Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9866, del 07-06-2024 (2024/5254)

RESOLUCIÓ de 15 de febrer de 2024 del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte d'ampliació de l'explotació de recursos de la secció A), denominada Pla de Bateig núm RCA 724 del terme municipal d'Elda (Alacant). Expedient: (1863895) 64/2016/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9866

Data del DOGV
:   07-06-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/5254


Data del document
:   15-02-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 15 de febrer de 2024 del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte d'ampliació de l'explotació de recursos de la secció A), denominada Pla de Bateig núm RCA 724 del terme municipal d'Elda (Alacant). Expedient: (1863895) 64/2016/AIA. [2024/5254]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1863895) 64/2016/AIA.  
Títol: Ampliació de l'explotació de recursos de la secció A, denominada Llano de Bateig, núm. RCA 724, del terme municipal d'Elda (Alacant).  
Promotor: Bateig Piedra Natural, SA.  
Òrgan substantiu: Servici Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: MIVARI/2016/47/03.  
Localització: terme municipal d'Elda (Alacant).  
Objecte i descripció del projecte  
La mercantil Bateig Piedra Natural, SA, és propietària d'una pedrera de gresos situada a la muntanya Bateig, al sud del terme municipal d'Elda, i que rep el nom de Llano de Bateig, d'on s'extrau un recurs de la secció A, gres ornamental polimentable.   
Va ser autoritzada per l'organisme competent en matèria de mines el 13 d'abril de 1981. Després de dècades d'explotació, el promotor va voler ampliar la superfície, motiu pel qual havia de regularitzar el nou perímetre. No obstant, no hi havia cap qualificació del sòl que permetera estos usos segons el Pla general d'ordenació urbana d'Elda (d'ara en avant, PGOU), de 1985. L'Ajuntament d'Elda va iniciar en 2002 els tràmits per a crear un nou tipus de sòl que permetera i regulara l'ús extractiu en la zona de Bateig, i es va aprovar de manera definitiva la modificació puntual núm. 49 (d'ara en avant, MP-49) del PGOU, per Resolució de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de data 16 de desembre de 2013, BOP d'Alacant núm. 34, de 19 de febrer de 2014. En l'MP-49 mencionada, es va crear una nova categoria de sòl denominada sòl no urbanitzable extractiu (NU-E) que es està dividit en l'àmbit del barranc SN, la qualificació del qual és la de «sistemes de zones de protecció i servitud». Dins d'esta zona s'ha creat una zona interior de protecció (dividida en dos zones) en la qual únicament es poden realitzar labors de restauració, la qualificació del sòl de la qual no ha sigut modificada i queda, per tant, fora de l'àmbit extractiu proposat.  
La pedrera Llano de Bateig se situa en un entorn eminentment miner, on abunden activitats extractives des de fa més de 100 anys, en dos parcel·les de la seua propietat, segons assegura el promotor. Concretament, les parcel·les 67 i 70 del polígon 7 del terme municipal d'Elda, segons dades cadastrals.  
Cal indicar que, amb data 11 d'abril de 2022, es va estendre acta de fitació en el marc de l'expedient núm. 1.495/2021 de delimitació de la finca, amb inscripció registral núm. 14.899, inscrita en el Registre de la propietat d'Elda, motiu pel qual la superfície delimitada, que es correspon amb 3.368,8 m2, s'ha d'excloure del perímetre delimitat com a recurs miner de l'explotació de Llano de Bateig. D'altra banda, amb data 28 de juny de 2023, es va alçar una segona acta de fitació, i s'ha d'excloure, de la mateixa manera, la superfície de la delimitació, concretament, 7.774,5 m2. Les zones delimitades del perímetre de la pedrera queden excloses del perímetre de l'explotació, però dins del perímetre de restauració total, en una zona definida com a zona d'instal·lacions/apilament/pas.  
El perímetre delimitat de la pedrera ocupa una superfície total de 245.745,52 m2, denominada Zona 1. Esta superfície inclou la zona extractiva, de 187.232,77 m2, on se situa la plaça de pedrera de cota mitjana 363 m i els fronts de treball, i les zones associades, que ocupen una superfície de 58.512,75 m2, que es faran servir per a instal·lacions, runars temporals, apilaments de blocs i zones de pas. En la Zona 1 hi ha una superfície de 45.116,46 m2 que es correspon amb sòl forestal.  
  
Les coordenades UTM (ETRS89, fus 30) que definixen el perímetre de la Zona 1 en l'última versió del projecte són:  
  
¡El perímetre de restauració total de la pedrera, denominat Zona 2, ocupa una superfície de 353.402,74 m2 i es conforma per les zones afectades per l'activitat extractiva, les zones associades, la zona interior de protecció afectada i les dos àrees de restauració immediata situades al nord i a l'oest, on la qualificació del sòl no ha sigut modificada i, per tant, queda qualificada segons el PGOU d'Elda, de 1985, com a sòl protegit d'interés paisatgístic (NU-1) i no urbanitzable de valor agrícola d'ús extensiu (clau NU-3).   
Les coordenades UTM (ETRS89, fus 30) que definixen el perímetre de la Zona 2 en l'última versió del projecte són:  
Les coordenades UTM (ETRS89, fus 30) que definixen el perímetre de la Zona 2 (runar que cal eliminar) en l'última versió del projecte són:  
  
Les coordenades UTM (ETRS89, fus 30) que definixen el perímetre de la Zona 2 (delimitació 1) en l'última versió del projecte són:  
Les coordenades UTM (ETRS89, fus 30) que definixen el perímetre de la Zona 2 (delimitació 2) en l'última versió del projecte són:  
El volum total de reserves extretes de la pedrera és, segons el projecte tècnic, de 2.113.223 m3, per la qual cosa, tenint en compte que s'estima un aprofitament del mineral del 21-23 %, hi ha 465.000 m3 que es poden considerar com a mineral vendible. La vida útil de la pedrera s'estima en uns 26 anys. La producció anual bruta s'estima en uns 81.000 m3, 17.820 m3/any dels quals són vendibles. L'estèril generat serà, aproximadament, d'entre el 77-79 % del volum total, és a dir 1.650.000 m3 aproximats.  
Segons el mapa geològic, el total de la zona d'estudi se situa sobre materials que pertanyen al Miocé superior, Serraval·lià-Tortonià mitjà (Terciari). El mineral que s'extrau és la calcarenita o calcària al·loquímica del Miocé mitjà-superior, utilitzat normalment en la construcció com a element decoratiu o ornamental en plaques per a paviments, parets, façanes i sòcols. Esta extracció es du a terme pel mètode de mineria a cel obert amb bancs descendents en el vessant, amb bancs de treball d'una altura mitjana de 6 m i un màxim de 12 m. Actualment, la zona disposa d'una topografia d'explotació amb bancs d'altura mitjana que oscil·len entre els 5 i 9 m. La roca s'extrau en blocs de grandària comercial amb forma de paral·lelepípede d'1 a 7 m3, aptes perquè es laminen, mitjançant bancs amb talussos forçats de 7 m d'altura mitjana, dels quals s'obté el prisma de 63 m3 de volum (6 m de llargària, 7 m d'alçària i 1,5 d'amplària).  
Les principals labors que cal realitzar durant l'explotació són:  
- Desbrossament de la coberta vegetal, retirada, emmagatzematge i apilament de la terra vegetal per a la seua posterior incorporació en les labors de restauració, segons el programa de fases establit. Estes labors es corresponen amb una superfície de 69.700 m2 i amb un volum de 6.970 m3. L'emmagatzematge es durà a terme en monticles d'una altura inferior a 2 m. Si l'apilament de les terres és superior a 6 mesos, s'haurà de dur a terme una sembra d'herbàcies lleguminoses per al manteniment.  
- Arrancada mitjançant màquina de serra de filferro de diamant, que efectuarà els talls perquè el bloc es puga bolcar sobre el banc. S'utilitzarà una perforadora per a realitzar forats en la roca que permeten introduir el fil de tall. Els blocs se separaran per la base mitjançant regatadora de braç (serres) i es tallaran les cares del bloc per via humida mitjançant el filferro de diamant. En esta explotació, no es preveu cap consum d'explosius. No obstant això, és imprescindible preveure un mínim de consum per les necessitats puntuals que puguen sorgir.  
- Dimensionament del bloc sobre el banc mitjançant martell perforador manual de 30 mm, que executarà una sèrie de perforacions separades 15 cm entre si, i que serà suficient perquè, amb l'ajuda de falques i tascons, es trossegen. S'utilitzarà la torreta de 3 martells.  
- Càrrega del material, abocament i transport intern dels blocs extrets, que es realitza mitjançant pala carregadora sobre pneumàtics.  
- Transport interior dels blocs extrets, que es carregaran mitjançant pales carregadores en camions o dúmpers i es transportaran a les zones d'apilament temporals, localitzades dins del perímetre d'actuació. El transport exterior es realitzarà mitjançant camions de plataforma a la fàbrica serradora, situada a Novelda, i a la fàbrica de triturats.  
  
Cal indicar que hi ha actualment un runar al sud-est de l'explotació en una cota aproximada de 387 m, de volum actual de 50.000 m3 que es farà servir, de manera temporal, al llarg de la vida útil de la pedrera, i que s'eliminarà totalment al final d'esta. El material apilat anirà rotant, i s'usara per a farcir el buit miner. D'altra banda, hi ha un altre runar situat al sud del perímetre de restauració (Zona 2), a una cota de 420 m, que serà eliminat durant la fase I, i que alberga un volum aproximat de 129.259 m3. Este material estèril es retirarà íntegrament durant la primera fase d'explotació-restauració, que triturarà a peu de runar la planta de trituració i es vendrà com a àrid. En el runar temporal actual, situat en la Zona 1, hi ha uns 50.000 m3 de material estèril en rotació contínua, els quals s'incorporaran progressivament al buit miner com a material de farciment (material ja previst en el volum de farciment).  
  
Durant la primera fase es definiran 6 plataformes de treball que es desenvoluparan a les cotes 397 m, 388 m, 385 m, 375 m, 369 m i 363 m, els fronts de les quals tindran una altura d'entre 6 i 10 m. Estes zones se situen en l'extrem oriental de la pedrera i l'explotació anirà avançant de sud a nord. En el lateral sud-est s'adequarà una pista d'accés que anirà des de la cota mitjana del camí d'accés general (380 m) fins a la cota final de la plaça de pedrera (363 m). A més, es crearan més camins interiors per a donar accés a la resta de bancs d'explotació. A mesura que es vagen esgotant els bancs d'explotació i s'obtinga el perfil final amb bancs desdoblegats a una altura de 3 m, s'iniciaran, progressivament, les labors de remodelació geomorfològica. Els bancs finalitzats situats al sud es començaran a farcir (mineria de transferència) i es passarà de la cota 363 m a la cota 369 m, mitjançant els estèrils procedents del rebuig de l'explotació del mineral. Al mateix temps, es procedirà a la restauració de la Zona 2 (en la franja situada en l'extrem oest de l'explotació), que es correspon amb una zona de fronts antics susceptibles de restauració amb caràcter urgent segons l'MP-49 del nou planejament urbanístic, per a la qual cosa es farcirà el buit i es condicionarà el terreny circumdant per a implantar la vegetació seleccionada. En esta mateixa fase, s'eliminarà el runar situat al sud de l'explotació i el material estèril que s'extraga, 129.259 m3 segons els càlculs realitzats, es valorarà com a àrid. Finalment, en esta fase es construirà una rasa de drenatge per a reconduir les aigües pluvials fins al punt de desguàs natural.  
  
En la segona fase es continuarà l'explotació dels fronts i s'avançarà en sentit nord i est, i quedaran definides 4 plataformes principals de treball entre les cotes 385 m, 375 m, 369 m i 363 m. En la zona sud-oest, a mesura que es finalitze l'explotació, es farcirà progressivament fins a aconseguir la cota de 372 m, i avançant cap al nord. El runar sud, que ja s'ha eliminat en la fase anterior, es podrà revegetar.  
La tercera fase, amb 11 anys de duració, és la que concentra la quantitat més gran d'activitat, i farà que els fronts avancen en direcció nord i est. A mesura que s'avance, se seguirà amb el farciment dels buits en la zona oest mitjançant la mineria de transferència.  
En la quarta fase, se seguix l'explotació en direcció nord i est fins que acaben els bancs, i en la zona oest i central es continuaran els farciments de les etapes anteriors. Cal indicar que una part dels estèrils generats s'apilarà en el runar temporal actual (localitzat al sud-est de la pedrera) per a usar-los posteriorment en les labors de farciment. En la zona sud-oest es començarà amb la restauració hidrològica i forestal, que consistix en la formació de baixants des de la zona oest fins que es connecte amb els canals meandriformes del buit miner farcit, així com el condicionament del sòl i la plantació d'espècies forestals.  
  
La quinta i última fase es correspon amb les labors de farciment, restauració fins a la remodelació topogràfica final de la pedrera i eliminació completa del runar temporal situat al sud-est de l'explotació, a cota de 389 m.  
El volum total d'estèril obtingut disponible per a les labors de restauració tindrà dos destinacions; una part es destinarà a la restauració directa en 5 fases, en la qual s'utilitzarà el material com a farciment del buit miner, amb aproximadament 1.940.363 m3 (volum d'esponjament), la qual cosa correspon a un volum brut de farciment d'1.492.587 m3. L'altra part s'utilitzarà com a terres vegetals mitjançant l'aportació d'esmenes orgàniques (tecnosòls), per a la qual cosa serà necessari un total de 162.697 m3 de material, 6.970 m3 dels quals procediran de la terra de desbrossament i 155.727 m3, de l'estèril amb les esmenes. Si després de la restauració sobra estèril, es destinarà a les plantes de tractament d'àrids, encara que a priori no sembla que es produirà sobrant.  
Tramitació administrativa  
En data 6 de juny de 2016, es rep, en este òrgan ambiental, sol·licitud de document de determinació d'abast de l'estudi d'impacte ambiental del projecte acompanyat del document inicial del projecte (en format CD) elaborat pel promotor el maig de 2016.  
En data 22 de juny de 2016, l'òrgan ambiental formula consulta al Servici de Prevenció d'Incendis Forestals. En data 27 de juny es consulta la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (d'ara en avant, CHJ), el Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge (d'ara en avant, SIVP), el Servici de Patrimoni Cultural, el Servici de Vida Silvestre, el Servici Territorial de Medi Ambient de la Direcció Territorial d'Alacant i l'Ajuntament d'Elda. Finalment, en data 9 de setembre es va consultar el Servici d'Ordenació i Gestió Forestal (SOGF).  
En data 13 de juliol de 2016, este òrgan ambiental rep informe del Servici de Vida Silvestre, que conclou que el projecte no afecta cap espai de la Xarxa Natura 2000. Es fa constar la presència d'espècies prioritàries en les quadrícules d'1 km2, com la Mauremys leprosa, l'Alcedo atthis i l'Astragalus grosii. Les dos primeres espècies es distribuïxen al riu Vinalopó, i la tercera correspon al terme municipal de Novelda, per la qual cosa no s'afecta les espècies protegides. Indica, a més, que els hàbitats presents, segons la cartografia d'hàbitats a escala 1:50.000, són molt comuns en tota la Comunitat Valenciana i que no hi resulta aplicable, ja que es tracta de terrenys ja transformats.  
En data 5 d'agost de 2016, l'Ajuntament d'Elda remet a la Direcció General d'Avaluació Ambiental informe urbanístic en el qual s'indica que, segons el PGOU del municipi i l'MP-49 mencionada anteriorment, l'ús extractiu és compatible sempre que es complisquen els requisits que es detallen (presentar un pla de restauració immediata, excloure de la zona d'explotació la zona interior de protecció, establir mesures correctores sobre el patrimoni etnològic, etc.).  
En data 26 de setembre de 2016, es rep informe de la CHJ que conclou que no hi ha afecció al domini públic hidràulic ni a les zones de servitud i policia. Respecte a les aigües residuals, es recorda que queda prohibit l'abocament, llevat que es dispose d'una autorització administrativa prèvia. Indica l'informe que, a l'efecte de garantir que no es produïx incidència en el règim de corrents d'aigües que discórreguen per l'explotació, s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a garantir la correcta recollida de les aigües d'escorrentia i es disposaran els dispositius necessaris per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades. Finalment, menciona la necessitat d'estimar en l'estudi d'impacte ambiental el consum d'aigua necessari per a l'explotació i la restauració de la pedrera, i acreditar la seua disponibilitat.  
En la mateixa data, es rep informe del Servici Territorial de Medi Ambient d'Alacant, en el qual s'indica que l'actuació s'adapta a l'MP-49 del PGOU i que no afecta vies pecuàries ni cap forest d'utilitat pública. En la documentació presentada es delimiten tres zones de restauració (a més de la mateixa zona d'extracció) i s'informa que en la Zona 2 s'afecta parcialment el terreny forestal, per la qual cosa s'ha d'ampliar el nivell de detall i especificar les possibles incidències negatives que es puguen produir en el terreny forestal. En data 24 d'octubre, el SOGF emet informe en el qual conclou que, com que s'afecta el terreny forestal, s'ha de redactar un pla de restauració integral (d'ara en avant, PRI) que incloga les zones 1, 2 i 3 i estudie la conveniència d'incloure terrenys confrontants amb l'explotació situats a l'est dels límits proposats.  
  
En data 1 de febrer de 2017, este òrgan ambiental rep informe de l'SIVP. En este informe es conclou que, a causa de l'afecció negativa de les pedreres existents en la unitat de paisatge de Bateig, es considera necessària l'elaboració d'un instrument de paisatge que valore els efectes sobre el caràcter i la percepció del paisatge de les actuacions que s'han de realitzar i establisca mesures per a mitigar els efectes negatius i millorar la qualitat visual del paisatge.  
En data 3 de maig de 2017, es rep informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni que informa que, en l'àmbit de la zona extractiva que va ser objecte de l'MP-49, hi ha un conjunt rellevant d'immobles relacionats amb la història, els usos tradicionals del medi i de l'activitat extractiva de la zona, tots estos béns patrimonials es van incorporar pels seus valors culturals al Catàleg de béns i espais protegits del PGOU d'Elda. Com que el projecte que es va presentar no fa cap referència al patrimoni cultural, i tenint en compte la normativa vigent en la matèria, l'informe conclou que, per a emetre l'informe de conformitat, és necessari, excepte en els supòsits previstos en la norma, la presentació d'una memòria d'impacte patrimonial, per a l'elaboració de la qual s'ha de dur a terme, amb caràcter previ i preceptiu, una prospecció arqueològica.  
  
En data 12 de juliol de 2017, este òrgan ambiental emet document de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, en el qual cita específicament els organismes que s'han de consultar en la fase posterior d'informació pública i consultes del projecte, i l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 30 de juliol de 2019, l'òrgan ambiental va sol·licitar informació sobre l'estat de tramitació de l'autorització, ja que no s'havia rebut l'expedient per a continuar amb l'avaluació d'impacte ambiental, i advertia que, en cas que no es rebera la documentació en el termini de 3 mesos, es procediria al tancament de l'expedient AIA, sense perjuí de la possibilitat d'iniciar el tràmit en qualsevol moment posterior.  
  
En data 4 de novembre de 2019, es va rebre en este òrgan ambiental comunicació de l'òrgan substantiu en el qual s'indicava que el promotor va presentar nous projectes el gener de 2019 i que s'estaven avaluant.  
  
En data 12 de febrer de 2021, es va rebre en este òrgan ambiental escrit del Servici Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant (d'ara en avant, STIE), en el qual se sol·licitava l'aplicació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant, LEA), que adjuntava la documentació següent:  
- Estudi d'impacte ambiental (EIA) de gener de 2019.  
- Projecte d'explotació de la pedrera de gener de 2019 i més documentació tècnica del projecte (plànols, documents de síntesis, etc.).  
  
- Estudi d'integració paisatgística (EIP) de gener de 2019.  
- Estudi acústic de gener de 2019.  
- PRI de gener de 2019.  
- Projecte viari, infraestructures i mesures o actuacions comunes (sector Bateig) de gener de 2019.  
- Escrit de l'STIE de data 16 de març de 2021, en el qual s'adjunten els informes emesos per l'Ajuntament d'Elda, concretament de la secció de Medi Ambient; la secció Tècnica d'Obres i Infraestructures; el Departament d'Urbanisme Sostenible i Activitats; la Secció de Patrimoni, i el Departament d'Activitats.  
A més, es comunica la realització del tràmit d'informació pública en el DOGV número 8.941, de 2 de novembre de 2020, sense que s'hagen presentat al·legacions. No consten en la remissió mencionada els informes obtinguts en el tràmit de consultes, ni se cita el llistat d'organismes consultats.  
En data 30 d'abril de 2021, este òrgan ambiental rep informe favorable del Servici Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (STIEM) emés per la CHJ, en la mateixa línia que el que es va emetre el 26 de setembre de 2016. En l'informe es fa constar que l'aigua que s'emprarà en la pedrera es destinarà al funcionament del lavabo i al reg de pistes, camins i altres superfícies, així com per a les superfícies revegetades; però no s'establix el volum.  
En data 25 d'octubre de 2021, este òrgan ambiental remet escrit a l'STIEM, amb una còpia al promotor, en el qual informa que entre la documentació remesa no es troba la sol·licitud del promotor, per la qual cosa l'òrgan ambiental no pot iniciar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 39.1 de la LEA, de la qual cosa s'informa a l'efecte del requeriment. Es rep la sol·licitud mencionada en data 28 d'octubre de 2021.  
En data 22 de novembre de 2021, este òrgan ambiental rep una consulta realitzada per l'Ajuntament d'Elda (per mitjà de l'STIEM) en la qual s'interessen per l'estat de tramitació de l'expedient. Es dona resposta el 10 d'octubre de 2022, en la qual s'indica que, en el moment en què este òrgan reba la documentació completa per a disposar d'elements de juí suficients per a poder resoldre, s'emetrà la declaració d'impacte ambiental (d'ara en avant, DIA) corresponent i es notificarà l'Ajuntament.  
En data 8 de març de 2022, este òrgan ambiental remet requeriment a l'STIEM, amb una còpia al promotor, en el qual sol·licita un informe sobre el PRI, així com altres informes indicats específicament en el document d'abast, i indica que, si no es rep, no es pot prosseguir amb l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 27 d'abril de 2022, l'STIEM informa que el 13 d'octubre de 2020 va sol·licitar informe a la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, el qual es va reiterar en data 15 de març de 2022, així com la consulta en data 15 de març de 2022 al SOGF perquè informara sobre el PRI. A més, remet a este òrgan ambiental l'informe favorable en matèria patrimonial de data 25 de juny de 2021. En este s'indica que l'EIA del projecte es basa en l'EIA de l'MP-49 del PGOU d'Elda sobre el qual versa una DIA de caràcter acceptable. Hi ha, a més, un informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural valencià, de data 4 de juny de 2012, favorable als efectes patrimonials sobre l'estudi d'impacte sobre el patrimoni cultural valencià en l'MP-49 del PGOU d'Elda. En este sentit, s'especifica que, inicialment, la zona delimitada per l'MP-49 era més àmplia que el perímetre actual de la pedrera, per la qual cosa esta queda totalment integrada dins de la zona prospectada. Finalitza l'informe informant que les mesures correctores respecte del patrimoni etnològic ja havien sigut escomeses i informades favorablement per la mencionada direcció general en data 3 de novembre de 2017.  
  
En data 5 d'agost de 2022, este òrgan ambiental rep informe desfavorable relatiu al PRI (de data 25 de juliol de 2022), ja que no es garantix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, perquè es considera que la restauració no és adequada ni compatible amb el resultat final previst i els objectius plantejats.  
En data 18 d'octubre de 2023, este òrgan ambiental rep dos informes de l'Ajuntament d'Elda: de l'arquitecta municipal (de 28 de juliol de 2022) i del cap de secció de Patrimoni (de 29 de juliol de 2022). El primer reitera el que ja s'havia informat prèviament per l'Ajuntament en informes anteriors: principalment, l'obligatorietat de recollir tots els condicionants establits en l'MP-49, així com adoptar les mesures correctores necessàries per a permetre l'ús residencial existent en els habitatges situats a menys de 500 m de l'explotació. El segon fa referència a béns del patrimoni cultural directament afectats i a l'aplicació de les mesures correctores segons el que s'establix en l'EIA. Conclou que, en cas que estes mesures no s'hagen aplicat, s'ha d'aportar la documentació de la sol·licitud d'ampliació de les especificacions tècniques i pressupostàries corresponents per a l'aplicació del total de les mesures correctores prescrites en l'MP-49. En la mateixa data es rep un nou informe desfavorable del PRI; un informe favorable del Servici de Gestió Territorial de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, respecte del risc d'inundació i altres afeccions territorials, així com diversos informes de la Diputació d'Alacant relacionats amb la tramitació de les delimitacions realitzades per esta Diputació.  
  
En data 20 d'octubre de 2023, este òrgan ambiental rep còpia de la petició de l'STIEM al SOGF per a una nova emissió de l'informe del PRI, després de la remissió del nou PRI mencionat pel promotor.  
  
En data 24 d'octubre de 2023, este òrgan ambiental sol·licita novament a l'òrgan substantiu un informe favorable sobre el PRI, així com un informe de l'SIVP.   
En data 30 d'octubre de 2023, este òrgan ambiental rep informe de l'SIVP. En este, s'informa favorablement, sempre que es desenvolupe el PRI i es justifiquen els resultats del pla de participació pública.  
  
En data 20 de novembre de 2023, este òrgan ambiental rep ofici de l'STIEM en el qual sol·licita a la mercantil la modificació dels perímetres afectats per l'explotació i la restauració, en funció de la delimitació realitzada per la Diputació d'Alacant que afectava terrenys de la seua propietat, així com un informe favorable del PRI. En este s'indica que és de l'òrgan substantiu la competència de comprovar la propietat dels terrenys afectats per l'activitat extractiva i constatar quin ús miner està permés segons les normes urbanístiques vigents i dins l'àrea d'influència del LIG PTs087.  
En data 20 de novembre de 2023, i amb la finalitat que s'adapte el perímetre de l'explotació a la delimitació realitzada per la Diputació d'Alacant, este òrgan ambiental rep una nova documentació (de novembre de 2023) presentada pel promotor a l'STIEM, concretament el projecte de l'explotació, l'EIA, l'EIP, el PRI i l'estudi acústic.  
En data 24 de gener de 2024, este òrgan ambiental rep, per mitjà de l'STIEM, l'informe de la Diputació d'Alacant respecte a les modificacions realitzades en els projectes després de la delimitació realitzada per esta Diputació. L'informe indica que la Zona 2 del perímetre de restauració total que apareix més al sud està dins del perímetre de la propietat de la Diputació, però que el mateix PRI preveu per a eixa zona l'eliminació del runar existent, per a la qual cosa la Diputació no posa cap objecció, i conclou que la nova documentació presentada s'ajusta a les delimitacions realitzades per esta.  
Atés el criteri de l'Advocacia General de la Generalitat (ref. C/I/10101/2023 23779, de 27.10.2023), esta resolució determina, als únics efectes ambientals, la conveniència de fer l'actuació i les condicions en què s'ha d'efectuar, sense que calga conéixer qüestions urbanístiques (inclusivament les relatives a l'atribució d'ús i aprofitament en sòl no urbanitzable) dirigides a l'òrgan substantiu.  
Consideracions ambientals  
Vist l'EIA, la documentació aportada i la tipologia dels treballs que s'executaran, es preveuen afeccions potencials, especialment en la fase d'explotació de la pedrera, que seran minimitzades o anul·lades parcialment en la fase de restauració.  
L'EIA del projecte preveu les mesures protectores i correctores encaminades a previndre, minimitzar, eliminar o compensar els impactes derivats de les accions que són inherents a l'explotació i restauració.  
  
La pedrera Llano de Bateig es localitza a la província d'Alacant, a la comarca del Vinalopó Mitjà, al sud del terme municipal d'Elda, a 1.650 m del nucli urbà i pròxima a diversos nuclis d'habitatges de caràcter rústic (segones residències). Per a accedir a l'explotació es pren com a referència l'autovia A-31 (Alacant-Madrid) en direcció a Madrid. Després de recórrer 6 km des del municipi de Novelda, es pren l'eixida 210 i es gira a la dreta per a accedir a un camí asfaltat que travessa l'autovia per dalt. Una vegada passat l'encreuament, es continua a l'esquerra i, després de recórrer 1 km, un camí sense asfaltar a la dreta dona accés a la pedrera. Este camí es coneix com a «camí dels picapedrers».  
La zona es caracteritza per tindre un paisatge molt degradat, on coexistixen diverses pedreres, amb molt d'aflorament rocós i poca vegetació. Es localitza en les faldes del vessant de solana del contrafort sud de la muntanya Bateig, que ocupa des de la cota 360 msnm fins a la cota de 420 msnm, la qual cosa fa que part dels fronts, pel fet d'estar posicionats en pla, no siguen, segons l'EIP aportat, visibles des de diversos punts de la conca visual i des de llargues distàncies. Així mateix, les diverses elevacions al sud de l'àmbit contribuïxen al seu caràcter visualment tancat. S'emplaça dins de l'àrea del paisatge de rellevància regional PRR 20, serres de l'interior d'Alacant, Mariola, Maigmó i Penya Roja, de conformitat amb el que establix la directriu 53 de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), aprovada mitjançant el Decret 1/2011, de 13 de gener, del Consell. D'altra banda, també destaca la proximitat de la línia de ferrocarril Alacant-Madrid, a uns 800 m de distància.  
Des del punt de vista de la hidrologia, el perímetre de la pedrera queda fora del domini públic hidràulic i d'altres afeccions relatives a les franges de protecció hidràuliques, i, per tant, no afecta cap zona de policia o servitud de cap curs d'aigua. En la zona es poden distingir alguns tàlvegs de poca importància, pels quals només circula aigua quan es produïxen pluges fortes. A l'oest de l'explotació es localitza el riu Vinalopó, principal curs permanent a més de 450 m, que no es veu afectat per l'activitat i que discorre per l'est per un barranc sense denominació (barranc Bateig segons informació cadastral).  
Segons les anàlisis realitzades, els resultats dels estudis hidrològics, la informació facilitada pel PATRICOVA i el que s'establix en l'informe emés pel Servici de Gestió Territorial, s'observa que, sobre el perímetre d'afecció, no existix perillositat per inundació ni cap risc d'inundació directa. El fet més destacable és la perillositat per inundació de nivell 1 corresponent a la zona pròxima al curs del riu Vinalopó.  
  
En l'àmbit d'actuació es localitzen un total de 22 béns etnològics, recollits en el Catàleg de béns i espais protegits d'Elda, com ho són els refugis de picapedrers, la fita de terme, diversos aljubs, carrilades, una antiga pedrera, l'assut de Bateig i un baixador ferroviari de Bateig. Segons la informació aportada, dos refugis de picapedrers estan inclosos dins del perímetre de l'explotació minera, encara que es localitzen en una zona en la qual no hi haurà explotació de recurs miner, sinó que serà utilitzada per a apilaments temporals, ubicació d'instal·lacions o com a zona de pas. Es prendran totes les mesures de protecció recomanades en l'estudi de patrimoni de l'MP-49 d'Elda.  
  
Segons la informació de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya, pròxims a l'àrea d'estudi es localitzen tres punts d'interés geològic catalogats: la surgència del Triàsic de les Salinetes (codi PTs092), localitzat a 1.700 m a l'est de l'àmbit de l'explotació; la biocalcarenita de Bateig (codi PT131), i el més afectat: el LIG del jaciment d'aragonita de Petrer (codi PTs087), un dels nombrosos afloraments del Keuper a la província d'Alacant, on, segons la informació facilitada pel promotor, és molt rara la presència d'aragonites.  
Consultat el visor cartogràfic, en l'àmbit d'actuació no s'observa afecció a cap espai pertanyent a la Xarxa Natura 2000, espais naturals protegits ni coves. El paisatge protegit més pròxim a l'explotació minera és el denominat serra del Maigmó i serra del Sit, que s'estén al nord-est de la zona d'estudi, i el sector més pròxim a la pedrera queda a una distància lineal d'aproximadament 3 km. No obstant això, per la posició de la pedrera dins de l'àmbit de la muntanya Bateig, esta actua a manera de pantalla visual, per la qual cosa l'activitat extractiva no suposa, segons la documentació aportada, cap afecció sobre el paisatge protegit, ni directament ni indirectament. Tampoc consta afecció a cap via pecuària, ja que les més pròximes a l'àrea d'estudi són la vereda dels Serrans, al terme municipal d'Elda, i la canyada del Montagut, al terme municipal de Novelda.  
  
En l'àmbit d'actuació de la pedrera no s'observa afecció a muntanyes d'utilitat pública, però sí que s'observa, segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, una afecció a sòl forestal, concretament en 5,15 ha (4,51 ha en la Zona 1 i 0,64 ha en la Zona 2).  
El nord de l'àmbit d'estudi presenta un relleu muntanyenc en el qual predomina el matoll i les herbàcies, i poden aparéixer formacions arbustives termòfiles mediterrànies (principalment termomediterrànies) i matoll esclerofil·le mediterrani o submediterrani. Es tracta d'una zona en la qual es realitzen labors extractives des de fa molts anys i que constituïx un espai degradat, en el qual la cobertura vegetal de les parcel·les s'ha eliminat en gran part de la superfície i hi ha, en estes zones sense explotar, predomini d'estrat herbaci heterogeni amb espècies com ara Brachypodium retusum, Sedum sediforme o Stipa tenacissima. A més, hi ha un estrat d'espècies de port arbustiu típiques del matoll mediterrani com la Pistacia lentiscus, el Rosmarinus officinalis o l'Ephedra fragilis. Dins de la pedrera Llano de Bateig es localitza un hàbitat d'interés comunitari que afecta els hàbitats de Stipo tenacissimae-Sideritidetum leucanthae (5330: Matolls termomediterranis i preestèpics), de Teucrium pseudochamaepitys-Brachypodietum ramosi (6220\*: Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea) i Lapiedro martinezii-Stipetum tenacissimae (hàbitat 522224), els dos primers descrits en la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i la fauna i flora silvestres. Segons l'informe del Servici de Vida Silvestre, es tracta d'uns recintes molt comuns en tota la Comunitat Valenciana en els quals no estan presents estos hàbitats, ja que es tracta de terrenys ja transformats.  
  
  
A causa de l'antropització produïda per la intensitat de les activitats extractives, i tal com es desprén de la documentació aportada, es pot preveure que les espècies de fauna són de caràcter generalista, encara que en terrenys confrontants a les explotacions es correspon amb la típica d'àrees ocupades per matoll ras i cultius de secà. Les rapinyaires són les pròpies de camp obert i afinitat antròpica com ara Athene noctua, Falco tinnunculus i Tyto alba. Apareixen altres aus menors pròpies d'estos ecosistemes de timonedes i espartars, com ara Upupa epops, Merops apiaster o Galerida cristata. La proximitat amb la ZEPA pot propiciar l'aparició de Circaetus gallicus, Aquila chrysaetos, Hieraaetus pennatus, Falque peregrinus i Bubo bubo. Destaca, així mateix, la presència d'Alcedo atthis, Oenanthe leucura i Pyrrhocorax pyrrhocorax. A banda de les aus, mereixen interés els micromamífers, base de la dieta d'algunes de les rapinyaires mencionades, que solen ser abundants en estos biòtops rics en llavors i insectes. Segons la informació facilitada pel visor cartogràfic, es localitza, en l'àmbit del riu Vinalopó, la tortuga de rierol (Mauremys leprosa), una espècie prioritària.  
  
En la fase d'explotació, un dels impactes més significatius que es preveu serà sobre l'atmosfera, a causa de l'emissió de gasos i contaminants de la maquinària intervinent, el trànsit de la maquinària pesant, o la càrrega i el transport del material volat, tots de caràcter temporal i reversible. Amb la finalitat de minimitzar estes afeccions, s'establixen les mesures correctores següents:  
- Revisió dels límits d'emissió de contaminants de les màquines que preveu la normativa vigent.  
- Reg periòdic de les pistes més freqüentades i camins de trànsit de la maquinària mitjançant cisterna de reg mòbil, amb la finalitat de previndre la generació de pols. La freqüència dels regs s'adaptarà a les condicions estacionals i climatològiques, així com a les característiques del sòl, amb la finalitat de mantindre'l humit.  
- Planificació i control del trànsit dels vehicles de transport.  
- Col·locació dels tubs d'escapament en la part superior de les cabines de la maquinària, de manera que es minimitza la generació de pols produïda per l'expulsió de gasos contaminants directament sobre el terreny.  
- Reducció de la velocitat de circulació, de manera que s'eviten els encreuaments de pistes.  
-Compliment amb el que establix el projecte viari del sector Bateig. Es disposarà, almenys en el punt d'inici dels recorreguts interiors i abans de l'eixida dels camions a l'autopista, d'un sistema de supressió de pols (rentada de rodes i atomització d'aigua per a humitejar el material carregat en les caixes davall de lones), de manera que s'evite l'impacte del despreniment de partícules a l'aire produïdes pel camió quan circule a més velocitat.  
- En el procés d'arrancada i perforació del marbre, la pols es controlarà mitjançant l'ús de sistemes de via humida (bé per a previndre l'emissió de pols, bé per a disminuir la quantitat que hi ha en l'atmosfera una vegada ha sigut emés) o de captació de pols (usant ventiladors que arrosseguen l'aire contaminat des de les fonts d'emissió fins als col·lectors).  
-Els apilaments de materials pulverulents s'efectuaran a resguard del vent i en àrees d'escassa visibilitat. Si s'utilitzen ulteriorment per a la restauració, es protegiran de l'acció erosiva del vent i de l'aigua mitjançant una plantació de gramínies i lleguminoses.  
- Realització de mesuraments de pols quadrimestrals (una per quadrimestre i lloc de treball), tal com especifica la legislació en matèria de seguretat i higiene, i també el que establix la normativa minera, així com emissions de gasos, vapors i fums, segons el que preveuen la Llei 34/2007 i el Decret 100/2011. També es mesuraran els nivells d'immissió en les zones confrontants a l'explotació, si els organismes competents ho consideraren necessari.  
- No es permetrà cap emissió de gasos ni la manipulació de matèries que produïsquen males olors en quantitats que puguen ser fàcilment detectables sense instruments.  
- Quan les condicions climàtiques siguen desfavorables, com, per exemple, ratxes fortes de vent, es paralitzaran immediatament els treballs d'explotació que generen excés d'emissió de pols i partícules a l'atmosfera, i es regaran les zones que s'hi puguen veure més afectades. Els treballs es podran reprendre només cessen les condicions ambientals adverses.  
- En el cas que s'hagen utilitzat en algun moment explosius, es plantejarà el buit i es triarà el cartutx de tal forma que es produïsca una arrancada important de material, però, al seu torn, s'haurà de tindre la precaució de deixar el tram superior del buit lliure de càrrega explosiva. S'ha d'evitar usar el cordó detonant a l'aire lliure i, si s'empra, caldrà cobrir-lo amb arena fina. Es tindran en compte les condicions atmosfèriques més favorables per a la realització de les voladures.  
L'impacte causat per la generació de soroll durant el procés d'explotació serà principalment el que causen l'arrancada, la càrrega i el transport del material, sumat al que emeten les altres activitats mineres circumdants, així com agrícoles, en menys intensitat. Estos impactes són de caràcter reversible a curt termini i d'extensió puntual, i poden causar molèsties als residents dels habitatges pròxims i a la fauna. Serà pal·liat amb les mesures correctores següents:  
- Manteniment preventiu i adequat a la normativa vigent en matèria de nivells sonors, dels tubs d'escapament de la maquinària emprada en les diverses fases d'explotació i dels elements susceptibles d'ocasionar soroll, que es podran substituir per altres components les emissions sonores dels quals siguen inferiors.  
- Es limitarà la velocitat de circulació dels vehicles pels accessos a 30 km/h.  
- Restricció de l'ús de les unitats més sorolloses i molestes a les hores diürnes.  
- Ús de silenciadors en els tubs d'escapament dels vehicles.  
- Reducció del nombre d'activitats sonores solapades.  
- Realització de mesuraments dels nivells sonors, si cal.  
- Reducció de l'altura de caiguda dels materials.  
- En cas que s'hagen utilitzat explosius, s'intentarà minimitzar la càrrega per unitat de microretard, i s'intentarà reduir el diàmetre de perforació, acurtar la longitud de les barrines, seccionar les càrregues dins d'este i iniciar-les en temps distints, o utilitzar un nombre més gran de detonadors. Es triaran els temps de retard amb la finalitat que la voladura progresse al llarg del front a una velocitat inferior a la del so en l'aire.  
  
- Es realitzaran auditories acústiques amb els requisits i la periodicitat establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica.  
Durant la fase d'execució i funcionament de l'explotació, i a causa de la transformació que hi haurà en el terreny a conseqüència de l'extracció continuada d'àrids, serà inevitable la modificació de l'escorrentia superficial de l'àmbit de l'actuació. A fi d'obtindre un millor control del nou escolament generat, s'establixen mesures encaminades a reduir el poder erosiu de l'aigua, així com interceptar els sediments arrossegats.  
- Es construiran dos cunetes de drenatge per a canalitzar les aigües d'escorrentia. L'aigua que prové del nord serà recollida per la cuneta 1 i redirigida pels baixants, de manera que no circule pels talussos de restauració de manera descontrolada. El flux d'aigua descendirà cap a les cotes més baixes en la plaça de pedrera, la qual cosa impedix l'erosió dels talussos, i este recircularà pels canals meandriformes que derivaran l'aigua per la superfície de la pedrera, que quedarà disponible per a la vegetació implantada. L'aigua sobrant serà recollida per la cuneta 2 localitzada al sud (al costat del runar sud eliminat) i s'evacuarà pel punt de desguàs natural. En la resta de les zones (on no s'ha modificat la seua morfologia) es permetrà que les aigües circulen de manera lliure, ja que es dona la circumstància que la majoria d'estes conques drenen cap a l'exterior del buit miner.  
- Es construiran desguassos perimetrals que eviten l'arrossegament del substrat i la formació de regalls per escolaments superficials. S'ha d'evitar que les aigües d'escolament penetren en els fronts d'explotació. Els desguassos s'han de fer en terreny pla per a evitar l'erosió, i s'ha de dissipar l'energia de l'escolament superficial abans del seu abocament a llits naturals o parcel·les confrontants. En els encreuaments amb camins, s'ha d'entubar la cuneta perquè no impedisca el funcionament normal de la pedrera. S'ha de garantir la correcta recollida de les aigües d'escolament i disposar dels dispositius necessaris (com ara basses de decantació) per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades.  
- En els talussos es col·locaran baixants que arrepleguen les aigües de les represes fins als canals meandriformes de la plaça de pedrera. En la intersecció entre el baixant i la represa, es disposaran zones d'esculleres, per a evitar l'erosió i reduir l'energia cinètica.  
- Es realitzarà un contrapendent del 2 % cap a l'interior en totes les represes.  
- Es limitarà la cota d'explotació per damunt de la cota del nivell freàtic pròxim, com a mesura de protecció de possibles aqüífers locals.  
  
- Es procedirà a la neteja de les rases de drenatge, per a evitar que es reblisquen del material arrossegat per les aigües, i s'evacuen de manera adequada, sense realitzar actuacions en llits.  
- S'han de preveure mecanismes per a eliminar els sòlids en suspensió de l'aigua, com ara filtres o trampes de sediments.  
En la fase d'explotació és inevitable que es produïsca afecció al sòl i a la capa vegetal, que experimentarà un impacte rellevant que es podrà minimitzar tenint en compte les mesures següents:  
- Retirada del sòl vegetal i de les capes edàfiques superficials en una superfície que correspon a 69.700 m². L'apilament es realitzarà en un lloc apropiat, apartat del pas de maquinària i protegit del vent, senyalitzat i jalonat, en monticles amb una altura màxima de 2 m. Es realitzarà un manteniment periòdic dels apilaments de terra vegetal retirada perquè conserve les propietats fisicoquímiques i servisca posteriorment com a material de cobertura que es pot aportar en les labors de restauració. Si l'apilament de les terres és superior a 6 mesos, s'ha de dur a terme una sembra d'herbàcies lleguminoses per al manteniment.  
  
- Jalonament de la zona d'afecció i vigilància de l'avanç de l'explotació segons projecte, amb la finalitat d'evitar la destrucció innecessària de sòl i vegetació fora de la superfície projectada que es vol explotar-restaurar.  
- Control del trànsit rodat i de les labors d'explotació-restauració per a evitar l'afecció a zones no destinades a això.  
- Prohibició de circular per les zones d'apilaments de materials o pels llocs no establits com a zones d'explotació.  
- Prohibició de fer qualsevol mena d'abocament no autoritzat d'aigües brutes o contaminades directament a llits d'aigua o al sòl. Les aigües residuals generades per l'activitat seran les procedents de la caseta sanitària d'obra, que s'han d'emmagatzemar en el depòsit estanc per a ser recollides pel gestor autoritzat.  
- Les tasques de manteniment de la maquinària, ompliment de gasoil, canvis d'olis i bateries es realitzaran en instal·lacions independents fora de la zona d'explotació. En cas que hi haja vessaments o fugues, es retirarà l'arena i l'argila contaminades, es gestionaran com un residu perillós i s'hi afegirà arena i argila nova.  
- No es disposarà d'una instal·lació permanent de residus, atés que el mineral objecte d'extracció serà emprat com a matèria primera, i els residus generats (classificats com a residus miners inerts segons el Reial decret 975/2009) s'empraran per a la restauració. Quant als residus urbans i assimilables (restes de menjar, envasos, restes de cartó, etc.), es recolliran de manera selectiva perquè els gestione el servici municipal de l'ajuntament. Quant als possibles residus perillosos que s'hi puguen generar, estos s'emmagatzemaran en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, en recinte tancat dotat de solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessaments, i els gestionarà un gestor autoritzat. L'emmagatzematge es durà a terme segons el que es disposa en la normativa vigent en matèria de residus i en el Pla de gestió de residus.  
Pel que fa a la fauna, malgrat tractar-se d'una ampliació de l'explotació confrontant a la superfície actual, es veurà afectada durant la fase d'explotació. D'una banda, pel soroll i les vibracions del trànsit de la maquinària intervinent en l'explotació, i puntualment, per la mateixa maquinària utilitzada. D'altra banda, per l'eliminació de la seua font d'aliment i recer, que els obligarà a traslladar-se temporalment. Per a reduir esta afecció sobre la fauna, s'establixen les mesures següents:  
  
- Vigilar la possible aparició de nius que es puguen instal·lar en la zona.  
- Avaluar el perill que hi puga haver per a les cries en el cas que es troben dins de l'àrea afectada i prendre les mesures oportunes per a preservar la cria.  
- Censar les espècies que es puguen veure afectades abans de l'inici del desbrossament.  
Tal com ja s'ha descrit, hi ha un total de 22 béns etnològics en l'àmbit d'actuació recollits en el Catàleg de béns i espais protegits d'Elda (dos dels quals dins del perímetre de l'explotació minera), que s'hauran de protegir mitjançant les mesures correctores següents:  
  
- Els refugis de picapedrers de la zona. Hi ha un total de 13 refugis, dos dels quals dins del perímetre de l'explotació minera, un dels quals d'alt valor patrimonial i l'altre, de baix valor. S'han de conservar íntegres, per a la qual cosa s'establirà un perímetre de protecció de 5 m de diàmetre al voltant del refugi. Se senyalitzarà i s'abalisarà perimetralment.  
- La fita de límit de terme entre Elda i Novelda, d'alt valor patrimonial, arrancada de la seua posició original, es podria veure afectada indirectament. Caldrà mantindre la seua conservació integral reposicionant-la en el lloc original, i reforçar la fonamentació per a assegurar-ne la conservació.  
- El conjunt d'explotació minera —tall, pedrera-moll de càrrega i refugi picapedrer— se senyalitzarà mitjançant abalisament perimetral del conjunt i s'establirà un perímetre de protecció de 10 m d'amplària.  
- Els aljubs de la rambla, d'alt interés, s'han de conservar de manera integral, i s'ha de reposar el tancat perimetral existent.  
- L'assut de reg, d'interés alt, se senyalitzarà i s'establirà un perímetre de protecció de 20 m de diàmetre al voltant d'este per a conservar-lo íntegrament.  
- Les roderes o carrilades tallades en la roca entre el camí actual i el llit de la rambla se senyalitzaran i s'abalisaran perimetralment. S'establirà un perímetre de protecció de 5 m de diàmetre.  
En cas que es produïsca algun descobriment arqueològic o bé cultural, a banda dels que s'han mencionat anteriorment, durant l'execució de les labors extractives, la direcció facultativa dictarà la suspensió immediata de les operacions d'explotació i es comunicarà als organismes competents el descobriment perquè adopten les mesures que estimen necessàries per a la protecció, la conservació o l'estudi de la troballa.  
  
Quant al paisatge que genera l'activitat, es proposen unes mesures d'integració visual i paisatgística encaminades a evitar, disminuir, modificar o compensar els efectes nocius del projecte, principalment referides a la restauració:  
- No se sobrepassaran els límits de l'autorització minera.  
- No s'executarà cap classe de construcció permanent.  
- S'explotarà per fases, segons s'establix en el projecte, amb la finalitat de procedir a la restauració com més prompte millor.  
- Es remodelaran topogràficament els bancs d'explotació amb la finalitat de reduir-ne les dimensions i facilitar la integració paisatgística.  
  
- Es revegetarà la màxima superfície afectada amb espècies forestals autòctones, amb la finalitat d'integrar la zona, reduir l'impacte visual i retornar-hi l'ús forestal inicial.  
- Es mantindrà la cobertura vegetal introduïda amb la finalitat d'assegurar l'èxit en la restauració.  
- Es crearà un apantallament vegetal en la zona de la serra de l'Estació que oculte les labors extractives en el sector Bateig, com a part del projecte viari.  
En el Pla de restauració integral es plantegen diverses alternatives de restauració i s'opta per una restauració progressiva amb escalonament descendent en vessant en 5 fases; no cal esperar a finalitzar l'explotació per a començar amb les labors de remodelació topogràfica prèvia a la revegetació. Este sistema és el més recomanat des del punt de vista paisatgístic, visual i mediambiental, perquè permet una millor i més ràpida integració de la zona afectada en l'entorn, més encara tenint en compte l'estat actual que presenta la zona d'explotació, amb fronts ja oberts i ben diferenciats. A més, l'opció de la restauració progressiva també es planteja en l'MP-49, on s'indica que els treballs de restauració s'escometran successivament segons l'avanç de l'explotació, amb la finalitat de restaurar progressivament l'espai afectat segons es vagen esgotant els bancs d'explotació.  
  
Cal assenyalar que, tal com s'ha indicat, els límits de l'explotació s'han modificat progressivament per a, finalment, incloure tota la superfície corresponent a les zones 1 i 2 i d'esta manera complir amb les indicacions i els requisits de l'MP-49, així com amb les delimitacions realitzades per la Diputació d'Alacant i el que es ressenya en els diversos informes que formen part de l'expedient, entre els quals l'informe del PRI. La morfologia de la restauració ha de crear formes meandriformes que simulen el terreny natural i afavorisquen l'evacuació de les aigües fins al barranc més pròxim.  
En finalitzar l'explotació del recurs miner, de manera simultània a la restauració, es desmantellaran les construccions i instal·lacions presents, fonamentalment les associades a les construccions permanents (la nau taller, la caseta d'obra, els banys, etc.), i es restituirà l'àmbit d'actuació a les condicions naturals prèvies a l'explotació. La plaça de pedrera quedarà totalment restaurada, i s'omplirà amb material estèril de la mateixa pedrera, des de la cota final d'explotació a 363 m fins a la cota base 383 m. Posteriorment, es crearan xicotets relleus i geoformes amb pendent suau entre les cotes 383 m - 386 m, que imiten els relleus de l'entorn i creen canals que faciliten el desguàs. Tots els fronts d'explotació quedaran coberts íntegrament per farciments de material estèril, la qual cosa formarà uns talussos (xicotetes llomes i geoformes) de pendent molt suau i integrats en l'entorn (pendents d'entre 10°-24°). La superfície afectada de la Zona 2 (zona de restauració externa a l'àrea extractiva) quedarà remodelada i omplirà els possibles buits existents, cosa que permetrà que s'adapte al farciment de la Zona 1. Finalment, s'aportarà terra vegetal i es revegetarà amb les espècies seleccionades seguint el que s'indica en el PRI.  
Des del punt de vista de la restauració geomorfològica del terreny, es limitaran els pendents dels talussos i l'altura entre represes, de manera que s'afavorirà la infiltració de l'aigua i es reduirà la velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl. El remodelatge es farà seguint el que establixen les diverses fases del PRI i cal tindre en compte el següent:  
- Generar geomorfologies irregulars que simulen l'orografia de l'entorn, com ara penyalars en el sòl o talls estètics que simulen el terreny natural en els talussos.  
- Utilitzar materials del territori, ja que milloren la integració paisatgística i generen més naturalitat.  
- Desplegament de bancs, per a la qual cosa es reduirà l'altura dels bancs fins als 3 m, amb una represa mínima de 3,5 m, i es dotarà les represes i la plataforma interior de les cunetes corresponents.  
- Escapçament de talussos, fins a obtindre un angle final de restauració de 40°, amb una inclinació de talús general inferior a 30°.  
  
- Farciment del buit miner amb estèrils inerts de la mateixa pedrera, formant xicotets relleus i geoformes amb pendents suaus.  
- Realització d'un reperfilament de talussos en els nous talussos d'explotació per a dur a terme les labors de revegetació i aconseguir una millora en la integració paisatgística.  
- Les obres no podran alterar el curs natural de les aigües en perjuí de l'interés públic ni de tercers, i tampoc podran agreujar ni impedir la servitud dels predis inferiors ni superiors.  
Els estèrils generats estan formats per clasts heteromètrics, sense argiles ni arenes, amb mides diverses, des de blocs inútils i escullera fins a peces xicotetes i mitjanes. S'aniran apilant en el runar temporal situat al sud-est de la pedrera, de manera que no entorpisquen el funcionament normal de l'activitat, fins que es puguen incorporar al buit, però mai durant més de 3 anys. En cas que no s'usen en este temps, o si es produïx sobrant, es portarà a la planta de trituració, propietat de l'empresa, per a la seua valorització com a àrid. S'ha de preveure la millora edàfica dels estèrils propis de l'explotació, mitjançant l'addició d'esmenes orgàniques al sòl. La composició del tecnosòl esmenat es basa en una mescla de llots procedents del tall i el serrat de la pedra natural (25 %), matèria orgànica de l'almàssera o similar (addició d'uns 17 l/m2 de substrat o compost), terres de pedreres pròximes (50 %) i estèrils triturats de la mateixa pedrera (25 %), els quals seran sotmesos a picament, almenys el 50 % del total, per a obtindre terres fines de granulometries entre 0,05 - 2 mm.  
  
El volum d'explotació de les 5 fases d'explotació es correspon amb un volum de 2.113.223 m3. L'estèril per al farciment brut és d'1.492.587 m³ i, aplicant un coeficient d'esponjament d'1,3, augmentaria a 1.940.363 m3. Els bancs d'explotació quedaran farcits i ocults, i suavitzaran els talussos fins a inclinacions d'entre 10°-24°, de manera que s'aconseguisca un disseny final més integrat. Per a poder completar la restauració serà necessari fer servir 155.727 m3 d'estèrils per a la formació de tecnosòls viables per a la revegetació. El volum d'estèrils que se sotmetran a picament serà de 77.863,5 m3. Els estèrils que s'utilitzen per al farciment parcial del buit miner han de ser residus inerts adequats (RIA), definits segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat.  
Una vegada obtingut el perfil de restauració desitjat, es procedirà a millorar les condicions edàfiques per a garantir l'establiment de la vegetació, per a la qual cosa es durà a terme:  
- Preparació del sòl, extensió del substrat edàfic i llaurada en subsolatge superficial.  
- Aportació de terra vegetal esmenada (per a augmentar el contingut en matèria orgànica i la quantitat de nutrients disponibles), de manera que es millora la capacitat de retenció del sòl.  
- Si és necessari, s'aplicaran cobertes protectores del sòl, que revestiran els talussos amb mulching o manta orgànica, composta per entramat de fibres (70 % palla i 30 % espart). Les mantes suposen una protecció temporal i un reforç estructural que reduïx l'erosió superficial en els talussos.  
Tal com descriu el PRI, s'optarà per una restauració forestal amb espècies pròpies del lloc i de baix requeriment hídric; en este sentit, els principals aspectes que cal considerar són:  
- No diferenciació entre zones planes i talussos, i ús de les mateixes espècies en tota la superfície.  
- Implantació d'espècies vegetals autòctones tenint en compte l'entorn pròxim a la pedrera i segons les metodologies pròpies de l'enginyeria forestal desenvolupades per l'ecologia forestal paramètrica, de manera que amb el temps puga quedar totalment integrada la vegetació en el paisatge.  
- L'elecció d'espècie es farà considerant l'estació i es potenciarà la presència d'espècies atractives per a la fauna, perquè esta promoga la dispersió de llavors. Atés el remodelat morfològic que hi haurà a la zona, no es considera necessari diferenciar entre zones planes i talussos, i s'han d'emprar les mateixes espècies en tota la superfície.  
  
- La plantació es durà a terme en tota la superfície afectada, mitjançant la introducció de plançons amb aclotament manual. En zones amb risc potencial d'erosió elevat, on no siga possible fer servir altres tècniques convencionals, es realitzaran hidrosembres.  
- La plantació es farà a portell, mitjançant aclotament manual (marc de plantació de 3 x 3 m), i cal seguir les mesures que establix l'Orde, de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven les directrius bàsiques per a les actuacions de repoblament o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana. Si és necessari, es pot afegir compost en els clots.  
- Inspecció visual en la recepció dels plançons i les llavors emprats en la restauració i procedents de viver. Cal complir la normativa referent a les regions de procedència.  
- Al voltant de les plantacions en represes es poden formar cavallons (d'almenys 10 cm d'altura per a formar bassetes d'uns 50 cm de diàmetre), així com fer microconques amb la finalitat de retindre més quantitat d'aigua.  
- Es col·locaran, si és necessari, tubs o malles protectores en les plantes, i, si la zona ho requerix, s'hi podrien afegir hidrogels.  
- Es durà a terme un apantallament vegetal a manera de bosquets en el límit oest de l'àmbit de l'MP-49, a causa de la proximitat d'habitatges en la zona de la serra de l'Estació.  
A mesura que finalitzen les labors de restauració, començarà una fase de manteniment, que es durà a terme per un període de 2 anys. Estes labors estan orientades a la neteja i adequació del sistema de drenatge per a mantindre'l en correctes condicions d'ús, i al manteniment de la vegetació en bon estat, per a la qual cosa cal tindre en compte aspectes com els regs periòdics, la reposició de marres, les birbades manuals d'espècies invasores, el manteniment dels cavallons, els tractaments silvícoles o els possibles tractaments fitosanitaris que puguen ser necessaris.  
L'EIA disposa d'un pla de vigilància ambiental (PVA) que establix les pautes que cal seguir, per a la qual cosa s'efectuaran els controls, els mesuraments i les anàlisis dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la seua periodicitat corresponent. Totes les actuacions i els mesuraments que es facen en l'aplicació del PVA han de tindre constància escrita en forma d'actes, lectures o butlletes d'estat, de manera que permeta comprovar-ne la correcta execució i el respecte dels treballs a les condicions que establix la normativa vigent que hi siga aplicable. Esta documentació ha de recollir totes les dades des de l'inici de l'activitat, que estan a la disposició dels òrgans d'inspecció i vigilància. Si s'observara alguna desviació significativa respecte de les previsions descrites en l'EIA durant la realització dels controls mencionats, el promotor ho posarà en coneixement de l'administració competent perquè s'hi apliquen les mesures correctores necessàries.  
Consideracions jurídiques  
El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària segons l'annex I del Decret 162/1990, grup 3.c, «Extracció de minerals no metàl·lics ni energètics»; c.1., «Materials de construcció» (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per trituració, algeps, roques ornamentals), en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits que preveu la secció 1a, capítol II, del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i la resta de disposicions que hi són aplicables.  
L'article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
Per tot el que s'ha mencionat anteriorment, a proposta del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental i en ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als únics efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte d'ampliació de l'explotació de recursos de la secció A, denominada Llano de Bateig núm. 724, del terme municipal d'Elda (Alacant), promogut per la mercantil Bateig Piedra Natural, SA, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'establix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que consta en l'expedient, i de conformitat amb les condicions següents:  
  
1. El seguiment del compliment de les mesures descrites en l'EIA, així com les propostes emeses pels diversos organismes consultats correspondrà a l'òrgan substantiu.   
2. S'han de respectar els límits de l'explotació, de manera que no es podran ocupar terrenys fora de l'àmbit d'actuació. En la mateixa línia, no s'ha d'acumular material extret fora del perímetre de l'explotació i restauració; este s'ha de depositar en llocs que no generen impactes ambientals.  
3. Cal prendre en consideració les mesures establides en el document d'abast emés en data 11 de juliol de 2017 pel que fa al jalonament de la banda de protecció al llarg de tot el recorregut del barranc (quan els sòls de protecció no tinguen límits definits o reconeixibles), la possibilitat de recuperar alguns dels camins que travessen longitudinalment el pla, la millora de la línia elèctrica aèria en el sector i l'apantallament vegetal respecte als habitatges a manera de bosquet.  
  
  
4. S'han d'acomplir els condicionants establits en l'MP-49 i en la DIA corresponent a l'expedient 6/2005/AIA, de 28 de juny de 2013.  
  
5. L'activitat es considera potencialment contaminadora de l'atmosfera, de conformitat amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, perquè està inclosa en el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera (annex IV de la llei mencionada, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener). La construcció, el muntatge, l'explotació, el trasllat o la modificació substancial, el cessament o la clausura de l'activitat estan subjectes al règim d'autorització o notificació regulat en l'article 13 de la Llei 34/2007.  
6. S'ha de complir el que disposa el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres, treballs i aprofitaments forestals, que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, incorporat en l'annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
  
7. La diferència màxima de cota entre les represes o l'altura dels bancs serà de 3 m, l'amplària mínima de la represa serà de 3,5 m i la inclinació dels talussos de restauració serà, com a màxim, de 40°, amb una inclinació de talús general inferior a 30°.  
8. En cas que s'arribe al nivell freàtic abans de la cota final de l'excavació, es finalitzarà l'explotació del material i es començarà amb la restauració.  
9. Les pistes i els camins, tant exteriors com interiors, ja existents en la superfície de la pedrera s'han de mantindre durant tot el temps que dure l'activitat en correctes condicions. El promotor serà responsable del manteniment adequat d'estos.  
10. Està totalment prohibit fer qualsevol mena d'abocament no autoritzat directament a llits d'aigua o al sòl i, en particular, els produïts pels canvis d'oli, combustibles i manteniment de la maquinària, que s'han de gestionar pel taller o per un gestor de residus degudament autoritzat segons el que preveu la normativa de residus.  
  
11. El subministrament d'aigua s'ha de fer des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües. D'acord amb l'article 52 del text refós de la Llei d'aigües, el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquirix per disposició legal o per concessió administrativa.  
  
12. Respecte als recursos paisatgístics d'interés cultural d'àmbit patrimonial, es compliran totes les mesures correctores proposades per a la seua protecció en l'informe de la memòria de prospecció.  
13. S'han de dur a terme les mesures correctores especificades per als béns etnològics recollits en el Catàleg de béns i espais protegits d'Elda, així com el que s'indica en els informes emesos per la Direcció General de Cultura i Patrimoni. Si, durant l'execució de les obres, es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor posarà el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptarà les mesures pertinents per a la protecció i conservació d'estes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
14. Respecte a la restauració, cal complir tot el que s'establix en l'informe sobre el PRI.  
15. Per a dur a terme la restauració geomorfològica del buit miner, a més dels residus inerts de mina, es podran utilitzar residus inerts adequats segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, i l'Orde APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a ser utilitzats en operacions de farciment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar. En cada un dels plans laborals s'ha de justificar que s'ha obtingut la declaració d'aptitud de residus inerts adequats per l'òrgan competent en matèria de residus. Així mateix, l'òrgan substantiu en matèria de mineria ha de comprovar que la mercantil disposa del volum de residus inerts adequats i a bastament per a anar reblint per fases tot el farciment del buit. En el cas que no es puga justificar l'aportació de material de farciment, s'ha de plantejar una alternativa de restauració, modificar la cota d'explotació o modificar qualsevol altre paràmetre que permeta assegurar la rehabilitació del buit miner, amb l'aprovació prèvia de l'òrgan competent. La promotora ha de vigilar la naturalesa dels materials utilitzats com a farciment i ha de portar un llibre de registre sobre el volum i la procedència d'estos, que estarà disponible en les oficines adjuntes a l'explotació.  
  
16. La restauració que es duga a terme en els límits de l'explotació amb contigüitat a altres explotacions mineres es realitzarà de manera coordinada, amb la finalitat d'assolir una coherència geomorfològica.  
  
17. Mitjançant les accions de control i vigilància de l'àrea destinada a les instal·lacions auxiliars de l'explotació, es comprovarà que totes les instal·lacions de l'explotació disposen dels mecanismes i elements necessaris per a minimitzar els possibles riscos de contaminació a cursos d'aigua superficials o subterranis, els riscos de contaminació atmosfèrica i els de contaminació acústica, tant en el funcionament quotidià com en cas de possibles accidents. A més, es controlarà que la gestió dels residus generats en cada una de les instal·lacions, i en el conjunt de l'explotació, es duga a terme d'acord amb la normativa vigent.  
18. Les accions incloses en el PVA s'han de documentar, a l'efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'estes. La documentació ha d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
En els termes que preveu l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
  
Segon  
D'acord amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu ha de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada segons els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 15 de febrer de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»