Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 5274, del 06-06-2006 (2006/6557)

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per les quals s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5274

Data del DOGV
:   06-06-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/6557


Data del document
:   15-05-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Alcoi
    * Benissa
    * Fontanars dels Alforins
    * Segorbe
    * Canals
    * Benifato
    * Llíria
    * Llucena
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per les quals s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/X6557]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 081/05-AIA Alcoi, 266/04-AIA Canals, 281/04-AIA Benissa, 302/04-AIA Fontanars dels Alforins, 349/03-AIA Llíria, 363/03-AIA Lucena del Cid, 552/97-AIA Benifato, i 371/00-AIA Segorbe, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 15 de maig de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 81/2518-EXP   
Títol: Modificació puntual del PGOU al carrer Santa Teresa Jornet i vial de nova obertura  
Promotor: Ajuntament d'Alcoi  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alcoi i CTU   
Localització: Zona nord del nucli urbà d'Alcoi   
Descripció del projecte   
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte pretén, d'una banda, la reclassificació de sòl de protecció de vores urbanes com a sòl urbà i, per una altra, adscriure un ús dotacional a tota l'àrea.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Els terrenys objecte de nova ordenació es troben classificats actualment com a sòl no urbanitzable de protecció de vores, encara que la parcel·la on es pretén la ubicació d'un nou centre escolar es troba majoritàriament classificada com a sòl urbà per sentència del Tribunal Suprem, amb data 21 de setembre de 1998.   
Amb l'ordenació proposada, la superfície total de l'àmbit d'actuació és de 34.632 m2, dels quals 10.297 m2 corresponen a xarxa viària i 24.335 m2 a equipaments, dels quals 16.529 m2 estan destinats a albergar el nou col·legi i 7515 m2 a l'ampliació del sòl dotacional de la Residència Sant Josep.  
Alternatives  
Les dues possibles alternatives estudiades, es redueixen a la no-reclassificació del sòl, continuant amb la situació actual, o la realització de la proposta, i són els terrenys triats com a alternativa per a la ubicació del centre educatiu, majoritàriament sòl urbà. S'ha estudiat prèviament la possibilitat d'ampliació de les dues ubicacions actuals en què es troba dividit físicament el centre escolar, i no són cap d'elles convenients.   
Tramitació administrativa  
Admissió a tràmit  
En data 26 de maig de 2005, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial va remetre una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a la modificació puntual del PGOU d'Alcoi en l'àmbit confrontant al carrer Sants Teresa Jornet, i certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos els documents, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el periòdic El Mundo, de data 12 d'agost de 2004, i en el DOGV núm. 4831, de 31 d'agost de 2004.  
Durant el període d'informació pública no s'hi ha presentat cap al·legació, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament d'Alcoi, acompanyat en l'expedient administratiu municipal del certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 21 d'octubre de 2004.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament d'Alcoi informació o documentació complementària.   
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.   
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura 2000, no es detecten afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la parcel·la objecte d'estudi no presenta afecció als camins ramaders del municipi, ni a cap dels nombrosos jaciments arqueològics catalogats repartits per tot el terme municipal. En aquest sentit, consta en l'annex de l'estudi d'impacte ambiental un informe sobre el patrimoni arqueològic i etnològic del director del Museu Arqueològic Municipal.  
No obstant això, no consta en l'expedient, informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions ambientals  
1. L'estudi d'impacte ambiental afirma que en la parcel·la d'estudi apareixen principalment materials quaternaris, mentre que en la zona del llit del riu apareixen margues argiloses ocres.  
2. La parcel·la limita amb el llit del riu Serpis, amb processos de degradació importants, encara que diferenciats. La zona de bancals abandonats, pràcticament coberts de vegetació, no presenta risc d'erosió. Però en la zona de coronació dels talussos del marge del riu, els processos erosius són considerables.  
Les aigües d'escorriment de la parcel·la es dirigeixen cap al riu Serpis, que destaca per les seues aigües de baixa qualitat i molt contaminades, provocant l'arrossegament dels materials de coronació dels talussos, i inestabilitat per absorció d'aigua, infiltrant-se una part de l'aigua, que quasi amb tota seguretat acabarà drenant el riu.  
3. La vegetació present en l'àrea d'estudi no és la climàtica, que es troba alterada per l'ús agrícola i aquesta integrada per espècies arbustives o herbàcies, i no s'hi ha trobat cap espècie que es trobe protegida per la legislació actual.  
4. La fauna present en una zona de matolls i plantes herbàcies, representativa d'un paisatge antropitzat com en aquest cas, consisteix bàsicament en rèptils i rosegadors, que són els animals mes adaptats a aquest tipus d'ambients. També es poden trobar en la zona aus, encara que tenint en compte la gran mobilitat d'aquestes i, per la proximitat al riu, podrien aparéixer algunes espècies d'amfibis.  
5. El clima de la comarca de l'Alcoià és típicament mediterrani, caracteritzat per l'escassetat de precipitacions al llarg de tot l'any, especialment durant l'època estival. No obstant això, la zona d'estudi es troba situada en domini climàtic de les vessants plujoses de les serres d'Alcoi.  
6. L'estudi d'impacte ambiental afirma que en la zona no es preveu la ubicació de cap activitat amb un nivell sonor elevat, no obstant això, s'exigirà el compliment de la normativa vigent respecte a la insonorització de totes les noves edificacions.   
7. En el seu conjunt, el paisatge de la zona correspon a una àrea amb una qualitat baixa, que es tracta de bancals erms sense cap aprofitament. La parcel·la estudiada s'integra dins de les zones urbanes o periurbanes, amb una configuració espacial heterogènia i una visibilitat mitjana, ja que es troba relativament afonada.  
8. Per la seua proximitat al nucli urbà, l'àmbit d'actuació posseeix una fàcil connexió a les diverses infraestructures i serveis urbans, amb accés directe des del carrer Santa Teresa Jornet.  
9. En tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals, que no obstant això seran tractades en l'EDAR d'Alcoi. L'evacuació de les aigües residuals es durà a terme a través de la xarxa de clavegueram municipal. Les aigües d'escorriment es dirigeixen cap al riu Serpis, adjacent a la parcel·la d'estudi.  
10. Pel que fa als residus sòlids urbans, es preveu realitzar la gestió d'aquests incorporant-la a la gestió ja existent al municipi.  
11. Les principals mesures correctores es recolzen en el control de la contaminació sobre el medi físic i la minimització dels impactes ambientals detectats, i s'hi apliquen totes i cadascuna de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de modificació puntual del Pla general d'ordenació urbana d'Alcoi en l'àmbit confrontant al carrer Santa Teresa Jornet, promogut per l'Ajuntament d'Alcoi, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural Valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte al domini públic hidràulic del riu Serpis i si és el cas, s'haurà d'obtenir, abans de l'aprovació definitiva de la proposta, autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a permetre qualsevol actuació en el llit natural del riu.  
. L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys confrontants.   
. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a termini les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
3. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 d'agost de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Ávarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 266/5388-TYE   
Títol: Pla especial de reserva de sòl dotacional d'ús escolar  
Promotor: Ajuntament de Canals  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Canals i CTU   
Localització: Al sud-oest del nucli urbà de Canals al costat de la carretera CV-598 Canals-Montesa   
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del pla especial persegueix la delimitació de sòl dotacional per a albergar un equipament docent no previst en el pla general vigent, aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme en sessió de 27 de novembre de 1984, i la modificació de la ronda Oest situada entre el polígon les Moles i la carretera CV-598 Canals-Montesa.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Els terrenys objecte de nova ordenació es troben classificats actualment com a sòl no urbanitzable comú, amb les característiques i usos propis dels terrenys agrícoles, limítrofs amb el perímetre del nucli urbà de la població.   
Aquest pla especial manté la classificació dels terrenys com a SNU, i estableix una nova qualificació urbanística, respecte a la qual es determina l'ordenació detallada dels sòls i de l'edificació, que comprén dues zones: zona d'equipament docent (ED) i vials.  
La superfície total afectada és de 20.222,m2, dels quals 7.304,20m2 corresponen a vials de la xarxa primària i secundària, per la qual cosa la parcel·la resultant té una superfície de 12.918,00m2.   
La parcel·la, amb forma de trapezi irregular, està separada del nucli urbà per un vial de 12,00 m, i són els seus límits: al nord, la CV-598 separada d'aquesta per un vial de servei d'accés exclusiu a l'institut i aparcament de 18,00 m d'amplària; a l'est, la ronda Oest (en projecte); al sud, el C/ en projecte núm. 2, que la separa del sòl no urbanitzable; i per l'oest afronta amb el C/ en projecte núm. 1, que la separa del sòl no urbanitzable.  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte de centre escolar, on factors com la proximitat al nucli urbà i altres centre docents, la facilitat d'accés i de connexió a les xarxes subterrànies d'infraestructures, exclouen altres possibles localitzacions de la proposta.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 29 d'octubre de 2004, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al pla especial de reserva de sòl dotacional d'ús escolar, i certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos els documents, i s'ha incoat el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el tauler d'edictes de l'Ajuntament de Canals, en el diari Levante i en el DOGV núm. 4924, d'11 de maig de 2004.  
Durant el període d'informació pública no s'hi ha presentat cap al·legació, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Canals, acompanyat en l'expedient administratiu municipal pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 29 de juliol de 2004.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 15 de febrer de 2005, es requereix a l'Ajuntament perquè complete la documentació presentada, segons informe emés per aquest Servei sobre alguns aspectes que s'han de corregir, ampliar o incorporar en la documentació de l'EIA del pla especial, que de manera resumida s'hi exposen a continuació:  
. Estudi d'alternatives en relació amb la localització de l'àrea de reserva, en trobar-se aquesta prop d'una instal·lació industrial l'activitat de la qual és potencialment generadora de sorolls, emissions atmosfèriques, residus sòlids i líquids, etc.  
. Anàlisi de la proximitat de la parcel·la proposada a una zona inundable risc 3.  
. Informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
. Definició del tipus de xarxa de sanejament que s'ha d'executar.  
. Contradiccions o discordances, entre l'estudi d'impacte ambiental i el pla especial, pel que fa a la superfície de l'àrea de reserva. L'estudi d'impacte ambiental presenta a més alguns errors i contradiccions en el contingut d'aquest, especialment en l'apartat d'identificació i valoració d'impactes, i en el PVA.  
. El pla de vigilància ambiental proposat no es considera adequat.  
. Han de proposar-se mesures preventives encaminades a prevenir la contaminació de les aigües subterrànies en fase d'execució.  
. Hauran d'actualitzar-se algunes referències legislatives de l'estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 17 de maig de 2005, una vegada revisada la documentació remesa, es requereix a l'Ajuntament perquè complete novament la documentació presentada, en no considerar-se aquesta adequada, d'acord amb el següent:  
. Es justifica la localització proposada i es reconeix la proximitat de la zona a la indústria, encara que no es proposen aquelles mesures correctors que, segons s'afirma, es podrien preveure per a minimitzar o fins i tot eliminar els efectes de l'activitat sobre el centre escolar.   
. Es reconeix la proximitat dels terrenys a una zona inundable i s'afirma que l'Ajuntament ha escomés l'execució de col·lectors d'aigües pluvials en la zona afectada per risc d'inundació, encara que no s'aporta cap documentació, ni es realitza un estudi d'inundabilitat que justifique que la zona de reserva per a ús escolar no està afectada per risc d'inundació.  
. No es fa referència a l'informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
. S'afirma que no apareixen discordances entre l'estudi d'impacte ambiental i el PE. A aquest respecte es comunica que l'estudi d'impacte ambiental presenta enormes similituds, quan no coincidències, amb el contingut d'un estudi d'impacte ambiental subscrit pel mateix tècnic redactor, relatiu a la MP de les normes subsidiàries d'un altre municipi, per a la creació d'un nou sector de sòl urbanitzable industrial, amb una superfície molt superior i uns condicionants ambientals distints.  
. No es redacta el PVA sol·licitat.  
. S'aporta un elenc de referències legislatives, encara que no es corregeixen les relatives en matèria d'aigües ni s'actualitzen les de residus.  
És per això, que amb data 8 d'agost de 2005, l'Ajuntament presenta un nou estudi d'impacte ambiental, subscrit per un altre equip redactor, la qual cosa permet reprendre el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Informes sectorials  
No s'hi han sol·licitat informes sectorials.   
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura 2000, no es detecten afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
2. L'àmbit d'aquest pla especial es troba situat a una distància aproximada de 100 m d'una zona afectada per risc d'inundació grau 4, segons el PATRICOVA.   
L'estudi d'impacte ambiental afirma que la zona de la proposta es troba en una cota superior que la zona amb risc d'inundació, i delimitada pel camí d'Enguera, que constitueix una barrera d'inundació.  
3. Un gasoducte travessa la parcel·la per la banda central d'aquesta en direcció nord a sud en sentit est, el terreny es troba dividit per una antiga canal de reg.  
4. Al terme municipal de Canals hi ha nombrosos jaciments arqueològics, elements arquitectònics i etnològics, cap dels quals es troba situat en l'àrea d'estudi. Els camins ramaders que creuen el municipi es troben fora de l'àmbit de l'actuació del pla especial.  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que l'Ajuntament de Canals està pendent que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport emeta el preceptiu informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. L'estudi d'impacte ambiental afirma que els terrenys objecte de la proposta es troben en una zona caracteritzada per la dominància de roques d'origen sedimentari detrític, roques no consolidades (cudols, graves, arenes i argiles).   
L'àmbit de la zona d'estudi presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers alta, i la zona és compatible amb l'ús que es pretén implantar, sempre que es proposen les oportunes mesures correctores als diversos impactes generats. Tot l'àmbit de l'àrea d'estudi presenta una alta accessibilitat als recursos hídrics, amb un alt cabal i qualitat d'aquests, tractant-se d'aigües potables.  
2. L'àrea d'estudi, conforma un relleu pla i suau, sobre una plataforma situada entre el camí de Montesa, el de l'Estepar i el camí de les Moles, que descendeix suaument cap al riu Canyoles, fins al límit del sòl urbà. La capacitat agrícola dels sòls és elevada, encara que actualment la majoria del terreny està erm.   
L'ús actual dels terrenys objecte del pla especial és, d'una banda, parcel·les agrícoles amb plantacions de tarongers, i d'altra banda, aquelles parcel·les més pròximes a la CV-598 i al nucli urbà, que en la seua major part són erms. Es tracta d'una zona antropitzada, a causa de la proximitat d'aquesta a la zona urbana de Canals.  
3. El valor ambiental de la vegetació present en l'àrea d'estudi es considera baix, per tractar-se majoritàriament d'un herbassar nitròfil a causa de l'abandó de cultius.  
4. La fauna present en la zona consisteix bàsicament en xicotets rosegadores i rèptils. Es tracta d'espècies oportunistes associades a aquests cultius, amb un marcat caràcter antropòfil.   
5. El clima de la zona objecte d'estudi és de tipus termomediterrani sec, amb precipitacions de 500-600 mm anuals i temperatura mitjana anual superior als 16'6º C, caracteritzat per la suavitat de les temperatures i una clara estacionalitat de les precipitacions, i s'hi registren dèficits hídrics en totes les estacions.   
6. Pel que fa al règim dels vents en la zona, l'estudi d'impacte ambiental afirma que s'observa una clara alternança estacional, amb predomini de vents de l'oest en tardor-hivern, coincidint amb els mesos escolars. En primavera-estiu predominen els vents de component est.  
7. Segons l'estudi d'impacte ambiental, no s'han presentat problemes de contaminació atmosfèrica en la zona a escala comarcal. A escala local cal destacar la presència, fora d'ordenació situada sobre SNU, d'una instal·lació industrial dedicada a la pelleteria a escassos 100 m a l'oest de la parcel·la, en la zona d'influència dels vents de l'oest.  
D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental afirma que la carretera CV-598 genera una pressió sonora important sobre la parcel·la, que en la zona on es pot preveure que estarà situada l'edificació escolar estarà pròxima als 65dB, sent inferior. A més, el nou traçat de la ronda Oest es preveu com un vial que facilite l'accés des de la CV-598 al polígon industrial les Moles.  
La Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica, estableix, en l'annex II, un valor límit del nivell sonor de recepció extern en les zones ús dominant docent de 45dB durant el dia. El valor límit per al nivell sonor de recepció intern en les aules és de 40dB durant el dia.   
8. La qualitat del paisatge en la zona d'estudi és baixa, a causa de l'alt grau de deteriorament de les parcel·les agrícoles i a la proximitat d'aquesta a una carretera i al nucli urbà de població.   
9. Per la seua proximitat al nucli urbà, l'àmbit d'actuació posseeix accés directe des del vial de servei que es projecta paral·lel a la carretera CV-598 i una fàcil connexió als diversos serveis urbans, perquè tant les infraestructures elèctriques, com de subministrament d'aigua potable i clavegueram, estan tocant al sector.  
10. En tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat comportar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals. Les aigües residuals hauran de ser tractades en l'EDAR municipal.  
11. Pel que fa als residus sòlids inerts generats durant la fase d'execució, l'estudi d'impacte ambiental estableix com a mesura correctora respecte als residus d'obra que aquests siguen portats a un abocador controlat. Respecte als residus tant perillosos com no perillosos generats durant la fase de funcionament, aquests hauran de ser gestionats a través d'un gestor autoritzat. Per als residus sòlids urbans, es preveu la reserva d'una àrea on s'instal·len contenidors que permeten una recollida selectiva.  
12. Les principals mesures correctores es recolzen en la correcta gestió dels residus i la minimització dels impactes ambientals detectats, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte del pla especial de reserva de sòl dotacional d'ús escolar, promogut per l'Ajuntament de Canals, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.   
. Serà necessari elaborar un estudi d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació en l'àmbit del pla especial. L'estudi haurà de preveure, si és el cas, les mesures correctores necessàries per a garantir la no-inundabilitat de la parcel·la d'ús docent, com també de l'accés a aquesta.  
. L'estudi d'inundabilitat haurà de ser remés al Servei d'Ordenació Territorial a través del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial corresponent. Una vegada informat s'haurà de remetre a aquest Servei còpia de l'informe evacuat. En el cas que aquest informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
. Es proposa incloure entre els paràmetres de l'edificació que s'ha d'executar aquells tendents a assegurar una adequada protecció de les aules enfront de les possibles olors provinents dels processos industrials de l'activitat pelletera, com puga ser la no-orientació de les aules a ponent, mesura compatible amb una adequada protecció solar d'aquestes.  
. Haurà d'assegurar-se el compliment de les condicions acústiques en l'edificació previstes en la legislació sectorial vigent, exigint-se els corresponents certificats d'aïllament acústic, previ a l'obtenció de la llicència d'ocupació dels edificis. Així mateix serà necessari establir aquelles mesures correctores, com puga ser la col·locació de pantalles acústiques o elements vegetals en la tanca d'encerclament del centre escolar, que asseguren un nivell sonor exterior per sota del valor límit establit.   
. Tal com proposa l'estudi d'impacte ambiental, la xarxa de sanejament haurà de definir-se com a separativa.  
. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys confrontants.   
. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra i indicar-hi, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
. L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades lliurar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
3. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 d'agost de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 281/5318-XZZ.  
Promotor: Sr. John Robin Gibson  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge i Ajuntament de Benissa  
Objecte projecte: Camí forestal  
Localització: A la partida Oltà al terme municipal de Benissa (Alacant)  
Descripció del projecte  
L'objecte del camí és l'accés a la parcel·la i partiria de camí existent, de 125 m de longitud i 6 m d'amplària.  
Característiques del camí:  
Longitud: 160 m  
Amplària: 6 m  
Se'n pretén la pavimentació amb mescla bituminosa tant d'aquest camí, com del ja existent.  
Actuacions: desbrossament i neteja del terreny, excavació a cel obert, farciment i estesa de llast  
Tramitació administrativa  
Per la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria es va remetre amb data 29 de setembre de 2004 el corresponent estudi d'impacte ambiental que havia sigut remés per l'Ajuntament de Benissa.  
Amb data 22 de març de 2005 es va sol·licitar, a través de l'Ajuntament, al promotor, ampliació de la documentació presentada en el sentit d'aclarir l'objecte del camí i justificar la legalitat de l'habitatge en cas de ser aquest el mateix, justificar l'amplària del camí i plànol a escala adequada.  
Amb data d'entrada en els Serveis Centrals d'aquesta Conselleria de 23 de març de 2005, es va remetre per la Direcció Territorial d'Alacant escrit del promotor de data 16 de febrer de 2005 que sol·licitava certificat acreditatiu de silenci administratiu produint la concessió de l'autorització prèvia per a l'obertura de camí.  
Es va efectuar consulta a l'Àrea Jurídica d'aquesta Conselleria respecte a la sol·licitud de silenci administratiu, indicant aquesta que no havent-se sol·licitat la referida autorització prèvia per a l'obertura de camí particular per l'interessat. difícilment pot entendre's concedida per silenci administratiu l'esmentada autorització prèvia, per la qual cosa no cal emetre el certifiqueu sol·licitat. S'indica que consultats els òrgans competents en relació amb la presumpta sol·licitud d'autorització prèvia per a obertura de camí particular, se li informa que no tenen constància de cap sol·licitud prèvia per a l'obertura de camí particular en sòl no urbanitzable. De fet, entenen que l'obertura de camí particular no encaixa en cap dels supòsits recollits en l'article 8.1 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, sobre sòl no urbanitzable per als quals es requereix l'esmentada autorització prèvia, per la qual cosa no és necessària.  
Per aquesta Àrea Jurídica es facilita còpia d'autorització prèvia concedida per silenci administratiu positiu relativa a construcció d'habitatge unifamiliar i piscina, i s'hi adjunten plànols de la parcel·la i de localització.  
S'ha procedit a la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, mitjançant la publicació d'aquest en el DOGV núm. 4986, de 15.04.2005, i s'ha produït una al·legació remesa per l'Ajuntament i efectuada per Ángel Ibáñez Banyuls com certifica la secretària de l'Ajuntament de Benissa.  
L'al·legació és d'Aureli Rodríguez Muñoz, de data 11 d'abril de 2005, en representació del col·lectiu el Runar, que sol·licita que es demanen responsabilitats al titular del projecte i en cas haver-hi danys i perjudicis els indemnitze. Que es detalle el programa de vigilància ambiental per a complir les mesures correctores i s'hi sol·liciten fiances per a garantir-ne l'execució. S'indica en l'al·legació que l'estudi s'ha fet amb data posterior a l'execució del projecte i no s'ha complit l'ordre de tramitacions establida en el Reglament d'impacte ambiental autonòmic.  
Per la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria es va remetre, amb data 14 de juny de 2005, informe del tècnic de la demarcació forestal de data 20 de maig de 2005 i com a resposta a la consulta efectuada el 4 d'abril de 2005, en el qual s'indicava que el camí s'havia obert amb una longitud de 150 m i 5 m d'ample, que en el marge oest d'aquest i al llarg d'un tram de 100 m, s'observa un talús vertical que arriba a tenir 2 metres d'alçària sent convenient l'estabilització d'aquest amb maçoneria i que en aquest tram el pendent està al voltant del 15% sense observar obres de drenatge, per la qual cosa presumiblement s'erosionarà.  
Per representant del promotor es va respondre a la sol·licitud d'ampliació de la documentació, aclarint entre altres coses que l'amplària del camí serà igual a la de l'existent sent la que va proposar el mateix Ajuntament, la pavimentació per a evitar processos erosius i tenint en compte que el seu ús és el d'accés a habitatge al qual rodegen diverses masses de vegetació, s'estima que per a la protecció d'aquestes ha de pavimentar-se per a evitar l'acumulació de pols en la vegetació.  
Consideracions ambientals  
1. La zona on se situa l'actuació és el peu d'una vessant amb orientació nord-est de la Serra d'Oltà, entre la via fèrria i zona amb abundància d'habitatges unifamiliars. Es tracta d'un vessant amb un pendent al voltant del 20%, amb antics abancalaments ocupada per una plançoneda densa de pi blanc (Pinus halepensis) amb matoll de densitat mitjana alta amb alçària al voltant d'1 m i dominat per romer (Rosmarinus officinalis), argilaga (Ulex parviflorus) i albaida (Anthyllis cytisoides).  
2. Efectuada visita a la zona amb data 22 de juny de 2005 es va poder comprovar que l'habitatge unifamiliar s'estava executant amb tipologia i materials que s'integren adequadament amb l'entorn, com també s'hi executava piscina.   
El camí s'havia executat amb una amplària de 5 m, i s'havia generat en determinat tram un desmunt que arribava a l'alçària de 2 m. S'havia dut a terme desbrossament selectiu de la parcel·la i s'hi havien deixat els brots i determinats arbusts com per exemple l'alborç (Arbutus unedo).  
3. Respecte al camí, no es considera justificada l'amplària de 5 m del camí, que ha causat un impacte ambiental innecessari a l'entorn. L'amplària del camí realitzat, tenint en compte l'ús que se li ha de donar, és prou amb 3 m i la pavimentació d'aquest està igualment injustificada, tant pel seu ús com pel pendent.  
El camí executat permet accedir a l'habitatge i a la part inferior de la parcel·la en què s'ha executat un desmunt no previst al costat de la revolta.  
Es considera que ha de reduir-se l'amplària del camí a 3 m i restaurar-se la zona afectada i sobre la qual es durà a terme la reducció del camí, dur-se a terme cunetes a peu de desmunt realitzat i cavallons oblics a l'eix del camí en la zona de major pendent de manera que desguassen cap als laterals, com també la restitució del desmunt efectuat al final del camí al costat de la revolta. Aquestes actuacions hauran de dur-se a terme sota la supervisió i amb l'aprovació dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria. Igualment es considera necessària la plantació d'espècies autòctones de la zona del terraplé creat en la part final del camí així com en les zones on es reduirà el camí, en la qual a més de plantacions es durà a terme restitució morfològica del terreny. A peu de desmunt es durà a terme un mur de maçoneria de pedra a la manera tradicional de la zona.  
Per al compliment i seguiment d'allò que estableix aquesta declaració es considera necessari i en principi suficient amb la notificació a la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria.  
Es considera necessària la presentació d'un programa detallat de vigilància ambiental d'acord amb els condicionants d'aquesta declaració i allò que estableix la vigent legislació d'impacte.  
Es considera necessari notificar a la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria i a l'Àrea d'Inspecció del Territori aquesta declaració a l'efecte oportú en relació amb l'al·legació presentada que indicava que l'estudi s'ha fet amb data posterior a l'execució del projecte, no complint l'ordre de tramitacions establida en el Reglament d'impacte ambiental autonòmic.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I, apartat 1, i, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, l'obertura de camí d'accés a la partida Oltà al terme municipal de Benissa (Alacant) promogut per John Robin Gibson, sempre que es complisca el que estableixen els condicionants d'aquesta declaració i sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials preceptives.  
Segon  
Condicionants:  
1. L'amplària del camí s'haurà de reduir fins a 3 m màxim, havent de dur-se a terme restitució morfològica del terreny i plantació amb espècies vegetals autòctones pròpies de la zona. No s'hi hauran d'utilitzar xiprers.  
2. No es pavimentarà el camí.  
3. s'hauran de dur a terme cunetes a peu de desmunt realitzat i cavallons oblics a l'eix del camí en la zona de major pendent, de manera que desguassen cap als laterals.   
Així mateix s'haurà de restituir el desmunt realitzat al final del camí a la vora de la revolta, i s'haurà de dur a terme plantacions amb espècies vegetals autòctones presents en la zona i a restitució morfològica de la zona.  
4. S'haurà de dur a terme un mur de maçoneria de pedra a la manera tradicional de la zona, per a estabilització del desmunt dut a terme.  
5. Retirada dels blocs de pedra procedents de desmunt situats al final del camí a un abocador autoritzat, llevat que puguen reutilitzar-se en la creació del mur de maçoneria o en la restitució morfològica d'amplària de camí i desmunt al final d'aquest, o qualsevol altra que estimen adequada els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria.  
6. S'hauran de plantar espècies vegetals autòctones pròpies de la zona en el terraplé generat en la meitat final del camí.  
7. S'haurà d'elaborar programa de vigilància ambiental detallat que s'adapte als condicionants d'aquesta declaració i a allò que estableix el Reglament d'impacte ambiental autonòmic i es presentarà per a la seua aprovació als serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria.  
8. S'hauran de complir aquests condicionants sota la supervisió i aprovació dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria per a la qual cosa haurà de presentar-se document en què es concreten i detallen els treballs necessaris per al compliment d'aquests condicionants, davant dels serveis tècnics referits i en el termini de 4 mesos des de rebre la notificació d'aquesta declaració que inclourà el programa de vigilància ambiental abans referit.  
A l'any d'executar-se els treballs i en compliment d'aquesta declaració s'haurà de presentar informe davant dels serveis tècnics referits en el qual es detallen els treballs executats amb reportatge fotogràfic, havent d'obtenir l'aprovació d'aquests serveis tècnics.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 d'agost de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 302/04-AIA  
Títol: Modificació puntual de les normes subsidiàries  
Promotor: Ajuntament de Fontanars dels Alforins  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Fontanars dels Alforins  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la modificació de les normes subsidiàries a fi de regularitzar el sòl no urbanitzable, establint dues categories:  
. SNUC: sòl no urbanitzable comú genèric.  
. SNUF: sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
Aquesta modificació crearà 4 àrees diferenciades:  
a) Sòl urbà: comprén les zones d'ús residencial i industrial.  
b) Sòl no urbanitzable comú (SNUC): en aquesta àrea predominen les explotacions agràries. Aquestes explotacions es vertebren al voltant d'heretats o cases de camp, a la vora de les quals solen aparéixer bosquets de major o menor extensió. També hi apareixen altres àrees arborades que formen extensions de determinada entitat, sobretot en l'àrea de contacte entre el SNUF 1, situat a la serra de la Solana i el SNUC.  
c) Sòl no urbanitzable de protecció forestal 1 (SNUF 1): es tracta de 1.520,4 ha situades a la vessant sud de la serra Grossa (pràcticament la totalitat dels polígons cadastrals 4, 5, 6, 7 i 8). Actualment ocupat per terrenys de cultiu i massa forestal. Els cultius en aquesta zona són més rústics i marginals donada la topografia que configura bancals més xicotets i majors pendents. També en aquesta àrea es recull la gran majoria de la superfície afectada per l'incendi forestal de juliol de 1994.  
d) Sòl no urbanitzable de protecció forestal 2 (SNUF 2): es tracta de 1.850,4 ha. Se situen en la vessant nord de la serra de la Solana. Com en el cas anterior, la topografia ha afavorit que es mantinga el caràcter forestal del terreny. En l'altiplà d'aquesta serra apareixen àrees despoblades d'arbres, amb escassa densitat de vegetació, predominant el carrascar poc dens. També aquesta zona es va afectar en part per l'incendi de 1994, i quedà una franja en contacte amb el terme d'Ontinyent en procés de regeneració natural.  
Amb aquesta modificació, es pretén adequar la normativa local a les necessitats actuals, excloent de la zona de SNUF els bancals situats a la serra Grossa, aconseguint una major protecció del sòl no urbanitzable a la recerca d'una major qualitat ambiental del municipi.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 19 d'octubre de 2004 la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la modificació puntual de les normes subsidiàries.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la modificació puntual de les normes subsidiàries, ha sigut sotmés a informació pública, aprovant-se provisionalment per la Junta de Govern Local el 21 de juliol de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions de caràcter ambiental.  
Afeccions legals  
Segons l'estudi d'impacte ambiental hi ha afecció a la LIC Els Alforins, lloc catalogat com d'interés comunitari pel Govern Valencià per a formar part de la xarxa Natura 2000.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
El terme municipal de Fontanars dels Alforins es caracteritza pel caràcter agrícola d'aquest, i es divideix el terme en tres franges: la central, on se situa el nucli urbà, paral·lel a la carretera d'Ontinyent, on predominen les explotacions agropecuàries, i les altres dues franges se situen en la vessant sud de la serra Grossa i en la nord de la serra de la Solana, i són eminentment forestals, si bé es dóna la presència, sobretot en la serra Grossa, de sistemes mixtos, en els quals s'intercala algun camp de cultiu amb l'àrea forestal.  
Part del terme municipal es troba dins del lloc d'interés comunitari Els Alforins, zona catalogada per la presència de finques dedicades a l'agricultura i presidides per cases de cultiu, algunes d'important valor arquitectònic, que configuren un paisatge antropitzat de gran bellesa.  
Els cultius principals són extensius i de secà: vinya, ametlers, oliveres i cereal. També es cultiven fruiters de pinyol, principalment albercocs. Pel que fa a les activitats forestals, aquestes se centren en l'oci i el turisme.  
L'àrea es caracteritza per l'existència de materials carbonatats, on podem trobar coves com la Cova de l'Argent que queda enquadrada com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
Respecte a la vegetació, destacar la presència de carrascars i el predomini de Pinus halepensis. També predomina matoll en les zones afectades per l'incendi de 1994.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Tenint en compte l'objectiu que persegueix la modificació puntual de les normes subsidiàries, l'únic impacte ressenyable és el produït per l'ús de plaguicides i verins, en l'activitat agrària, que afecten amfibis, rèptils i aus.  
En general la modificació proposada afavorirà la conservació de les àrees forestals, en limitar els usos i aprofitaments que puguen implantar-se, millorant la qualitat ambiental i paisatgística del municipi.  
La protecció forestal redundarà en la infiltració d'aigua en cas de pluja, actuant com a laminador d'avingudes, afavorint els processos d'infiltració i recarrega d'aqüífers.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Atés el caràcter positiu de l'impacte, i que s'afecta la LIC Els Alforins, zona catalogada com a conseqüència de la seua peculiar configuració en xicotetes parcel·les de cereal, vinya i fruiters, presidides per cases de cultiu de determinat valor arquitectònic, on habiten un gran nombre d'espècies de fauna, es proposa una única mesura, no de caràcter corrector, però sí de caràcter preventiu, com és la regulació dels condicionants de les edificacions i els usos permesos, com també el manteniment de l'estètica i morfologia de les edificacions.  
També s'hauran de tenir en compte les següents mesures preventives, com són:  
. Respecte a les comunitats vegetals singulars, i a les espècies faunístiques prioritàries i els seus hàbitats.  
. Respecte al paisatge, considerant no sols els elements naturals, sinó també els antròpics i la interacció entre ambdós.  
. Potenciació dels usos tradicionals propis.  
. Protecció del patrimoni.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte comprovar que els impactes produïts són els prevists, i detectar si es produeixen impactes no prevists en l'estudi, i posar en marxa les mesures correctores pertinents en cas necessari. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
. Control que la coberta vegetal, manté les seues característiques o fins i tot les millora.  
. Control de la biodiversitat.  
. Comprovació del valor estètic i paisatgístic de les edificacions.  
. Revisió periòdica dels jaciments arqueològics.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'Impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de modificació puntual de les normes subsidiàries, promogut per l'Ajuntament de Fontanars dels Alforins, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 d'agost de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 349/03-AIA  
Títol: Legalització explotació porcina d'encebament  
Promotor: Carmen Gavarda Rivas  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llíria (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'explotació de bestiar porcí d'encebament  
Localització: Partida Joliesa, polígon 9, parcel·les 60, 61 i 62, del terme municipal de Llíria (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'explotació porcina d'encebament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació se situa en una finca de 15.247 m2, on existeix una nau legalitzada de 300 m2, destinada a encebament, una altra nau sense legalitzar d'encebament de 341 m2, i dues naus d'encebament que s'han de construir, de superfície total de 1.800 m2.  
L'activitat consisteix en l'encebament de porcs, aproximadament des dels 20 kg fins als 95 kg, moment en què són destinats a escorxador. La capacitat final de l'explotació serà de 2.100 porcs.  
L'explotació disposarà de tanca perimetral, i disposarà a més en l'entrada d'aquesta d'un gual sanitari per a la desinfecció dels vehicles que hi entren o n'isquen complementat amb un sistema de pressió per a la desinfecció de la resta del vehicle.  
Anualment es generarà 4.515 m3 de purí. La capacitat d'emmagatzematge de purí de l'explotació és de 1.200 m3, superior a la producció de purí de 3 mesos, tal com estableix, pel que fa a autonomia d'emmagatzematge en l'explotació, l'article 4.B.R.8.6. del Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. Es necessitarà 90 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic. El purí es tractarà prèviament a l'aplicació d'aquest en camp, amb complex bacterià, que en millorarà les propietats com a adob orgànic, disminuint-ne al seu torn la càrrega contaminant.   
El proveïment d'aigua per a l'explotació procedeix d'un pou pròxim que és usat per al regadiu de la zona (no s'hi aporta justificació legal d'aquest ús).  
Els cadàvers que es produeixen en l'explotació són depositats en contenidors disposats a aquest efecte, d'on són retirats per una empresa gestora d'aquest tipus de residus.  
La distància al nucli de població és de 6,5 km.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per la Comissió de Qualificació d'Activitats, en data 27 de novembre de 2003.  
La informació pública s'ha realitzat als veïns confrontants a l'activitat, com també en el DOGV núm. 4986, de 15 d'abril de 2005, amb la presentació d'al·legacions, del Centre d'Aqüicultura Experimental amb núm. d'entrada 22145/06, de 24/06/05, de José Vicente Edo Vázquez, en representació del Centre d'Aqüicultura Experimental amb núm. d'entrada 22376/06 de 24/06/05 i de José Vicente Edo Vázquez en representació del Centre d'Aqüicultura Experimental amb núm. d'entrada 22686/06 de 24/06/05.  
2. Resum de les al·legacions  
Les al·legacions presentades de caràcter ambiental, amb data registre d'entrada de 24 de maig de 2005, estan relacionades, d'una banda, amb la rotació dels camps on s'escampen els purins, ja que en l'expedient: No figura cap ordre a seguir, ni tan sols cap rotació dels camps on s'escampen els purins, es pot ocasionar així que en uns no s'escampen purins i en altres siga excessiva la quantitat de purins escampats, i es pot arribar així a la saturació d'aquests i en concret a la contaminació. A més, en un altre escrit, presentat en la mateixa data i pel mateix firmant, es fa referència a què: L'aigua necessària per a l'explotació porcina procedeix d'un pou d'aigua subterrània, i no hi figura concessió o autorització d'aquest pou, per això, si no es disposa de l'esmentada concessió no es pot legalitzar una cosa que és il·legal.  
Les al·legacions es preveuen al llarg de la declaració d'impacte ambiental i en els condicionants establits al final d'aquesta.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
1. Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
2. Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial.  
3. nformació pública en el DOGV núm. 4986, de 15 d'abril de 2005, amb la presentació d'al·legacions.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció vulnerable a la contaminació dels aqüífers, segons el PGOU de Llíria.  
El municipi de Llíria, està inclòs en el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs una descripció del medi on se situa la instal·lació, definit com a inventari ambiental, en el qual s'inclouen els elements ambientals: aire, sòl, aigua, fauna, flora, paisatge i medi socioeconòmic.  
L'explotació se situa en una zona sensiblement plana, amb orientació N-SE, corresponent a una zona de sedimentació del quaternari. Predominen els cultius d'ametler i cítrics, com també vinya i oliverar. No hi ha afecció a camí ramader ni a cursos d'aigua.  
Els elements ambientals que es consideren sensibles de ser impactats per l'actuació són:  
1. Aire: per emissió d'olors associades als purins generats i a les fermentacions que en ells es produeixen; per emissió de soroll, associat al trànsit de vehicles o als generats per aquests animals.  
2. Aigua, per contaminants quimicobiològics, atribuïbles als purins.  
3. Vegetació, per eliminació de la vegetació existent.  
4. Fauna, per dispersió d'espècies.  
5. Paisatge, per introducció d'elements estranys, amb la construcció de les noves naus.  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.  
1. Identificació i valoració d'impactes  
La identificació d'impactes s'ha realitzat enumerant les accions impactants que es consideren per a la fase de construcció i per a la fase de funcionament. Per a la fase de construcció, es considera com a accions impactants l'emissió de soroll i de pols, les excavacions que alteren la coberta vegetal natural i el drenatge del sòl, com també la generació de runes. Per a la fase de funcionament, es considera com a accions impactants, la generació de residus, l'emissió d'olors, com també la generació de cadàvers i l'eliminació d'aquests.   
Per a valorar els impactes, s'ha utilitzat un mètode poc justificat en què s'ha emprat una sèrie d'indicadors d'impacte, per a la fase de construcció, fase de funcionament i per a l'alternativa de no realitzar l'ampliació, i es passa a proposar mesures protectores i correctores. El mètode de valoració no es considera adequat ja que no s'hi han justificat els valors dels paràmetres utilitzats, ni s'ha optat per l'opció més factible (ampliar o no) després de la valoració (ja que s'avalua l'opció de no executar la transformació), i es passa a adoptar mesures correctores i protectores respecte d'això.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una succinta descripció dels possibles impactes que pot causar l'actuació, i es realitza una valoració qualitativa d'aquests, considerant que l'eliminació dels purins i dels cadàvers, com també la possibilitat de propagar-se malalties contagioses, són les accions més susceptibles de provocar un impacte negatiu, per tant, on s'hauran de prendre les majors mesures correctores.  
Després de la valoració realitzada, es conclou que l'impacte és baix, compatible amb l'entorn i no superior a la seua capacitat d'acollida, de molt reduïda extensió, vigilable per simple observació i corregible immediatament en aplicar-hi senzilles mesures correctores.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental s'inclouen les següents:  
. Per a minimitzar els problemes d'olors, s'haurà de realitzar neteja assídua de les cel·les, realitzar el buidatge de les fosses i el transvasament, extracció i escampament de purins amb la menor agitació possible, fent-ho en dies o hores en què el vent no disperse les olors cap a la població; s'haurà de realitzar tractament dels purins per a disminuir-ne l'olor, com també per a millorar-ne la qualitat com a adob.  
. S'hauran d'aplicar els purins com a adob orgànic en parcel·les pròximes a l'explotació ramadera, de manera que no es genere problemes de transport, i al mateix temps, a suficient distància per a complir amb les normes bàsiques d'ordenació d'aquest tipus d'explotacions (Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines).  
. S'hauran de plantar arbres caducifolis al llarg de les façanes exposades al sol, per a proporcionar ombra a l'estiu, i afavorir a més la minimització de l'impacte visual, que en qualsevol cas és poc rellevant.  
La ubicació de l'explotació en una zona sensible a la contaminació d'aigües per nitrats procedents de fonts agràries, condiciona la imposició de mesures protectores i correctores pal·liatives de l'esmentada afecció. Amb aquest fi, haurà d'adobar-se conforme a les exigències de l'Ordre de 3 de juny de 2003, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'estableix el programa d'actuació sobre les zones vulnerables designades a la Comunitat Valenciana.  
En tot cas, s'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.   
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment establides, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de legalització i ampliació de granja porcina, situada al terme municipal de Llíria (València), promogut per Carmen Gavarda Rivas, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Prèviament a l'obtenció de la llicència d'obertura, haurà de presentar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu la pertinent concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a poder explotar el pou que proveeix d'aigua l'explotació.  
. Prèvia a la concessió de la llicència d'obertura, s'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberga i albergarà els animals, com també les fosses de purins, mitjançant la presentació de projecte d'impermeabilització i estanquitat, documentació que haurà d'anar subscrita i visada per un tècnic competent.  
. Prèvia a la concessió de la llicència d'obertura, i en atendre a la sensibilitat de la zona, haurà d'aportar-se descripció del programa d'adobat per a totes les parcel·les que es justifique disposar on s'aplique purins, (en funció del cultiu que es desenvolupe i les extraccions del cultiu, eficiència de reg, percentatge d'adobament mineral i adob orgànic que s'ha d'utilitzar, entre altres consideracions), tot això basant-se en l'Ordre de 3 de juny de 2003, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'estableix el programa d'actuació sobre les zones vulnerables designades a la Comunitat Valenciana. Aquesta informació haurà de presentar-se davant de l'òrgan substantiu i davant d'aquesta Direcció General.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, s'haurà de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No s'haurà de superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
. S'haurà de disposar de gual sanitari o sistema equivalent a l'entrada de l'explotació, perfectament dimensionat, de manera que permeta la desinfecció dels vehicles que accedisquen a la granja.  
. S'haurà d'utilitzar sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant.  
. S'haurà de disposar de tanca perimetral de l'explotació.  
. Tal com s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, s'haurà d'aplicar producte microbià als purins en fossa, a fi de reduir-ne la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors, abans de la utilització d'aquests com a adob orgànic en camps de cultiu. S'haurà de comprovar l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, hauran de dur-se a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. S'haurà de comprovar l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació.  
. Prèviament a l'obtenció de la llicència d'obertura, haurà de justificar-se l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1.774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 d'agost de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 363/6510 OAR  
Títol: Homologació global modificativa del planejament urbanístic de Lucena del Cid  
Promotor: Ajuntament de Lucena del Cid  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme, Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Comarca de l'Alcalatén, província de Castelló  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'homologació global modificativa del planejament urbanístic de Lucena del Cid (Castelló), amb la qual cosa es pretén adaptar el planejament de les actuals necessitats municipals derivades bàsicament del creixement socioeconòmic, la qual cosa afecta principalment el sòl d'ús industrial, però també té implicacions en la resta de sòl existent al terme i ajustar el planejament a les determinacions de la nova legislació urbanística, fonamentalment de la Llei 6/1994, reguladora de l'activitat urbanística, i el reglament de planejament de la Comunitat Valenciana.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'actuació projectada comporta la modificació de les normes subsidiàries del planejament urbanístic de Lucena del Cid, aprovades definitivament el 3 de maig de 1994.  
En la modificació es plantegen les actuacions següents:  
En sòl urbà d'ús residencial:  
. En la ronda perimetral, s'amplia el sòl urbà d'ús residencial en un vial i una zona verda, per a ordenar aquesta part del nucli històric de manera que s'obtinga un rematada controlada del nucli antic.  
. Modificació d'ús dels terrenys corresponents a la residència El Prat com a sòl terciari.   
. Ampliació de sòl d'ús residencial en el Prat.  
. Ampliació de les dotacions a:  
1. La zona verda a la Font de Godó.   
2. La zona esportiva pròxima a l'estació de servei.  
. Inclusió del depòsit de proveïment d'aigua potable en la xarxa d'infraestructures municipals.  
. Inclusió de la seu de la Creu Roja i la futura residència de la tercera edat com a dotacions municipals.  
. Ampliació del cementeri.  
En sòl urbà d'ús industrial:  
. Polígon les Foies. Ampliació del sòl urbà d'ús industrial incorporant sòl no urbanitzable sense nivell especial de protecció, com a necessitat d'ampliar el polígon industrial existent.   
En sòl urbanitzable d'ús residencial:  
. Àrea de Sant Vicent. Ampliació d'aquesta àrea a fi d'incloure una sèrie d'edificacions ja consolidades.   
. Àrea de la Saera. Zona d'unió entre el nucli històric i la zona del Prat en procés edificatori, reclassificar-la com a sòl urbanitzable d'ús residencial (entre la CV-190 i CV-1740) per a reservar-lo com a expansió de l'existent.   
. Àrea del Castillo. Zona de vora urbana.  
En sòl urbanitzable d'ús industrial  
. Pla de la Fustera. Reclassificació de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable d'ús industrial.   
. Penya-roja. Reclassificació d'aquesta zona de sòl no urbanitzable.   
. Foies.Ombria les Forques. Reclassificació de terrenys situats al costat de la CV-190 per a la instal·lació d'empreses de construcció o serveis.  
En sòl no urbanitzable:  
. Es reclassifica l'àrea de sòl no urbanitzable sense especial nivell de protecció situat a la vora del polígon les Foies, per a ampliar les indústries existents.  
. Es reclassifica l'àrea de sòl no urbanitzable protegit situat al nord del nucli urbà entre la CV-190 i la CV-1740 que passa a ser sòl no urbanitzable comú.  
. Protecció paisatgista dels terrenys junt amb el terme municipal de les Useres i Adzeneta del Maestrat.  
. Correcció dels plànols d'ubicació d'una illa de sòl no urbanitzable comú (explotació minera d'argiles) situada dins d'una àrea de sòl no urbanitzable protegit a la vora del terme municipal d'Argelita.  
Definició dels camins ramaders del terme municipal tant en documentació gràfica com en documentació escrita.  
El quadre de superfícies del planejament vigent actualment és el següent:  
Tipus de sòl Planejament Homologació  
 vigent (Ha) mod. (Ha)  
Urbà 25,8 55.15  
Residencial 11,29 9,45  
Industrial 7,62 24,16  
Dotacions públiques i altres 6,88 20,99  
Apte per a urbanitzar 13,8 32,92  
Residencial 0,89 15,57  
Industrial 12,91 16,13  
No urbanitzable 13.768,4 13.594,68  
Sense especial protecció 5.174,6 3.439,19  
Prot. vies de comunic. 74,4 141,40  
Prot. camins ramaders 0 974,57  
Prot. llits 66,8 133,75  
Prot. paisatgística-ecològica 8.452,6 8.905,75  
Prot. jaciments 0 0  
TOTAL 13.808 13.681,54  
Alternatives  
No es disposa d'estudi de les diverses alternatives estudiades i la descripció de les exigències previsibles en el temps, amb vista a la utilització del sòl i altres recursos naturals, per a cada alternativa, segons l'article 8 del Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març.  
Tramitació administrativa.  
. El 25 d'octubre de 2002 l'Ajuntament remet l'estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica del projecte, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
. El Ple de l'Ajuntament, en la sessió del 30 de maig de 2002 va acordar l'exposició al públic de l'expedient d'homologació global modificativa del planejament urbanístic juntament amb l'estudi d'impacte ambiental.  
. El Ple de l'Ajuntament, en la sessió del 21 d'octubre de 2002 va acordar aprovar provisionalment l'expedient d'homologació global modificativa del planejament urbanístic estimant les quatre al·legacions, de caràcter urbanístic, presentades en la informació pública de l'expedient.  
. El 23 d'octubre de 2002 l'Ajuntament remet una carta al cap d'Urbanisme de la COPUT on li indica que es remet expedient tramitat per l'Ajuntament relatiu a l'homologació del planejament urbanístic per a l'aprovació definitiva d'aquesta.  
. El 21 de juliol de 2003 el Ple de l'Ajuntament adopta l'acord d'Aprovació provisional de l'expedient modificat de l'homologació global modificativa del planejament urbanístic, després d'incorporar les objeccions recollides en els informes rebuts de:  
Divisió de recursos hidràulics de la COPUT (29-11-2002).  
Conselleria de Medi Ambient (10-12-2002).  
Demarcació de carreteres de l'Estat (10-02-2003).  
Oficina del Pla de Carreteres de la COPUT (27-03-2003).  
. L'11 d'agost de 2003 es remet per a la seua constància la documentació modificada de l'homologació global modificativa del planejament urbanístic juntament amb l'estudi d'impacte ambiental, a l'Àrea d'Avaluació Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de València.  
1. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental de l'homologació global modificativa del planejament urbanístic de Lucena del Cid, es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, de data 5 de juliol de 2002 i en el DOGV núm. 4295, de 18 de juliol de 2002. Durant el procés d'informació pública s'hi van presentar 4 al·legacions.  
2. Resum de les al·legacions  
Durant el procés del públic de la homologació global modificativa del planejament urbanístic de Lucena del Cid, es van presentar quatre al·legacions. De les quatre al·legacions presentades, part de l'al·legació núm. 2 es considera de caràcter ambiental:  
. Al·legació núm. 2. Sol·licita la modificació de la classificació urbanística d'una zona situada al sud del municipi, confrontant amb l'explotació minera d'argiles denominada Mina Vanesa, i proposa el canvi de la seua actual classificació com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, històrica o ecològica a sòl no urbanitzable sense nivell especial de protecció. L'Ajuntament estima l'al·legació i en l'homologació s'estableix com a sòl no urbanitzable comú l'explotació minera d'argiles que disposa de la preceptiva concessió.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
El 21 de setembre de 2004 el director general de Gestió del Medi Natural realitza una sol·licitud d'informació a l'Ajuntament, a fi d'esmenar algunes deficiències detectades en l'estudi de la documentació aportada:  
. S'hauria de sol·licitar informe la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre jaciments arqueològics i etnològics en la zona objecte d'aquest projecte. Si hi haguera afecció sobre algun jaciment, se sol·licita que es remeta informe d'aquests. Segons el que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
. S'haurà d'aportar per l'empresa subministradora d'aigua potable del municipi o per la Confederació Hidrogràfica corresponent de la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament de l'instrument d'ordenació.  
. S'haurà d'aportar informació sobre les característiques de l'ampliació de la depuradora (habitants equivalents, cabal de disseny, cabal punta, cabal i característiques de l'efluent, destinació llots, etc.). Pel que fa als nous sectors, s'hauria de sol·licitar una previsió del volum d'aigües residuals que generarien les noves zones residencials i industrials. A més s'haurà de sol·licitar un certificat de l'entitat de sanejament corresponent sobre la capacitat de tractament de les aigües residuals previstes.  
. S'haurà d'indicar l'abocador utilitzat per als residus sòlids urbans, i per als residus produïts per les indústries instal·lades. Indicar també les característiques de l'abocador utilitzat i comprovar que pot recollir l'increment de residus produït pels nous sectors municipals.  
. S'hauran de reflectir en els plans de classificació i qualificació del sòl de l'homologació i en els mateixos plànols de l'estudi d'impacte ambiental, els camins ramaders, tant en el traçat longitudinal d'aquests com en la seua amplària legal, sobre el plànol en què estiguen reflectits la resta de tipus de sòl i no en un plànol independent, a fi de poder identificar la possible afecció d'aquests a sòls urbanitzable o urbans.  
. S'hauran de grafiar com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits fluvials les zones de domini públic hidràulic que comprenen tant les àrees afectades per cursos continus d'aigua com per intermitents i les aigües continentals (superficials o subterrànies).  
. S'haurà de classificar com a sòl no urbanitzable d'especial protecció la forest d'utilitat pública situada en la zona sud-oest del nucli urbà que es troba classificat com a sòl no urbanitzable comú.  
. En l'article 12 del reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental es diu: contindrà un document de síntesi amb les conclusions relatives a la viabilitat de les actuacions proposades, conclusions relatives a l'examen i elecció de les diverses alternatives i proposta de mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.  
. S'haurà de realitzar un estudi de la xarxa de drenatge d'aigües pluvials per a les diverses zones: la zona industrial Les Foies disposa d'una xarxa de drenatge que condueix les aigües fins al barranc de les Boqueres. S'haurà de sol·licitar autorització d'abocament, indicant el volum abocament i les característiques d'aquest. S'haurà d'indicar on es realitzarà l'abocament, i el volum i característiques d'aquest, en la resta de zones urbanitzables residencials i industrials.  
. S'haurà de completar la informació pel que fa la a flora, i indicar les espècies i l'estat legal d'aquestes, i la flora existent en el LIC.  
. S'haurà d'indicar que l'actuació s'executa sobre el LIC: Penyagolosa i la presència de la ZEPA present en la zona.  
. S'haurien de descriure els futurs impactes que puguen rebre la flora i la fauna a causa de les accions futures que es duguen a terme amb la requalificació i reclassificació dels terrenys en qüestió.  
El 5 de maig de 2005 s'efectua consulta al Servei de Planificació de la Direcció General d'Interior sobre els riscs de lliscament que existeixen en les diverses zones que es pretenen reclassificar.  
1. Aportacions d'informació o documentació complementària  
Amb data 9 de febrer de 2005 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la següent documentació aportada pel promotor en resposta a la sol·licitud realitzada per la Direcció General de Gestió del Medi Natural:  
. Document d'estudi d'impacte ambiental, que consta de la memòria i dos annexos, annex 1: Catàleg d'espècies, annex 2: Jaciments arqueològics.  
. Document de síntesi  
. Plànols  
En aquest estudi d'impacte ambiental es realitza una estimació de l'aigua potable, aigua residual generada i residus sòlids urbans arran del desenvolupament de l'actuació. Pel que fa a la depuradora existent s'explica que es troba sobresaturada i que n'està prevista l'ampliació en II Pla director de sanejament i depuració de la comunitat, que els residus sòlids urbans seguiran depositant-se en l'abocador de Cortes de Arenoso el qual disposa de capacitat suficient per a absorbir aquest increment. Tot i que es comenta la correcta gestió dels recursos naturals no presenten certificats de les entitats corresponents.  
Es realitza també una descripció dels elements ambientals, descripció dels efectes de l'actuació, mesures correctores proposades, catàleg d'espècies i dels jaciments arqueològics presents al municipi.  
Informes sectorials  
. En 10 de desembre de 2002 la Conselleria de Medi Ambient, Secció Forestal, remet un informe relatiu a camins ramaders del document Homologació modificativa global de Lucena del Cid, en el qual s'informa de la impossibilitat de tramitació de l'expedient ja que en el document d'homologació s'ha omés la necessària protecció conforme a la legislació vigent reguladora, del domini públic de la Generalitat Valenciana, constituït pels camins ramaders classificats al municipi de Lucena del Cid.   
. El 8 de juny de 2005, el Servei de Planificació de la Direcció General d'Interior remet resposta a la consulta realitzada pel que fa a l'alt risc de lliscament existent en algunes zones del municipi, en la qual confirma l'existència del risc i recull la necessitat de realitzar un estudi exhaustiu previ a la construcció dels sectors afectats mitjançant el qual es coneixeria la viabilitat d'aquests.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000 part de la zona nord del terme municipal es troba catalogada com a LIC-ZEPA Penyagolosa. L'homologació modificativa respecta el LIC-ZEPA i qualifica la zona d'especial protecció paisatgística, històrica o ecològica (SNU-PHE).  
2. Al municipi de Lucena del Cid hi ha una microreserva denominada Salt del Cavall, amb una superfície de 10.279 m2, qualificada com d'especial protecció paisatgística, històrica o ecològica.  
3. Forests d'utilitat pública  
Hi ha tres zones amb forests d'utilitat pública, una primera zona a l'oest del nucli urbà en què es troba la forest CS-3069 denominada Hostalet, i altres dues zones, al nord del terme municipal, en les quals es troben part de la forest CS-1036 denominada Collado Bajo i la forest CS-3064 denominada Mas del Timor. Aquestes zones de forest es qualifiquen com d'especial protecció paisatgística, històrica o ecològica (SNU-PHE).  
4. Camins ramaders  
En la classificació dels camins ramaders del terme municipal de Lucena del Cid, aprovada per Ordre de data 12 de maig de 1988, de la .llavors competent en la matèria de camins ramaders. Conselleria d'Agricultura i Pesca, publicada en el DOGV de data 3 de juny de 1988, consten classificades un total de 57; d'elles 39 són canals, 10 cordells, 1 sendera i 7 assagadors, la descripció de la seua longitud, amplària legal i superfície queda reflectida en els plànols d'ordenació del document d'homologació del projecte i estan qualificades com d'especial protecció de camins ramaders.  
5. Hi ha diversos barrancs al terme municipal, i per l'entitat d'aquests en el projecte es qualifiquen com d'especial protecció de llits fluvials, aquesta protecció correspon al barranc del Cavall, barranc de Gorgas i el llit del riu Lucena del Cid que travessa el terme de nord a sud.  
6. Jaciments arqueològics  
El promotor aporta fitxes en què es detallen les dades geogràfiques, administratives i culturals, com també la descripció de cada jaciment arqueològic, aquests són:   
. Benagualit  
. Camí Vell de Xodos   
. Cantereta del Pantà  
. Castell de Lucena del Cid   
. Collet de Ferris  
. Cova de l'Ocre  
. Cova del Mas de Tena   
. Coves de la Font del Regallet  
. El Castellet  
. La Mançanera  
. La Pedrera  
. La Picosa  
. La Rodona I  
. La Rodona II  
. Les Calçades  
. Les Fleixes  
. Les Foies  
. Les Solanes de Sant Gregori  
. Les Torrecelles  
. L'Oró  
. Mas del Moro  
. Mina de l'Ocre  
. Muralla de Llucena  
. Pla de les Solanes  
. Roca del Castellar  
. Salt del Cavall i Torre de Foios  
Els jaciments enumerats coincideixen amb els catalogats en l'inventari de patrimoni de la Conselleria de Cultura i es qualifiquen com d'especial protecció de jaciments arqueològics.  
No s'especifica en la documentació l'àmbit de protecció dels jaciments, simplement en els plànols presentats es reflecteix la situació d'aquests.  
Consideracions ambientals  
1. Vulnerabilitat a la contaminació d'aigües subterrànies: l'àmbit d'actuació té una vulnerabilitat de les aigües subterrànies mitjana en la conca del riu Lucena i baixa en general en la resta.  
2. Risc de lliscament i despreniment: en la zona del riu el risc de lliscament és en general mitjà, menys en la part més al nord d'aquest on hi ha risc de despreniments; en la zona del nucli urbà, com també en Mas de Grossa, Mas de Sabater i Mas d'Olario el risc de lliscament és alt. Part de la zona que posseeix un risc de lliscament alt és objecte de reclassificació, en ella es plantegen tres sectors de tipus residencial i un d'industrial.  
3. En la zona l'erosió actual és:  
. En la major part del municipi és molt alta (de 40 a 100 t/ha/any);   
. En la part nord, en la zona del Mas de la Flor Blanca, Mas de Giron, Mas de Grossa, Mas de Sabater i Mas d'Olario i en la serra de la Creu, com també en la part del barranc del Cavall i límit nord del nucli urbà l'erosió és molt alta (>100 t/ha/any);  
. Al nord, des del marge amb el terme municipal de les Useres hi ha una àmplia franja, al nord de la serra de la Creu, que va pel Mas de la Serra, Mas de Tosquella i Mas del Povil fins al Mas de la Mosquera, l'erosió de la qual és no quantificable (fase lítica), això també ocorre en la banda sud des de la forest de Cap fins a les Calçades.  
. A banda hi ha xicotetes zones repartides per la zona amb erosió moderada, baixa i fins molt baixa.  
L'erosió potencial, segons la cartografia temàtica, és molt alta (>100 t/ha/any) en quasi tot el terme municipal, menys en les zones on ja té una erosió no quantificable, que es manté en el mateix nivell i en les zones on actualment l'erosió és moderada o baixa es passa a erosió alta.  
L'alta erosió present en el terme es deu en gran manera a les fortes pendents de llarga longitud, i possiblement a l'escassa cobertura vegetal existent en aquestes zones.  
1. Hi ha un total de 7 incendis registrats entre l'any 1993 i el 1998, dels quals els ocorreguts l'any 1993 i el 1994 van ser de gran magnitud. La superfície cremada no ha sigut objecte de reclassificació, i queda la majoria inclosa dins del sòl qualificat com d'especial protecció paisatgística.  
2. Flora i fauna: es dóna una llista completa de les 1.089 espècies diferents que segons el Banc de Dades de Biodiversitat de la Conselleria de Territori i Habitatge hi ha al terme municipal de Lucena del Cid, també s'hi indica l'estat legal de protecció que l'empara.  
Aquest LIC-ZEPA Penyagolosa se situa entre les altes muntanyes turolenques de Gúdar i Javalambre i les muntanyes ibèriques del prelitoral valencià. Està caracteritzat per la importància i extensió dels hàbitats forestals de diversos tipus, alberga endemismes compartits amb les esmentades serres, com també reductes especialment destacables de flora eurosiberiana. Apareixen a més micromamífers i rèptils molt escassos a la Comunitat Valenciana per la seua distribució eminentment septentrional. En conjunt, constitueix una de les àrees valencianes de major riquesa natural.  
Per sota dels 1.000 m dominen les formacions vegetals de carrasques i pi blanc, ben estructurades i amb rica vegetació arbustiva. Per damunt de la cota anterior, les pinedes de pi blanc són substituïdes pel pi negral i pi de roig, aquest últim en sòls descarbonatats. En aquestes altituds és freqüent observar formacions de savina turífera. Ha de destacar-se així mateix la presència de roure valencià, teix i til·ler, com també les interessants formacions de roure reboll sobre sòls silicis.   
Entre la fauna associada a aquest riquíssim ecosistema forestal i les seues cingleres destaquen les grans rapaces diürnes i nocturnes, com l'àguila reial i l'àguila de panxa blanca. També és rellevant la presència del trencapinyes i la gralla de bec roig. Entre els mamífers és important la presència del gat salvatge, la cabra salvatge, la geneta i el teixó.  
3. Explotació dels recursos naturals  
. El proveïment d'aigua de potable de Lucena del Cid prové de diversos brolladors i pous; els pous del barranc Casotes i del Mas d'Hilario són els de major capacitat de subministrament d'aigua, l'últim actualment treballa a un terç de les seues possibilitats. La xarxa disposa de 5 depòsits reguladors amb un volum total de 2.000 m3. Al Pla de la Fustera hi ha un depòsit que abasteix les indústries que estan allí situades.   
Segons els càlculs estimats en l'estudi d'impacte ambiental, el sòl residencial previst comportaria un increment en les necessitats de proveïment de 315 m3 diaris, i en les zones industrials proposades implicaria un increment de 430 m3 diaris. En total l'increment estimat comportaria 745 m3 diaris, que segons s'afirma en l'estudi d'impacte ambiental poden ser absorbits pel cabal existent.  
. Hi ha una xarxa de col·lectors d'aigües residuals amb una capacitat de desguàs molt superior al cabal generat per la població i les indústries existents en l'actualitat, ja que en no existir xarxes separatives, aquests estan dissenyats per a transportar a la depuradora els cabals d'aigües pluvials que penetren en la xarxa de sanejament.  
Les àrees de sòl urbanitzable d'ús residencial són connectables fàcilment als col·lectors generals, com també la zona industrial de Foies.Ombria les Forques; la zona industrial del Pla de la Fustera es troba ja connectada.  
Respecte als abocaments de la zona industrial de la Penya Roja hauran d'efectuar-se en el col·lector que discorre pel barranc de les Boqueres, mitjançant bombament si fóra necessari.  
. A la zona residencial, com ja s'ha dit, la xarxa d'evacuació d'aigües de tipus unitari condueix les aigües de pluja per la xarxa de col·lectors fins a l'EDAR.  
La zona industrial de les Foies, disposa d'una xarxa de drenatge d'aigües pluvials que les porta fins al barranc de les Boqueres.  
Les zones urbanitzables residencials de Sant Vicent, El Castillo i la zona industrial del Pla de la Fustera han de connectar-se a la xarxa municipal de clavegueram.   
Finalment la zona residencial de La Saera, les industrials Foies-Ombria les Forques i Penya Roja disposaran de xarxes separatives que hauran de ser definides en el seu moment.  
L'estació depuradora d'aigües residuals actual es troba sobresaturada, està prevista l'ampliació d'aquesta en el II Pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana. Es donen els paràmetres de disseny prevists per la Diputació Provincial de Castelló com a gestora de les instal·lacions i acceptades per l'entitat de sanejament per a l'ampliació d'aquestes.  
Pel que fa als residus sòlids, considerant els aprofitaments per al sòl urbà residencial i l'industrial, es fa el càlcul de l'increment total diari de producció de residus sòlids urbans, estimat en 4.172 quilograms diaris i s'indica que fins que es produïsca el desenvolupament de la zona II del Pla integral de residus, es continuaran depositant en l'abocador mancomunat de Cortes de Arenoso, ampliat l'any 2003 i que segons el promotor disposa de capacitat suficient per a absorbir aquest increment.  
No s'ha justificat mitjançant certificat emés pels organismes encarregats: la capacitat de subministrament d'aigua potable, la gestió de les aigües residuals generades, l'abocament de les aigües pluvials de la zona industrial de les Foies al barranc de les Boqueres i la gestió dels residus sòlids urbans, derivats del desenvolupament de l'homologació modificativa plantejada.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer. S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte homologació global modificativa del planejament urbanístic de Lucena del Cid (Castelló), el promotor del qual és l'Ajuntament de Lucena del Cid, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. Els tres sectors urbanitzables residencials pròxims al nucli urbà i un sector urbanitzable industrial (Foies-Ombria les Forques) presenten risc de lliscament alt, per la qual cosa s'haurà de realitzar un estudi exhaustiu previ a la construcció dels sectors plantejats sobre aquest risc, per a conéixer la viabilitat de les modificacions plantejades, tal com es recull en l'informe realitzat pel Servei de Planificació de la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques. A més s'ha de presentar davant d'aquesta Direcció General, l'informe favorable de l'estudi realitzat, emés pel Servei de Planificació de la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques.  
2. S'ha d'aportar un informe de la de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament de l'homologació modificativa plantejada, tal com recull l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
3. Prèviament al començament del desenvolupament dels sectors plantejats s'ha de resoldre la depuració de les aigües residuals generades, mitjançant l'ampliació de la depuradora existent o mitjançant la previsió de les infraestructures necessàries amb aquest fi, recollides en aquest cas en el II Pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana.  
4. S'haurà d'assegurar la gestió correcta de residus generats per tots els sectors plantejats, i presentar certificat de l'organisme gestor en què assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans, produïts amb el desenvolupament de l'homologació modificativa plantejada.  
5. S'haurà de presentar autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'abocament d'aigües pluvials a llit públic, tal com exigeixen l'article 100.1 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, com també l'article 14.5 de la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i ordenació del paisatge.   
S'haurà d'aportar un informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Referent al risc d'incendis, un dels possibles impactes importants en la zona, el projecte ha de preveure les mesures establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal i en els voltants d'aquests.  
Tercer. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 d'agost de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 552/97-AIA  
Títol Modernització del sistema de regadiu de la Comunitat de Regants de Benifato.  
Promotor: Comunitat de Regants de Benifato  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benifato  
Objecte del projecte: Modernització del sistema de regadiu  
Localització: Terme municipal de Benifato (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte és procedir a la realització de les obres que preveuen una millora en el sistema actual de reg dirigida tant a una millora en la disponibilitat del recurs com en l'ús d'aquesta. Així s'incidirà en el maneig d'un volum de regulació, i en les pèrdues en la conducció i mètode d'aplicació.  
Amb aquest fi es planteja la construcció d'una bassa d'emmagatzematge i regulació d'uns 39.000 m3; obres de condicionament i adequació de la infraestructura existent (captacions d'aigües i conduccions), com l'execució de les xarxes de distribució i la resta d'elements necessaris per al subministrament d'aigua a totes i cadascuna de les parcel·les incloses dins del sistema de regadiu tradicional. Es planteja, a més, millorar l'eficiència del mètode de reg actual procedint a l'aplicació localitzada de l'aigua (degoteig).  
Per tant les obres que s'han de dur a terme són:  
. Arqueta de captació en les zones corresponents a la localització del brollador dels Xorrets i sortidor de les fonts de Partegat i Font Vella.  
. Conducció des de la fibla dels Xorrets fins a la bassa d'emmagatzematge.  
. Reemplaçament de la conducció existent des de la fibla de la font Partegat fins a la bassa d'emmagatzematge i regulació.  
. Construcció d'un sobreeixidor en la unió de les conduccions de Partegat-els Xorrets.  
. Construcció d'una bassa d'emmagatzematge i regulació de 39.000 m3, 10 metres d'alçària, quatre metres d'ample de coronació.  
. Execució d'una xarxa general de distribució d'aigua de reg, sectoritzada en dues zones, amb els condicionaments i instal·lació dels elements accessoris (vàlvules, desguassos, ventoses, etc.).  
. Execució de les obres necessàries per a la connexió del nou embassament regulador amb la xarxa de distribució.  
. Execució i instal·lació de tots els hidrants i elements de presa necessaris per al correcte subministrament de l'aigua a cada una de les parcel·les amb dret a reg.  
L'embassament se situa en una àrea de vessant a la vora d'un barranc. Atés el règim habitual de precipitacions on són periòdiques les pluges torrencials, poden concentrar-se importants cabals d'aigua en la zona.  
El terme de Benifato està emplaçat en una zona d'alt risc sísmic.  
En el projecte tècnic s'inclou un estudi geotècnic a fi de determinar la conformació i característiques del subsòl de l'àrea de l'embassament, i preveure les condicions necessàries de construcció, estabilitat de talussos, etc.  
Per a la construcció de l'embassament es realitzarà una excavació mitjana d'uns 5 m en la zona del vas. Els materials afectats per aquesta excavació són de litologies variables i excepte en el cas de la roca calcària situada en l'extrem oest, el buidatge podrà escometre's amb mètodes mecànics convencionals (màquines retroexcavadores) prou potents. Per a casos puntuals serà necessari el suport amb mètodes més enèrgics com ara martell picador.  
Aquest buidatge es realitzarà atalussant les parets del vas.  
Atés que els materials estan composts fonamentalment per argiles plàstiques, l'estudi geotècnic recomana una compactació extremadament acurada a fi de garantir-ne el bon comportament en conformar el nucli del terraplé.  
Continua indicant l'estudi que el sòl de desmunt no sembla adequat per a la construcció de la coronació del terraplé, supòsit que necessita un material que protegisca el nucli dels fenòmens alternatius d'humitat/sequedat que ocorreran en quedar sotmesa la superfície de la coronació a l'agressió ambiental.  
S'aconsella la construcció d'algun tipus d'obra de defensa en l'àrea sobre la qual se situa el penyalar (tipus mur de formigó, gabions, etc.), que preserve el vas d'una hipotètica caiguda. La caiguda d'algun bloc o birla podria danyar la làmina de PVC d'impermeabilització del vas i conseqüentment una fuita.  
Tramitació administrativa  
El projecte tècnic i estudi d'impacte ambiental ha estat remés a través de la Direcció General de Regadius i Estructures Agràries de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
El secretari de l'Ajuntament de Benifato remet certificat en què s'indica que s'ha sotmés a informació pública el projecte i estudi d'impacte ambiental durant un període de 30 dies hàbils en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
S'han efectuat consultes a l'Ajuntament de Benifato, a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Ciència i Educació, a la Direcció General d'Interior, a la Direcció General de Regadius i Estructures Agràries, a la Direcció Territorial de Medi Ambient.  
Informes sectorials  
De les consultes efectuades s'han rebut informes dels diversos organismes dels quals cal ressaltar:  
El projecte té presents tots i cadascun dels riscs més rellevants a què puga estar sotmesa l'obra, que són el risc sísmic, el d'inundacions i el de despreniment de blocs, a l'hora de projectar les instal·lacions. Es proposen solucions per a minimitzar-los, sense concretar en alguns casos quines seran les finalment triades, però que si es duen a terme i resulten adequadament dimensionades reduiran els riscs fins cotes d'acceptable seguretat.  
La Direcció General de Patrimoni Artístic informa desfavorablement atés que hi ha una sèrie de jaciments en la zona que no s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental. Se sol·licita que es complete l'estudi sobre la incidència del projecte en el patrimoni arqueològic, artístic, etnològic, etc.  
Afeccions legals  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que el sòl on s'emplaça l'activitat es troba qualificat com a sòl no urbanitzable de protecció atés que Benifato només disposa de delimitació de sòl urbà.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte  
En la descripció del medi que es realitza en l'estudi s'indica que l'obra s'emplaça en la vessant nord de la Serra d'Aitana. Els materials que conformen el substrat estan formats per calcarenites, margues, argiles roges, calcàries argiloses.  
En el talús sud de l'emplaçament s'observa la presència d'un penyalar que entapissa la vessant, amb birles i blocs de naturalesa calcària.  
En el barranc que afronta a l'oest de l'emplaçament de l'embassament, s'observen afloraments de materials calcaris i detrítics grossos encrostats cap al nord.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que l'embassament s'emplaça en una zona abancalada dedicada al cultiu d'ametlers, i una zona amb vegetació forestal principalment matoll mediterrani on destaca: Erica multiflora, Quercus coccifera, Rhamnus alaternus, Pistacia lentiscus, Rosmarinus officinalis, Brachypodium retusum, etc. i alguns exemplars de Pinus halepensis.  
Destaca l'estudi l'alt interés faunístic que presenta el terme municipal de Benifato. Com a espècies d'aus, en destaca: falcó pelegrí (Falco peregrinus), àguila reial (Aquila chrysaetos), àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), duc (Bubo bubo).  
2. Identificació i valoració d'impactes. Mesures protectores i correctores.  
En l'estudi d'impacte ambiental es realitza una identificació dels factors del medi susceptibles de rebre un impacte. En aquesta identificació s'indica que la vegetació i el paisatge seran els elements on es produirà una major incidència.  
Destaca l'estudi, els efectes beneficiosos en la fase de funcionament, la construcció de l'embassament ja que permetrà una millor utilització de l'aigua per a reg, com també utilitzar noves tècniques de reg que permeten l'estalvi d'aigua.  
Les mesures correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental són, entre altres:  
. El sòl vegetal s'haurà de retirar i recollir-se per a la posterior reutilització d'aquest en les repoblacions dels talussos exteriors de l'embassament.  
. Els excedents dels materials retirats en la construcció del vas de l'embassament poden ser utilitzats en la restauració de camins rurals (amb l'autorització prèvia de les autoritats locals) o altres infraestructures o, bé, dur-se a un abocador controlat.  
. En la construcció de l'embassament, haurà de dur-se un seguiment exhaustiu per part dels tècnics i aplicar-se les mesures tècniques oportunes a fi d'evitar una futura ruptura per un xicotet moviment sísmic.  
. Eliminació, el més ràpidament possible, dels residus d'obra, els quals hauran de dur-se a un abocador controlat.  
. Repoblació dels talussos generats en la construcció de la bassa a fi d'evitar-ne l'erosió i la debilitació de la bassa.  
. Reg periòdic de les espècies vegetals utilitzades en la repoblació de talussos a fi d'evitar la mort per pansiment d'aquestes. Aquest reg haurà de realitzar-se amb prou freqüència durant els primers estadis del creixement dels vegetals.  
. Manteniment periòdic de les infraestructures, a fi d'evitar-ne el deteriorament.  
. Neteja (quan es crega convenient) del fons del vas de l'embassament per a un efecte eutròfic en l'aigua que puga donar lloc a la creació de males olors.  
En la restauració de talussos es preveu la repoblació dels talussos exteriors de l'embassament mitjançant l'aplicació d'hidrosembra a base d'herbàcies i alguna llenyosa de xicotet port. En la base dels talussos es realitzarà una repoblació amb espècies arbustives de tipus mediterrani com Pistacia lentiscus, Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Cistus albidus, Cistus clusii, Rhamnus alaternus, Rhamnus lycioides, Thymus vulgaris, Pinus halepensis, Quercus ilex ssp. rotundifolia.  
Tot i que en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que les conduccions discorreran per camins i carreteres, això no és així i s'observa que s'han traçat paral·leles a camins però sense aprofitar-ne la plataforma, o bé per terrenys naturals o abancalats amb pendents abruptes.  
Fer insistència que no s'ha tingut en compte en l'estudi les afeccions d'aquestes obres accessòries, com tampoc l'accés a l'embassament ni si és necessari o no, algun tipus de subministrament elèctric almenys en l'ompliment de la bassa, etc.  
L'embassament s'ha emplaçat en la cota 850 m, en una berma intermèdia existent en la vessant nord de pic les Llomes. Aquest emplaçament es troba aïllat de l'entorn respecte a accessos que siguen fàcilment practicables. A l'oest l'emplaçament triat limita amb el barranc del Pla de Boies, i al nord a una cota per sota de la ubicació de l'embassament, se situen dos accessos de poc més de dos metres d'amplària que permet l'accés als camps agrícoles de la zona.  
Les característiques de la zona amb pendents abruptes, materials fàcilment erosionables, etc. comporten limitacions tècniques considerables que dificulten l'execució del camí com també la seua integració i viabilitat de funcionament.  
Visitada la zona i contrastant la cartografia existent en aquesta Conselleria, es considera que hi ha alternatives d'ubicació de l'embassament pròxim a la zona originàriament triada, però amb accessos pròxims i els trams de nova execució s'emplaçarien en cotes més suaus la qual cosa en facilitaria la construcció, funcionament i integració. Les canonades d'ompliment i eixida d'aigües en cas de modificar la ubicació de l'embassament, també podrien veure-se'n facilitada la construcció i integració.  
El nou emplaçament comportaria també evitar l'afecció sobre l'embassament dels despreniments existents en la vessant recaient sobre aquest.  
Ateses les característiques del medi on s'emplaça l'embassament amb pendents abruptes, risc d'erosió alt, poca coberta vegetal, risc sísmic, alt interés de la fauna de la zona, etc. i les característiques de l'obra, s'estima que a més de les mesures correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental, han d'aplicar-se les següents:  
. Aplicació de totes les mesures protectores i correctores que es preveuen en l'estudi geotècnic i la resta de mesures que es consideren necessàries pels organismes amb competència substantiva per a minimitzar les afeccions per risc sísmic, despreniments, etc.  
. Totes les conduccions d'aigua han de situar-se a través de camins ja que qualsevol afecció fora de plataformes ja existents comportarà efectes negatius sobre sòls, vegetació, etc. de molt difícil restauració o impossibles de restaurar.  
. Les obres hauran de dur-se a terme fora de l'època de nidificació d'espècies d'interés (febrer a juny ambdós inclusivament).  
. Per a facilitar l'entrada i eixida d'animals (amfibis i aus en cas de caigudes) es dotarà l'embassament de rampes en els talussos interiors realitzades amb material rugós i en el tancament perimetral es practicaran xicotets buits en la base de formigó on es recolza la tanca.  
L'obra, en el conjunt d'aquesta (embassament, conduccions, camins, etc.), pot comportar a més, un impacte negatiu sever sobre el paisatge, ja que aquests se situen en una zona d'alta accessibilitat visual, per la qual cosa resulta fonamental la restauració completa de les accions de la fase de construcció i integració total de l'embassament i la resta d'activitats complementàries.  
En cas de ser necessària la realització de línia elèctrica haurà de presentar-se el corresponent estudi d'impacte ambiental en què haurà de valorar-se el traçat de menor impacte i aplicar-se totes les mesures protectores i correctores que eviten l'afecció de la línia a l'avifauna d'interés per col·lisió I electrocució.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 8 e).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que siguen preceptives, el Projecte de modernització del sistema de regadiu, al terme municipal de Benifato (Alacant), el promotor del qual és la Comunitat de Regants de Benifato, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada, i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Haurà d'estudiar-se el fet d'emplaçar l'embassament en les zones senyalitzades en el plànol annex per considerar que les obres accessòries necessàries per a l'execució i funcionament d'aquest (camí d'accés, canonades, etc.) són de més fàcil execució que l'emplaçament original, i els efectes negatius sobre els elements del medi són de menor entitat i per tant les mesures protectores i correctores necessàries són de major efectivitat.  
La no-modificació de l'emplaçament de l'embassament haurà de justificar-se degudament. En aquest cas ha de presentar-se projecte de construcció de camí d'accés, havent de complir la premissa de triar el traçat de menor impacte ambiental.  
2. Aplicació de totes les mesures protectores i correctores que es preveuen en l'estudi geotècnic i la resta de mesures que es consideren necessàries pels organismes amb competència substantiva per a minimitzar les afeccions per risc sísmic, despreniments, etc.  
3. Totes les conduccions d'aigua han de situar-se a través de camins ja que qualsevol afecció fora de plataformes ja existents comportarà efectes negatius sobre sòls, vegetació, etc. de molt difícil restauració o impossibles de restaurar.  
4. Les obres hauran de dur-se a terme fora de l'època de nidificació d'espècies d'interés (febrer a juny, ambdós inclusivament).  
5. Per a facilitar l'entrada i eixida d'animals (amfibis i aus en cas de caigudes) s'haurà de dotar l'embassament, de rampes en els talussos interiors realitzades amb material rugós i en el tancament perimetral es practicaran xicotets buits en la base de formigó on es recolza la tanca.  
6. Si les conduccions afecten camins ramaders haurà de complir-se allò que disposa la Llei 3/1995, de camins ramaders.  
7. Si del desenvolupament de les obres s'hi observaren restes d'interés per al patrimoni artístic, històric, etnològic, etc. s'haurà de comunicar de manera immediata a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.  
8. S'haurà de presentar en aquesta Direcció General la restauració duta a terme mitjançant informe i reportatge fotogràfic passats dins dels tres primers mesos de la finalització de l'embassament.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici que utilitzen els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de gener de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 371/00-AIA  
Objecte del projecte: Instal·lació d'indústria de banda d'alumini  
Promotor: Compañía Valenciana de Aluminio Baux, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Segorbe  
Localització: En el km 26,2 de la carretera nacional 340 al terme municipal de Segorbe (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte:  
El projecte se situa en una parcel·la de 80.580 m2, que disposa de 14. 757 m2 de naus ja construïdes i proposa la construcció de 11.859 m2 de naus noves.  
El procés industrial és un procés de laminació en fred per a la fabricació de banda d'alumini, que comprén les fases següents:  
. Emmagatzemament de ferralles  
. Fusió  
. Desgasificació i filtratge  
. Colada contínua  
. Laminació en calent  
. Laminació en fred  
. Tractaments tèrmics-forns d'homogeneïtzació i recuita  
. Aplanament i tall longitudinal  
. Equips auxiliars  
. Laboratori  
. Manutenció  
. Manteniment. Taller electromecànic  
. Equipament contraincendis  
. Emmagatzemament  
La refrigeració del procés es realitza mitjançant un sistema d'aigua en circuit tancat, no genera aigües residuals i minimitza el consum d'aigua, segons s'indica en l'estudi.  
El desguàs de les aigües pluvials es realitza mitjançant un sistema de baixants en coberta amb arquetes al peu, que conduiran l'aigua a la xarxa general de clavegueram que circula pel vial perimetral.  
El subministrament d'aigua potable es realitza a partir del subministrament de Segorbe-Villatorcas. L'aigua per al procés industrial es pren del pou San Valero, i es realitza un tractament desmineralitzador per osmosi inversa de l'aigua destinada a calderes (1.480 m3/h), el consum total del procés és de 23.680 m3/dia.  
Les aigües residuals dels serveis hidrosanitaris es depuraran en una estació depuradora prevista per a 200 habitants equivalents. L'abocament de l'aigua residual depurada es realitzarà al barranc de la Rovira, segons s'indica en la documentació presentada.  
No s'indica traçat ni característiques del subministrament elèctric a l'activitat projectada.  
2. Alternatives:  
Es justifica la localització del projecte en ser una zona industrial, amb indústria prèvia, on resulta menor l'impacte. Així mateix està situat a la vora de l'autovia per la qual cosa les comunicacions han sigut un altre factor determinant.  
La justificació de les solucions tecnològiques, es realitza indicant que la utilització de gas natural com a combustible presenta factors d'emissió més favorables que la utilització d'altres combustibles fòssils.  
En el procés de laminació en fred s'utilitza el querosé com a refrigerant i lubricant, que es filtra posteriorment amb fibres cel·lulòsiques impregnades d'àcid cítric en compte de terra de diatomees, per a reduir la quantitat de residus i aprofitar la capacitat combustible de la cel·lulosa.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient:  
La Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló remet el 31 de gener de 2001 la documentació del projecte, l'estudi d'impacte ambiental va ser remés amb anterioritat pel promotor (31.08.00).  
L'estudi d'impacte ambiental s'ha sotmés a informació pública mitjançant un anunci de la Conselleria de Medi Ambient publicat en el DOGV núm. 4001, de 15 de maig de 2001, i no s'hi han presentat al·legacions en el període establit, segons consta en el certificat de Negociat de Registre de la Conselleria de Medi Ambient i de l'Ajuntament de Segorbe (28.06.01).  
Se sol·licita ampliació de la documentació que es rep el 26 de juny de 2001 com a annex de l'estudi d'impacte ambiental.  
2. Petició d'informes sectorials:  
En l'expedient de consulta prèvia del projecte (exp. núm. 1/00-AMB) es va sol·licitar informe el Servei de Gestió de Residus de la Conselleria de Medi Ambient i als Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló.  
3. Petició de documentació complementària:  
Es va sol·licitar ampliació al promotor en data 8 de març de 2001, i es rep l'annex de l'estudi d'impacte ambiental el 26 de juny de 2001.  
Informes sectorials  
Es rep informe de:  
. El Servei de Residus i Contaminació de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental emet un informe en què s'indica que:  
. Segons allò que s'ha indicat en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, la indústria haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia). Les xemeneies hauran de disposar d'orificis que possibiliten la presa de mostres i estructura fixa per al seu accés, segons la precitada ordre. L'alçària de la xemeneia haurà de ser calculada atenent a les alçàries dels edificis pròxims i confrontants perquè hi haja una dispersió suficient dels gasos emesos.  
. Pel que fa a la producció de residus perillosos, l'empresa haurà d'inscriure's en el Registre de xicotets productors de residus si produeix menys de 10 t/any, o sol·licitar autorització de productor de residus perillosos si produïra més de 10 t/any (considerant el conjunt de residus produïts per la planta en la seua totalitat tant de la que ja existia com de l'ampliació). En ambdós casos els residus hauran de lliurar-se a un gestor autoritzat.  
. Dels Serveis territorials de Medi Ambient de Castelló: S'indica que:  
. L'emplaçament correspon a una parcel·la de topografia relativament plana. L'entorn està ocupat per cultius de secà i relleus calcaris amb vegetació natural en les proximitats. La zona presenta un determinat grau d'antropització per les activitats instal·lades, annexes a la carretera i al nucli urbà de Soneja, d'on dista aproximadament 1 km.  
. L'EIA que s'ha d'elaborar haurà de preveure les possibles afeccions al barranc que limita la parcel·la pel costat N i NE, conservant en tot cas les seues característiques naturals i la vegetació dels talussos.  
. El projecte no afecta camins ramaders classificats al terme municipal de Segorbe segons la OM de data 18-03-77 (BOE de 16.06.77).  
Així mateix s'indica una sèrie d'aspectes que cal considerar en l'estudi d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
. Per l'abocament al barranc de la Rovira pot afectar el domini públic hidràulic, i en aquest cas necessitaria l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte:  
La contaminació d'aqüífers per mala qualitat de l'aigua abocada, i altres possibles contaminacions per depòsit en el sòl de residus no innocus.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental presentat es destaquen els impactes següents:  
. La generació d'aigües residuals, indica que necessitarà l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per l'abocament al barranc de Rovira, i a l'Ajuntament per l'abocament al clavegueram.  
. Les emissions a l'atmosfera, quedant l'activitat inclosa en el Grup B per la planta d'alumini i en el Grup C per la caldera de vapor de capacitat igual o inferior a 20 tones diàries.  
. La generació de residus.  
. Les afeccions al barranc de Rovira  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental:  
Les mesures correctores que estableix són:  
. Sobre l'atmosfera, indica que hauran de redactar-se els corresponents projectes, i sol·licitud d'autorització per als focus emissors prevists.  
. Per a minimitzar la generació de lixiviats el nou parc de ferralla haurà de disposar de coberta, tancaments laterals i solera de formigó amb un film de polietilé per a garantir la impermeabilització, i disposar a més amb xarxes de recollida de pluvials que seran incorporades al sistema d'aigua de la planta per a la utilització d'aquestes en els circuits de fàbrica.  
. Pel que fa a la gestió de residus, s'hi indica:  
. L'emmagatzematge inert es realitzarà amb contenidors subministrats pel contractista que seran distribuïts per la planta.  
. L'emmagatzematge de residus perillosos es realitzarà a cobert i haurà de disposar de solera de formigó sense fissures i grossària mínima que garantisca la impermeabilitat.  
. Els bidons d'olis usats, dissolvents, etc. es disposaran sobre una cubeta receptora.  
. Pel que fa a les escòries de fusió, en l'annex d'ampliació presentat s'indica que té concertat amb una empresa externa la retirada d'aquestes per a la reutilització en el seu procés de producció.  
El programa de vigilància ambiental, indicat en un quadre resum, es concreta per a la fase de construcció i per a la fase de funcionament, indicant l'element del medi que s'ha de controlar, periodicitat, paràmetres, límits i estàndards i normativa aplicable.  
No obstant això, cal indicar que en els paràmetres que s'han de controlar en l'abocament de l'aigua depurada de l'EDAR al barranc, s'haurà d'incloure analítica dels paràmetres bacteriològics coliformes totals i fecals, així com estreptococ fecal, ja que cal considerar que aigües avall del barranc es troba la font de proveïment d'aigua potable de Soneja.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 3.B, del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.   
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de l'aplicació de la legislació sectorial específica, el Projecte d'instal·lació d'indústria de banda d'alumini que s'ha de situar en el terme municipal de Segorbe (Castelló), projecte promogut per Compañía Valenciana de Aluminio Baux, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Les aigües procedents del procés de refrigeració que necessiten ser renovades, s'hauran de gestionar a través d'un gestor de residus autoritzat amb aquest fi, tenint en compte que pot tenir components que li donen característiques de residu tòxic i perillós.  
2. En el cas que el línia elèctrica transcórrega per terrenys forestals, s'haurà d'efectuar la tramitació corresponent d'avaluació d'impacte ambiental.  
3. L'efluent de la depuradora haurà de complir els requisits establits en la normativa vigent: Directiva 91/271/CEE, RD llei 11/1995 i el RD 509/1996, així com els límits que s'establisquen en l'autorització d'abocament.  
4. La destinació final de l'efluent haurà de disposar de les autoritzacions preceptives de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament al barranc de Rovira, complint en tot moment els límits establits en aquestes.  
5. Com a mesura de minimització de l'impacte visual, s'efectuarà la plantació d'un tancament perimetral de xiprers.  
6. S'ha de garantir una destinació i gestió adequats per als fangs generats en el procés de depuració efectuant la caracterització d'aquests i segons les característiques resultants es gestionarà d'acord amb allò que estableix la normativa vigent. En el cas que la destinació siga l'ús agrícola, s'hauran de complir les prescripcions de la Directiva 86/278/CEE, transposició a la nostra normativa a través del Reial decret 1310/1990, i l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, sobre utilització de llots de depuració en el sector agrari.  
7. Segons allò que s'ha indicat en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, la indústria haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia). Les xemeneies hauran de disposar d'orificis que possibiliten la presa de mostres i estructura fixa per al seu accés, segons la precitada ordre. L'alçària de la xemeneia haurà de ser calculada atenent a les alçàries dels edificis pròxims i confrontants perquè hi haja una dispersió suficient dels gasos emesos.  
8. Pel que fa a la producció de residus perillosos, l'empresa haurà d'inscriure's en el Registre de xicotets productors de residus si produeix menys de 10 t/any, o sol·licitar autorització de productor de residus perillosos si produïra més de 10 t/any (considerant el conjunt de residus produïts per la planta en la seua totalitat tant de la que ja existia, com de l'ampliació). En ambdós casos els residus hauran de lliurar-se a un gestor autoritzat.  
9 S'haurà de remetre anualment a aquesta Direcció General un informe amb els resultats del programa de vigilància ambiental incloent:  
. Resultats analítics obtinguts tant de l'influent com de l'efluent amb una periodicitat quinzenal almenys dels paràmetres fisicoquímics de pH, DBO5, sòlids en suspensió, N total i P total, com també dels paràmetres microbiològics de coliformes totals, fecals i estreptococs fecals. S'indicarà també els cabals d'arribada i cabals tractats.  
. La caracterització i gestió dels fangs generats. S'especificaran els diversos tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades.  
. Control de la producció d'olors i emissió de sorolls.  
. Indicació de les zones de préstec de materials i abocadors utilitzats per al material excedentari i del procedent del desmantellament de les instal·lacions existents si és el cas.  
. L'estat del tanca perimetral i altres incidències que s'haguen produït incloent reportatge fotogràfic sobre les mesures de minimització de l'impacte paisatgístic.  
10. Si durant l'execució de les obres s'hi troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
11. Es pressupostaran en el projecte tant les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental com les que s'estableixen en aquest condicionat.  
12. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de gener de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.