagunt, amb la finalitat que es puga dur a terme un adequat tractament de les aigües residuals que generen i aquestes hauran d'incloure en el seu disseny el cabal previst en el sector de l'assumpte.  
Serà condició indispensable la comprovació de la suficiència de la capacitat hidràulica de la xarxa de col·lectors del sistema de sanejament i depuració del sistema públic de sanejament i depuració de Sagunt.  
  
En qualsevol cas, l'abocament generat pel desenvolupament de referència haurà de complir amb els límits d'abocament que estableix l'ordenança municipal d'abocaments o, en defecte d'això, en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram de l'Entitat de Sanejament d'Aigües que recull l'annex II, a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A tals efectes, l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments, dotada, a més, de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament.  
En el cas en què es decidisca desenvolupar una EDAR pròpia per al sector, s'haurà de plasmar en el corresponent instrument de planejament la zonificació i l'ordenació de l'àmbit afectat a la infraestructura de sanejament objecte de l'actuació projectada.  
Haurà de definir-se de manera adequada l'entrada d'aigües grises al sistema de sanejament i depuració de Sagunt, i es limitarà l'entrada de compostos no tractables per la depuradora. Igualment, s'haurà de definir correctament el cabal que cal gestionar a través del clavegueram públic, de manera que no hi haja possibles puntes de cabal horàries que generen problemes de tractament en la depuradora».  
- Informe d'ACUAMED de 19 de gener de 2023, en el qual es fa constar que:  
«De la documentació aportada, no es disposa informació sobre els punts d'abocament dels possibles efluents derivats dels processos industrials en l'àrea logística ni de les plantes de tractament associades. Qualsevol abocament ha de tindre en compte la seua àrea d'influència, de manera que no s'afecte la qualitat de l'aigua del procés de dessalació, siga la de l'aigua de mar de captació o bé la de producte. Si es plantegen abocaments a domini públic marítim terrestre, hauran de tindre en compte la no afecció al perímetre de protecció de captació d'aigua de mar de Naturgy, ja que també són les aigües de captació d'aigua de mar de la dessaladora d'Acuamed».  
- Informe de la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible de data 10 de febrer de 2023, en el qual:  
«S'informa desfavorablement respecte de la reposició de les séquies Braç del Mig i Canyaret, perquè se situen de manera paral·lela a la CV-309 i en la zona de reserva viària ZRP-CR del Pla especial de l'àrea logística de Sagunt. Hauria d'estudiar-se una altra localització per a aquestes conduccions o justificar el seu traçat».  
La informació que conté l'expedient i els procediments precedents aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Criteris ambientals  
Per a l'emissió del present informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, s'han tingut en compte els criteris de l'annex III d'aquesta.  
Característiques del projecte  
Els treballs previstos es resumeixen en:  
- Demolicions i treballs previs.  
- Moviment de terres: excavacions i farciments per a formació d'esplanada.  
- Extensió de ferms i paviments.  
- Construcció d'estructures, en murs de contenció i obres de pas en encreuaments amb infraestructures existents.  
- Obres de drenatge i sanejament.  
- Instal·lacions d'aigua per a proveïment i contra incendis.  
- Instal·lacions elèctriques: xarxa de mitjana tensió, energies renovables i distribució en baixa tensió.  
- Instal·lació d'enllumenat públic.  
- Estesa de les xarxes i instal·lacions de gas i telecomunicacions.  
- Construcció d'estació de transferència de residus i punt net.  
  
- Col·locació de mobiliari urbà.  
- Reposició de serveis afectats: séquies, camins d'accés, instal·lacions de subministrament de diferents serveis urbans, afeccions a la línia ferroviària d'ADIF en construcció, segellat de pous existents.  
  
- Pintat de marques viàries, col·locació de senyalització vertical i instal·lació d'elements d'abalisament i defensa en vials i zones públiques.  
- Construcció de corredor ecològic terrestre.  
- Plantacions en zones verdes i instal·lació de la xarxa de reg necessària.  
- Adopció i implantació de mesures ambientals i paisatgístiques específiques.  
- Gestió de residus procedents de les obres de construcció i demolició.  
- Adopció de mesures de seguretat i salut durant l'execució de les obres.  
La proposta d'urbanització es desenvolupa sobre el sòl requalificat en el pla especial Parc Sagunt II com a àrea logística industrial Parc Sagunt (ZND-IN), que ocupa una superfície de 5.440.941 m². Mentre la resta de les àrees del pla especial es dediquen a reserva viària i a requalificar una zona situada al sud com a zona rural protegida agrícola (ZRP-AG1). En el seu conjunt, el Pla especial de l'àrea logística de Sagunt afecta una superfície de 6.208.116 m.  
La nova plataforma ferroviària d'accés al port de Castelló divideix l'àrea logística en dos sectors, la zona nord d'aquest es reserva a zones verdes i àrees dotacionals d'infraestructures i serveis urbans, entre els quals es troben la planta de transferència i la futura EDAR. En la zona sud es concentren les parcel·les destinades a usos industrials, terciari logístic, aparcaments i plataforma intermodal, així com parcel·les per a ús d'infraestructures i equipaments i una gran zona verda perimetral.  
Les actuacions projectades desenvolupen la urbanització dels vials públics, incloses les connexions viàries exteriors, zones destinades a aparcaments públics, zones verdes i enjardinades, illes destinades a infraestructures i serveis urbans que preveu l'ordenació detallada del Pla especial aprovat de l'àrea logística de Sagunt.  
  
El projecte estableix quatre accessos a l'àrea logística: dos per l'est connectats amb la CV-309 i dos pel nord que permeten la seua connexió a través del polígon Camí la Mar amb la V-23 i el nucli urbà del Port de Sagunt.  
En relació amb els vials interns, cal destacar que l'accés ferroviari al Port de Sagunt, que divideix l'àmbit de sector en dues parts, les línies d'alta tensió que discorren paral·leles a aquest traçat d'ADIF, així com el desenvolupament de la zona intermodal de l'àrea logística, condicionen el traçat el seu traçat tant en planta com en alçat.  
Es preveuen un total de 19 km de nous vials i fins a 12 rotondes. Quant a les estructures que executables, es preveuen dos nous passos inferiors que cal executar sota l'accés ferroviari. N'hi ha un tercer situat a l'oest, ja executat, pel qual es reposarà el traçat de l'Eurovelo-8, afectat pel sector. S'executarà una nova estructura de pas sobre la CV-309, que farà, al seu torn, les funcions d'ecoducte donant continuïtat al corredor ecològic previst en la franja oest de l'àrea logística i permetrà donar continuïtat a l'itinerari de l'Eurovelo-8. Així com la nova estructura que s'executarà en l'accés est 2. Al seu torn, es preveu l'execució d'una nova passarel·la de ciclistes i vianants sobre la V-23.  
L'amplària dels carrils per al trànsit de vehicles és de 4 metres. Els vials disposaran de zones d'aparcament amb una amplària de 5 metres per als aparcaments en bateria i de 2,5 metres per a aparcaments en cordó.  
S'han reservat 9 borses d'aparcaments públics, tant per a vehicles lleugers com pesants, distribuïdes en els vials i en parcel·les dotacionals amb la finalitat de complir els estàndards que estableix l'apartat 6 del punt III de l'annex IV del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
  
Tots els vials que formen part de l'eix vertebrador presenten mitjana o element separador entre els dos sentits de circulació i dos carrils per sentit. En el cas dels eixos que parteixen de la glorieta de l'accés est 2, aquesta mitjana disposarà d'un passeig central compost per zones verdes, un carril bici i un itinerari per als vianants.  
La resta de vials presentarà un únic carril per sentit sense element separador.  
Des del punt de vista de la infraestructura verda interna, les propostes passen per la creació d'una zona d'horts assimilable al paisatge actual en la zona nord a l'accés ferroviari i el desenvolupament d'una extensa zona verda perimetral per a mitigar l'afecció visual dels eixos ferroviaris denominada SVJ-01 en la meitat sud.  
La zona de la parcel·la SVJ-01, que es desenvolupa entre el sud-oest i nord-oest, té un ample mínim de 75 m, espai que disposarà d'una mota enjardinada no contínua i amb formes naturalitzades de fins a 5 m d'altura, que exercirà de barrera visual i acústica. Sobre aquest mateix espai s'integraran franges lliures de vegetació, per on discorreran xarxes de serveis que inclouen el gasoducte i línies aèries i subterrànies d'alta tensió i una via de servei d'accés a les parcel·les agrícoles existents. L'espai quedarà delimitat per sengles barreres de fusta, de dos metres d'altura, practicables en alguns punts d'accés, per a poder convertir tota la franja en un corredor ecològic. Per aquest mateix espai, es reposarà l'itinerari de l'Eurovelo-8, el traçat creuarà la CV-309 pel nou ecoducte previst sobre aquesta, continuarà per la parcel·la SVJ-01 creuant mitjançant un pas inferior, ja executat, sota el nou accés ferroviari, continuarà per les zones enjardinades de l'àrea en la seua zona nord i creuarà mitjançant una nova passarel·la per a ciclistes i vianants, inclosa en el projecte, sobre la V-23. El nou traçat tindrà una longitud total de 5.430 m i presentarà una amplària de 4 m. S'executarà amb paviment natural llis terrenc, que permetrà l'ús de bicicletes i altres vehicles de mobilitat personal.  
En la zona de la parcel·la SVJ-01 nord, interior a l'àrea logística, es disposaran itineraris per als vianants que s'integraran i tindran continuïtat amb el viari de la zona i es connectaran, mitjançant els passos inferiors que s'executaran sota l'accés ferroviari, amb les zones verdes i els sectors de la zona nord de l'àrea logística.  
Tal com s'ha indicat prèviament, dins de l'àmbit del pla especial, però fora de l'àmbit del projecte d'urbanització, es desenvolupa la zona rural protegida agrícola, que es connecta mitjançant un ecoducte amb la zona verda que cal desenvolupar en el sector SVJ-01, i es constituirà com un corredor ecològic entre la Marjal dels Moros i la serra de la Calderona, tal com es va requerir des de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge en la tramitació del pla especial. Sobre aquesta àrea, s'executaran obres d'adequació de séquies i murs vegetals.  
Respecte de les xarxes de sanejament i pluvials, el projecte preveu 3 xarxes diferenciades de recollida d'aigües: la de sanejament, la de pluvials i la d'aigües grises.  
- La primera rebrà les aigües residuals generades en el sector i el seu final és la mateixa depuradora, a través d'estacions de bombament. Aquestes aigües es consideren residuals assimilables a aigües urbanes. En aquest aspecte, el pla especial preveu l'execució d'una EDAR pròpia amb tractament terciari, que no és objecte d'aquest projecte.  
- La segona recull les aigües de pluja de les parcel·les a través de dos depòsits de tempestes i les traslladarà a la Marjal dels Moros, mateix punt d'abocament que en Parc Sagunt I. Es connectarà en diversos punts a la xarxa existent d'aquest últim i es derivaran part d'aquestes a depòsits de proveïment per a regs.  
- La tercera recull les aigües dels vials i, a través d'uns depòsits de retenció, porten les aigües al sistema de pluvials, excepte les primeres pluges, que les gestionarà en el sistema de residuals.  
El sistema de tractament d'escolaments es complementa amb la instal·lació de sistemes urbans de drenatge sostenible (SUDS), que es componen de cunetes vegetades en les zones verdes, rases filtrants com la que recorre tot el corredor ecològic, canals de drenatge en el vessant est, i un canal per a la captació de les aigües procedents de les conques externes en la zona sud-oest. Part d'aquests sistemes aboquen en basses superficials situades en les zones verdes, dotades, al seu torn, de pous per a facilitar la infiltració al subsol. En les glorietes i bulevards centrals s'instal·laran jardins de pluja amb sistemes de caixes drenants.  
  
Es reserven tres parcel·les per a l'execució de tres subestacions elèctriques tant per a les línies procedents de les plantes de renovables que subministraran al sector, com una de connexió a la xarxa de REE connectada mitjançant dues línies aèries de 400 kV a la subestació de Gausa.  
Les obres inclouen l'execució de totes les línies de serveis que s'implantaran, incloses les obres necessàries per a les connexions de servei a les xarxes existents, així com el desviament de totes les afectades per la urbanització. Tots els serveis es disposen de manera soterrada pels vials de l'àmbit.  
En aquest aspecte, la urbanització afecta una sèrie de séquies: séquia Braç de la Torre, Braç del Mig i séquia del Canyaret, les quals es reposaran entubades pel perímetre de l'àrea logística. En el cas de les dues últimes, es connectaran a la séquia de l'Arrif en el marge oposat de la CV-309.  
L'estació de transferència de residus i punt net de l'àrea logística s'implantarà en parcel·la destinada a infraestructures situada al nord del nou accés ferroviari.  
Al seu torn, es preveu l'adequació d'una sèrie d'obres de drenatge en els vials de l'entorn de l'àrea logística per al pas de fauna, així com mesures de reducció de la velocitat en l'àmbit d'aquests.  
Ubicació del projecte  
L'àmbit territorial del Pla especial de l'àrea logística de Sagunt queda localitzat al sud del nucli de població del Port de Sagunt, en una àrea delimitada al nord pel polígon industrial Camí de la Mar, al sud i a l'est amb la carretera CV-309 (que delimita interiorment el parc empresarial Sagunt I), i a l'oest amb el ferrocarril València-Barcelona.  
  
El projecte s'insereix en el context d'una infraestructura verda exterior els elements més significatius de la qual són la Marjal dels Moros, zona humida catalogada i inclosa en la Xarxa Natura 2000, el Parc Natural de la Serra Calderona i el paratge natural protegit La Costera, que es connecten mitjançant la figura de corredor terrestre.  
La parcel·la urbanitzable no presenta cap figura de protecció mediambiental, perquè es troba fora del perímetre d'afecció de 500 m de la zona humida de la marjal, a excepció de la parcel·la requalificada en el pla especial com a zona rural protegida agrícola, que queda englobada parcialment en aquest.  
No es produeix cap afecció a terreny forestal PATFOR ni discorren vies pecuàries per l'àmbit.  
El sòl en l'àrea afectada, per les seues característiques de textura, profunditat i fertilitat, té una capacitat d'ús agrícola molt elevada. Actualment, l'àrea es troba ocupada per un mosaic de cultius fruiters, en la seua majoria cítrics en situació d'abandó, edificacions disperses, multitud de séquies i canals de reg, i una extensa xarxa de camins.  
  
L'àmbit d'afecció presenta vulnerabilitat mitjana d'aqüífers. L'execució del projecte es realitza sobre la massa d'aigua subterrània. 080-128 Plana de Sagunt, la qual presenta un estat global deficient, segons les dades de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
El sòl afectat presenta permeabilitat alta, amb alta accessibilitat als aqüífers. Segons l'informe de cartografia territorial dels sòls crítics per a la recàrrega d'aqüífers a la Comunitat Valenciana, el sector se situa en àrees que cal millorar per a la recàrrega d'aqüífers.  
El sector no afecta cap llit o massa d'aigua superficial ni es localitza en zones amb el risc d'inundació segons el PATRICOVA, només en l'extrem sud-oest apareix el barranc del Llop, d'interés per a la connectivitat ecològica. Encara que es tracta d'un llit d'aigües estacionals, a vegades pot suportar cabals de consideració, per la qual cosa aquest entorn està inclòs en la cartografia actualitzada del PATRICOVA.  
El sector se situa sobre terrenys amb el risc d'erosió molt baix.  
No s'hi identifiquen hàbitats recollits en l'annex I de la Directiva 92/43/CE. Segons les dades del Banc de dades de la biodiversitat de la Comunitat Valenciana, no es localitzen espècies prioritàries de fauna o flora en la zona.  
L'àmbit de la zona d'actuació no es considera rellevant per a la reproducció de cap espècie d'amfibi, encara que, atesa la proximitat de zones humides, és d'esperar la presència d'aquestes, així com d'exemplars de rèptils i ofidis com la colobra de ferradura (Hemorrhois hippocrepis) o colobra bastarda (Malpolon monspessulanus). Quant a mamífers, és esperable la presència d'exemplars d'eriçó africà (Atelerix algirus), eriçó comú (Erinaceus europaeus), musaranya comuna (Crocidura russula) i espècies de rosegadors. Les aus presents en la zona segons les dades del BDBCV són collverd (Anas platyrhynchos), mussol comú (Athene noctua), soliguer (Falco tinnunculus), gavinot mediterrani (Larus michahellis), així com espècies migratòries que, atesa la proximitat de la marjal, utilitzen la zona com a àrea d'alimentació.  
  
L'àrea s'emmarca en una zona amb un elevat nombre de jaciments arqueològics i etnològics, però no s'afecta elements inventariats.  
  
Paisatgísticament, el sector es troba confinat per les infraestructures de transport primàries i els polígons industrials desenvolupats. L'àrea està configurada amb un parcel·lari d'horta tradicional irrigat a través de séquies. Les infraestructures de transport, les torres elèctriques i la concentració del sòl industrial més consolidat cap al front litoral i el límit amb la població de Port de Sagunt generen una distorsió escènica i desconnexió d'aquesta àrea respecte a altres espais similars pròxims, com és l'Horta de València.  
  
Característiques de l'impacte potencial  
El desenvolupament del projecte d'urbanització porta implícita la implantació d'usos i activitats que produeixen impactes ambientals negatius i positius, els quals han sigut informats per diversos òrgans durant la tramitació del pla especial i les mesures correctores del qual han sigut incorporades per a mitigar els efectes perjudicials que el projecte genera. Les actuacions projectades per a la urbanització dels vials públics, zones destinades a aparcament, infraestructures i serveis urbans (excepte la corresponent EDAR) produiran impactes associats tant al trànsit rodat de maquinària com al moviment de terres, la producció de residus d'obra o el consum de recursos (materials, energia, aigua, etc.).  
  
En total, es preveu que s'excaven aproximadament 413.898 m³ de terra vegetal i la reutilització parcial de la terra vegetal extreta en la conformació de les zones verdes. Al seu torn, s'excavaran un total de 431.190 m³ de sòls, dels quals s'utilitzaran els que reunisquen la qualitat suficient en la conformació de l'esplanada dels vials i farciments de rases, el material no reutilitzat en obra es traslladarà a gestor autoritzat.  
Per a la conformació dels vials, es requerirà l'aportació externa d'un total de 859.709 m³ de sòls adequats, 268.438 m³ de sòls seleccionats i 166.782 m³ de tot-u, que hauran de procedir de pedreres autoritzades. S'estima l'ús de 128.998 t de mescles bituminoses.  
Així mateix, resulta necessari analitzar les accions negatives i positives que el mateix funcionament i manteniment del parc industrial/logístic produeixen sobre els elements del medi natural a fi de reduir la incidència ambiental; els més rellevants són la implantació de sòl industrial en detriment de parcel·les d'ús fonamentalment agrícola amb incidència sobre el paisatge, la fauna i la flora; la major presència de trànsit rodat, que suposa emissió de gasos contaminants i sorolls, i la implantació de zones verdes amortidores dels efectes de les instal·lacions sobre el paisatge.  
A continuació, s'exposen els impactes potencials entre els factors ambientals associats i les accions pròpies del projecte, així com les mesures preventives, correctores i compensatòries previstes.  
• Flora i vegetació  
En la fase de construcció, es preveu un impacte rellevant sobre la flora i la vegetació associat al moviment de terres i maquinària pesant, muntatge d'instal·lacions associades, així com afeccions intrínseques com vessaments, abocaments o apilament de residus. La major part del terreny es troba ocupada per cultius i no hi ha en l'àmbit vegetació natural més enllà de l'existent en terrenys abandonats i marges. No s'ha detectat presència d'espècies catalogades en instruments de protecció ni exemplars d'arbres monumentals.  
Els arbres de port considerable seran respectats i integrats en les zones verdes i vials en la mesura que siga possible. En desenvolupament del projecte es preveu la creació de 97,23 ha de zones verdes i bulevards centrals on es plantaran espècies autòctones pròpies de la serra de la Calderona (Pinus halepensis, Quercus Ilex, Olea europea o Celtis australis, entre altres) mitjançant la retopografia, el tractament del sòl i la plantació, de manera que es recree un paisatge de bosc mediterrani on s'intercalen àrees de descans i zones inundables que faciliten la retenció d'escolaments i el desenvolupament d'espècies de flora aquàtica.  
Com a mesures addicionals a la revegetació que preveu l'estudi de paisatge i l'estudi de petjada de carboni, el document ambiental proposa, entre altres: la no utilització d'agents fisicoquímics en zones susceptibles d'afectar la vegetació existent, l'eliminació d'espècies al·lòctones o mesures relacionades amb l'apilament de materials, neteja de restes d'obra i controls de vehicles susceptibles de produir abocaments.  
  
• Fauna  
A conseqüència de la pèrdua de l'hàbitat després de l'eliminació de la cobertura vegetal, s'esperen afeccions a la composició faunística de l'entorn, les quals es veuran incrementades pel trànsit de vehicles o la mateixa presència d'infraestructures i línies elèctriques aèries. Addicionalment, es produirà un increment de l'efecte barrera, que dificultarà la connectivitat entre la Marjal dels Moros i àrees com la serra de la Calderona, i un efecte parany de canals, séquies o arquetes de no disposar d'estructures d'escapament.  
L'estudi de connectivitat territorial i biològica del corredor terrestre Horta - Marjal dels Moros - Serra Calderona - Riu Palància proposa mesures compensatòries i correctores de conformitat amb les directrius de l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana. Es proposen mesures preventives relacionades amb la senyalització de zones amb el risc d'atropellament o la restitució de séquies i barrancs per a l'ús i trànsit d'espècies de fauna (passos de fauna).  
Els passos de fauna superiors i inferiors seguiran les prescripcions del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient quant al traçat, la densitat i l'amplària. A més del manteniment dels passos fins a la CV-309, s'instal·larà un ecoducte (o pas superior) d'amplària determinada, proveït de barreres laterals de fusta per a ocultar el trànsit a la fauna i multifuncional, que permeta l'accés de bicicletes i vianants, així com de fauna. S'ha dissenyat un clos i un sistema d'escapament amb la finalitat d'impedir el pas de vertebrats grans i mitjans a les vies de comunicació i de dirigir a la fauna fins als passos instal·lats, amb la qual cosa es minimitze el risc de col·lisió.  
Com a mesures compensatòries, es proposen: l'ampliació del corredor territorial fins als límits de la CV-309, amb la permeabilització de la zona per a la fauna mitjançant un pas superior; la creació de zones susceptibles d'embassar-se al costat de la séquia de l'Arrif; la creació de bardisses amb espècies vegetals autòctones fructíferes que servisquen com a refugi o la creació de caixes niu per a espècies com l'òbila comuna, quiròpters, aus insectívores, etc.  
La funció generadora d'hàbitats aquàtics de les séquies a cel obert es veurà compensada per les rases drenants, canals de drenatge i basses previstes en les zones enjardinades de l'àrea logística.  
Addicionalment, es proposen mesures per a la millora d'hàbitats i corredors de fauna, com l'execució de passos de fauna i la millora dels sobreeixidors en zones de passos de fauna terrestre (eliminant sifons i altres infraestructures verticals) substituint-los per equipaments inferiors multifuncionals per al pas de fauna, evacuació de les aigües i renaturalització de barrancs i séquies.  
• Paisatge  
L'entorn del projecte d'urbanització correspon amb cultius de regadiu pròxims al front litoral, que es consideren rellevants pel valor paisatgístic que tenen, l'estat de conservació i la representativitat d'acord amb el PAT d'infraestructura verda i paisatge de la Comunitat Valenciana. S'identifica el corredor de connexió entre la serra de la Calderona i la Marjal dels Moros com a component essencial per a la infraestructura verda a escala regional pel valor ambiental, cultural, territorial i visual que té.  
S'han definit en l'estudi d'integració paisatgística un total de huit unitats de paisatge (UP) segregades en agrícoles i industrials, els components de les quals (vegetació, cobertura, ús del sòl, infraestructures, etc.) han sigut valorats paisatgísticament. El resultat de la valoració de les UP mostra que la UP-04 Marjal dels Moros, com que es tracta d'un aiguamoll, representatiu i d'interés de conservació on conflueixen espais d'horta tradicional, té la qualitat paisatgística més alta. El segueixen les unitats d'horta tradicional que romanen en explotació agrícola i es mantenen elements de reg i camins d'accés de caràcter històric i, finalment, les UP vinculades al patró industrial la valoració paisatgística del qual és baixa o molt baixa a causa de l'ús del sòl i al tipus d'urbanització, que no té actualment mesures d'integració paisatgística i ambiental.  
El document ambiental recull tant normes d'integració paisatgística que procedeixen de documents i estudis específics de la tramitació del pla especial, com directrius del mateix estudi d'integració.  
  
Per la rellevància que té a l'efecte de mitigar afeccions sobre el paisatge, es proposen mesures enfocades a la naturalització de zones verdes i de reserva del corredor biològic amb espècies autòctones, amb la qual cosa es creen hàbitats propensos per al desenvolupament de fauna i flora, i ecoductes que donen pas continu a la connexió ecològica del corredor terrestre Horta - Marjal dels Moros - Serra Calderona - Riu Palància.  
Amb la finalitat d'incrementar la resiliència de la infraestructura verda i mitigar l'impacte pel canvi d'ús, es fomentaran corredors verds perimetrals i la implantació d'aparcaments en zones dissuasives que integren arbratge. S'integraran dins de la infraestructura verda totes les actuacions susceptibles d'afectar els barrancs que naixen del vessant oriental de Montpicaio i es rehabilitaran les xarxes de reg que contribuïsquen a la colonització dels corredors verds, de manera que es mantinga la seua funcionalitat.  
Després de l'última modificació de la DATE, en la qual es produeixen la reorganització dels usos detallats, s'inclouen mesures noves quant a la integració paisatgística, amb la modificació de les zones verdes i incloent-hi la formació de terraplens amb pendents del 25 % al 30 % perpendiculars a la boga amb l'autovia i ferrocarril, en la franja de la zona verda més pròxima a aquestes fins a una altura de 5 m, amb la qual cosa es naturalitzarà la vegetació i s'empraran terres pròpies.  
Així mateix, es proposen mesures comunes associades a la mobilitat; la prevenció d'abocaments; la creació de pantalles vegetals i revestiments; la minimització de la contaminació lumínica; el tractament de façanes, etc.  
• Hidrologia i qualitat de les aigües  
Es preveu que durant l'obra el moviment de terres siga elevat i que la compactació del sòl ocasionada per la maquinària pesant supose menys porositat del sòl. Els parcs de maquinària, així com el muntatge d'instal·lacions, poden provocar impactes associats a abocaments accidentals (olis, lubrificants, combustibles) i l'apilament de materials susceptibles de ser arrossegats en cas de pluges que podrien alterar el drenatge del terreny. Quant a la producció de residus, els procedents del manteniment de la maquinària (especialment els de naturalesa líquida) poden ocasionar la contaminació de les aigües si no s'apliquen mesures correctores i preventives, que ocasionarien una afecció severa sobre el medi. S'hi plantegen mesures addicionals comunes relacionades amb l'apilament de materials i residus, ubicació de zones per a la neteja de maquinària i la descompactació de terrenys mitjançant ripatge per a afavorir la infiltració d'aigua.  
Segons l'estudi d'inundabilitat elaborat pel promotor, la parcel·la ocupada no es veu afectada per perillositat d'inundació. No obstant això, la zona rural protegida agrícola (ZRP-AG) inclosa en l'àmbit del pla especial es troba afectada per perillositat d'inundació geomorfològica de conformitat amb la cartografia del PATRICOVA. En aquesta zona es preveu l'execució d'un canal per a la captació d'escolament superficial aportat per les conques de l'àrea logística, que acabarà confluint en la bassa d'infiltració de la cantonada sud-est del sector. Aquest element permetrà retindre les aigües portades pel canal, recarregar l'aqüífer i evacuar (per mitjà del sobreeixidor) les aigües excedentàries cap a la séquia de l'Arrif, amb la qual cosa es garanteix l'aportació de les aigües cap a la Marjal dels Moros.  
El promotor ha elaborat un estudi hidrològic per a determinar els cabals que cal evacuar tant per la xarxa de drenatge interior com els que arriben al polígon des d'àrees adjacents. Els cabals aportats des de conques exteriors serveixen per a dimensionar el canal de captació perimetral i, quant a la infraestructura de drenatge, es distingeixen tres xarxes: xarxa d'aigües grises, xarxa de pluvials i sistemes urbans de drenatge sostenible (SUDS).  
L'òrgan competent en matèria de gestió territorial ha informat favorablement la xarxa de drenatge projectada en relació amb el risc d'inundació i les determinacions normatives que preveu el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del PATRICOVA i la resta de normativa aplicable.  
Quant a l'abocament d'aigua residual, les xarxes de sanejament s'han dissenyat de conformitat amb els paràmetres tècnics normatius i cabals d'abocament estimats de les instal·lacions que es localitzaran en l'àrea. Segons l'informe emés per l'EPSAR, l'actual sistema públic de sanejament i depuració de Sagunt té una reserva de 7.358 m³/dia, dels quals 4.397 m³/dia ja estan reservats per altres desenvolupaments urbanístics, per la qual cosa el cabal previst en el desenvolupament de l'activitat no podria tractar-se en l'actual sistema de sanejament.  
Com que és reserva una parcel·la en el sector per a una EDAR (no inclosa en el context del present projecte d'urbanització) complementària a l'existent i que el marge de volum de tractament és ampli, pot considerar-se que es disposa d'alternatives suficients per a la progressiva adaptació de les instal·lacions de depuració a l'evolució de les necessitats de l'àmbit en el qual es desenvolupa el sector.  
En tot cas, el disseny definitiu de les instal·lacions haurà de respondre a les característiques de l'efluent de les activitats que s'implanten i es comptarà amb autorització d'abocament a la nova EDAR que es desenvoluparà.  
• Sòl  
Segons la cartografia temàtica, la capacitat d'ús agrícola del sòl en l'àmbit és molt elevada (classe A), com correspon amb sòls al·luvials litorals de pendent suau, disponibilitat hídrica i bon drenatge. La màxima afecció es dona pel moviment de terres i la mateixa transformació del sòl agrícola a un ús industrial conformat fonamentalment per vials, naus i una nova plataforma ferroviària. Es consideren en el document ambiental afeccions ja descrites relacionades amb la vegetació i hidrologia com l'apilament de materials, abocaments accidentals o reducció de la capacitat d'infiltració, entre altres.  
  
No es preveu afecció sobre afloraments geològics i, com que es tracta d'un relleu pla, es considera compatible l'afecció sobre la geomorfologia després de l'aplicació de mesures correctores. Els àrids necessaris en l'explotació procediran d'explotacions pròximes i els residus inerts seran usats en la mateixa obra com a farciments o bases per a paviment en la mesura que siga possible.  
Quant a les afeccions sobre l'edafologia, es planificaran temporalment els moviments de la maquinària d'obra i els temps existents entre la desforestació i la finalització de les obres, amb la finalitat de minimitzar els processos erosius en el terreny. Així mateix, es proposen mesures addicionals per a evitar la pèrdua de sòl fèrtil i reutilitzar les terres vegetals de les zones esbrossades sobre talussos reconformats amb una grossària mitjana de 15 cm, que es duran a terme dins del termini i en la forma escaient que evite la compactació de les terres.  
• Qualitat de l'aire i canvi climàtic  
El desenvolupament del projecte d'urbanització suposarà emissions de partícules, pols i substàncies contaminants associades al tràfec de maquinària i moviment de terra. El canvi d'ús d'agrícola a industrial ocasionarà un augment en el nombre de desplaçaments de la zona, conseqüència de l'accés dels treballadors i les mercaderies, la qual cosa generarà una pitjor qualitat de l'aire ambient.  
Hi haurà un augment de la contaminació acústica durant la fase de construcció ocasionada per la maquinària, l'aportació de materials i la mateixa construcció d'infraestructures. Segons l'estudi acústic aportat durant la tramitació del pla especial, s'ha analitzat l'increment dels nivells sonors una vegada es trobe l'àrea a ple rendiment i s'haja conclòs que no se superaran els nivells que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica per a sòls de tipus terciari i industrial.  
Per a la minimització del soroll, s'empraran maquinàries i procediments constructius tenint en compte els nivells d'emissió. Es planificaran les rutes de trànsit, les operacions de càrrega i descàrrega de material es faran en període diürn i s'evitaran els treballs nocturns pròxims a punts habitats. A més, es portarà un correcte manteniment de la maquinària i s'utilitzaran revestiments elàstics en les tremuges i caixes dels bolquets sempre que siga possible.  
En la fase de construcció, tota maquinària haurà de complir la normativa vigent en matèria de contaminació atmosfèrica. S'emprarà maquinària amb motors de baixa emissió i reguladors de gasos d'escapament que hagen passat la corresponent inspecció tècnica de vehicles. Amb la finalitat de controlar les emissions associades a pols i partícules, es realitzaran regs periòdics amb una dosi que compense l'evapotranspiració residual; es col·locarà una capa de tot-u de 30 cm sobre els camins i es cobriran amb lones els camions que transporten materials pulverulents. Addicionalment, s'instal·laran plataformes de neteja de rodes abans dels enllaços amb la xarxa de carreteres per a evitar el transport de fang i pols, es limitarà la velocitat dins de la zona d'obres i les restes vegetals es trituraran per a la reutilització en la mateixa obra o com a compost.  
Es proposa com a mesura preventiva la instal·lació d'una estació de mesura de la contaminació atmosfèrica, que s'integrarà en la xarxa de vigilància i control de la contaminació atmosfèrica, que controle els nivells d'immissió de l'àrea amb la finalitat de poder actuar de manera preventiva en el desenvolupament d'episodis no desitjats de contaminació. Cal destacar que, en l'àmbit territorial, ja hi ha implantades tres estacions de mesura, per la qual cosa la ubicació d'aquesta nova instal·lació haurà de ser representativa de la realitat de la nova àrea industrial i consensuada amb l'òrgan competent en contaminació atmosfèrica. A les instal·lacions i activitats que se situaran en l'àrea serà aplicable l'Ordenança municipal de protecció del medi ambient contra sorolls i vibracions de Sagunt respecte als requeriments acústics i les mesures preventives contra la contaminació acústica.  
A fi de reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i afavorir la lluita contra el canvi climàtic, durant la fase d'explotació, es fomentarà l'ús de transport públic i de la xarxa de carrils bici implantada per tot el sector en compliment del Pla de mobilitat del pla especial de l'àrea logística de Sagunt aprovat. Addicionalment, la plataforma intermodal fomentarà l'ús de mitjans de transports menys contaminants per al transport de mercaderies.  
Al seu torn, es limita el nombre de places públiques d'aparcament a les mínimes legalment estipulades en el TRLOTUP.   
El projecte inclou un estudi de la petjada de carboni de conformitat amb el que preveu la DATE, que ha sigut valorat favorablement pel Servei de Coordinació de Polítiques de Canvi Climàtic, que analitza les emissions previstes pel trànsit i el nou balanç d'embornals després de l'eliminació dels camps de cítrics i la incorporació de noves zones verdes. L'àrea del projecte passarà de tindre un balanç positiu de 1.617 t/any d'absorció de CO2 a un negatiu de 5.800 t/any, per la qual cosa s'estableixen dos mecanismes de compensació possibles: la reforestació de 604,4 ha d'ecosistemes forestals o l'aplicació de tractaments silvícoles sobre una superfície d'11.600 ha de zones forestals. El projecte tècnic preveu una partida pressupostària relativa a la repoblació forestal; no obstant això, la materialització d'aquestes actuacions s'haurà de consensuar amb l'òrgan competent en medi natural.  
• Patrimoni cultural  
S'ha realitzat una prospecció sistemàtica i visual de l'àrea afectada directament, així com d'una zona de protecció de 50 m a cada costat de la instal·lació, on s'han trobat una gran quantitat d'elements d'interés historicocultural. La prospecció de l'àmbit ha permés, d'una banda, confirmar l'existència de jaciments arqueològics ja catalogats com el del Coscollar, així com documentar noves àrees de vigilància arqueològica i una sèrie d'elements etnològics ja inventariats.  
  
S'hi han evidenciat concentracions de materials d'origen romà en les parcel·les 37 i 14 del polígon 95 associades al jaciment del Coscollar, així com zones de dispersió arqueològiques, on abunden fonamentalment elements ceràmics i troballes arqueològiques aïllades. Així mateix, s'han trobat elements etnològics tradicionals relacionats amb l'agricultura com partidors de séquies, motors d'aigües, alqueries o basses de període cronològic contemporani.  
Amb les dades obtingudes i el tipus d'afecció que es preveu associada al segellament i urbanització de la pràctica totalitat de l'àrea, s'afirma que hi ha afecció directa i severa sobre els 28 béns etnològics i els 6 jaciments arqueològics identificats amb les seues corresponents àrees de dispersió: els Rolls II, Camí de la Vinya Buida, El Coscollar, Motor del Simonet, Partida de l'Arrif i Trull dels Moros.  
Segons el document ambiental, s'aplicaran actuacions arqueològiques tant prèvies a la urbanització com simultànies a les obres necessàries per a la transformació del sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable. Entre les mesures preventives destaquen: la realització de sondejos estratigràfics en les àrees de vigilància arqueològica emprant mitjans mecànics; l'alçament fotogramètric, planialtimetries i sondejos murals, especialment en elements etnològics qualificats; seguiment arqueològic intensiu i extensiu de les obres d'esplanació i urbanització durant les diferents etapes del procés d'urbanització (desbrossament, demolicions, instal·lacions, execució de vials, etc.). Aquestes mesures compten amb pressupost incorporat al projecte.  
  
S'ha sol·licitat un informe a la Direcció General de Cultura i Patrimoni en relació amb les afeccions del projecte d'urbanització i aquest òrgan no ha rebut contestació. No obstant això, en nom del projecte de transformació agronòmica en sòl no urbanitzable de la zona 3, s'ha emés un informe favorable condicionat a l'execució de mesures correctores per aquest òrgan, als efectes patrimonials que preveu l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. Cal destacar que la zona 3 té una superfície total d'1.293.806 m², per la qual cosa falta per informar part de l'àmbit.  
  
• Medi socioeconòmic  
La implantació del parc industrial generarà un gran impacte positiu per al medi socioeconòmic de la zona, a escala local, autonòmica i nacional, degut fonamentalment a la creació de llocs de treball i la millora de l'economia per serveis terciaris.  
Es preveu la millora de les comunicacions i la creació de zones verdes i equipaments, connectats a la xarxa de camins municipals. La ubicació dels estacionaments i les parades d'autobusos serà estratègica per a afavorir una mobilitat sostenible en l'àrea, a més, es potenciaran els equipaments d'ús diari destinats a l'educació dels xiquets i a la cura o recreació de persones majors.  
Durant la fase d'obra, s'afectarà de manera provisional els propietaris dels camps de cultiu de la zona d'actuació a causa de la molèstia (soroll, alçament de pols, etc.) que generarà el moviment de terres, tràfec de maquinària i muntatge d'instal·lacions. Després de l'aplicació de mesures comunes relacionades amb la planificació del trànsit de vehicles, la correcta gestió de residus o la reposició de camins afectats, entre altres, es qualifica l'impacte com a compatible, amb la qual cosa no és necessari aplicar mesures addicionals a les exposades en el document ambiental.  
• Consum de recursos i producció de residus  
El desenvolupament del projecte d'urbanització suposarà l'ocupació d'unes 540 ha de sòl actualment ocupat per parcel·les agrícoles, així com de matèries primeres i energia. Els efectes derivats del consum de matèries i producció de residus es veuran disminuïts després de l'aplicació dels preceptes de sostenibilitat que recull el document ambiental, com el foment del reciclatge de residus procedents d'obra, les bones pràctiques ambientals o la utilització de fonts d'energia renovables.  
  
Els residus generats s'han de gestionar segons la normativa vigent en matèria de residus. Els perillosos (olis i hidrocarburs, principalment) de construcció i demolició s'han d'entregar a un gestor autoritzat; els sobrants d'excavació (terres naturals excavades) es reutilitzaran com a material de farciment o condicionament del terreny, i per als residus sòlids urbans es projecta una planta de transferència de residus i punt net, tenint en compte el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, on s'admetran envasos lleugers, paper/cartó i vidre.  
  
Abans de l'inici de les obres, es definirà la localització de les instal·lacions auxiliars i el parc de maquinària, els quals es dotaran de superfícies condicionades per a l'execució d'activitats susceptibles de produir lixiviats contaminants del sòl i aigües subterrànies. Així com punts nets per a la classificació prèvia d'enderrocs, estris, restes de poda, metalls/ferralles, per al seu lliurament a gestor autoritzat.  
Segons el pla especial, es preveu una demanda d'aigua potable d'1,79 hm³/any i d'aigua industrial de 7,14 hm³/any. Aquesta demanda no pot cobrir-se amb les aportacions de la xarxa de distribució municipal, per la qual cosa es proposen fonts procedents de la dessaladora de Sagunt, recursos del riu Palància i de bombament des de l'aqüífer existent.  
La massa d'aigua subterrània de la plana de Sagunt presenta una alta pressió actual per extracció i intrusió. És per això que, segons el document ambiental i l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX, d'ara en avant) emés en nom de la tramitació del pla especial, es prioritzarà que la principal font de subministrament per a les actuacions proposades siguen les instal·lacions de dessalació presents en l'àmbit territorial i que, una vegada esgotat aquest recurs, s'utilitzaran fonts procedents de la reserva d'aigua per a la zona prevista en el pla hidrològic de conca. En cas que fora necessari demanar l'excedent de la concessió atorgada al municipi, se sol·licitarà a través de la CHX.  
  
El projecte preveu l'optimització dels recursos hídrics destinats a reg i xarxa contra incendis implantant sistemes redundants per al subministrament dels seus respectius depòsits, connectant aquests sistemes a la xarxa d'aigües industrials i preveient la futura connexió per a l'aprofitament de l'efluent del tractament terciari de l'EDAR prevista. Per al subministrament de la xarxa de reg, es projecta, al seu torn, una impulsió que permeta trasbalsar els volums d'aigües pluvials recollits en el tanc de tempestes núm. 2 fins al depòsit de reg.  
Quant al consum d'energia, el tràfec de vehicles durant la fase d'explotació i l'ús de maquinària, tant pesant com no pesant, en les diferents fases d'execució, porta associat un consum en forma de combustibles fòssils. Es preveu també un consum elèctric associat a l'enllumenat públic, il·luminació d'instal·lacions logístiques, àrees de moviments de maquinària i mercaderies, i il·luminació arquitectònica. El disseny d'aquestes instal·lacions elèctriques complirà amb la normativa tècnica vigent, de manera que es garantisca l'eficiència energètica i la minimització de la contaminació lumínica, i les recomanacions que conté el Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana.  
  
Cada vial de la xarxa presenta seccions de ferm semiflexibles adaptades al trànsit de pesants previst, amb les quals es minimitza l'ús de recursos.  
• Espais naturals protegits  
Les obres projectades es troben enclavades entre dos espais naturals inclosos en instruments de protecció: la Marjal dels Moros, inclòs en la Xarxa Natura 2000 com a ZEPA (ES0000470) i LIC/ZEC (ES0000148), així com en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, i el Parc Natural de la Serra Calderona, inclòs en la Xarxa Natura 2000 com a ZEPA (ES5232002) i LIC/ZEC (ES5232002). Com a forma de connexió entre els dos espais, es troba un corredor territorial, que se situa parcialment en la zona qualificada, segons el pla especial, com a zona rural agrícola protegida, sobre la qual es preveu l'execució de mesures preventives, correctores i compensatòries. Addicionalment, el perímetre d'afecció de la zona humida catalogada de la marjal (500 m) es troba inclòs dins d'aquesta zona agrícola protegida.  
L'àrea que es vol urbanitzar no se situa, per tant, en l'àmbit territorial d'espai natural protegit dels que recull la Llei 11/1994, de 27 de desembre, ni espai de la Xarxa Natura 2000; no obstant això, a causa de l'envergadura del projecte, a la seua proximitat amb espais naturals en règim de protecció i a la implementació de mesures sobre el corredor territorial, es preveu una afecció indirecta sobre els espais esmentats.  
El Pla de gestió de la Marjal dels Moros, aprovat pel Decret 127/2015, de 31 de juliol, del Consell, estableix l'obligació de mantindre o restaurar els hàbitats en un estat de conservació favorable. Per a mantindre aquest estat en zones humides, s'ha d'assegurar la continuïtat de les aigües tant subterrànies com superficials.  
Hi ha 4 séquies que són interceptades per l'àmbit del sector: Braç de la Torre, Braç del Mig, séquia de Canyaret i séquia de l'Arrif. Segons la documentació presentada, es procedirà al desmantellament dels trams que conflueixen per la urbanització del projecte i a la seua reposició en àrees que no interferisquen amb el funcionament de la futura explotació. La séquia Braç de la Torre es reposarà mitjançant una canonada de PVC paral·lela al polígon Camí la Mar; les séquies Braç del Mig i Canyaret es reposaran mitjançant una canonada de PVC en el límit de l'àrea logística fins a connectar, mitjançant una arqueta, amb l'actual encreuament de la séquia sota la carretera CV-309, on finalment desembocarà amb la séquia de l'Arrif. Aquesta séquia no es veurà afectada per les obres; no obstant això, es prolongarà fins a la Marjal dels Moros, de manera que es restitueix la seua funcionalitat i la seua continuïtat.  
• Vulnerabilitat del projecte  
El document ambiental conté una anàlisi de riscos i vulnerabilitat del projecte, en el qual s'analitzen els riscos naturals (incendis, inundació, fenòmens atmosfèrics, fenòmens sísmics), riscos tecnològics (augment trànsit, transport i emmagatzematge de substàncies perilloses).  
  
El desenvolupament de noves infraestructures viàries podrà generar més barreres davant d'episodis de pluges torrencials, la qual cosa podria augmentar el risc d'inundació, especialment en l'extrem sud. L'augment del trànsit també podria generar un augment en els riscos de contaminació d'aqüífers a causa de possibles abocaments accidentals. No s'estima transcendent el risc d'erosió ni els riscos associats a processos sísmics, perquè és una zona de molt baixa activitat sísmica.  
El projecte inclou la instal·lació d'una xarxa contra incendis amb hidrants disposats en tots els vials. Els depòsits de proveïment de la xarxa disposaran de subministraments redundants com s'ha indicat en apartats precedents.  
El promotor preveu l'elaboració d'un pla de seguretat en funció de les activitats instal·lades en el sector i la seua distribució espacial. No és possible, en fase de projecte d'urbanització, definir el risc associat a les instal·lacions industrials futures. D'altra banda, les competències en protecció civil no corresponen a l'ens gestor del sector esmentat, sinó a la comunitat autònoma i a l'entitat local.  
• Pla de vigilància ambiental  
El pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment, en el qual es comprove que les obres es realitzen d'acord amb el projecte i que s'assegure el compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en l'IIA i en resolucions complementàries. Addicionalment, la informació recollida en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus, afecció sobre elements patrimonials, etc.) i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals tant en la fase d'implantació com la de funcionament.  
  
Conclusió  
Considerant la magnitud dels impactes previsibles, les característiques i la destinació dels terrenys afectats i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
Consideracions jurídiques  
El Projecte d'urbanització de l'àrea logística de Sagunt Parc Sagunt II constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre, en concordança amb l'epígraf grup 7. Projectes d'infraestructures: a) Projectes d'urbanitzacions de polígons industrials, del seu annex II.  
  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, que preveu la secció 2a, capítol 2, del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que el Projecte d'urbanització de l'àrea logística de Sagunt Parc Sagunt II, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes del present informe i condicionat.  
  
(1) Les actuacions previstes per al desenvolupament dels mecanismes de compensació derivats de l'estudi de petjada de carboni s'executaran de conformitat i d'acord amb les recomanacions i instruccions de l'òrgan competent en matèria forestal.  
(2) El marc del Reglament del domini públic hidràulic (RDPH), en el seu article 126 ter. 7 estableix l'obligatorietat d'utilitzar SUDS en els nous desenvolupaments urbanístics. De la mateixa manera, el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, PATRICOVA, en el seu annex I estableix les condicions d'adequació de les edificacions i la urbanització, amb esment exprés al foment de SUDS. En relació amb els sistemes de drenatge urbà sostenible (SUDS) proposats en projecte, es recomana augmentar la superfície dedicada a aquests, així com la tipologia, per a la qual cosa cal valorar la implementació de paviments permeables o drenants en voreres, zones de pàrquing o vials, de manera que es contribuïsca a un millor control d'escolaments, així com incrementar els sistemes d'emmagatzematge que afavorisquen la filtració al terreny o milloren la qualitat de les aigües de primera llavada de vials prèvia al seu abocament a la xarxa.  
(3) Abans de l'inici de les obres, s'haurà d'obtindre l'informe de la conselleria competent en matèria de cultura sobre la conformitat de la totalitat del projecte amb la normativa del patrimoni cultural, tal com preveu l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
(4) Es farà un seguiment arqueològic de tota l'àrea. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, es posarà el fet en coneixement de la conselleria competent en patrimoni cultural de manera immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
(5) Els residus de construcció i demolició (RCD) que es generen durant l'execució del projecte s'hauran de separar adequadament i entregar a una planta de reciclatge autoritzada per al seu tractament, i s'ha de complir, en tot cas, el que estableix el Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de construcció i demolició.  
(6) El manteniment de la maquinària emprada en la fase de construcció s'ha de fer en zones habilitades per a tal fi o en tallers fora de la zona d'obra (canvis d'oli, filtres, etc.), evitant els possibles abocaments accidentals al medi. Els olis usats i residus perillosos que puga generar la maquinària de l'obra es recolliran i emmagatzemaran en recipients adequats per a evacuar-los i que els tracte un gestor autoritzat. En tot cas, s'ha de complir la normativa relativa a residus.  
(7) En les zones verdes i enjardinades, s'ha d'evitar l'ús d'espècies exòtiques invasores, d'acord amb el que estableix el Reial decret 360/2013, de 2 d'agost, pel qual es regula el Catàleg espanyol d'espècies exòtiques invasores.  
(8) La terra vegetal sobrant que no puga ser reutilitzada en futures actuacions del sector la tractarà un gestor autoritzat.  
(9) Si de l'informe preliminar de sòls es detectaren enclavaments de sòls contaminats, seran caracteritzats i gestionats d'acord amb la legislació vigent en matèria de sòls contaminats.  
(10) Llevat que es dispose de la prèvia autorització administrativa (article 100 del text refós de la Llei d'aigües), queda prohibit l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic. Aquestes autoritzacions d'abocament correspondran a l'administració hidràulica competent, excepte en els casos d'abocaments efectuats en qualsevol punt de la xarxa de clavegueram o de col·lectors gestionats per les administracions autonòmiques o locals o per entitats dependents d'aquestes, en els quals l'autorització correspondrà a l'òrgan autonòmic o local competent (RD llei 4/2007, pel qual es modifica el text refós de la Llei d'aigües).  
(11) D'acord amb l'article 52 del text refós de la Llei d'aigües, el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquireix per disposició legal (art. 54) o per concessió administrativa; per tant, el subministrament d'aigua es realitzarà des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües.  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de publicar-lo en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a autoritzar el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d'aquest, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes que preveu l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 21 de febrer de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»