Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6784, del 29-05-2012 (2012/5237)

DECRET 80/2012, de 25 de maig, del Consell, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat El Molón, en el terme municipal de Camporrobles.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2012/05/25/80/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   6784

Data del DOGV
:   29-05-2012

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2012/5237


Data del document
:   25-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * Camporrobles
    * reserva natural
    * legislació
    * municipi

DECRET 80/2012, de 25 de maig, del Consell, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat El Molón, en el terme municipal de Camporrobles. [2012/5237]
Preàmbul
El Paratge Natural Municipal El Molón, amb una superfície de 199,81 hectàrees, es localitza al nord de la comarca d'Utiel-Requena; el seu àmbit territorial se situa en el sector nord-oest del terme municipal de Camporrobles, en el límit amb la província de Conca, i posseïx valors tant de tipus ecològic com paisatgístic i relatius al patrimoni històric i etnològic que justifiquen la declaració com a espai protegit.
Es tracta d'un espai fàcilment diferenciable del seu entorn, ja que geomorfològicament es correspon amb una mola cretàcica (1.128 metres) que s'alça sobre el pla que hi ha al voltant del nucli urbà. Esta mola, delimitada per escarpaments abruptes, té forma allargada i es troba estructurada en unes quantes plataformes: la que està situada en la part central, amb una morfologia d'altiplà menut, es va triar com a lloc d'assentament en diverses èpoques perquè era molt apta per al desenrotllament poblacional i presentava unes condicions defensives molt favorables.
Pel que fa a la vegetació característica del paratge, es troba definida per un matoll arborescent dominat per la savina (Juniperus phoenicea) juntament amb una altra espècie del mateix gènere, el càdec (Juniperus oxycedrus), que és més escàs en estos vessants i es localitza en les zones en què el sòl presenta un índex més alt de pedregositat. Entre les plantes rupícoles, cal mencionar l'orella de gos (Hieracium aragonense), l'escabiosa columbària (Scabiosa turolensis), els esperons de roca (Chaenorhinum origanifolium subsp. crassifolium) i la polígola rupestre (Polygala rupestris). A mesura que es guanya en altitud es fan més abundants l'eriçó (Erinacea anthyllis) i l'aranyoner (Prunus spinosa), i ja en el cim es troben espècies com la Salvia lavandulifolia, Festuca hystrix o Armeria filicaulis. Poc abans d'arribar al cim es localitza la microreserva de flora El Molón, que es caracteritza per la presència de plantes endèmiques, entre les quals cal destacar la denominada llengua de cérvol (Phyllitis scolopendrium subsp. scolopendrium), una falguera en perill crític (categoria UICN) relegada en la nostra geografia a uns pocs avencs prou humits, com el Pozo del Moro, inclòs en el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana.
Quant al valor botànic, en este espai protegit hi ha representats els hàbitats d'interés comunitari següents inclosos en la Directiva 92/43/CEE: la vegetació casmofítica de fissures de rocam calcari en la regió mediterrània, els matolls primaris encoixinats sotmesos a una certa sequera ambiental i els boscos dominats o codominats per espècies arbòries de Juniperus que es desenrotllen sobre sòls esgotats d'elevada altitud, amb condicions xèriques, este últim catalogat com a prioritari.
El paratge també presenta notables valors faunístics. Entre les espècies d'amfibis, mereix una atenció especial l'ofegabous (Pleurodeles walti), inclòs en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada com a espècie vulnerable, ja que és l'únic urodel de la Comunitat Valenciana que es troba en regressió a causa de la degradació del seu hàbitat. L'ambient de xericitat i les nombroses hores de sol fan de la zona un lloc molt propici per als rèptils que l'habiten i, per això, pot observar-se la presència de la sargantana ibèrica (Podarcis hispanica) i del fardatxo ocel·lat (Lacerta lepida), entre altres. Quant a l'avifauna, El Molón és utilitzat com a territori per nombrosos rapaços, entre els quals destaquen l'àguila reial (Aquila chrysaetos), el xoriguer (Falco tinnunculus) i el falcó pelegrí (Falco peregrinus). Entre les espècies de caràcter nocturn es troben el duc (Bubo bubo), l'òliba (Tyto alba), el xot (Otus scops) i el mussol (Athene noctua). Cal recalcar la presència del passerell comú (Carduelis cannabina), molt famós en el gremi de l'ornitologia pels seus agradables cants, ací coneguts com a pardillos del Molón. A més, a causa de la proximitat d'este enclavament amb la llacuna del Campillo, és possible trobar per la zona l'arpella (Circus aeruginosus), espècie catalogada en perill d'extinció.
El grup dels mamífers completen el variat repertori faunístic d'este enclavament. Cal esmentar la geneta (Genetta genetta) i la fagina (Martes foina), espècies que solen utilitzar els tallats per a refugiar-se, criar i buscar aliment. Entre els mamífers protegits es troben la mostela (Mustela nivalis), el teixó (Meles meles), l'eriçó comú (Erinaceus europaeus), la rata cellarda (Eliomys quercinus) i rosegadors com la musaranya comuna (Crocidura russula) i la musaranya etrusca (Suncus etruscus). A més, en l'entorn d'El Molón és cada vegada més notable la presència del cabirol (Capreolus capreolus), que busca les zones de clarianes per a pasturar.
Quant a la fauna invertebrada, cal destacar la presència d'un caragol inèdit en la península que va ser trobat per Siro de Fez (1944), veí de Camporrobles. L'exemplar descobert és conegut científicament com a Helicella (Candidula) camporroblensis.
En relació amb el paisatge, des de la cima d'El Molón poden contemplar-se unes vistes magnífiques que conjuminen la bellesa de les pinedes de la veïna Mira, al nord, i les àmplies i sòbries planes del Campillo al sud, així com els vessants del Cabriol i altres elements identificatius dels pobles que la rodegen. Així mateix, poden contemplar-se formacions com la serra de la Bicuerca, el Cerro de las Majuelas, La Piñarona, el Pico del Águila, la Cagarruta i Presilla, la serra de Mira, la depressió de Contreras i tot l'altiplà d'Utiel. On el relleu es fa més suau i accessible s'observa una implantació major del paisatge agropecuari, amb l'aparició de les tradicionals barraques o teñas, que contribuïxen a diversificar i enriquir este espai.
D'altra banda, el paratge disposa de molts elements patrimonials de gran valor, entre els quals destaca el jaciment arqueològic d'El Molón, un dels més importants en l'àmbit llevantí, que destaca pel seu marc paisatgístic i un conjunt arqueològic ben conservat (inclou un poblat fortificat, necròpolis i cova santuari) i en el qual ens podem recrear amb els poblats de l'edat del ferro (segles VII-I aC) i de l'època islàmica (segles VIII-X dC). Altres elements d'interés són la cova santuari d'El Molón, els poblats del Picarcho i del Cerro de la Cueva de la Campana. Tots estos elements testimonien l'existència d'activitat humana en la zona al llarg de la història i posen de manifest la riquesa historicocultural que alberga el lloc.
Finalment, el paratge posseïx un gran potencial en relació amb les activitats d'esplai i d'educació ambiental. D'una banda, hi ha el Centre d'Interpretació del Parc Temàtic Arqueològic El Molón, un complement ideal de la visita al jaciment, i d'una altra, l'àrea recreativa Fuente del Molón, que compta amb una font de cabal abundant que té com a origen un brollador, utilitzada en època dels ibers com a cova santuari.
Per tot això, i a iniciativa de l'Ajuntament de Camporrobles, la Generalitat, en virtut del que establix l'article 49.1.10 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, que establix, entre altres matèries, la competència exclusiva de la Generalitat sobre espais naturals protegits, d'acord amb les disposicions de l'article 149.1.23 de la Constitució Espanyola, considera necessària la declaració d'un règim especial de protecció dels valors naturals d'este espai.
Així, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, establix la figura de protecció denominada Paratge Natural Municipal, que es regula posteriorment pel Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, que s'adapta a les característiques d'este enclavament i permet la via jurídica idònia per a la consecució dels objectius previstos.
Per això, en vista dels seus valors naturals i importància, de l'interés de l'Ajuntament de Camporrobles, i atés que s'han complit en el procediment de declaració els tràmits necessaris per a la declaració del paratge natural municipal previstos específicament en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, i en el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, a proposta de la consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 25 de maig de 2012,
DECRETE
Article 1. Objecte
1. És objecte d'este decret declarar, de conformitat amb les disposicions de l'article 24 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, paratge natural municipal l'espai denominat El Molón, en el terme municipal de Camporrobles, per al qual s'establix un règim jurídic de protecció d'acord amb les normes que conté la llei esmentada.
2. En raó de l'interés ecològic, geomorfològic, paisatgístic i sociocultural del paratge natural municipal, i d'acord amb les disposicions de la Llei 11/1994 esmentada i del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, este règim jurídic està orientat a protegir la integritat dels ecosistemes naturals, i no s'admet cap ús o activitat que pose en perill la conservació dels valors que motiven la declaració.
Article 2. Àmbit territorial
1. El Paratge Natural Municipal El Molón, amb una superfície de 199,81 hectàrees, es localitza en el terme municipal de Camporrobles, a la província de València, i la delimitació descriptiva i gràfica figura en els annexos I i II d'este decret, respectivament.
2. En el cas de discrepància eventual entre la delimitació descriptiva i la delimitació gràfica, prevaldrà la primera.
Article 3. Administració, gestió i assessorament
1. L'administració i la gestió del paratge natural municipal correspon a l'Ajuntament de Camporrobles.
2. La direcció general competent en matèria d'espais naturals protegits designarà un/a tècnic/a de la conselleria que tinga les competències en matèria mediambiental, el/la qual prestarà assistència tècnica i assessorament en la gestió del paratge natural municipal.
Article 4. Règim de protecció
1. Amb caràcter general, en l'àmbit del paratge natural municipal poden continuar desenrotllant-se les activitats tradicionals compatibles amb les finalitats que motiven esta declaració que no impliquen deteriorament o regressió dels hàbitats naturals i els sòls, exclòs l'ús urbanística dels terrenys, tal com disposa l'article 9.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, d'acord amb les seues regulacions específiques i allò que s'establix en este decret i en el Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal El Molón corresponent, el document normatiu del qual consta en l'annex III d'este decret.
2. En l'àmbit del paratge natural municipal, les competències de les administracions públiques s'exerciran de manera que queden preservats tots els valors geomorfològics, botànics, ecològics, paisatgístics i culturals que presenta, i els possibles impactes ambientals produïts com a repercussió d'activitats realitzades en les proximitats de l'àmbit protegit s'avaluaran amb una atenció especial.
Article 5. Pla especial de protecció
1. En virtut de les disposicions de l'article 7 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, s'aprova el Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal El Molón, en el terme municipal de Camporrobles.
2. En l'annex III d'este decret s'inclou la part dispositiva del Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal El Molón.
Article 6. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal
1. Es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal El Molón, com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats.
2. El Consell de Participació estarà compost per:
a) Tres representants elegits/des per l'Ajuntament de Camporrobles, per mitjà d'un acord del Ple, un/a dels / de les quals actuarà com a secretari/ària del Consell de Participació.
b) Un/a representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
c) Un/a representant dels Servicis Territorials de València de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.
d) Un/a representant dels / de les propietaris/àries de terrenys inclosos en l'àmbit del paratge natural municipal distints de l'Ajuntament i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb caràcter rotatori bianual, elegit/da pels / per estos/es en règim de majoria. En el cas que no n'hi haja o de renunciar a participar en l'òrgan, este lloc se sumarà a la representació del grup e).
e) Un/a representant dels interessos socials, institucionals o econòmics afectats o que col·laboren en la conservació dels valors naturals a través de l'activitat científica, l'acció social, l'aportació de recursos de qualsevol classe o amb objectius coincidents amb la finalitat de l'espai natural protegit, amb caràcter rotatori bianual, elegit/da per les entitats, associacions o col·lectius en règim de majoria.
La duració del mandat dels representants dels grups a), b) i c) coincidirà amb la del període de govern municipal corresponent i seran designats a l'inici de cada un d'estos.
3. L'ajuntament podrà proposar la modificació de la composició del Consell de Participació per a donar cabuda a altres representants de col·lectius amb interessos en el paratge natural municipal. La modificació de la composició del Consell de Participació haurà de ser aprovada per decret del Consell.
4. El Consell de Participació del Paratge Natural Municipal El Molón es constituirà en el termini de sis mesos des de l'entrada en vigor d'este decret. L'Ajuntament de Camporrobles haurà de notificar a l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits la constitució de l'òrgan de participació en el termini de dos mesos.
5. Seran funcions de l'òrgan col·legiat de caràcter consultiu les previstes en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
6. El/La president/a del Consell de Participació serà nomenat/ada per l'Ajuntament de Camporrobles per mitjà d'un acord del Ple entre els membres del Consell.
7. A fi d'establir un funcionament adequat en l'actuació del Consell de Participació, este podrà aprovar unes normes internes de funcionament, sense perjuí de les disposicions de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
Article 7. Mitjans econòmics
1. El finançament del Paratge Natural Municipal El Molón anirà a compte de l'Ajuntament de Camporrobles.
2. L'Ajuntament de Camporrobles habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.
3. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, sense perjuí dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tindre interés a coadjuvar al manteniment del paratge natural municipal.
Article 8. Règim d'infraccions i sancions
1. La inobservança o infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, sense perjuí del que es puga exigir en via penal, civil o de qualsevol altre orde en què es puga incórrer.
2. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i a restituir els llocs i elements alterats a la seua situació inicial.
DISPOSICIONS FINALS
Primera. Revisió
Qualsevol modificació del que establix este decret haurà de ser aprovada per decret del Consell, amb audiència prèvia de l'Ajuntament de Camporrobles, que, en el seu moment, va ser el qui va presentar la iniciativa per a la declaració d'El Molón com a paratge natural municipal. En este cas, caldrà seguir el mateix procediment de tramitació, amb la participació corresponent de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.
Segona. Execució i desplegament
S'autoritza a la persona titular de la conselleria competent en la matèria d'espais naturals protegits perquè, en el marc de les seues competències, dicte el que calga per a l'execució i el desplegament d'este decret.
Tercera. Entrada en vigor
Este decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
València, 25 de maig de 2012
El president de la Generalitat,
ALBERTO FABRA PART
La Consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient,
ISABEL BONIG TRIGUEROS
Annex I
Delimitació del Paratge Natural Municipal El Molón
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal El Molón queda definit per les parcel·les cadastrals següents del terme municipal de Camporrobles, segons la cartografia oficial de la Direcció General del Cadastre (Ministeri d'Hisenda i Administracions Públiques) amb data setembre de 2010:
Polígon 1: parcel·les 956 (excepte subparcel·la b i entorn), 977, 980, 982, 992, 1000, 1003 i 1005 i part de les parcel·les 9019, 9021 i 9026.
2. Els límits geogràfics del paratge natural municipal són els següents:
Nord: terme municipal de Mira (província de Conca).
Límit de terme municipal segons la cartografia de l'Institut Cartogràfic Valencià (ICV), sèrie CV-05, amb data juliol de 2011.
Est: camí de la Rambla.
Sud: límit entre el terreny forestal i camps de cultiu, i de forma parcial el camí de Las Nogueras.
Oest: camí de la Cañada de Ibáñez.
3. Delimitació geogràfica: el Paratge Natural Municipal El Molón queda delimitat pel polígon els vèrtexs del qual, amb les coordenades corresponents, que consideren el sistema de referència European Datum 1950 (ED 50) i el sistema cartogràfic UTM (fus 30 N), s'inclouen en un arxiu en format digital que es troba a disposició de qui desitge consultar-lo en les dependències de la direcció general competent en matèria d'espais naturals protegits.
4. La superfície total del Paratge Natural Municipal El Molón és de 199,81 hectàrees.Annex III
Part dispositiva del Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal El Molón, en el terme municipal de Camporrobles
TÍTOL I
Disposicions generals
Article 1. Naturalesa del pla
Este pla especial (PE) es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Constituïx un dels plans especials previstos en els articles 177 i següents del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat per mitjà del Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell.
Article 2. Finalitat
L'objectiu genèric pel qual es redacta este PE és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del Paratge Natural Municipal El Molón, quant a la conservació i millora de la flora i fauna, així com de les singularitats geològiques, paisatgístiques i culturals que presenta. El PE constituïx, per tant, el marc que regularà el règim d'ordenació de l'espai, els usos i les activitats permesos i prohibits i l'ús públic.
Article 3. Àmbit
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal El Molón queda definit per les parcel·les cadastrals següents del terme municipal de Camporrobles, segons la cartografia oficial de la Direcció General del Cadastre (Ministeri d'Hisenda i Administracions Públiques) amb data setembre de 2010:
Polígon 1: parcel·les 956 (excepte subparcel·la b i entorn), 977, 980, 982, 992, 1000, 1003 i 1005 i part de les parcel·les 9019, 9021 i 9026.
2. Els límits geogràfics del paratge natural municipal són els següents:
Nord: terme municipal de Mira (província de Conca).
Límit de terme municipal segons la cartografia de l'Institut Cartogràfic Valencià (ICV), sèrie CV-05, amb data juliol de 2011.
Est: camí de la Rambla.
Sud: límit entre el terreny forestal i camps de cultiu, i de forma parcial el camí de Las Nogueras.
Oest: camí de la Cañada de Ibáñez.
3. El Paratge Natural Municipal El Molón té una superfície de 199,81 hectàrees.
Article 4. Efectes
1. De conformitat amb les disposicions de l'article 42 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, el PE s'ajustarà al que preveu la legislació urbanística.
2. Les determinacions d'este PE seran aplicables directament i prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal.
3. El planejament urbanístic municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'este PE haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores que conté, i les classificacions i qualificacions del sòl s'assignaran d'acord amb les normes i criteris establits ací, i de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades pel PE.
4. Les determinacions d'este pla s'entendran sense perjuí de les que contenen les legislacions sectorials i, en particular, de les normes, reglaments o plans que s'aproven per al desplegament i compliment de la finalitat protectora d'este pla, així com les d'aquells destinats a la millora de la qualitat de vida dels ciutadans i el desenrotllament sostenible. En el cas que la normativa que conté este pla resulte més detallada o protectora, s'aplicarà esta amb preferència sobre la que conté la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la seua finalitat. En tot cas, l'aprofitament urbanístic dels terrenys es realitzarà d'acord amb les previsions d'este PE.
Article 5. Tramitació, vigència i revisió
1. El PE es tramitarà segons la legislació vigent.
2. Les determinacions del PE entraran en vigor a partir del dia següent al que es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, i continuaran vigents fins que no es revise el pla perquè han canviat suficientment les circumstàncies o els criteris que n'han determinat l'aprovació.
3. La revisió o modificació de les determinacions del pla es podrà realitzar en qualsevol moment seguint els mateixos tràmits que s'hagen seguit per a l'aprovació i, per tant, estarà sotmés a avaluació d'impacte ambiental.
4. No es considerarà revisió del pla l'ampliació dels límits tendent a incloure en l'àmbit del paratge les parcel·les cadastrals enclavades en els seus límits i limítrofes a estos, detallades en l'article 3 d'esta normativa. Estes podran ser incorporades per mitjà d'una orde de la persona titular de la conselleria competent en matèria de medi ambient, en el cas que passen a ser de titularitat pública o s'obtinga el consentiment exprés per part dels propietaris d'estes, tal com s'exigix en l'article 3.3.f) del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell.
Article 6. Contingut
El contingut de la documentació del pla especial es correspon amb les disposicions de l'article 183 i següents del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat per mitjà del Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell. En concret, inclou els apartats següents:
1. Memòria informativa i justificativa.
Inclou els aspectes descriptius i justificatius, així com els estudis complementaris necessaris per al desenrotllament de l'ordenació, d'acord amb els objectius que justifiquen la seua elaboració.
2. Normativa.
La normativa d'este pla es dividix en dos grans apartats. El primer es troba dedicat a l'establiment de normes generals per a la protecció de recursos naturals i per a la regulació de determinades activitats que incidixen en el medi natural. El segon es dedica a l'establiment de normes específiques per a la protecció d'espais determinats en funció dels valors que contenen.
3. Plans.
El pla especial inclou els plans següents:
a) Plans d'informació.
b) Plans d'ordenació.
Els plans d'ordenació tenen caràcter normatiu i, conjuntament amb les disposicions del text, formen part indivisible de la normativa del PE.
4. Normes per a la gestió
5. Mecanismes de finançament
6. Règim sancionador
Article 7. Interpretació
1. En la interpretació d'este PE cal atendre el que resulte de la seua consideració com un tot unitari, utilitzant sempre la memòria informativa i justificativa com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció del pla.
2. En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plans tinga també el suport de la memòria, de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes.
3. En l'aplicació d'este PE prevaldrà la interpretació que comporte un grau més alt de protecció dels valors naturals i culturals de l'àmbit del pla.
4. En qualsevol supòsit no previst en este PE, serà preceptiu l'informe favorable de l'Ajuntament de Camporrobles, sense perjuí de les competències sectorials que hi puguen haver.
Article 8. Règim d'avaluació d'impactes ambientals
1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge natural municipal se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en eixe moment.
2. Totes les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit d'este PE se sotmetran a la consulta de l'Ajuntament de Camporrobles, com a òrgan gestor del paratge natural municipal.
Article 9. Autoritzacions i informes previs
1. Esta normativa especifica les actuacions, plans i projectes l'execució dels quals requerix autorització especial de l'Ajuntament de Camporrobles i els que requerixen informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
2. Les autoritzacions anteriors s'atorgaran sense perjuí de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial a determinades activitats, així com en concordança amb el que establix esta normativa.
3. Tota actuació o intervenció que puga afectar els jaciments arqueològics presents en l'àmbit del PE, o els entorns de protecció respectius, haurà de ser autoritzada per la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.
TÍTOL II
Normes generals de regulació d'usos i activitats
CAPÍTOL I
Normes sobre protecció de recursos de domini públic
Secció primera
Protecció de recursos hidrològics
Article 10. Marc general per a la protecció dels recursos hídrics i del domini públic hidràulic
1. La protecció dels recursos hídrics en l'àmbit del PE es regirà, amb caràcter general, per la normativa sectorial marc en matèria d'aigües i, de manera especial, pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Aigües, i les disposicions que el despleguen.
2. En l'aplicació d'este PE es tindrà en compte el principi rector del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, de manera que siga compatible amb la gestió pública de l'aigua, l'ordenació del territori, la conservació i protecció del medi ambient i la restauració de la naturalesa, a l'efecte que este regula, i fonamentalment quant al domini públic hidràulic.
3. En relació amb el domini públic hidràulic i en el marc de les competències que li són atribuïdes, l'Estat, a través de l'organisme de conca, exercirà les funcions que li són atribuïdes per la legislació sectorial vigent.
4. Es consideren compatibles en l'àmbit del PE les actuacions de gestió de recursos hídrics que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències.
Article 11. Qualitat de l'aigua
1. Amb caràcter general, queden prohibits els usos i les activitats susceptibles de provocar la contaminació o degradació de la qualitat de les aigües.
2. A fi de protegir la qualitat de les aigües, s'haurà de vetlar pel compliment estricte de la legislació vigent en matèria d'extracció d'aigües, abocaments i depuració, tant en l'àmbit del PE com en el seu entorn immediat.
Article 12. Protecció d'aigües subterrànies
1. Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals que puguen produir, per la seua toxicitat o per la seua composició química i bacteriològica, la contaminació de les aigües superficials o profundes.
2. Totes les edificacions i instal·lacions en l'àmbit del PE en què s'originen aigües residuals hauran de disposar d'un sistema de depuració adequat.
Si és el cas, es durà a terme la substitució dels sistemes actuals de tractament d'aigües residuals deficients per altres sistemes que garantisquen la preservació de les aigües subterrànies enfront de la contaminació.
3. El sistema de depuració haurà de disposar d'una capacitat d'emmagatzematge i tractament dimensionada d'acord amb la població a qui haja de donar servici, considerant el possible augment en la demanda derivat de l'increment del flux de visitants amb la promoció del paratge.
Respecte al disseny, el sistema de tractament haurà de tindre en compte les característiques del medi receptor on es duga a terme l'abocament i les característiques de l'aigua residual que calga tractar.
4. La instal·lació del sistema de depuració d'oxidació total per al sanejament d'edificacions presents en l'àmbit del PE només podrà ser autoritzada quan es done prou garanties que no suposa cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies.
Article 13. Abocaments
1. En aplicació de l'article 100 del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, es prohibix, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic.
2. Es prohibix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, d'aigües residuals, així com l'abocament o depòsit permanent o temporal de qualsevol tipus de residus sòlids, runes o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, que constituïsquen, o puguen constituir, un perill de contaminació de les aigües o degradació del seu entorn.
3. Per a la concessió de llicència urbanística relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments de qualsevol naturalesa, exceptuant les autoritzacions per a connectar amb la xarxa pública de clavegueram, s'exigirà la justificació del tractament que hagen de donar-se a estos abocaments per a evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies. El tractament d'aigües residuals haurà de ser tal que s'ajuste a les condicions de qualitat exigides per als usos a què haja de ser destinada; en tot cas, les aigües resultants no podran superar els límits establits en la legislació sectorial. L'efectivitat de la llicència quedarà condicionada, en tot cas, a l'obtenció i la validesa posterior de l'autorització d'abocament.
Article 14. Captacions d'aigua
1. En l'àmbit del PE podrà autoritzar-se l'obertura de pous o captacions d'aigua la necessitat dels quals es justifique per motius d'abastiment de la població i altres d'interés general, així com el manteniment de les extraccions existents, sempre que això no implique repercussions negatives sobre el sistema hidrològic.
2. Sense perjuí del que establix la legislació sectorial d'aplicació, l'obertura de pous o captacions d'aigua en l'àmbit del PE haurà de comptar amb l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Per a la sol·licitud d'este informe, la persona interessada haurà d'especificar la ubicació i les característiques de l'actuació, i també aportar justificació tècnica suficient del fet que el volum d'aigua que cal extraure no provocarà repercussions negatives sobre el sistema hidrològic.
Article 15. Fonts i surgències
1. Les obres de qualsevol tipus que puguen dur-se a terme en l'àmbit immediat de les fonts i brolladors en l'àmbit del PE hauran de garantir la seua permanència i respectar la seua tipologia tradicional. L'aprofitament de les seues aigües haurà de garantir igualment el manteniment d'un cabal d'eixida mínim per a l'ús de les persones i de la fauna salvatge.
2. Es podran autoritzar les obres, plantacions i altres actuacions destinades a millorar i adequar les àrees contigües a les fonts per a potenciar-ne l'ús públic, garantint sempre el compliment dels criteris establits en l'apartat anterior.
3. En particular, en la font d'El Molón hauran d'adoptar-se les mesures necessàries a fi de garantir la seguretat de les persones davant del risc de despreniment, per mitjà de l'aplicació de les solucions tècniques que es consideren més idònies, entre les quals pot trobar-se la col·locació i consolidació de malla anticaigudes.
Secció segona
Protecció de sòls
Article 16. Moviment de terres i extracció de recursos minerals
1. Són susceptibles d'autorització els moviments de terra que es realitzen com a conseqüència de l'execució d'actuacions o obres permeses en esta normativa, que en tot cas estaran subjectes a l'obtenció prèvia de la llicència urbanística i caldrà l'informe favorable de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.
Queden exceptuades d'autorització i obtenció de llicència les labors de preparació i condicionament dels sòls relacionats amb l'activitat agrícola.
2. En particular, es permeten els moviments de terra derivats dels treballs de restauració de l'antiga pedrera existent vora el camí d'accés al centre d'interpretació, sempre que es desenrotllen amb els criteris establits en este article i les disposicions respecte d'això de la legislació sectorial que s'hi aplique.
En este sentit, caldrà ajustar-se a les disposicions del Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell, d'Ordenació Ambiental d'Explotacions Mineres en Espais Forestals de la Comunitat Valenciana.
En relació amb l'ompliment del buit de la pedrera, es complirà el que establix el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb fins de construcció. Així, s'empraran únicament els residus inerts adequats que compten amb la declaració administrativa corresponent, en el cas que esta siga necessària.
La terra vegetal aportada haurà de tindre unes característiques semblants a les de l'entorn i ser adequada per a albergar una coberta vegetal d'acord amb el disseny de la revegetació.
3. Quan es tracte de moviments de terres per a la correcció de talussos amb perill d'erosió, es permetran sempre que es limite a la mínima àrea d'actuació possible, complisquen les condicions establides en l'autorització administrativa corresponent i la llicència urbanística necessària i no suposen la destrucció o deteriorament d'espècies vegetals protegides o de gran valor ecològic.
4. Es prohibix l'extracció de recursos minerals en tot l'àmbit del PE, ja que es considera una activitat incompatible amb la conservació dels valors naturals, paisatgístics i culturals que atresora este espai.
Article 17. Conservació de la coberta vegetal
1. Es consideren prioritàries en l'àmbit del PE, totes les actuacions que tendisquen a conservar o recuperar la coberta vegetal com a mitjà per a evitar els processos erosius.
2. Els treballs de restauració de la coberta vegetal aniran dirigits a la conservació i recuperació de les formacions vegetals autòctones característics de l'espai.
3. En el cas que alguna d'estes actuacions puga implicar una modificació significativa de la coberta vegetal, serà necessària la redacció d'una memòria o projecte, que serà aprovat per l'Ajuntament de Camporrobles amb l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.
Article 18. Pràctiques de conservació de sòls
1. Es prohibix la destrucció de bancals i dels seus marges, així com les transformacions agrícoles i les labors que posen en perill la seua estabilitat o suposen la seua eliminació.
2. En les zones amb sòls amb un major grau de degradació per l'erosió, s'afavoriran totes les actuacions que tendisquen a la conservació: recuperació de la coberta vegetal, restauració i manteniment de marges, bancals i murs de pedra i manteniment d'antics cultius llenyosos.
3. D'acord amb les disposicions de l'article 28 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'administració vetlarà, actuant si és necessari amb caràcter subsidiari, per l'estabilització i la conservació dels terrenys situats en vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de ser conservats o s'abandonen com a sòls agrícoles.
4. Es prohibix la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu, sense perjuí de les disposicions de l'article 36.2 d'este PE relatiu a la recuperació d'antics camps de cultiu abandonats amb fins ecològics.
5. En cas de dur-se a terme treballs de repoblació forestal en el paratge natural municipal, els mètodes de preparació del terreny seran puntuals, com ara l'excavació de clots, de forma manual o mecanitzada, o a l'obertura de caselles. No està permesa la realització d'aterrassaments de sòls, excepte en projectes de correcció de desnivells.
6. Sempre que la realització d'una obra vaja acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplè, caldrà fixar-los per mitjà de repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no hi haja altres solucions, es podran permetre les actuacions d'obra civil sempre que siguen tractades per mitjà de tècniques d'integració paisatgística o utilitzant murs de pedra.
Secció tercera
Protecció d'elements d'interés geològic,
geomorfològic i coves
Article 19. Protecció de coves i elements d'interés geològic
1. Es consideren d'especial protecció tots els elements d'interés geològic i geomorfològic singular, com també les coves i els avencs presents dins de l'àmbit del paratge natural municipal.
2. En general, este PE està subjecte a les disposicions de la legislació sectorial que s'aplique a cada un dels elements considerats dins d'este article.
3. Els elements d'interés geològic i geomorfològic, així com els rocams i farallons rocosos característics de l'espai, es mantindran sense modificacions en la seua estructura i, per tant, queda prohibida qualsevol activitat que puga representar la seua degradació, deteriorament o limitació visual.
4. Per a les coves i avencs presents en l'àmbit del PE, caldrà ajustar-se a les disposicions del Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desplega el règim de protecció de les coves i es va aprovar el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana.
En este sentit, es prestarà una atenció especial a la Cueva del Moro, inclosa en el catàleg esmentat, element sobre el qual s'aplicaran els perímetres de protecció definits en l'article 9 de l'esmentat Decret 65/2006. Queda prohibit l'accés lliure a esta cavitat, que només es permetrà per motius científics i d'investigació amb l'autorització prèvia de l'Ajuntament de Camporrobles o de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
Secció quarta
Protecció de la vegetació silvestre
Article 20. Formacions vegetals, hàbitats i espècies vegetals d'interés
1. Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions d'este PE totes les que hi ha en l'àmbit d'estudi, descrites en la memòria informativa del document, incloses les arvenses i ruderals.
2. Es consideren hàbitats naturals d'interés en l'àmbit territorial del paratge natural municipal els detallats a continuació, identificats pel codi establit en l'annex I de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat:
a) 8210: vegetació casmofítica de fissures de rocam calcari en la regió mediterrània.
b) 4090: matolls primaris encoixinats sotmesos a una certa sequera ambiental.
c) 9560\*: boscos dominats o codominats per espècies arbòries de Juniperus que es desenrotllen sobre sòls esgotats d'elevada altitud, amb condicions xèriques.
El símbol \* fa referència als tipus d'hàbitats prioritaris.
3. Es consideren espècies vegetals d'interés en l'àmbit territorial del paratge natural municipal, sense perjuí d'altres que s'hi puguen afegir en el futur, les següents:
a) Lisimàquia (Lysimachia vulgaris): es troba com a espècie protegida no catalogada en l'annex II del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es va crear i es regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.
b) Armèria (Armeria filicaulis): es troba en l'annex III com a espècie vigilada en el decret esmentat adés.
c) Savina (Juniperus phoenicea), càdec (Juniperus oxycedrus), matafaluga de roca (Pimpinella tragium), llengua de cérvol (Phyllitis scolopendrium subsp. scolopendrium), púdol de roca (Rhamnus pumila) i herba freixurera (Sarcocapnos euphylla).
Article 21. Microreserva de flora
La regulació específica de la microreserva de flora El Molón localitzada al paratge natural municipal es desplega en la normativa particular d'este PE (Zona d'Ús Limitat, Àrea de Protecció Especial. Microreserva).
En tot cas, hi seran aplicables les limitacions d'ús establides en l'orde de declaració corresponent, i és prioritari el desenrotllament de les actuacions de conservació previstes en el seu pla de gestió.
Article 22. Tala i recol·lecció
1. En l'àmbit del PE es prohibix la recol·lecció total o parcial de tàxons vegetals per a fins comercials, a excepció de l'aprofitament agrícola dels terrenys definits en la normativa particular com a Zona d'Ús Compatible, Àrea Agrícola.
2. Segons les disposicions del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es va crear i es regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació, per a tàxons protegits, catalogats i no catalogats, i vigilats es prohibix arreplegar-los, tallar-los, mutilar-los, arrancar-los o destruir-los de la naturalesa. També es prohibix posseir, naturalitzar, transportar, vendre, comerciar o intercanviar, oferir amb fins de venda o intercanvi, importar o exportar exemplars vius o morts, així com els seus propàguls o restes, excepte els casos que reglamentàriament es determinen. Estes prohibicions s'aplicaran a totes les fases del cicle biològic d'estos tàxons.
3. Per a qualsevol de les categories de protecció de l'esmentat Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, queda prohibida qualsevol afecció al seu hàbitat que tinga repercussions negatives sobre els tàxons.
4. Sense perjuí de les disposicions dels punts anteriors d'este article, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, espàrrecs, móres, etc., sempre que hi haja consentiment tàcit del propietari i sense perjuí de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o altres causes per a la flora o la fauna. En el cas de recol·lecció de plantes silvestres o bolets en queda prohibida l'arrancada: caldrà recol·lectar-los per mitjà de tallada i no es permet l'ús d'instruments com ara aixades o rastells.
L'arreplega de fongs en els terrenys forestals queda regulada per l'Orde de 16 de setembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es regula la recol·lecció de bolets i altres fongs al territori de la Comunitat Valenciana.
5. Sense perjuí de la necessitat d'obtenció de l'autorització corresponent de l'Administració forestal i de les disposicions del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, en l'àmbit del PE es podrà realitzar la tala i extracció de fusta o llenya si respon a algun dels criteris següents:
a) Com a resultat de tractaments de millora i conservació de les formacions arbrades i arbustives.
b) Com a resultat de labors de prevenció d'incendis.
c) Com a resultat de l'execució de tractaments i mesures fitosanitàries.
d) Per eradicació d'espècies al·lòctones invasores.
e) Amb motiu de la realització d'estudis científics, sempre que es compte amb les autoritzacions oportunes detallades en l'article 69 d'esta normativa.
6. En tot cas, l'extracció de fusta o llenya es realitzarà acollint-se a les disposicions de la normativa sectorial vigent.
Article 23. Gestió general de la vegetació
1. Els treballs de gestió, conservació i regeneració de la coberta vegetal tindran per objectiu la formació i potenciació de les diverses comunitats naturals característiques de l'àmbit del PE, en les seues diferents fases de desenrotllament, dedicant una atenció principal als hàbitats i espècies d'interés descrits en l'article 20 d'esta normativa.
Les espècies herbàcies, arbustives i arbòries que pertanyen a les formacions naturals seran utilitzades per a accelerar el dinamisme de la vegetació, la protecció del sòl i l'aprovisionament de recursos genètics de la vegetació.
2. Queda prohibida la introducció i repoblació amb espècies exòtiques, entenent-se estes per tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la vegetació silvestre de l'àmbit del PE.
3. La introducció i reintroducció d'espècies autòctones que no existisquen actualment en la zona i la manera de realitzar-la requerirà un pla de reintroducció, d'acord amb els criteris establits per la Unió Internacional de Conservació de la Naturalesa (UICN), a més d'una autorització de la conselleria competent en medi ambient.
Respecte a les activitats de reintroducció o reforç poblacional de plantes vulnerables o en perill d'extinció, s'haurà de tindre en compte el que establix el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es va crear i es regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.
4. Queda prohibida en l'àmbit del paratge natural municipal la introducció d'espècies susceptibles de constituir plagues o de generar malalties.
5. La gestió dels recursos forestals dirigirà les seues actuacions a la conservació, millora i protecció dels terrenys forestals segons les determinacions de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, i al seu reglament executiu aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell.
6. La gestió forestal i agrària que es desenrotlle en el paratge natural municipal vetlarà pel manteniment d'un mosaic heterogeni de vegetació forestal, cultius, prats i terrenys incultes.
No s'admetrà la reducció d'extensió de les masses forestals actualment existents, ni la destrucció permanent dels marges herbacis i arbustius dels cultius, utilitzats per la fauna per al trànsit, com a hàbitat o per a la seua alimentació.
Secció quinta
Protecció de la fauna
Article 24. Protecció de la fauna silvestre
1. En relació amb la protecció de la fauna silvestre, s'haurà d'atendre, en tot cas, la normativa sectorial que siga aplicable, així com les diferents regulacions sobre l'estat legal de les diferents espècies de l'àmbit d'estudi segons els catàlegs d'espècies amenaçades (tant a escala regional com nacional), directives comunitàries o convenis internacionals.
2. Sense perjuí de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, es consideren protegides totes les poblacions d'espècies animals silvestres del paratge, amb les excepcions següents:
a) Espècies cinegètiques, regulades específicament per les seues normatives sectorials.
b) Espècies el control de poblacions de les quals puga ser autoritzat o promogut per la conselleria competent en matèria de medi ambient de conformitat amb les determinacions de la normativa sectorial sobre fauna.
3. Es consideren espècies animals d'especial interés en l'àmbit del PE les incloses en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell), sense perjuí d'altres que s'hi puguen afegir en el futur:
a) Espècies catalogades (en perill d'extinció): arpella.
b) Espècies catalogades (vulnerables): ofegabous, aufrany i xurra.
c) Espècies protegides: granota, gripau, fardatxo ocel·lat, serp verda, alosa vulgar, gaig, cruixidell, mostela, fagina, teixó, eriçó, musaranya comuna, musaranya etrusca i rata cellarda.
4. Les intervencions que es realitzen en el paratge sobre la coberta vegetal, els sòls, el medi hídric i, en general, els diferents hàbitats faunístics, hauran de garantir el manteniment de les condicions adequades per a la pervivència i, si és el cas, la reproducció de les poblacions animals afectades. Per a evitar molèsties a la fauna durant l'època de reproducció, els tractaments silvícoles i altres activitats potencialment pertorbadores es realitzaran fora de les èpoques més sensibles.
5. Amb caràcter general, i sense perjuí del que establix la legislació sectorial sobre fauna, no es permeten en l'àmbit del paratge les activitats que puguen provocar, directament o indirectament, la destrucció o deteriorament de poblacions d'espècies animals silvestres o dels seus hàbitats. La prohibició s'estén especialment als hàbitats i enclavaments necessaris per als cicles vitals de la fauna com ara nius, caus i dormidors.
En particular, es prohibix:
a) La destrucció, la mort, el deteriorament, la recol·lecció, el comerç, la captura en viu, la possessió o l'exposició d'animals vius o les seues restes que es troben protegits per la legislació sectorial vigent i per estes normes.
b) La recol·lecció, la possessió o el comerç d'ous o cries.
c) La producció de sons innecessaris que alteren la tranquil·litat habitual de la fauna.
d) L'emissió de llums que incidisquen negativament sobre hàbitats i enclavaments d'especial interés per a la fauna.
6. Les autoritzacions excepcionals per al control de les poblacions d'espècies potencialment perjudicials per a l'agricultura, ramaderia, boscos, caça, fauna silvestre o salut pública, per mitjà de qualsevol procediment de captura o mort de caràcter selectiu permés per la legislació sectorial, requeriran l'informe favorable previ de la conselleria competent en medi ambient.
Article 25. Repoblació o solta d'animals
1. Es prohibix la repoblació i solta de qualsevol espècie animal exòtica, entenent-se com a tal tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la fauna de l'àmbit del pla, excepte la utilització d'espècies per a control biològic de plagues que realitze o autoritze l'administració.
2. En relació amb les espècies autòctones catalogades i protegides, de conformitat amb les disposicions de les normes legals d'aplicació, la introducció i reintroducció d'espècies o el reforç de poblacions i la manera de realitzar-les requerirà un pla de reintroducció, d'acord amb els criteris establits per la Unió Internacional de Conservació de la Naturalesa (UICN), i haurà d'estar autoritzada o promoguda per la conselleria competent en matèria de medi ambient.
En este sentit, l'Ajuntament de Camporrobles establirà els convenis o col·laboracions oportuns amb l'administració competent en matèria de biodiversitat per al reforç de les poblacions d'ofegabous en les diferents basses presents en l'àmbit d'estudi, o en les que es puguen crear a este efecte, per als quals caldrà l'elaboració d'estudis previs per a l'anàlisi de la viabilitat d'esta reintroducció.
Article 26. Closes i tanques
1. En l'àmbit del PE només es permet, amb caràcter excepcional, la instal·lació de closes i tanques que es justifiquen de forma motivada amb les finalitats de protegir elements d'interés com ara coves, basses o jaciments arqueològics, així com a causa de motius de seguretat i protecció de les persones.
2. Si és el cas, l'alçament d'estes closes i tanques complirà les disposicions del Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell, pel qual s'establixen les condicions de les tanques en el medi natural i dels tancaments cinegètics, i requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Tot això sense perjuí de l'obtenció de la llicència urbanística corresponent en els termes previstos per la llei.
Secció sexta
Protecció del paisatge
Article 27. Impacte paisatgístic
1. Es consideraren els valors paisatgístics com un criteri determinant en la gestió del paratge natural municipal. En conseqüència, la implantació d'usos, activitats o actuacions que per les seues característiques puguen generar impacte paisatgístic hauran de realitzar-se de manera que es minimitze l'efecte negatiu sobre el paisatge.
2. En qualsevol cas, les instal·lacions i les edificacions en el medi rural hauran d'incorporar les mesures de mimetització necessàries per a la integració en el paisatge.
3. L'Ajuntament de Camporrobles tindrà en compte, a l'hora d'efectuar, autoritzar o informar els projectes referents al paratge natural municipal, els efectes de la seua realització sobre els valors paisatgístics d'este.
4. Les actuacions de qualsevol tipus que siguen autoritzades s'han de realitzar d'acord amb la màxima integració en el paisatge i el mínim impacte ambiental.
5. Cal protegir el paisatge al voltant d'aquelles fites i elements singulars de caràcter natural, com ara penyals, murs o béns de patrimoni cultural, per a això s'establiran perímetres de protecció sobre la base de conques visuals que garantisquen la seua prominència en l'entorn.
Article 28. Publicitat estàtica
1. En el paratge natural municipal només s'admetran els indicadors d'activitats, establiments i llocs de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic i la gestió de l'àmbit territorial objecte del PE. La seua dimensió, disseny i col·locació hauran de ser adequats a l'estructura ambiental on s'instal·len.
2. Es prohibix amb caràcter general la col·locació de la resta de cartelleria informativa de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent-hi la publicitat recolzada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori com sobre edificacions.
Article 29. Integració paisatgística
1. En l'equipament públic (senyals, panells, barreres o palissades de fusta, passamans, miradors, etc.), la restauració o l'ampliació d'edificacions preexistents o altres elements introduïts per l'home en el medi natural, la instal·lació o l'execució dels quals puga autoritzar-se en l'àmbit del PE segons el que disposa la present normativa, s'han d'emprar materials o acabaments les característiques de color brillantor i textura dels quals presenten un aspecte neutre des del punt de vista paisatgístic i no resulten especialment cridaners, visibles o inusuals.
2. En general, s'ha de procurar l'ús de materials naturals com ara la fusta i la pedra. No obstant això, si es requerix un altre tipus de materials, es procurarà la integració cromàtica d'estos amb l'entorn, evitant l'ús d'acabaments amb tonalitats saturades o molt lluminoses, que causen brillantors o reflectàncies, pròpies dels acabaments metàl·lics.
3. Els tancaments han de ser senzills i visualment permeables, especialment en els punts des dels quals és possible contemplar vistes panoràmiques.
Secció sèptima
Protecció del patrimoni cultural
Article 30. Definició del patrimoni cultural
1. La Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, establix que el patrimoni cultural valencià està constituït pels béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic o de qualsevol altra naturalesa cultural. També formen part del patrimoni cultural valencià, com a béns immaterials del patrimoni etnològic, les creacions, coneixements, tècniques, pràctiques i usos més representatius i valuosos de les formes de vida i de la cultura tradicional valenciana. Així mateix, formen part d'este patrimoni com a béns immaterials les expressions de les tradicions del poble valencià en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci, i en especial aquelles que han sigut objecte de transmissió oral i les que mantenen i potencien l'ús del valencià. Els béns immaterials de naturalesa tecnològica que constituïsquen manifestacions rellevants o fites d'evolució tecnològica de la Comunitat Valenciana són, així mateix, elements integrants del patrimoni cultural valencià.
2. En l'àmbit del PE, els elements inclosos en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià són els següents:
a) Com a espais de protecció arqueològica (article 46.2 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat) es troben els jaciments arqueològics següents: el Molón (poblat fortificat, necròpolis i cova santuari), el Picarcho, Cerro de la Cueva de la Campana (poblat), Cueva de la Campana (espai sepulcral) i el Provisor, tots inclosos en l'expedient incoat per a la seua declaració com a Béns d'Interés Cultural (BIC) en la modalitat de parc cultural (article 26.1.A.h de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat), als quals se sumen les vessants d'El Molón I i d'El Molón II.
b) Com a elements etnològics s'han documentat quatre mallades, barraques o teñas com es denominen en la zona, situades en els paratges del vessant meridional d'El Molón, El Provisor i la Cueva de la Campana.
Article 31. Règim de protecció del patrimoni cultural
1. Amb caràcter general, la protecció del patrimoni històric i cultural en l'àmbit del PE, inclòs el patrimoni arqueològic i paleontològic, es regirà pel que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià i la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de l'anterior.
2. En els espais de protecció arqueològica s'ha d'establir una àrea de protecció de 50 metres lineals des del perímetre exterior de cada jaciment delimitat. En tot cas, en el futur, podrà concretar-se este àmbit de protecció si es realitza una prospecció arqueològica i s'acota i delimita el jaciment.
3. Qualsevol actuació que puga afectar els béns inclosos en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià presents en l'àmbit del paratge natural municipal haurà d'obtindre informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de cultura. Per a la resta de béns de patrimoni cultural no catalogats serà necessari l'informe favorable previ del Servici Arqueològic Municipal de l'Ajuntament de Camporrobles.
En especial, es prohibixen tots aquells usos i actuacions que comporten la degradació dels béns historicoculturals.
Queda totalment prohibida la destrucció, espoliació o alteració voluntària de qualsevol dels elements de patrimoni cultural presents en el paratge.
4. En consonància amb el preàmbul de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, s'ha de fomentar la posada en valor dels elements de patrimoni cultural existents en l'àmbit del paratge natural municipal, sempre que això no implique la pèrdua dels seus valors o pose en perill la seua conservació.
D'esta manera, els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir l'ús públic, sempre que este no implique la pèrdua dels seus valors científics i culturals i amb obtenció prèvia de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.
5. Tota actuació arqueològica o paleontològica en l'àmbit del PE haurà de ser autoritzada expressament per la conselleria competent en matèria de cultura. La sol·licitud d'autorització haurà de contindre un pla en què es determinen amb precisió els límits de la zona objecte de l'actuació, la identificació del propietari o propietaris dels terrenys i un programa detallat dels treballs que en justifique la conveniència i l'interés científic, i la qualificació professional, determinada reglamentàriament, de la direcció i l'equip tècnic encarregats d'estos. Les autoritzacions concedides hauran de ser comunicades a l'Ajuntament de Camporrobles de forma immediata. La conselleria competent en matèria de cultura establirà els procediments d'inspecció oportuns per a comprovar que els treballs es realitzen segons el programa autoritzat i ordenarà la seua suspensió immediata quan no s'ajusten a l'autorització concedida o es considere que les actuacions professionals no aconseguixen el nivell adequat. Una vegada acabada l'actuació arqueològica o paleontològica i dins del termini que en l'autorització o després d'esta fixe l'administració o, si no n'hi ha, en el termini de dos anys, el promotor, a càrrec seu, sense perjuí del que disposa l'article 64.2 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, haurà de presentar a la conselleria competent en matèria de cultura una memòria científica dels treballs realitzats, subscrita per l'arqueòleg o paleontòleg director d'estos. No s'atorgaran llicències municipals per a excavacions o remocions de terra amb fins arqueològics o paleontològics, quan esta llicència siga preceptiva d'acord amb la legislació urbanística, sense haver-se acreditat prèviament l'autorització a què fa referència este apartat. L'atorgament de la llicència es comunicarà a la conselleria competent en matèria de cultura simultàniament a la notificació a l'interessat. Serà il·lícita tota actuació arqueològica o paleontològica que es realitze sense la corresponent autorització, o sense subjecció als termes d'esta, així com les obres de remoció de terra, de demolició o qualssevol altres realitzades amb posterioritat en el lloc on s'haja produït una troballa casual de béns arqueològics o paleontològics que no haja sigut comunicada immediatament a l'administració competent. La conselleria competent en matèria de cultura ordenarà la paralització immediata de l'actuació o de l'obra i confiscarà tots els objectes i béns trobats, sense perjuí de les sancions que siguen procedents d'acord amb el que disposa esta llei.
6. Per a la realització d'obres, públiques o privades, en immobles compresos en zones arqueològiques o paleontològiques o en espais de protecció o àrees de vigilància arqueològica o paleontològica, així com, en general, en tots aquells llocs en què es conega o es presumisca fundadament l'existència de restes arqueològiques o paleontològiques d'interés rellevant, el promotor de les obres haurà d'aportar al corresponent expedient un estudi previ sobre els efectes que les obres projectades poden causar en les restes d'esta naturalesa, subscrit per un tècnic competent. Les actuacions necessàries per a l'elaboració d'este estudi les autoritzarà la conselleria competent en matèria de cultura, la qual establirà els criteris a què s'ha d'ajustar l'actuació, i les supervisarà un arqueòleg o un paleontòleg designat per la mateixa conselleria.
7. Si amb motiu de la realització de reformes, demolicions, transformacions o excavacions en immobles no compresos en zones arqueològiques o paleontològiques o en espais de protecció o àrees de vigilància arqueològica o paleontològica apareixen restes d'esta naturalesa o indicis de la seua existència, el promotor, el constructor i el tècnic director de les obres estan obligats a suspendre immediatament els treballs i a comunicar la troballa en els termes preceptuats en l'article 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, el règim del qual s'aplicarà íntegrament. Si es tracta de béns mobles, la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural, en el termini de deu dies des del moment que tinga coneixement de la troballa, podrà acordar la continuació de les obres, amb la intervenció i la vigilància dels servicis competents, i establirà el pla de treball. O bé, quan ho considere necessari per a la protecció del patrimoni arqueològic o paleontològic i, en tot cas, quan la troballa es referisca a restes arqueològiques de construccions històriques o artístiques o a restes i vestigis fòssils de vertebrats, prorrogarà la suspensió de les obres i determinarà les actuacions arqueològiques o paleontològiques que s'han de realitzar. En tot cas, donarà compte de la seua resolució a l'Ajuntament de Camporrobles. La suspensió no podrà durar més del temps imprescindible per a la realització de les esmentades actuacions. Seran aplicables les normes generals sobre responsabilitat de les administracions públiques per a la indemnització, si és el cas, dels perjuís que la pròrroga de la suspensió puga ocasionar.
CAPÍTOL II
Normes sobre la regulació d'activitats i infraestructures
Secció primera
Activitats extractives i mineres
Article 32. Activitats extractives i mineres
Es prohibix la realització d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del PE.
Secció segona
Activitat industrial
Article 33. Activitat industrial
Per considerar-se incompatible amb els objectius de protecció d'este PE, queda prohibida l'activitat industrial de qualsevol tipus en l'àmbit del paratge natural municipal, incloent-hi les instal·lacions de magatzematge o primera transformació de productes primaris.
Secció tercera
Activitats agrícoles
Article 34. Normes generals
1. Es considera compatible en l'àmbit del paratge natural municipal l'exercici de l'activitat agrícola productiva que es registre en el moment de la declaració d'este, en les parcel·les que queden identificades en la normativa particular d'este PE dins de la Zona d'Ús Compatible, Àrea Agrícola.
2. Es prohibix l'ampliació de la superfície de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrícola productiva.
3. Als efectes previstos en l'apartat anterior, no es consideren sotmesos a l'activitat agrícola els terrenys el cultiu dels quals haja sigut abandonat per un termini superior a deu anys o que hagen adquirit signes inequívocs de la seua vocació forestal.
4. El model de cultiu que es practique en estes parcel·les de la Zona d'Ús Compatible, Àrea Agrícola, serà de secà. Es permet el reg de suport puntual per a les espècies llenyoses en les primeres etapes per a facilitar la seua supervivència i posterior desenrotllament. Les espècies i les varietats agrícoles utilitzades seran les tradicionals de la zona.
5. Es prohibixen les pràctiques agrícoles sota la modalitat d'hivernacle.
6. L'Ajuntament de Camporrobles fomentarà la realització de pràctiques agrícoles encaminades a la conservació dels sòls.
Article 35. Productes fitosanitaris
S'ha de vetlar perquè en les parcel·les agrícoles limítrofes al paratge l'ús de productes fitosanitaris s'ajuste a les normes i plans sectorials que els siga d'aplicació, d'acord amb els períodes, limitacions i condicions que establisquen els organismes competents.
Article 36. Conservació dels antics terrenys cultivats
1. Els terrenys forestals existents en l'àmbit del PE, definits genèricament per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, modificada en l'article 2 per l'article 32 de la Llei 10/1998, de 28 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat, i cartografiats en l'inventari de sòl forestal que figura com a annex de l'Acord de 15 de juny de 2007, del Consell, pel qual es va aprovar l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, no es podran transformar en agrícoles ni ser considerats com a tals.
2. Es podrà autoritzar la recuperació d'antics camps de cultiu abandonats amb fins ecològics, però en cap cas amb fins d'aprofitament econòmic com en els terrenys productius inclosos en l'article 34 en la Zona d'Ús Compatible, Àrea Agrícola.
Estos camps de cultiu poden proporcionar una sèrie de beneficis bàsics al conjunt de l'espai com són, entre altres, la discontinuïtat de combustible davant d'incendis forestals, disponibilitat d'aliment per a la fauna silvestre i manteniment de l'estructura del paisatge tradicional en mosaic.
El règim dels cultius que poden recuperar-se serà de secà. A més, si és el cas, s'hauran d'implementar models de cultiu d'agricultura ecològica compatibles amb la conservació ambiental. L'eliminació de les restes de poda i altres residus procedents dels treballs agrícoles ha de realitzar-se per mitjà de trituració in situ i la posterior incorporació al sòl; en cap cas per mitjà de crema.
3. Els marges de pedra, funcionals o en ruïnes, associats a antics bancals o per a la correcció de processos erosius en terrenys agrícoles, són d'especial interés en l'àmbit del PE, per tant s'establix com a mesura prioritària la seua restauració. Les pedres que s'usen per a la restauració han de procedir dels antics murs i, si no n'hi ha, de pedreres legalitzades el més pròximes possible. Els marges s'han de construir sense rejuntar la cara exterior i fent ixents regulars pels quals puga escalar la fauna. Cal procurar que l'estructura del mur tinga galeries naturals per a xicotets mamífers per mitjà de la col·locació de tubs a diferents alçàries, les quals es retiraran una vegada consolidat el mur.
Article 37. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats agropecuàries
En l'àmbit del PE es prohibix tot tipus d'edificacions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrícola o a la primera transformació de productes.
Secció quarta
Activitats ramaderes
Article 38. Concepte i règim general d'ordenació
1. Amb caràcter general, es considera autoritzable el pasturatge extensiu dins de l'àmbit del PE. En el cas que s'autoritze l'exercici d'esta activitat s'ha de sotmetre a les normes i plans sectorials que siguen d'aplicació.
2. L'ordenació de la ramaderia extensiva sobre terrenys forestals haurà de realitzar-se, almenys, tenint en compte les condicions següents:
a) Delimitació d'àrees.
b) Definició de la càrrega ramadera aplicable a les distintes zones.
c) Disseny d'un sistema de rotació per a evitar el sobrepasturatge.
d) En tot cas, les activitats ramaderes hauran de ser compatibles amb els usos didàctics i recreatius del paratge natural municipal.
3. L'activitat ramadera podrà prohibir-se, de forma temporal o permanent, en aquelles zones que, amb vista a una especial protecció a causa del seu índex d'erosió o a la presència d'espècies que puguen resultar perjudicades per la pràctica ramadera, siguen delimitades per la conselleria competent en matèria de medi ambient i l'òrgan gestor del paratge natural municipal.
4. Segons el que establix l'article 4 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'establixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no podran ser destinats al pasturatge almenys durant els cinc anys posteriors a este.
Article 39. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats ramaderes
1. Queden prohibides les construccions i instal·lacions ramaderes de nova planta en l'àmbit del PE. Esta prohibició s'estén tant a la ramaderia intensiva estabulada com a les construccions lligades a les explotacions extensives o semiextensives, com ara mallades, corrals i dormidors.
2. Les construccions i instal·lacions ramaderes existents en el moment de l'aprovació de les presents normes (corrals o teñas) podran continuar exercint la seua activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable, si bé no podran ampliar la seua superfície.
Secció quinta
Apicultura
Article 40. Normes generals
1. L'activitat apícola pol·linitzadora i mel·lífera es considera autoritzable en l'àmbit del paratge natural municipal a excepció de la Zona d'Ús Especial. Ús Públic, sempre que es complisquen les disposicions del Reial Decret 209/2002, de 22 de febrer, pel qual s'establixen normes d'ordenació de les explotacions apícoles.
2. En el cas que els ruscos provoquen molèsties significatives o riscos per als visitants i altres usuaris del paratge, la conselleria competent en matèria de medi ambient i l'Ajuntament de Camporrobles podran disposar el seu trasllat a un altre emplaçament que no presente estos inconvenients, o bé la retirada definitiva de l'espai.
Secció sexta
Activitat forestal
Article 41. Terreny forestal. Gestió
1. Als efectes del present PE, es consideren forests o terrenys forestals els així definits en l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, modificat per l'article 32 de la Llei 10/1998, de 28 de desembre.
2. En l'àmbit del PE, el règim de gestió dels terrenys forestals és l'establit, amb caràcter general, per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, i el Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual es va aprovar el seu reglament, així com pel que disposa la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests i la Llei 10/2006, de 28 d'abril, de modificació de l'anterior.
3. Es promourà la firma de convenis, consorcis o qualsevol altra figura prevista per la legislació, entre l'òrgan competent en matèria forestal i l'Ajuntament de Camporrobles per a la realització, entre altres, de treballs de conservació i regeneració de la coberta vegetal, treballs i tractaments de prevenció i extinció de plagues i malalties, i de prevenció d'incendis, en l'àmbit del paratge natural municipal.
4. A fi de facilitar la gestió dels terrenys forestals del paratge natural municipal es podrà redactar un programa de gestió i millora forestal, tal com preveuen els articles 25 i següents de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat.
En este document es realitzarà la programació de les actuacions encaminades a la conservació, millora, protecció i aprofitament dels terrenys forestals del paratge natural municipal.
Article 42. Repoblació forestal
1. La repoblació de terrenys forestals a iniciativa de l'Ajuntament de Camporrobles haurà de comptar amb l'autorització de l'òrgan competent en matèria forestal, amb presentació prèvia d'un projecte tècnic.
2. Els projectes de repoblació s'han de redactar seguint les directrius establides en l'Orde de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es aprovaren les directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de repoblament o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.
3. El material vegetal utilitzat en les repoblacions haurà de complir els requisits exigits en l'annex II de l'Orde de 16 de maig de 1996 esmentada, així com en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció, i el Reial Decret 289/2003, de 7 de març, sobre comercialització dels materials forestals de reproducció.
4. Els mètodes de preparació del terreny per a la repoblació han de ser puntuals, com ara l'excavació de clots, de forma manual o mecanitzada, o l'obertura de caselles. No es permet la realització de terrasses de sòl, excepte en projectes de correcció de desnivells.
Article 43. Aprofitaments forestals
1. Es considera, als efectes d'este PE, com a aprofitaments forestals la fusta, productes de selecció, llenyes, corfes, pastures, fruits, llavors, plantes aromàtiques, medicinals i condimentaries, bolets i la resta de productes que es generen en els terrenys forestals. Estos aprofitaments requerixen l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient, sense perjuí del que disposa l'article 22 d'estes normes en relació amb la recol·lecció consuetudinària amb consentiment tàcit del propietari.
2. Els aprofitaments forestals en l'àmbit del PE hauran d'ajustar-se al que disposen les normes i plans sectorials que siguen d'aplicació i, si és el cas, al que recull respecte d'això el programa de gestió i millora forestal, en cas de redactar-s'hi.
Article 44. Silvicultura
1. En l'àmbit del paratge natural municipal s'hauran d'aplicar les tècniques silvícoles menys agressives possibles per a millorar la biodiversitat i multifuncionalitat de l'ecosistema forestal, i evitar, amb caràcter general, les acumulacions innecessàries de combustible en la forest.
2. En la planificació de les intervencions s'ha de tendir a la formació de masses que protegisquen el sòl adequadament i al mateix temps tinguen una estructura amb discontinuïtat horitzontal i vertical de combustible per a reduir el risc d'incendis.
3. La fusta i la llenya d'interés comercial que procedix de treballs silvícoles o d'aprofitaments forestals haurà de ser retirada en un termini màxim de dos mesos des de la finalització dels treballs. En cas de risc elevat d'incendi o plagues que puguen afectar la vegetació podrà exigir-se la retirada o l'eliminació immediata de les acumulacions de fusta i llenya en la forest.
Així mateix, cal eliminar totalment dels residus procedents dels tractaments silvícoles per mitjà de trituració o estellament i la incorporació immediata al terreny.
Article 45. Incendis forestals
1. En general i en matèria d'incendis forestals, este PE està subjecte al que determina la legislació sectorial específica en la matèria.
2. En particular, s'han d'establir les mesures necessàries per a la prevenció i extinció d'incendis en l'àmbit del PE.
3. Sense perjuí del que disposa la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl no Urbanitzable, l'article 4 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'establixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, establix que els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no es poden destinar al pasturatge en els cinc anys següents.
4. Tant en el pla local de prevenció d'incendis forestals, preceptiu segons l'article 138 del Reglament de la Llei Forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, com en el pla d'actuació municipal davant del risc d'incendis, regulat en el Decret 163/1998, de 6 d'octubre, del Consell, que es redacten en l'àmbit municipal, el paratge natural municipal s'ha de considerar com una àrea d'especial protecció i prioritat de defensa, figura a què fa referència l'article 140 del Decret 98/1995 anteriorment esmentat.
Per a l'aprovació d'estos plans s'haurà d'obtindre, en tot cas, l'informe favorable del servici corresponent de la conselleria competent en matèria d'incendis forestals.
Secció sèptima
Activitat cinegètica
Article 46. Normes generals
1. Amb caràcter general, l'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del paratge, la qual queda subjecta als períodes, condicions i limitacions establits en la legislació sectorial específica i en els articles següents d'este PE, i en especial al que es disposa en la regulació específica per a cada zona definida en la normativa particular.
2. Amb la finalitat de garantir la supervivència de determinades espècies faunístiques amenaçades, la conselleria competent en medi ambient podrà establir limitacions espacials i temporals a l'activitat cinegètica.
Article 47. Ordenació cinegètica
1. En general i en matèria d'ordenació cinegètica, este PE està subjecte al que disposa la legislació sectorial que siga d'aplicació.
2. L'Ajuntament de Camporrobles ha de fomentar l'establiment de la zona de reserva cinegètica del vedat del qual formen part els terrenys inclosos en el paratge natural municipal, reserva obligatòria segons el que recull l'article 30.2 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de Caça de la Comunitat Valenciana, dins de l'àmbit de l'espai protegit.
3. En particular, l'activitat cinegètica del vedat de caça de què forma part l'àmbit del paratge natural municipal s'ha d'ordenar i gestionar d'acord amb el seu corresponent pla tècnic d'aprofitament cinegètic, aprovat per l'administració competent. Este pla tècnic, d'acord amb els criteris establits per la legislació vigent sobre caça, haurà de garantir l'aprofitament sostenible dels recursos cinegètics presents en el paratge natural municipal.
4. Sense perjuí del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques a la Comunitat Valenciana, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar en l'àmbit del pla, si així ho requerix l'estat dels recursos cinegètics, limitacions específiques en les espècies abatibles i períodes hàbils.
5. L'ús cinegètic del paratge natural municipal haurà de ser compatible amb els usos didàctics i recreatius d'este.
Secció octava
Ús públic del Paratge Natural Municipal
Subsecció primera
Ordenació de l'ús públic
Pla d'Us Públic del Paratge Natural Municipal
Article 48. Règim general de l'ús públic del paratge natural municipal
1. En l'àmbit del paratge natural municipal es permet l'ús públic que no comporte eventuals riscos de degradació ambiental i afecció negativa sobre els recursos naturals i/o culturals que presenta.
L'ús públic haurà de ser compatible amb els objectius del paratge natural municipal i amb la resta dels usos permesos o autoritzats en este. En conseqüència, cada tipus d'activitat s'exercirà en les àrees que es determinen com a compatibles a este efecte en les normes particulars d'este PE.
2. La visita i el desplaçament pel paratge natural municipal seran lliures, a excepció de l'accés a recintes tancats com ara el Centre d'Interpretació, per al qual es podrà establir un horari de visita per a particulars i grups, així com el cobrament d'entrades.
L'Ajuntament de Camporrobles, per a preservar els valors de l'espai o per motius relacionats amb la gestió d'este, podrà establir, si així ho considera convenient, limitacions espacials o temporals en relació amb l'accés i el desplaçament pel paratge natural municipal.
3. Els visitants del paratge natural municipal han d'observar estrictament durant la seua estada les directrius i les recomanacions que l'Ajuntament de Camporrobles i el personal al seu servici els faça saber.
Totes les activitats d'ús públic que es facen en el paratge natural municipal es realitzaran sota l'exclusiva responsabilitat dels usuaris.
4. En qualsevol cas, els visitants hauran de tindre una conducta respectuosa amb els recursos de l'espai, l'equipament i el mobiliari d'ús públic i amb la resta de persones presents en este. En particular:
a) Transitar a peu per les sendes i pels itineraris senyalitzats i autoritzats a este efecte, i no efectuar recorreguts camp a través.
b) Queda totalment prohibit tirar papers, plàstics o qualsevol altre tipus de residu al sòl. Per a això, cal utilitzar les papereres i els contenidors distribuïts en l'àrea recreativa El Molón. No obstant això, l'Ajuntament de Camporrobles promourà entre els visitants el transport del fem generat a les zones urbanes d'origen.
Article 49. Pla d'ús públic del paratge natural municipal
1. L'Ajuntament de Camporrobles ha d'elaborar un pla d'ús públic del paratge natural municipal, que contindrà les determinacions necessàries per a l'ordenació i la gestió de les activitats lligades al gaudi ordenat i a l'ensenyança dels valors ambientals i culturals del paratge que puguen ser efectuades tant per iniciativa pública com privada o mixta.
2. L'ús públic del paratge natural municipal haurà de ser d'acord amb els usos permesos en sòl no urbanitzable protegit segons la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl no Urbanitzable, en especial, en relació amb les activitats recreatives i esportives que puguen dur-se a terme en l'àmbit del Pla Especial.
3. L'elaboració del pla d'ús públic ha de comportar la realització dels corresponents estudis en què s'avalue la incidència que el desenrotllament d'este tipus d'activitats puga tindre sobre els valors naturals i culturals que van motivar la declaració del paratge natural municipal, a fi d'evitar impactes negatius sobre estos.
En particular, s'han de realitzar els estudis pertinents per a l'anàlisi de la capacitat de càrrega dels distints sectors de l'espai, i prestar especial atenció, per ser la més vulnerable, a la zona d'ús limitat (ZUL). Estos estudis facilitaran una adequada regulació de les activitats d'ús públic, les quals podran ser prohibides quan puguen impedir o dificultar el normal desenrotllament dels processos biològics o comporten afecció als elements de patrimoni cultural.
4. El pla d'ús públic haurà de contindre necessàriament la regulació de la pràctica d'activitats de muntanya com ara el senderisme, l'escalada i altres esports de muntanya en l'àmbit del paratge natural municipal. A este efecte, establirà els llocs i els períodes en què es podran exercir estes activitats sense perjuí per als valors naturals del paratge. S'ajustarà, en tot cas, al que disposa el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural, o a la legislació vigent en esta matèria.
5. En el pla d'ús públic s'han de determinar, per a la posterior senyalització, les vies d'accés al paratge, les zones d'aparcament, els camins no transitables amb vehicles i les sendes.
6. El pla d'ús públic del paratge es complementarà amb actuacions de promoció i conscienciació social sobre els aspectes ambientals d'este.
7. El pla d'ús públic l'ha d'aprovar l'Ajuntament de Camporrobles amb informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Prèviament a l'aprovació es demanaran els informes que es consideren oportuns per a garantir una adequada regulació de l'ús públic i evitar riscos per al medi i els usuaris.
Subsecció segona
Activitats educatives, allotjament turístic i altres activitats d'ús públic vinculades a construccions
Article 50. Campaments de turisme o càmpings
Es prohibixen els càmpings i campaments públics i privats en tot l'àmbit del paratge natural municipal.
Article 51. Allotjament turístic i altres activitats hostaleres vinculades a construccions
Es prohibix la construcció d'edificacions destinades a l'allotjament turístic i a servicis d'hostaleria i restauració en l'àmbit del PE.
Article 52. Activitats educatives, recreatives i d'oci vinculades a construccions
1. Les activitats educatives, científiques, recreatives i d'oci vinculades a construccions només es permetran en les zones preparades a este efecte dins de la Zona d'Ús Especial. Ús Públic, Àrea d'Educació i Interpretació Ambiental i Cultural, segons el que recullen les normes particulars formulades en el títol III de la normativa d'este PE, les quals tenen la consideració d'equipament públic i poden ser explotades directament o indirectament per l'Ajuntament de Camporrobles.
2. Les instal·lacions per al desenrotllament d'este tipus d'activitats vinculades a construccions queden subjectes, amb caràcter general i d'acord amb les prohibicions i cauteles assenyalades en les normes particulars del present PE, a les determinacions següents:
a) Estes instal·lacions o edificacions d'ús públic han de recolzar-se sobre construccions preexistents, evitant així l'edificació de nova planta, i es permet l'ampliació, rehabilitació o reconstrucció segons les condicions establides en els articles 64 i 65 d'estes normes.
b) Es prohibix la construcció d'instal·lacions esportives en l'àmbit del PE.
3. El Centre d'Interpretació del Parc Arqueològic El Molón és l'edifici en què s'exerciran les activitats d'educació i interpretació del patrimoni cultural i natural del paratge natural municipal, per mitjà de la realització de visites guiades i autoguiades per les exposicions i recreacions, realització de tallers, cursos o conferències.
4. Les instal·lacions de l'àrea recreativa El Molón: menjador cobert, paeller tancat, zona de barbacoes i equipaments dels voltants (taules i bancs de picnic) han de concentrar l'ús recreatiu i d'oci vinculat a construccions del paratge natural municipal.
Per tant, l'oci es permetrà exclusivament en esta zona, habilitada a este efecte, i sempre que no produïsca minva en els valors naturals, paisatgístics i culturals existents en l'entorn. La regulació específica d'esta àrea es desplega en el corresponent apartat de la normativa particular d'este PE.
Subsecció tercera
Activitats d'ús públic no vinculades a construccions
Article 53. Acampada
1. Es prohibix l'acampada controlada en tot l'àmbit del paratge natural municipal.
2. Es prohibix l'acampada lliure en tot l'àmbit del paratge natural municipal.
Article 54. Menjar campestre
1. El menjar campestre amb productes ja elaborats que no necessiten ser cuinats podrà realitzar-se en qualsevol lloc en què es permeta el lliure accés, sense més condicionant que l'obligatorietat d'arreplegar els residus generats.
2. Es prohibix cuinar o calfar aliments per mitjà de l'ús de fogonets en tot l'àmbit del paratge natural municipal.
Article 55. Ús públic extensiu
1. En l'àmbit del paratge natural municipal es permet l'ús públic extensiu de caràcter naturalístic que no comporte eventuals riscos de degradació ambiental i afecció negativa sobre els recursos naturals i culturals, i que implique una utilització passiva de l'espai.
2. Es permet la instal·lació d'equipaments d'ús públic de caràcter bla com a complement i suport a les activitats d'ús públic permeses per este PE, com ara senyals indicadors d'itineraris o panells interpretatius del paratge natural municipal i els seus valors, indicadors de caràcter institucional, barreres o palissades de fusta per a evitar la dispersió de visitants, l'accés a llocs o elements prohibits (coves, jaciments, basses, etc.) i el risc d'accidents, i miradors xicotets en punts amb vistes panoràmiques.
Estos elements hauran d'utilitzar tipologies de disseny rústic, de manera que no causen impactes visuals negatius i queden integrats en l'entorn.
Article 56. Senderisme
1. El senderisme i l'excursionisme, entenent per tal l'activitat esportiva i recreativa que consistix a recórrer a peu camins i sendes, preferentment tradicionals, està permés amb caràcter general en tot l'àmbit del paratge natural municipal. Esta activitat haurà de realitzar-se exclusivament pels itineraris senyalitzats a este efecte.
2. L'Ajuntament de Camporrobles podrà establir limitacions o restriccions al senderisme en determinades èpoques de l'any o en determinats rutes o sendes per motius de conservació de recursos naturals o culturals protegits o de conservació prioritària. S'ha de procurar que estes restriccions estiguen degudament exposades en els camins o sendes afectades.
Les restriccions podran anar des de la prohibició de l'exercici de l'activitat fins a la realització d'esta en la modalitat de rutes guiades, especialment en aquelles que afecten de forma significativa zones de protecció (Zona d'Ús Limitat: jaciments arqueològics i microreserves).
3. En funció de l'evolució de la demanda tant quantitativa com qualitativa, o fins i tot a petició d'entitats i institucions vinculades d'alguna forma amb l'espai, es podran establir altres rutes o recorreguts guiats pel seu interés botànic, faunístic, geomorfològic i cultural o etnogràfic.
4. L'homologació de les noves sendes que es creen en l'àmbit del paratge natural municipal, així com la senyalització de les existents, s'ha d'ajustar al que establix respecte d'això el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural.
Article 57. Ciclisme de muntanya
1. En l'àmbit del paratge natural municipal es permet l'activitat de bicicleta de muntanya sempre que es realitze pels itineraris senyalitzats a este efecte i que es determinen en el pla d'ús públic.
2. La circulació amb bicicleta de muntanya únicament es podrà realitzar per la xarxa de pistes i camins forestals i rurals; en el cas de les sendes, només es podrà permetre per aquelles que discórreguen recolzades en les pistes i camins.
3. L'Ajuntament de Camporrobles podrà limitar esta activitat en determinades rutes quan resulte incompatible amb el pas de persones a peu i amb les activitats educatives, o a fi d'evitar impactes sobre l'espai per increment de l'erosió.
4. Els esdeveniments que comporten concentracions de ciclistes en terrenys del paratge natural municipal hauran de ser autoritzats prèviament per l'Ajuntament de Camporrobles, el qual podrà establir les condicions i les limitacions que considere oportunes amb relació a trajectes, èpoques i nombre de participants.
Article 58. Escalada
1. Amb caràcter general, l'escalada es considera una activitat compatible en l'àmbit del paratge natural municipal en les vies que es troben actualment autoritzades o que es puguen autoritzar en el futur, sempre que no afecten els valors naturals, culturals i paisatgístics de l'espai i que es complisca el que recull la resta d'apartats d'este article i el que disposa la legislació sectorial en la matèria.
2. L'Ajuntament de Camporrobles i la conselleria competent en matèria de medi ambient podran establir prohibicions a l'escalada de forma temporal o permanent en determinades vies, i arribar fins i tot a clausurar-les definitivament, per motius de conservació prioritària d'espècies de flora, fauna o patrimoni cultural.
Les prohibicions que s'establisquen hauran d'estar degudament exposades en els accessos a les vies afectades.
3. Amb caràcter general, no s'autoritzarà l'obertura i equipament de noves vies o sectors d'escalada en llocs on puguen ser afectats elements geomorfològics fràgils, comunitats de vegetació rupícola o espècies sensibles de flora o fauna, o a la percepció del paisatge per la resta de visitants.
4. L'Ajuntament de Camporrobles ha de senyalitzar els accessos a les diferents vies d'escalada autoritzades en el paratge per a evitar la dispersió d'usuaris per l'espai amb els possibles impactes sobre el medi que se'n puguen derivar, i instal·lar cartelleria informativa que reculla les normes i recomanacions d'ús així com les possibles prohibicions temporals que s'hi puguen establir.
En el pla d'ús públic s'efectuarà un inventari detallat de les vies d'escalada existents en el paratge natural municipal, classificades per zones o sectors, que anirà acompanyat dels corresponents documents cartogràfics.
Per a cada via cal definir el nivell de dificultat, el tipus d'escalada permesa i estudiar les possibles afeccions sobre el medi que es podrien originar per a poder establir les limitacions o restriccions corresponents.
5. La pràctica de l'escalada en el paratge natural municipal es realitzarà sota l'exclusiva responsabilitat i risc dels usuaris.
Per a la pràctica de l'escalada en les vies autoritzades no serà necessària l'obtenció de cap permís previ, excepte per a grups organitzats en que haurà de comunicar-se amb antelació a l'Ajuntament de Camporrobles, el qual podrà establir les condicions o les limitacions que considere oportunes.
Article 59. Altres activitats esportives en el medi natural
1. Amb caràcter general, estes activitats s'exerciran sempre que no produïsquen minva en els valors naturals, paisatgístics i culturals existents en l'àmbit del PE.
2. Està permesa la realització d'esports pels particulars sempre que no usen elements sorollosos o puguen causar danys a la fauna i flora presents en l'espai.
3. Qualsevol activitat esportiva organitzada en l'àmbit del paratge natural municipal per entitats públiques o privades requerirà l'autorització prèvia de l'Ajuntament de Camporrobles, el qual podrà establir les limitacions que considere oportunes a fi d'evitar possibles impactes sobre l'espai. Estes limitacions podrien ser relatives al nombre màxim de participants, data i duració de l'activitat, i ubicació, recorregut o sector afectat.
4. Es prohibix la pràctica d'activitats motoritzades amb fins esportius o lúdics, com ara motocròs, trial, quad i semblants en l'àmbit del PE.
5. Es prohibix l'espeleologia en l'àmbit del PE.
Secció novena
Xarxa viària i circulació
Article 60. Xarxa viària del PE
1. Es classifica la xarxa viària del paratge natural municipal en pistes, camins i sendes que discorren per este territori, i que es definixen i regulen com seguix:
a) Xarxa de pistes forestals i rurals.
1r. Camí de la Rambla: comunica la carretera CV-470 amb la Fuente del Molón, que dóna accés al Centre d'Interpretació, punt fins al qual es troba asfaltat.
Abans d'arribar a la desviació que conduïx a la Fuente del Molón, el camí de la Rambla continua cap a la província de Conca, el qual dóna accés, des del terme municipal de Mira, a l'ombria d'El Molón. En este tram el ferm es troba sense cap tipus de tractament.
2n. Camí de Las Nogueras: camí asfaltat inicialment (després amb ferm de llasts) que partix del nucli urbà i dóna accés al sector sud del paratge natural municipal, el qual delimita en part el seu perímetre. D'este sorgixen altres camins secundaris, la major part dels quals donen accés a les barraques.
b) Sendes i itineraris naturals.
Senda de xicotet recorregut PR-V-293: per l'àmbit del paratge discorre la senda circular de xicotet recorregut PR-V-293 Ruta Ibera, amb una longitud de 6,8 km. La senda PR-V-293 permet accedir al Centre d'Interpretació, a l'àrea recreativa i la Fuente del Molón, a El Picarcho i al jaciment arqueològic El Molón.
2. En les sendes i itineraris només està permés el trànsit a peu, excepte quan discórreguen recolzades per pistes rurals. Les determinacions específiques per a les sendes i itineraris del paratge natural municipal han de ser regulades pel pla d'ús públic. No obstant això, és recomanable la senyalització i promoció per mitjà de materials informatius, la difusió de recomanacions per a un comportament adequat a l'entorn natural i la senyalització informativa referent al paratge al llarg d'estes sendes.
3. L'Ajuntament de Camporrobles ha de procurar un adequat manteniment de les sendes perquè estes estiguen netes i accessibles. Així mateix, es tancaran al trànsit les sendes secundàries o desviacions de les rutes senyalitzades.
4. L'Ajuntament de Camporrobles podrà limitar l'accés al públic a determinades àrees per la seua fragilitat, per a evitar molèsties a la fauna o per raons referides a la conservació de valors i recursos naturals o culturals que es motiven justificadament.
Article 61. Ampliacions o modificacions de traçat de la xarxa viària del PE
1. En l'àmbit del PE, amb caràcter general, no es podran construir vials de nova planta, ni permetre la modificació del traçat o l'ampliació dels existents.
2. En l'espai definit en la normativa particular d'este PE com a Zona d'Ús Compatible, Àrea Forestal, de forma excepcional i sempre que estiguen previstos en el pla de prevenció d'incendis forestals i siguen fonamentals per a la lluita i defensa contra incendis, podran autoritzar-se, amb l'autorització prèvia de l'òrgan competent en espais protegits, la realització de noves vies d'accés, la modificació del traçat o l'ampliació de les existents.
Estes actuacions requeriran, en tot cas, la corresponent estimació o, si cal, declaració d'impacte ambiental d'acord amb el que disposa l'article 8 d'esta normativa. A més, sense perjuí de les condicions establides en l'avaluació d'impacte ambiental, l'ampliació o modificació del traçat, així com la construcció de vies d'accés de qualsevol naturalesa, no podran realitzar-se quan es generen pendents superiors al 7% en sòls blans o 15% en sòls durs.
Article 62. Circulació motoritzada en el paratge natural municipal
1. Amb caràcter general, a este respecte cal ajustar-se al que disposa el Decret 8/2008, de 25 de gener, del Consell, pel qual es regula la circulació de vehicles pels terrenys forestals de la Comunitat Valenciana.
2. En particular, es prohibix la circulació motoritzada fora de les pistes forestals i rurals del paratge natural municipal excepte en els casos següents:
a) Vehicles autoritzats per l'Ajuntament de Camporrobles o per la conselleria competent en matèria de medi ambient.
b) Vehicles amb fins d'aprofitament agrari i aquells destinats a la realització de treballs de conservació i regeneració de la vegetació, i manteniment i gestió dels recursos hídrics.
c) Vehicles de les administracions públiques que circulen com a conseqüència de necessitats del servici o de la realització d'activitats de manteniment de les infraestructures, servicis públics, etc.
d) Vehicles que realitzen servicis de rescat, emergència o qualsevol altre de naturalesa pública.
e) Vehicles de les Forces i Cossos de Seguretat de l'Estat.
3. L'Ajuntament de Camporrobles podrà delimitar puntualment aquells sectors del territori d'accés públic on s'ha de controlar, amb caràcter transitori, la permanència i el trànsit de vehicles per raons ecològiques, com per exemple àrees de cria, ecosistemes en regeneració i àrees de major concentració faunística.
Secció deu
Urbanisme i edificació
Article 63. Urbanisme
1. Este PE, a efectes urbanístics, qualifica la totalitat del paratge natural municipal com a sòl no urbanitzable protegit - paratge natural municipal.
2. Per a la correcta aplicació de la present normativa, el futur Pla General d'Ordenació Urbana de Camporrobles haurà de remetre a este PE per a la regulació o autorització de qualsevol projecte, actuació o ús dins de l'àmbit del paratge natural municipal.
Article 64. Edificació en el medi rural
1. En consonància amb el que disposa l'article 17 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl no Urbanitzable, els usos a què puguen destinar-se les edificacions, construccions o instal·lacions en l'àmbit del paratge natural municipal seran els necessaris i compatibles amb el millor aprofitament, conservació, atenció i restauració dels recursos naturals o per al gaudi públic i aprofitament col·lectiu, així com els relatius a la gestió dels béns de domini públic o dels servicis públics o activitats d'utilitat pública o interés general.
2. Es prohibix la construcció d'edificacions de nova planta en tot l'àmbit del PE.
3. Amb caràcter general, es permet la rehabilitació, restauració o reconstrucció de les edificacions preexistents en l'àmbit del paratge natural municipal, identificades i descrites en la memòria informativa del document: Centre d'Interpretació del Parc Arqueològic, construccions i instal·lacions de l'àrea recreativa de la Fuente del Molón, cinc barraques i corrals distribuïts pel sector meridional de l'espai, i la caseta observatori del cim d'El Molón.
4. Amb caràcter excepcional i sempre que es motive de manera suficient la necessitat com a conseqüència d'una millora en la gestió de l'ús públic, científic i educatiu, es podrà permetre l'ampliació de les edificacions presents en la Zona d'Ús Especial. Ús Públic (Centre d'Interpretació i instal·lacions de l'àrea recreativa).
En tot cas, i sense perjuí d'altres requisits exigits en la legislació sectorial aplicable, l'ampliació d'edificacions preexistents en l'àmbit del PE requerix, almenys, informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
Les obres d'ampliació que, si és el cas, s'hi autoritzen no podran produir un increment del volum edificat superior al 20%. La superfície ampliada haurà de quedar adossada a l'edifici existent com un únic volum i en una única alçària.
5. Per a qualsevol intervenció en construccions considerades béns etnològics (barraques o corrals) o situades en l'àmbit de jaciments arqueològics (caseta observatori en el cim d'El Molón) serà necessari l'obtenció de l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de cultura.
Article 65. Condicions per a les edificacions en el medi rural
1. Tota ampliació, reforma, rehabilitació i reconstrucció d'edificacions que, d'acord amb estes normes i amb la legislació sectorial esmentada, poden realitzar-se en l'àmbit del PE hauran de respectar les condicions següents:
a) Les obres que s'efectuen han de respectar les característiques estètiques i de materials tradicionals; procurar-ne la correcta integració en el paisatge, i evitar-ne la ruptura per mitjà de l'aparició d'elements que per la seua alçària, volum, caràcter o aspecte exterior siguen discordants amb les construccions pròpies de la zona. L'obra de rajola a cara vista no s'admetrà en cap cas. El color preferent per a pintar les parets exteriors de les edificacions serà el blanc i altres tonalitats clares.
b) Tots els paraments visibles des de l'exterior hauran de tractar-se amb els mateixos materials i qualitat que les fatxades, i es prohibix la impermeabilització d'estos amb materials bituminosos de colors foscos o qualsevol altre revestiment no adaptat a les característiques del medi quant a la seua incidència visual, llevat que estos siguen recoberts o blanquejats. Les fatxades laterals i posteriors s'han de tractar en condicions de composició i materials semblants a les de la fatxada principal.
c) Els cossos sobre la coberta de l'edifici (torretes d'escala, depòsits d'aigua, ximeneres, panells de captació d'energia solar, etc.) han de quedar integrats en la composició de l'edifici o ocults. Les línies de conducció elèctrica i les antenes de televisió i ràdio no han de ser visibles des de l'exterior.
d) S'ha d'evitar expressament l'ús de materials reflectors en les teulades.
2. Amb la finalitat de garantir la deguda adaptació paisatgística d'estes edificacions en l'entorn, es podrà exigir l'aportació de les anàlisis d'impacte sobre el medi on s'hi localitzen, incloent-hi estudis paisatgístics.
Secció onze
Infraestructures
Article 66. Normes generals sobre les obres d'infraestructures
1. En l'àmbit del PE es prohibix, amb caràcter general, la realització d'infraestructures de qualsevol tipus, com ara línies elèctriques, de comunicacions, xarxa viària o abocadors, a excepció de les obres d'infraestructura que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en este últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl i depenent sempre de l'avaluació d'impacte ambiental, en el cas de requerir-la legalment.
2. En el cas que fóra totalment necessari i s'haguera motivat suficientment segons el règim d'excepcions de l'apartat anterior, en la realització de noves infraestructures que afecten el paratge natural municipal s'ha d'optar per aquelles solucions que des del punt de vista ambiental causen menor impacte sobre l'espai, i serà necessari l'obtenció d'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient, sense perjuí de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial.
3. La realització d'obres per a la instal·lació, manteniment o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus s'haurà d'atindre a les disposicions de les normatives sectorials aplicables i als següents requisits genèrics:
a) Els traçats i els emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la generació d'impactes significatius.
b) Durant la realització de les obres s'hauran de prendre les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal i restaurar el terreny i la coberta vegetal quan acaben estes. Així mateix, s'ha evitar la realització d'obres en aquells períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.
c) Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'assenyalen per a la realització d'infraestructures s'hauran d'obtindre, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de llicència urbanística.
d) Queda estrictament prohibit el depòsit i abocament de residus, tant líquids com sòlids, durant la realització de qualsevol infraestructura, siga quina siga la seua naturalesa i origen.
Secció dotze
Plans d'acció territorial
Article 67. Pla d'acció territorial de caràcter sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana.
A este respecte caldrà ajustar-se al que establix el pla d'acció territorial de caràcter sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Consell, pel qual es qualifica com a zona exterior residual la totalitat de l'àmbit del PE.
Secció tretze
Activitats d'investigació
Article 68. Promoció de les activitats d'investigació
1. Amb independència del potencial ús públic del paratge natural municipal com a recurs utilitzable en la investigació bàsica sobre el medi físic, el territori i l'ambient socioeconòmic i cultural, a disposició en forma ordenada dels investigadors i de les entitats i organismes especialitzats, l'Ajuntament de Camporrobles, en col·laboració amb la conselleria competent en matèria de medi ambient i la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural, per a una millor gestió i administració de l'espai protegit, promourà la realització d'activitats d'investigació aplicada en matèria de coneixement i gestió dels recursos ambientals i patrimonials.
2. Estes activitats podran realitzar-se, d'acord amb les seues característiques i requeriments en mitjans humans i materials, amb mitjans propis de les administracions públiques competents o per mitjà de les oportunes col·laboracions amb entitats i organismes científics, tècnics o acadèmics. A este respecte, s'han de subscriure amb els oportuns organismes i entitats científiques i acadèmiques, els convenis o els acords de col·laboració necessaris.
3. Les matèries prioritàries d'investigació aplicada en l'àmbit del paratge natural municipal són les següents, en relació oberta que podrà adaptar-se a les necessitats de la gestió de l'espai protegit:
a) Investigació bàsica sobre les espècies de flora i fauna autòctona.
b) Realització de programes de conservació, recuperació i gestió d'espècies de fauna i flora (incloses les espècies i varietats agrícoles tradicionals de la zona) considerades d'interés especial pel seu caràcter endèmic, rar o amenaçat, així com sobre les condicions per a la recuperació o millora dels seus hàbitats.
c) Estudis sobre el patrimoni històric i arqueològic de l'àmbit del paratge.
d) Investigació etnogràfica i etnològica sobre el medi humà tradicional del paratge.
e) Investigació sobre mètodes d'administració i gestió dels recursos naturals des de distintes perspectives: jurídica, administrativa i econòmica.
f) Mètodes de gestió de l'ús públic del paratge des dels punts de vista tècnic, sociològic, econòmic i empresarial.
4. L'Ajuntament de Camporrobles ha de facilitar el coneixement i promoure la divulgació dels treballs d'investigació realitzats en l'àmbit del paratge natural municipal.
Article 69. Autoritzacions
1. Sense perjuí del règim general d'autoritzacions que figura en les disposicions generals d'esta normativa, per a les persones o entitats alienes a l'Ajuntament de Camporrobles o a les conselleries competents en matèria de medi ambient i de patrimoni cultural, s'establix el règim específic següent per a la realització d'activitats o projectes d'investigació que tinguen com a objecte els recursos ambientals i culturals del paratge natural municipal:
a) Les actuacions que afecten directament o indirectament la flora, fauna o els hàbitats protegits requerixen l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient i la comunicació a l'Ajuntament de Camporrobles. Amb esta finalitat, la persona o entitat que realitze l'activitat investigadora ha d'adjuntar a la sol·licitud una memòria del projecte d'investigació que vaja a realitzar.
b) Les autoritzacions podran contindre condicions o restriccions per a l'execució del projecte. Es poden revocar si les investigacions s'aparten del que establix la memòria del projecte presentat o si els treballs d'investigació que s'han de dur a terme vulneren les directrius establides per l'autorització.
c) Una vegada realitzat l'estudi científic autoritzat, la persona o entitat autoritzada haurà de presentar informe a l'Ajuntament de Camporrobles sobre els resultats, així com sobre qualsevol altra dada que puga ser interessant des del punt de vista científic o de gestió de l'espai natural. En el cas que els treballs d'investigació autoritzats siguen publicats, el/la director/a del projecte haurà d'aportar un exemplar de la publicació.
d) Les autoritzacions atorgades per a l'anellament científic d'aus no exclouen la necessitat que l'anellador/a obtinga els permisos particulars corresponents, si és el cas.
e) Els promotors de projectes d'investigació sobre els valors naturals i culturals del paratge que per no afectar directament la flora, la fauna o els hàbitats protegits no requerixen autorització prèvia, hauran no obstant això de comunicar a l'Ajuntament de Camporrobles l'existència del projecte, i facilitar-li l'accés als resultats de les investigacions amb destinació al fons documental del paratge.
2. El règim d'autoritzacions per a actuacions arqueològiques o paleontològiques en l'àmbit del PE serà l'establit a este efecte en la legislació sectorial corresponent i en l'article 31.5 d'este PE.
TÍTOL III
Normes particulars de regulació d'usos i activitats
CAPÍTOL I
Concepte i aspectes generals
Article 70. Concepte
1. Als efectes de particularitzar les normes protectores establides per mitjà d'este PE, s'han distingit en l'àmbit del paratge natural municipal una sèrie de zones per a definir els tractaments específics més ajustats a les seues necessitats de protecció, conservació i millora. Al seu torn, estes zones s'han subdividit en diferents àrees:
Zona d'Ús Especial. Ús Públic (ZUP).
Àrea Recreativa Fuente del Molón (ZUP-1).
Àrea d'Educació i Interpretació Ambiental i Cultural (ZUP-2).
Àrea en Restauració (ZUP-3).
Zona d'Ús Compatible (ZUC).
Àrea Agrícola (ZUC-1).
Àrea Forestal (ZUC-2).
Zona d'Ús Limitat (ZUL).
Àrea de Protecció Especial. Microreserva (ZUL-1).
Àrea de Protecció Especial. Jaciments Arqueològics (ZUL-2).
2. Les determinacions inherents a estes categories de protecció constituïxen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir els usos i les activitats permesos i prohibits per este PE.
Article 71. Interpretació
1. En tot allò que no regulen estes normes particulars seran aplicables les disposicions contingudes en les normes generals de regulació d'usos i activitats.
2. En la interpretació de la normativa prevaldran les normes particulars sobre les generals.
CAPÍTOL II
Zona d'ús especial. ús públic
Article 72. Caracterització i objectius específics
1. En esta categoria s'inclouen aquells espais que per les seues característiques específiques (situació, accessos, infraestructures i edificacions i instal·lacions preexistents), capacitat d'acollida o menor qualitat ambiental relativa poden resultar adequats per a albergar instal·lacions, activitats o servicis que redunden en benefici de la gestió de l'àrea protegida.
2. Quant a l'ordenació, la Zona d'Ús Especial.Ús Públic (ZUP), s'ha dividit al seu torn en tres àrees: Àrea Recreativa Fuente del Molón (ZUP-1), Àrea d'Educació i Interpretació Ambiental i Cultural (ZUP-2) i Àrea en Restauració (ZUP-3), les quals s'han diferenciat en funció dels distints usos actuals i proposats.
La caracterització de cada una d'estes àrees és la següent:
a) Àrea Recreativa Fuente del Molón (ZUP-1): inclou l'àrea recreativa de la Fuente del Molón, dotada de zona d'aparcament, font d'aigua potable, menjador cobert i tancat amb ximenera i cinc taules, zona de barbacoes (paeller cobert a una cara i quatre graelles, i paeller cobert i tancat amb banc corregut per a torrar) i conjunt de taules i bancs per a picnic sota un dosser d'arbres ombra.
b) Àrea d'Educació i Interpretació Ambiental i Cultural (ZUP-2): inclou el Centre d'Interpretació del Parc Temàtic Arqueològic El Molón i la zona perimetral a este en què s'està recuperant l'entorn per mitjà d'actuacions de millora i integració paisatgística.
c) Àrea en Restauració (ZUP-3): inclou una antiga pedrera abandonada situada al costat del camí d'accés al Centre d'Interpretació (a l'est d'este). En l'actualitat l'Ajuntament de Camporrobles ha iniciat els treballs per a la seua restauració ambiental. També comprén un antic camp de motocròs situat sota la pedrera.
3. El conjunt d'àrees que conformen la Zona d'Ús Especial. Ús Públic (ZUP) complixen, per la seua particular ubicació, les seues característiques intrínseques, tant fisiconaturals com derivades de l'activitat humana, i per les seues especials potencialitats d'ús, entre altres, les funcions específiques següents:
a) Àrea Recreativa Fuente del Molón (ZUP-1): una funció social com a lloc d'oci i recreació; en l'actualitat presenta condicions òptimes per a l'exercici d'activitats recreatives i d'ús públic intensiu.
b) Àrea d'Educació i Interpretació Ambiental i Cultural (ZUP-2): una funció social orientada a l'ús educatiu i d'interpretació de la naturalesa i el patrimoni historicocultural, destinada als usuaris de l'espai en general i en especial a la comunitat educativa. D'esta manera també servix per a contribuir a la posada en valor dels recursos propis de l'espai. També presta una funció de suport per a l'activitat científica i investigadora.
c) Àrea en Restauració (ZUP-3): el principal objectiu establit per a esta categoria és la restauració com a zona degradada, per a després habilitar-la com a àrea d'ús públic (àrea de descans), i instal·lar-hi equipament de baixa intensitat.
Article 73. Localització
La Zona d'Ús Especial. Ús Públic (ZUP) està situada en el sector SE del paratge natural municipal, al costat de l'accés principal a este des del nucli urbà de Camporrobles (camí de la Rambla).
La Zona d'Ús Especial. Ús Públic (ZUP) té una superfície total de 5,34 hectàrees.
Esta zona, amb les corresponents àrees, queda delimitada gràficament en els corresponents plànols d'ordenació del present PE.
Article 74. Usos permesos
1. Usos permesos en l'Àrea Recreativa Fuente del Molón (ZUP-1):
a) L'ús públic lligat al gaudi de la naturalesa, sempre que s'ajuste a les normes generals i particulars d'este PE, així com a les normatives sectorials que siguen d'aplicació.
b) Amb caràcter general, les activitats d'oci i recreatives que definixen l'ús específic d'esta zona.
c) L'oci concentrat es produirà exclusivament en les zones habilitades a este efecte.
d) Activitats de picnic en l'Àrea Recreativa.
e) La utilització del foc en les zones habilitades com ara barbacoes, paellers i ximeneres, sempre segons les determinacions de la legislació sectorial aplicable i respectant els períodes i limitacions establits per l'òrgan competent a fi d'evitar el risc d'incendis forestals.
Al costat d'estes instal·lacions es col·locaran rètols informatius amb informació sobre el risc d'incendis i les normes d'ús. En tot cas haurà d'apagar-se el foc i les brases dels paellers amb aigua una vegada finalitzat el seu ús.
Els paellers hauran de complir en tot moment les disposicions tècniques per a l'adequació de barbacoes o paellers davant del risc d'incendis forestals que dicte la Direcció General de Medi Natural i recollides en els plans de prevenció d'incendis dels parcs naturals de la Comunitat Valenciana. En cas contrari, seran clausurats fins a l'esmena de les deficiències.
f) Instal·lació i substitució d'elements de mobiliari d'ús públic com ara bancs, taules, tanques i palissades de fusta i papereres, així com indicadors de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic del paratge i la gestió de l'àmbit territorial objecte del PE. Estos elements hauran d'utilitzar tipologies de disseny rústic, de manera que no causen impactes visuals negatius i queden integrades en l'entorn.
g) Obres de manteniment, restauració i rehabilitació de les edificacions existents segons el que disposen els articles 64 i 65 de la normativa general d'este PE.
h) Amb caràcter excepcional i sempre que es motive suficientment la seua necessitat com a conseqüència d'una millora en la gestió de l'ús públic, es podrà permetre l'ampliació de les edificacions presents en l'Àrea Recreativa, complint els criteris i les condicions establits en l'article 64. En este cas serà preceptiu l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
i) Treballs de millora paisatgística de l'entorn, que inclou la plantació d'espècies arbòries (arbres d'ombra) i arbustives ornamentals pròpies de zones enjardinades, el tractament de les quals serà independent al de la resta de vegetació natural de l'espai. En este sentit, es fomentarà la utilització d'espècies tradicionals en el municipi de Camporrobles.
j) L'Ajuntament de Camporrobles ha de vetlar per la conservació i el manteniment de la Fuente el Molón i garantir la seguretat de les persones davant del risc de despreniment per mitjà de la consolidació de la malla anticaigudes existent.
k) Fins i tot existint contenidors per al fem en la zona d'aparcament de l'Àrea Recreativa i papereres distribuïdes per esta, amb recollida periòdica per part de l'Ajuntament de Camporrobles, s'ha de promoure entre els usuaris el transport del fem generat cap a les zones urbanes d'origen.
l) Es permet la realització d'esports pels particulars que no requerisquen la utilització d'elements sorollosos o puguen causar danys a la fauna i flora present en l'espai.
2. Usos permesos en l'Àrea d'Educació i Interpretació Ambiental i Cultural (ZUP-2):
a) En el Centre d'Interpretació del Parc Temàtic Arqueològic El Molón s'exerciran activitats d'interpretació del patrimoni cultural del paratge natural municipal i els diversos jaciments presents en este, per mitjà de la realització de visites guiades i autoguiades per les exposicions i recreacions que es puguen muntar.
Esta activitat podrà ser complementària a la visita in situ al jaciment, situat en la Zona d'Ús Limitat, Àrea de Protecció Especial, així com a la col·lecció museística localitzada en el nucli urbà (Museu Raúl Gómez).
b) La regulació específica de les visites organitzades i de grups en el Centre d'Interpretació s'ha d'establir en el Pla d'ús públic després de la realització dels estudis i anàlisis corresponents. L'Ajuntament de Camporrobles podrà establir horaris de visita, fora dels quals el centre romandrà tancat, i un preu d'entrada per a grups i particulars en contraprestació als servicis prestats.
c) L'adequació d'alguna de les sales del centre com a aula o escola de la naturalesa perquè siga usada per la comunitat educativa del municipi i la comarca. Equipament de l'aula amb material i recursos didàctics.
d) En les instal·lacions del centre podran celebrar-se cursos d'extensió, divulgació científica, formatius, escoles d'estiu, pràctiques universitàries, conferències, etc., que contribuïsquen al coneixement i la posada en valor dels recursos culturals i naturals del paratge natural municipal.
e) Obres de manteniment, restauració i rehabilitació del Centre d'Interpretació segons el que disposen els articles 64 i 65 de la normativa general d'este PE.
f) Amb caràcter excepcional, en el cas que les instal·lacions del centre no siguen suficients per a acollir les exposicions i recreacions del jaciment, així com la possible adequació d'alguna de les dependències com a aula de naturalesa, tot motivat suficientment, es podrà permetre la seua ampliació, complint els criteris i condicionants establits en l'article 64. En este cas serà preceptiu l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
g) Actuacions de restauració i integració paisatgística de l'entorn del Centre d'Interpretació, entre les quals podem trobar la plantació i la repoblació amb espècies agrícoles i forestals pròpies de l'espai, amb la possibilitat de crear un jardí etnobotànic que puga servir com a complement per a l'educació ambiental, i la recuperació de murs de pedra dels antics bancals en què es localitza l'edifici.
Es fomentarà l'execució d'estos treballs a través d'escoles d'ocupació o tallers ocupacionals.
h) Instal·lació d'equipaments d'ús públic en l'exterior del centre del tipus tanques i palissades de fusta i miradors de fusta, així com indicadors de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic del paratge natural municipal i la gestió de l'espai. Estos elements hauran d'utilitzar tipologies de disseny rústic, de manera que no causen impactes visuals negatius i queden integrats en l'entorn.
i) Col·locació de panells didàctics i informatius en què es relacionen els principals recursos naturals (flora i fauna) i culturals del paratge natural municipal, així com les rutes i itineraris per a recórrer-lo, ja que el centre és el punt principal d'accés i concentració de visitants.
j) Obres i actuacions per a la creació de punts d'aigua com ara basses o tolls per a potenciar la presència d'enclavaments propicis per a la fauna en general i per al desenrotllament i la reproducció dels amfibis en particular.
En este sentit, l'Ajuntament de Camporrobles establirà els oportuns convenis o col·laboracions amb l'Administració competent en matèria de biodiversitat per al reforçament de les poblacions d'ofegabous.
3. Usos permesos en l'Àrea en Restauració (ZUP-3):
a) Es consideren activitats permeses, amb caràcter general, totes aquelles destinades a restaurar l'àrea degradada per l'extracció minera i el camp de motocròs que permeten recuperar ambientalment i paisatgísticament este sector i tornar-lo al seu estat natural, de manera que quede integrat amb el medi que l'envolta.
b) En el cas de l'espai utilitzat en el passat com a camp de motocròs, podran efectuar-se treballs de repoblació forestal de manera que es minimitzen els efectes erosius derivats de la desprotecció del sòl de coberta vegetal, contribuint al mateix temps a la millora paisatgística.
Per a això, s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de la conselleria competent en matèria de medi ambient, i complir el que disposa la legislació sectorial que siga d'aplicació, així com el que recull l'article 42 de la normativa general d'este PE.
c) En el cas de la restauració de l'antiga pedrera, s'haurà d'atendre al que disposa el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell, d'Ordenació Ambiental d'Explotacions Mineres en Espais Forestals de la Comunitat Valenciana.
4. En el pla de restauració de la pedrera s'hauran de considerar les premisses següents:
a) La topografia final haurà de tindre un modelatge adequat per a recuperar un aspecte fisiogràfic concordant amb el de l'entorn natural, que siga geotècnicament estable i que permeta el desenrotllament de la vegetació.
b) Amb relació al rebliment del buit de la pedrera caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb fins de construcció. Així, s'han d'emprar únicament els residus inerts adequats que compten amb la declaració administrativa corresponent, en el cas que esta siga necessària.
c) S'aplicaran labors de preparació del sòl per a afavorir l'establiment de la vegetació. En el cas que les solucions tècniques obliguen a emprar talussos de gran longitud per la realitat física existent, serà necessari aplicar tècniques de bioenginyeria (garberes, estacatges, banquetes amb microconques, mantes orgàniques, geomalles, etc.) per a reduir la capacitat erosiva de l'escolament alhora que s'oferix un suport a les plantes.
d) L'alteració de la hidrologia haurà de corregir-se amb l'establiment d'un sistema de drenatge adequat que permeta mantindre la dinàmica natural de l'aigua i els seus efectes per erosió, transport i sedimentació. Per a això, s'haurà d'establir una xarxa de drenatge la funció principal de la qual siga aprofitar al màxim l'aigua de pluja. Al mateix temps, haurà d'estar dissenyada per a evacuar l'excés d'aigua a fi d'evitar, corregir o minimitzar els processos d'erosió i contaminació de cursos naturals amb sediments procedents de l'explotació.
e) La terra vegetal aportada, que haurà de tindre unes característiques semblants a les del seu entorn, ha de ser adequada per a albergar una coberta vegetal d'acord amb el disseny de la revegetació.
f) S'ha de descriure i justificar adequadament la revegetació que s'ha de plantar. Concretament, es determinarà el mètode més adequat d'introducció d'espècies (sembra, hidrosembra i/o plantació) i es descriurà rigorosament la dosi de sembra i la seua composició, elements de l'hidrosembra o densitat de plantació i la proporció relativa de cada espècie a la distribució d'estes sobre el terreny que es vol restaurar. En el cas de combinar diversos mètodes, s'han d'identificar en la cartografia que s'adjunte al pla de restauració de les diferents zones.
g) Quant a l'elecció d'espècies que es volen introduir, esta ha d'estar fonamentada en les característiques fitoclimàtiques, edàfiques i fisiogràfiques de la zona. S'ha de tractar d'aconseguir una cobertura del sòl del 100% per mitjà de l'ús d'espècies autòctones arbòries, arbustives i herbàcies tenint en compte les distintes funcions de la vegetació (ràpida cobertura, protecció del sòl i millora de la seua estructura, manteniment de la biodiversitat, etc.).
h) Per a assegurar l'establiment de la coberta vegetal s'han d'aplicar regs. Es regarà una vegada executada la revegetació i durant els anys següents a la plantació, d'acord amb les necessitats hídriques identificades en cada cas.
5. Una vegada restaurada la zona, s'hi habilitarà una xicoteta àrea de descans al costat del camí d'accés, per mitjà de la instal·lació d'equipament d'ús públic de baixa intensitat com ara bancs, taules, tanques i palissades de fusta i papereres, així com indicadors de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic del paratge i la gestió de l'àmbit territorial objecte del PE. Estos elements hauran d'utilitzar tipologies de disseny rústic, semblants als existents en la resta de la zona d'ús especial, zona d'ús públic, de manera que no causen impactes visuals negatius i queden integrats en l'entorn.
Article 75. Limitacions d'ús
1. Generalment, queden prohibits els usos que comporten una degradació ambiental o paisatgística d'estos espais o dificulten la realització dels usos preferents.
2. L'aparcament de vehicles no ha d'extralimitar les zones establides i senyalitzades a este efecte al costat del camí d'accés al Centre d'Interpretació.
3. Segons el que disposa l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de Caça de la Comunitat Valenciana, es consideren zones de seguretat totes les edificacions i instal·lacions presents en la Zona d'Ús Especial. Ús Públic, inclosa l'Àrea Recreativa de la Fuente del Molón i el Centre d'Interpretació, a més d'un perímetre de protecció de 50 metres al voltant d'estes. També tenen esta consideració tots els camins d'ús públic i una franja de 50 m a cada costat d'estos, i de 25 m en el cas de les sendes.
En les zones de seguretat, per a evitar danys a les persones o als béns, l'exercici de la caça està limitat, i hi queda prohibit tant l'ús com la tinença d'armes carregades, així com disparar cap a estes quan els projectils puguen arribar-hi.
4. Queden expressament prohibits:
a) Usos i activitats que comporten un notable impacte paisatgístic o ecològic.
b) Totes les instal·lacions, edificacions, construccions o ampliacions d'estes que no hagen sigut permeses expressament en qualsevol dels apartats de l'article anterior.
c) La instal·lació de suports de publicitat o d'altres elements anàlegs, excepte aquells indicadors d'activitats, establiments i llocs que per la grandària que tenen, el disseny i la col·locació siguen adequats a l'estructura paisatgística de l'espai, així com també els de caràcter institucional que es consideren necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal, els quals, en tots els casos, s'han d'atindre a les normes que s'establisquen de disseny i instal·lació.
d) La utilització de foc en tota la ZUP per mitjà de foguerets, fogueres, barbacoes, etc., fora de les àrees especialment habilitades per a fer-ho en la ZUP-1, així com la utilització del foc en les zones habilitades fora dels períodes establits per l'òrgan competent.
CAPÍTOL III
Zona d'ús compatible
Article 76. Caracterització i objectius específics
1. En esta categoria s'inclouen aquells sectors en què les característiques del medi natural admeten o requerixen la compatibilització de la preservació amb els usos tradicionals de l'espai (activitat agrícola, forestal, ramadera i cinegètica), així com amb usos educatius, recreatius i amb altres complementaris i compatibles amb els objectius de conservació.
2. Quant a l'ordenació, la Zona d'Ús Compatible (ZUC) s'ha dividit al seu torn en dos àrees: Àrea Agrícola (ZUC-1) i Àrea Forestal (ZUC-2), les quals s'han diferenciat en funció dels distints usos actuals i proposats.
La caracterització de cada una d'estes àrees és la següent:
a) Àrea Agrícola (ZUC-1): inclou dos parcel·les (es corresponen amb els recintes SIGPAC 5, 6 i 7 de la parcel·la 956 del polígon 1) ubicades al costat del camí d'accés al Centre d'Interpretació, on apareixen els únics camps cultivats de tot l'espai: un d'oliveres i ametlers, i un altre de cereal. Es tracta de parcel·les en rompuda arrendades des d'històric per l'Ajuntament de Camporrobles, que és el propietari d'estes.
b) Àrea Forestal (ZUC-2): comprén la major part de l'àmbit del paratge natural municipal, on es desenrotlla vegetació forestal amb predomini de formacions arborescents obertes de ginebres i savines.
3. Els objectius específics plantejats per a esta categoria de protecció (Zona d'Ús Compatible) es poden sintetitzar en:
a) Manteniment de les activitats tradicionals de l'espai compatibles amb les finalitats que motiven la declaració de paratge natural municipal i que s'hi han realitzat històricament, i permetre'n la conservació fins a l'actualitat.
b) Mantindre els processos ecològics essencials i la diversitat biològica; preservar la qualitat ambiental de l'espai.
c) Fomentar actuacions dirigides a potenciar els hàbitats naturals de major interés en l'espai, identificats en l'article 20 de les normes generals.
d) Conservació i millora de la vegetació natural existent, potenciació d'esta i de la seua regeneració natural.
e) Combatre els processos erosius, principalment en els sectors amb sòls més degradats (límit E de l'espai).
f) Preservar les fites paisatgístiques existents.
g) Execució d'una gestió la qual permeta mantindre un mosaic heterogeni de vegetació forestal i cultius agrícoles tradicionals de secà (productius i no productius) que afavorisca la diversitat ecològica i paisatgística de l'espai (ZUC-1).
h) Desenrotllament de models de cultiu d'agricultura compatibles amb la conservació ambiental, que en el futur podrien orientar-se cap a l'agricultura ecològica (ZUC-1).
i) Recuperació i posada en valor dels elements etnològics presents en esta àrea (corrals o teñas).
Article 77. Localització
L'Àrea Agrícola (ZUC-1) està situada en el sector SE del paratge natural municipal, al costat de l'accés principal a este des del nucli urbà de Camporrobles (camí de la Rambla), a l'esquerra d'este en sentit cap al Centre d'Interpretació. Es correspon amb els recintes SIGPAC 5, 6 i 7 de la parcel·la 956 del polígon 1. Té una superfície d'1,59 hectàrees.
L'Àrea Forestal (ZUC-2) s'estén per la pràctica totalitat del paratge natural municipal, excloent la superfície ocupada per la resta de zones. Es correspon amb una superfície de 169,847 hectàrees.
La Zona d'Ús Compatible té una superfície total de 171,43 hectàrees.
La Zona d'Ús Compatible, amb els seus corresponents àrees, queda delimitada gràficament en els corresponents plànols d'ordenació del present PE.
Article 78. Usos permesos
1. Usos permesos en l'Àrea Agrícola (ZUC-1):
a) L'activitat agrícola tal com es preveu en les disposicions de les normes generals del present PE.
b) Realització de treballs propis de la pràctica agrícola tradicional en els bancals de cultiu.
De forma específica, s'hi permet la poda i realçament d'exemplars arboris d'ametlers i oliveres, la realització de treballs de llaurada respectant la vegetació dels límits, així com la sembra i adob, prioritzant la implantació de tècniques pròpies de l'agricultura integrada.
c) Plantació d'espècies agrícoles llenyoses, sempre que es tracte d'espècies o varietats cultivades tradicionalment en la zona.
d) La circulació i accés a les parcel·les dels tractors i maquinària agrícola necessaris per a la realització dels treballs permesos en els paràgrafs anteriors.
e) Altres usos i actuacions destinats a millorar les condicions ambientals i paisatgístiques d'estes parcel·les.
2. Usos permesos en l'Àrea Forestal (ZUC-2):
a) Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats a afavorir la conservació i potenciació dels valors naturals del paratge natural municipal i al manteniment dels processos ecològics essencials i la diversitat biològica.
b) Queden específicament permesos els usos següents:
1r. Actuacions de conservació i regeneració d'ecosistemes, i en especial mesures per a potenciar les comunitats naturals d'interés característiques de l'àmbit del PE i la millora d'hàbitats per a la fauna.
2n. Tractaments silvícoles de millora de la vegetació forestal com ara cures culturals i neteges, eliminació selectiva del matoll i altres actuacions per a aconseguir la regeneració natural.
3r. Repoblació forestal, amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient, d'acord amb el que disposa la legislació sectorial que siga d'aplicació, així com el que recull l'article 42 de la normativa general d'este PE.
4t. Obres i actuacions de millora de fonts i punts d'aigua, com basses, tolles o bassiots.
5t. Les actuacions de gestió dels recursos hídrics promoguts per l'organisme de conca en l'àmbit de les seues competències.
6t. Infraestructures de defensa contra incendis forestals, sempre que figuren previstes en el pla de prevenció d'incendis forestals, amb l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
De forma excepcional i sempre que estiga previst en l'esmentat pla de prevenció i siguen fonamentals per a la lluita i defensa contra incendis, es podrà autoritzar, amb l'autorització prèvia de l'òrgan competent en espais protegits, la realització de noves vies d'accés, la modificació del traçat o l'ampliació de les existents. Estes actuacions requeriran, en tot cas, la corresponent estimació o, si és necessari, la declaració d'impacte ambiental d'acord amb el que disposa l'article 8 de la present normativa.
7m. Es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, móres, etc., sense perjuí de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o altres causes per a la flora o fauna. En qualsevol cas, queda prohibit arrancar les plants, les quals s'han de recol·lectar-se per mitjà de tall.
8u. Es podrà autoritzar la recuperació d'antics camps de cultiu abandonats amb fins ecològics, paisatgístics i relatius a la prevenció d'incendis forestals.
9é. Es considera autoritzable el pasturatge extensiu sota les condicions establides en la normativa sectorial i el que recullen les normes generals d'este PE.
10é. L'activitat cinegètica tal com es preveu en les disposicions de les normes generals del present PE.
11é. Accions encaminades a possibilitar les activitats naturalístiques, científiques i didacticoecològiques que contribuïsquen al coneixement d'este espai i els seus principals valors.
12é. Es permet l'ús públic extensiu de caràcter naturalístic que no comporte eventuals riscos de degradació ambiental i que implique una utilització passiva de l'espai, com ara el senderisme controlat. En tot cas, el senderisme i excursionisme haurà de realitzar-se exclusivament pels itineraris senyalitzats a este efecte.
13é. Es permeten les labors de manteniment de sendes i la instal·lació d'infraestructures d'ús públic de caràcter bla lligades a este (barreres, defenses anticirculació, dispositius de seguretat, etc.), sempre que es prenguen les precaucions oportunes per a evitar danys a la vegetació d'especial rellevància. Els miradors i les instal·lacions de seguretat seran les úniques infraestructures majors permeses.
14é. Es permet la senyalització i l'homologació de noves sendes sempre que estiga justificada la seua necessitat i la seua implantació no cause danys als valors d'interés del paratge. A més de complir la regulació existent per a este tipus d'actuació, es requerirà informe de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
En tot cas, cal tindre en compte els condicionants següents per al disseny del traçat:
- La senda s'ha de recolzar sobre antics camins o sendes.
- La senda ha de tindre l'amplària mínima possible compatible amb la seua funcionalitat.
- S'ha de considerar el tipus de sòl i el pendent de manera que es minimitze el risc d'erosió.
- S'ha d'establir un disseny que minimitze la necessitat d'obres com ara excavacions, rebliments, murs i fonamentacions.
- S'ha de procurar la creació de sendes circulars.
- La forma del traçat haurà d'integrar-se en la naturalesa, i tractar d'evitar els traçats rectes durant longituds prolongades. A més, s'ha de procurar l'adaptació del traçat a elements existents com ara penyals, espècies vegetals de port considerable, etc., la qual cosa permetrà, a més de conservar els dits elements, crear traçats més irregulars.
15é. Actuacions de recuperació i posada en valor dels recursos etnològics presents en la zona, com ara els corrals o teñas, a fi de potenciar l'atractiu de l'espai, i recuperar usos i costums i valorar les activitats tradicionals.
Article 79. Limitacions d'ús
1. Usos prohibits en l'Àrea Agrícola (ZUC-1):
a) Actuacions de transformació d'estos bancals per a qualsevol altre ús diferent del cultiu agrícola tradicional.
b) La tala o desarrelament d'oliveres i ametlers, excepte per a la seua substitució per rejoveniment de la plantació, raons fitosanitàries o canvi de l'espècie o varietat que es vol cultivar.
c) L'alteració de les característiques fisiogràfiques de les parcel·les agrícoles.
d) La substitució de cultius de secà per altres de regadiu, encara que es permet el reg de suport puntual per a les espècies llenyoses en les seues primeres etapes amb objecte facilitar-ne la supervivència i posterior desenrotllament.
e) La destrucció de ribassos tradicionals i marges herbacis i arbustius en les parcel·les de cultiu.
f) L'abandó de restes agrícoles als voltants de les parcel·les de cultiu.
g) Es prohibix l'ús del foc per a l'eliminació de restes agrícoles llenyoses produïdes per l'activitat agrícola. En el seu lloc es fomentarà la trituració o estellament d'estos residus.
h) L'abocament de residus sòlids o líquids de qualsevol tipus que puguen contribuir a deteriorar la qualitat de les aigües, el sòl o el paisatge.
i) Es prohibix la construcció de magatzems o qualsevol altre tipus de construccions o instal·lacions relacionades amb l'explotació agrícola o ramadera, incloent-hi hivernacles i infraestructures de servici, així com instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes forestals.
2. Usos prohibits en l'Àrea Forestal (ZUC-2):
a) Es consideren usos prohibits, a tots els efectes, tots els que comporten alteració i degradació del medi i dels valors naturals que té o dificulten el desenrotllament dels usos permesos.
b) Queden específicament prohibits els següents usos o activitats:
1r. Actuacions i instal·lacions de caràcter turisticorecreatiu, excepte les infraestructures d'ús públic extensiu de caràcter bla permeses en l'article anterior.
2n. Noves edificacions o construccions de qualsevol tipus i per a qualsevol finalitat.
3r. Instal·lacions esportives de qualsevol tipus, així com la realització d'activitats esportives que puguen comportar degradació del medi natural.
4t. Infraestructures de qualsevol tipus, excepte les directament vinculades a la prevenció i extinció d'incendis forestals segons el que preveu l'article anterior, així com, amb caràcter excepcional, aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, sempre que es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl i depenent sempre de l'avaluació d'impacte ambiental, en el cas de requerir-la legalment.
5t. El trànsit de vehicles motoritzats fora dels camins en què s'hi autoritza expressament, excepte per als servicis de gestió, vigilància i manteniment de l'espai i prevenció i extinció d'incendis, així com els destinats a la realització de treballs agrícoles i forestals en les zones corresponents.
6t. La instal·lació de suports de publicitat de qualsevol tipus o d'altres elements anàlegs, així com qualsevol forma de publicitat que no siga de caràcter institucional, destinada a proporcionar informació sobre l'espai i els seus valors objecte de protecció, sense que comporten deteriorament del paisatge.
7m. Es prohibix l'ús del foc amb qualsevol finalitat.
CAPÍTOL IV
Zona d'ús limitat
Article 80. Caracterització i objectius específics
1. Es tracta d'àrees amb una elevada qualitat biològica, o bé amb la presència d'elements fràgils o representatius de l'espai (com ara jaciments arqueològics o elements d'interés geològic o geomorfològic), en les quals els objectius de conservació impliquen algunes restriccions d'ús i l'aplicació de mesures addicionals de protecció.
La Zona d'Ús Limitat constituïx el màxim exponent del Paratge Natural Municipal El Molón des del punt de vista de la protecció. Comprén aquelles zones de l'espai que contenen elevat interés natural (microreserva de flora) i cultural (jaciments arqueològics).
2. Quant a l'ordenació, la Zona d'Ús Limitat (ZUL) s'ha dividit al seu torn en dos àrees: Àrea de Protecció Especial. Microreserva (ZUL-1) i Àrea de Protecció Especial. Jaciments Arqueològics (ZUL-2), les quals s'han diferenciat en funció dels distints usos actuals i proposats.
La caracterització de cada una d'estes àrees és la següent:
a) Àrea de Protecció Especial. Microreserva (ZUL-1): està definida per l'àmbit de la microreserva El Molón, declarada per l'Orde de 6 de novembre de 2000, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren 23 microreserves vegetals a la província de València.
La microreserva es troba situada a 1.100 metres d'altitud, en l'ombria de la muntanya de La Gallarda. Es caracteritza per la presència d'uns sòlids penyals calcaris que es recolzen sobre una vessant de relleus més suaus.
Les espècies prioritàries de la microreserva són: Phyllitis scolopendrium ssp. scolopendrium (llengua de cérvol), Pimpinella tragium i Armeria filicaulis.
Les unitats de vegetació prioritàries són les següents: matolls arborescents de Juniperus (codi Natura 2000: 5210); pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica (codi Natura 2000: 8210); coves no accessibles al públic (codi Natura 2000: 8310).
La superfície d'esta àrea és de tres hectàrees. Coincidix en gran part amb la superfície ocupada pel jaciment arqueològic d'El Molón i el seu perímetre de protecció, per la qual cosa en este espai serà aplicable la normativa particular relativa a estes dos categories.
b) Àrea de Protecció Especial. Jaciments Arqueològics (ZUL-2): esta àrea es troba definida pels diferents jaciments arqueològics presents en l'àmbit del paratge natural municipal, inclosos els corresponents perímetres de protecció (50 metres al voltant d'estos).
La relació de jaciments inclosos és la següent: el Molón (poblat fortificat, necròpolis i cova santuari), el Picarcho, Cerro de la Cueva de la Campana (poblat), Cueva de la Campana (espai sepulcral), El Provisor, les vessants d'El Molón I i les vessants d'El Molón II.
La superfície que comprén este àrea (de forma discontínua) és de 23,03 hectàrees.
3. Els objectius específics plantejats per a esta categoria de protecció (Zona d'Ús Limitat) es poden sintetitzar en:
a) Mantindre els processos ecològics essencials i la diversitat biològica.
b) Conservació de poblacions de tàxons vegetals endèmics, rars o amenaçats en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, així com dels hàbitats i unitats de vegetació que els contenen. Estes espècies i unitats de vegetació prioritàries són les descrites en la caracterització de la microreserva.
c) Afavorir la conservació dels substrats sobre els quals creix la vegetació d'interés, i en especial els perfils tipus geològics o de sòls.
d) Dotar de major grau de protecció legal i permanència determinades parcel·les experimentals d'investigació botànica. Preservar inventaris excel·lents d'unitats de vegetació protegits per la Directiva d'Hàbitats de la Unió Europea.
e) Fomentar recorreguts botànics didàctics i rutes ecològiques per a la docència botànica.
f) Facilitar les reintroduccions o reforçaments poblacionals de plantes amenaçades o en perill d'extinció.
g) Protecció, conservació i posada en valor dels jaciments arqueològics presents en l'àmbit del PE.
h) Facilitar el coneixement, la comprensió i el gaudi de la major part possible dels vestigis arqueològics i històrics del jaciment El Molón.
4. Plantejar estos objectius comporta necessàriament una limitació de les possibilitats d'ús, i es permeten únicament aquells compatibles amb els objectius proposats.
Article 81. Localització
Àrea de Protecció Especial.Microreserva (ZUL-1): la microreserva queda delimitada pel polígon els vèrtexs de la qual es corresponen amb les següents coordenades UTM sobre el fus 30:
Vèrtex X Y
1 718307 4392156
2 908609 4392205
3 418045 4392294
4 417506 4392292
5 482173 4392267
6 240829 4392202
7 596674 4392150
8 971985 4392101
9 785086 4392095
19 277867 4392114
50 669953 4392119
L'Àrea de Protecció Especial. Jaciments Arqueològics (ZUL-2) s'estén de forma discontínua per la pràctica totalitat de l'espai, pel qual hi ha dispersos nombrosos jaciments arqueològics. El de major envergadura i dimensions, El Molón, es localitza en el cim del turó de La Gallarda.
La Zona d'Ús Limitat, amb les corresponents àrees, queda delimitada gràficament en els corresponents plànols d'ordenació del present PE.
Article 82. Règim d'ordenació en la Zona d'Ús Limitat
1. Règim d'ordenació en l'Àrea de Protecció Especial. Microreserva.
La microreserva de flora El Molón es troba sotmesa al règim d'ordenació i gestió establit per l'Orde de 6 de novembre de 2000, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren 23 microreserves vegetals a la província de València.
Les limitacions d'ús establides en la microreserva són les següents:
a) Control del pasturatge en l'àrea de la microreserva.
b) Queden exclosos els treballs silvícoles, inclosos les aclarides, les repoblacions o els aprofitaments fusters. En el cas que estos es realitzen, s'haurà de respectar un radi mínim de cent metres al voltant del perímetre de la microreserva dins de la forest, en el qual estes activitats estiguen sensiblement atenuades.
c) Queden excloses de la microreserva totes aquelles activitats que comporten una remoció del substrat o un dany a les plantes, inclosa la recol·lecció de qualsevol tipus de material vegetal que tinga una finalitat diferent de la científica.
d) Queda prohibit l'abocament de runes en l'interior de la microreserva.
e) L'accés a la microreserva queda restringit als camins ja existents, a fi d'evitar els processos erosius en la resta d'esta.
Serà prioritària l'execució de les actuacions de conservació previstes en el pla de gestió de la microreserva, per a la qual cosa l'Ajuntament de Camporrobles podrà col·laborar amb l'Administració competent en matèria de biodiversitat.
Estes actuacions de conservació d'execució prioritària són les següents:
1r. Instal·lació de cartell informatiu amb pictogrames.
2n. Seguiment periòdic de la població de Phyllitis scolopendrium ssp. scolopendrium.
3r. Recol·lecció de llavors de les espècies Armeria filicaulis i Pimpinella tragium i depòsit en el banc de germoplasma.
4t. Mostreig fitosociològic de les unitats de vegetació prioritàries.
5t. Tanca de l'avenc que alberga la població de Phyllitis scolopendrium ssp. scolopendrium.
6t. Tanca experimental a fi de determinar l'impacte de la brostejada pel bestiar oví.
2. Règim d'ordenació en l'Àrea de Protecció Especial. Jaciments Arqueològics.
a) Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats a afavorir la protecció, conservació i millora dels elements de patrimoni cultural presents en esta àrea, així com aquells destinats a la seua posada en valor.
En tot cas, qualsevol actuació que pretenga realitzar-se en esta haurà d'obtindre l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de cultura.
Queden específicament permesos els usos següents:
1r. Estudis científics dels diferents jaciments arqueològics, així com la busca i prospecció de nous jaciments.
Tota actuació arqueològica o paleontològica haurà de ser autoritzada expressament per la conselleria competent en matèria de cultura, segons el que establix la legislació sectorial vigent, l'article 31 de les normes generals i el règim d'autoritzacions d'este PE.
2n. Tractaments de millora i conservació de l'estat dels jaciments.
3r. En consonància amb el que recull el preàmbul de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, s'ha de fomentar la posada en valor i la difusió dels elements de patrimoni cultural existents en l'àmbit del paratge natural municipal. D'esta manera, els elements i els conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turístics o educatius i interpretatius sempre que estos no impliquen la pèrdua dels seus valors científics i culturals i amb obtenció prèvia de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.
Per a això, l'Ajuntament de Camporrobles, en cooperació amb les entitats científiques que hagen col·laborat en la realització dels treballs arqueològics, podrà habilitar per a ús interpretatiu itineraris de visita als jaciments, en especial en el cas d'El Molón. Per a facilitar la visita, es podran col·locar panells didàctics i explicatius dels jaciments, els quals han de quedar totalment integrats en l'entorn.
Com a complement a esta activitat està la visita al Centre d'Interpretació del Parc Temàtic Arqueològic, en què poden realitzar-se visites guiades i autoguiades per les exposicions i recreacions.
L'Ajuntament de Camporrobles podrà oferir, a canvi d'una contraprestació econòmica que es considere adequada, paquets conjunts per a grups amb visites guiades pel jaciment i el Centre d'Interpretació.
4t. Repoblació amb espècies agrícoles o forestals, amb l'autorització prèvia de les conselleries competents en matèria de medi ambient i cultura, quan a causa dels estudis arqueològics s'hagen quedat àrees desproveïdes de vegetació natural a fi de pal·liar l'erosió i sempre que esta repoblació no cause danys als béns patrimonials.
b) Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten la degradació dels béns historicoculturals. En especial es prohibixen tots aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculats a la millora, conservació i difusió d'estos enclavaments.
Queda totalment prohibida l'espoliació de qualsevol element que puga comportar la pèrdua de material historicocultural de l'espai.
Com a mesura precautòria general, qualsevol actuació que puga afectar els jaciments arqueològics presents en l'àmbit del paratge natural municipal haurà d'obtindre l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de cultura.
TÍTOL IV
Normes per a la gestió del paratge natural municipal
Article 83. Règim general
1. L'administració i la gestió del Paratge Natural Municipal El Molón correspon a l'Ajuntament de Camporrobles.
2. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà prestar a l'Ajuntament de Camporrobles l'assistència tècnica necessària i assessorament per a la gestió del paratge natural municipal.
3. El règim de gestió del paratge s'ha d'atendre al marc establit amb caràcter genèric per als paratges naturals municipals per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, així com a les determinacions específiques que establix en la matèria el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.
4. La gestió del paratge, quant al funcionament d'instal·lacions, equipaments i servicis, podrà delegar-se d'acord amb el que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Esta gestió també podrà encarregar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats de naturalesa privada.
5. L'Ajuntament podrà promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió del paratge natural municipal dels agents socials i econòmics implicats i d'altres administracions públiques, la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autonòmica i local, l'Administració General de l'Estat, a través del Ministeri amb competències en matèria de medi ambient o de l'organisme de Conca (Confederació Hidrogràfica del Xúquer), les universitats i centres d'investigació i del sector privat, com ara una fundació, un consorci o un altre tipus de figura prevista en la legislació vigent.
Article 84. Consell de Participació
Com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats, es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal El Molón, segons el que s'establix en l'article 6 de la part dispositiva del decret de declaració del paratge, atenint-se d'esta manera al que preveu l'article 7.3 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.
TÍTOL V
Mecanisme de finançament
Article 85. Règim general
1. El finançament del paratge natural municipal anirà a càrrec de l'Ajuntament de Camporrobles.
2. L'Ajuntament de Camporrobles ha d'habilitar en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.
3. La conselleria competent en matèria d'espais protegits podrà participar en el finançament del paratge natural municipal d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, sense perjuí dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tindre interés a coadjuvar al manteniment del paratge natural municipal.
TÍTOL VI
Règim sancionador
Article 86. Règim sancionador
1. La inobservança o infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, sense perjuí del que es puga exigir en la via penal, civil o de qualsevol altre orde en què puga incórrer.
2. Els infractors estan obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i a restituir els llocs i elements alterats a la seua situació inicial.


Còpia Permalink ELI