Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9663, del 17-08-2023 (2023/8842)

RESOLUCIÓ de 26 de juliol de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial per a l'ordenació d'usos i aprofitament miner en la partida de la Lloma, al municipi del Puig de Santa Maria. Expedient 101/2364-PPN.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9663

Data del DOGV
:   17-08-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/8842


Data del document
:   26-07-2023

Organisme emissor


Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 26 de juliol de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial per a l'ordenació d'usos i aprofitament miner en la partida de la Lloma, al municipi del Puig de Santa Maria. Expedient 101/0142-YYL. [2023/8842]  
  
De conformitat amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 101/6835-BCO el Puig de Santa Maria (València).  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
  
Tràmit: avaluació ambiental del Pla especial per a l'ordenació d'usos i aprofitament miner.  
Promotor: Ajuntament.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: partida de la Lloma, municipi del Puig de Santa Maria (València).  
Expedient: 101-2019-EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 29 d'octubre de 2020, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial per a l'ordenació d'usos i aprofitament miner en la partida de la Lloma, municipi del Puig de Santa Maria (València), en els termes següents:  
En data 28 d'octubre de 2019 es va rebre de l'Ajuntament, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de València, una sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial per a l'ordenació d'usos i aprofitament miner en la partida de la Lloma del municipi del Puig de Santa Maria (València).  
Documentació   
En data 28 d'octubre de 2019 es va rebre de l'Ajuntament, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de València, la següent documentació en format digital: document inicial estratègic (DIE), Pla especial (PE), projecte d'explotació, projecte de restauració, estudi acústic, estudi arqueològic, estudi de paisatge i estudi d'impacte ambiental.  
  
La documentació aportada s'ajusta al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
Planejament vigent  
El vigent planejament urbanístic és el Pla general d'ordenació urbana que va ser homologat a l'LRAU amb aprovació definitiva per la Comissió Territorial d'Urbanisme de 21.12.1999. Aquesta va ser sotmesa a avaluació ambiental i es va emetre declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions en data 22 de març de 1999, que establia que en l'àmbit del sòl no urbanitzable de protecció paisatgística (SNUPE1) s'ha de mantindre l'ús forestal en l'àrea delimitada (forestal) en la qual queda expressament prohibida la seua transformació a ús agrícola.  
D'acord amb la normativa urbanística vigent, en el sòl no urbanitzable de protecció especial 1, reserves d'interés paisatgístic, 1 (NUPE1), tant en zona comuna com en zona forestal, les activitats extractives, pedreres, areneres i graveres són usos incompatibles.  
  
  
  
  
Imatge I. Elaborada a partir del pla d'ordenació de la pàgina web de la Conselleria de Territori, Obres Públiques i Mobilitat. Sòl no urbanitzable de protecció especial (NUPE), amb el codi 1: d'interés paisatgístic, C, comú i F, forestal, i amb el codi 8, parc natural. Sòl no urbanitzable comú (NUCE) i sòl urbà (Su).  
D'acord amb la pàgina web de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat en el NUPE1 les condicions d'ús són les següents:  
1. Seran usos compatibles:  
a) Els determinats per al sòl no urbanitzable comú, exceptuant-ne els incompatibles llistats en aquest precepte.  
2. Seran usos incompatibles en tota l'àrea de NUPE 1:  
a) Les implantacions industrials de qualsevol tipus.  
b) La tala d'arbres.  
c) La publicitat exterior en qualsevol de les seues formes.  
d) La pràctica d'esports que exigisquen infraestructures o equipaments, o utilitzen mitjans mecànics o automotrius.  
e) Els hivernacles de plàstic o similars.  
3. Dins de la zona NUPE 1 Forestal, s'haurà de mantindre l'ús forestal.  
4. Queda expressament prohibit en la zona de NUPE 1 Forestal la seua transformació a ús agrícola.  
«Article 8.3.3 condicions de l'edificació:  
1. En la zona de NUPE 1 Comú, podran realitzar-se les edificacions autoritzades per al sòl no urbanitzable comú de vocació agrícola i això només quan la seua arquitectura s'integre harmònicament en el medi natural, per a la qual cosa seran projectades tenint cura de materials, volums i colors.  
2. En la zona NUPE Forestal, només podrà construir-se el que la Conselleria de Medi Ambient autoritze».  
En el sòl no urbanitzable comú no podran realitzar-se altres construccions que les permeses en l'article 8.1.2, que s'ajusten, si escau, als plans o normes del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, així com les construccions i instal·lacions vinculades a l'execució, entreteniment i servei de les obres públiques. «Podran autoritzar-se edificacions i instal·lacions declarades d'interés comunitari segons s'especifica en la Llei 4/1992.»  
En l'article 8.1.2 es permeten les construccions següents: casetes de ferramentes de cultiu, magatzem agrícola i activitats recreatives, habitatge familiar aïllat, granges i instal·lacions declarades d'interés comunitari segons la Llei 4/1992. D'acord amb la derogada Llei 4/1992 requerien DIC: activitats mineres, activitats industrials i productives i activitats turístiques, recreatives, esportives, d'oci i esplai.  
  
En el sòl no urbanitzable comú de vocació agrícola, es permeten les construccions abans indicades i, a més: estacions de servei (8.1.4) i instal·lacions complementàries dels pous de reg i altres infraestructures (8.1.5).  
Antecedents  
Consta resolució d'arxivament de l'expedient 002/7853ZPS referent al Pla especial per a l'ordenació d'usos i aprofitament miner en la partida de la Lloma al terme municipal del Puig de Santa Maria en quedar sense efecte per la resolució d'arxivament de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, núm. 006/2016EAEAIA, del projecte d'explotació de recursos de la secció A denominada la Lloma d'aqueix municipi.  
Objecte de la revisió  
L'objectiu del Pla especial és ordenar els usos permesos i l'aprofitament miner en l'àmbit definit a continuació, amb la finalitat de poder dur a terme l'extracció de recursos minerals de l'àmbit i la seua restauració, que actualment no està permés.  
L'àmbit del Pla especial està constituït per la parcel·la 33 del polígon 3 en la partida de la Lloma al terme municipal del Puig de Santa Maria (València). La major part d'aquesta va ser afectada per antiga extracció, i en l'actualitat és una pedrera abandonada sense restauració.  
  
En el vigent planejament, l'àmbit del Pla especial està qualificat com a NUPE1 en què no estan permeses les pedreres.  
  
Imatge II. Delimitat en rosa l'àmbit del Pla especial sobre ortofoto. Parcel·la 33, polígon 3 de la partida de la Lloma al municipi, exclosa una part per afecció de 500 m a sòl urbà residencial. La parcel·la 39 se situa just al sud de la parcel·la 33 i també és SNUP1C. Font: DIE.  
  
El document de pla especial consta del contingut següent:  
0. Introducció i antecedents.  
1. Memòria informativa.  
2. Memòria justificativa.  
3. Normes urbanístiques.  
4. Plans.  
5. Annex I: informes de consulta a les administracions públiques consultades.  
6. Annex II. Documentació del permís d'investigació i pas a concessió derivada (Serra Llarga núm. 3114).  
7. Annex III. Informe del resultat de la investigació del permís núm. 3114 sobre la base del qual es va sol·licitar el pas a concessió derivada.  
Es defineix una nova subzona d'ordenació urbanística: sòl no urbanitzable de protecció paisatgística amb tolerància minera (subzona SNUPE1-TM) en la qual els usos són els següents:  
Usos compatibles:  
a) Els determinats per al sòl no urbanitzable de protecció d'interés paisatgística i forestal (NUPE-1), és a dir, els corresponents a sòl no urbanitzable comú, exceptuant-ne els incompatibles llistats en aquest precepte.  
b) Extracció d'argiles i posterior protecció del medi rural, però de manera transitòria, d'acord amb les condicions de l'explotació autoritzades i al seu Pla de restauració integral.  
Usos incompatibles:  
a) Les implantacions industrials de qualsevol tipus.  
b) La tala d'arbres.  
c) La publicitat exterior en qualsevol de les seues formes.  
d) La pràctica d'esports que exigisquen infraestructures o equipaments, o utilitzen mitjans mecànics o automotrius.  
e) Els hivernacles de plàstic o similars.  
Aquesta categoria de sòls engloba: «...aquells sòls del terme municipal que tot i ser pròxims a una zona amb valor mediambiental, forestal i paisatgístic han perdut aquest valor per l'existència d'una antiga pedrera d'explotació d'àrids. Per tant, aquestes zones es troben degradades actualment.»  
A més:  
«3. Hauran de redactar-se per a la tramitació a realitzar en la Direcció General de Mines conjuntament amb aquest document el pla de labors de l'activitat, el projecte d'explotació, projecte de restauració, projecte d'integració paisatgística i projecte d'impacte ambiental. En això s'haurà de definir les condicions naturals i paisatgístiques de la restauració i definir criteris per a la reposició i estabilització de talussos, terrenys i la seua coberta vegetal. (Aquest punt és aplicable únicament per a quan el seu ús siga d'extracció d'argiles).  
4. L'obertura de vials haurà de cenyir-se a treballs de consolidació i manteniment exceptuant mesures de prevenció d'incendis forestals o altres de similars característiques de prevenció de danys a persones i béns. En qualsevol cas, es respectarà la tramitació d'impacte ambiental que li siga aplicable. (Aquest punt és aplicable únicament per a quan el seu ús siga d'extracció d'argiles).  
5. La reforestació i recuperació final de la zona ordenada la convertirà en sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i ecològica, i la modificació puntual del Pla general serà l'única figura que reclassifique o requalifique. (Aquest punt és aplicable únicament per a quan el seu ús siga d'extracció d'argiles).»  
Respecte als límits del pla s'estableix el següent:  
«Art. 9. Precisió de límits  
0. Les delimitacions de l'àmbit d'actuació podran precisar-se, si escau, quan es tracte d'ajustos deguts a les característiques topogràfiques dels terrenys, la major precisió de la cartografia de què dispose, la presència d'arbratge o vegetació o altres elements naturals o artificials que justifiquen l'ajust.  
1. L'esmentada precisió de límits haurà de mantindre sensiblement la forma de les determinacions gràfiques.  
Art. 10. Precisió de paràmetres s'admet una tolerància del 5 per cent (5 %), en més o en menys, en la precisió dels paràmetres que definisquen les condicions de qualificació establides.»  
Imatge III. Ordenació actual amb delimitació en polígon rosa de l'àmbit del Pla especial i ordenació proposada amb delimitació en rosa de l'àmbit del pla especial, subzona SNUPE1-TM. Escala: 1.15.000. Font: Pla especial.  
  
En el DIE s'apunten mesures per a previndre, reduir i, en la mesura que siga possible, compensar qualsevol efecte negatiu important en el medi ambient que es derive de l'aplicació del pla:  
- Programes i projecte de sostenibilitat per a la restauració paisatgística:  
- Mesures de protecció ambiental a executar durant el període d'activitat de l'explotació: correcció d'impactes:  
- Atmosfera: reg periòdic de pistes, fronts i llocs d'apilament de materials, cobriment de la càrrega de camions durant trajectes, maquinària amb silenciadors, etc.  
- Sòl, processos geofísics i erosió: compactació del material de rebliment per a evitar despreniments i lliscaments, establiment de xarxes de drenatge, adequació morfològica de la zona i revegetació.  
  
- Vegetació i fauna: revegetació amb pi blanc en plataformes i bermes i talussos amb romer i timó, adequació de les mesures per a la disminució de sorolls i alçament de pols.  
- Restauració geomorfològica de l'àrea afectada: restauració del buit miner mitjançant el rebliment d'aquest, en sentit ascendent, amb l'ús de residus inerts adequats, en no disposar de suficient material per al rebliment.  
- Mesures correctores d'estabilització de talussos: disminuir l'angle del talús, escalonament del talús amb bermes intermèdies, execució de tacons, reemplaçament amb rebliment compactat i plantacions en talús amb arrels profundes.  
- Restauració edàfica per a la revegetació.  
- Altres possibles actuacions de rehabilitació:  
- Respecte a la pols: s'establiran altres mesures com la retirada dels camins de les acumulacions dels materials de préstec, la disminució en el nombre d'encreuaments i interseccions i la disminució en la velocitat de circulació per aquests.  
- Respecte al soroll: s'utilitzaran rutes més allunyades de carreteres i zones habitades.  
- Es respectarà la vegetació perimetral i reg de la vegetació contigua per l'alçament de pols pel trànsit de camions.  
- Les instal·lacions i serveis auxiliars (tancament, control d'accés, vestuaris i bàscula), una vegada restaurada aquesta es desmantellaran.  
  
L'aigua per al reg s'obtindrà de la bassa de decantació en explotació i cas de no disposar-ne serà subministrada per camió cisterna d'origen extern.  
Una vegada finalitzada l'explotació, se'n procedirà a la restauració complint en tot moment el que s'estableix en l'RD 975/2009, de 12 de juny.  
D'acord amb l'informe relatiu al permís d'investigació en les quadrícules sol·licitades, en la zona més pròxima a l'àmbit sondeig 1, 2 i 4 les capes argilenques apareixen entre 9 i 17 m de profunditat amb grossàries mitjanes de 14 i 22 m aproximadament.  
En el DIE, es preveuen mesures per al seguiment del pla.  
Del projecte d'explotació que s'hi adjunta es destaca el següent:  
- Volum de mineral aprofitable: 1.767.652 m³.  
- Volum d'estèril: 311.938 m³.  
L'explotació es realitzarà en dues fases:  
1a. Extracció de material en la zona més al nord de la parcel·la amb explotació tipus vessant creant bancs descendents.  
Superfície a afectar: 35.780 m².  
Duració aproximada: 4 anys.  
2n. Els estèrils primera fase es depositaran en el vas generat i es continuarà amb l'extracció de bancs i s'arribarà al buit final extracció, que serà restaurat mitjançant aportació de materials inerts adequats.  
  
Superfície a afectar: 37.773 m².  
Duració aproximada: 4 anys.  
La duració total d'explotació serà de 8 anys i la profunditat del buit d'explotació, que serà com a màxim d'aproximadament 50 m.  
  
L'excavació del material s'efectuarà mitjançant retroexcavadores.  
S'indiquen diferents mesures contra la pols, però no s'afirma què s'utilitzarà i quines en el projecte d'explotació.  
L'explotació es tancarà perimetralment.  
En relació al pla de restauració, cal destacar:  
El període de vigència de la restauració serà de 12 anys amb 2 anys de termini de garantia. Es diferencien 8 fases de restauració, de manera que la primera fase s'iniciarà amb l'explotació, de manera que en acabar la fase 2a, la primera fase estiga restaurada i així, seqüencialment, fins a la seua restauració final l'any 12.  
El volum de terraplé per al condicionament morfològic serà de 2.320.067 m³. Els bancs de restauració, 8 en total, tindran 5 m d'alçària amb un pendent de 8 %, i les bermes seran de 10 m d'ample i en contrapendent.  
La creació d'una superfície edàfica s'efectuarà mitjançant l'aportació d'esmenes de fem (36,6 t/ha) a estèrils. S'estendran els sòls edàfics així creats en els talussos fins a uns 10 m de grossària, i serà necessari un volum de 73.553 m³. En els talussos es crearan banquetes d'infiltració i amargenat.  
Es trien espècies pròpies de la zona per a la revegetació de manera que es recupera el caràcter forestal de l'àmbit, combinant sembra d'herbàcies i plantacions d'arbòries i arbustives.  
Respecte al document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental del projecte d'explotació presentat es destaca el següent:  
S'indica que en la parcel·la 39 del polígon 3 s'instal·laran la bàscula i la caseta de control.  
El transport del material extret aprofitable serà transportat mitjançant camions banyera de 25 t fins als centres de consum.  
El rebliment del buit d'explotació s'efectuarà amb materials inerts adequats segons l'article 3 del RD 200/2004, d'1 d'octubre, de la Generalitat, que regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment.  
Es consideren 3 alternatives: la no actuació, la ubicació de l'explotació en una ubicació diferent i continuar l'explotació en l'àmbit del Pla especial. No es plantegen alternatives diferents respecte al sistema d'explotació restauració que reduïsquen tant en el temps com en la superfície la integració paisatgística.  
Respecte a les mesures preventives i correctores són similars a les presentades en el DIE.  
De l'estudi de paisatge es destaca el següent: es ressalta que es tracta d'una zona degradada, que el valor paisatgístic és mitjà alt per l'existència de zones forestals no afectades i de les poques que n'hi ha al municipi, encara que allunyades de l'actuació. La fragilitat visual és mitjana baixa, es preveuen impactes paisatgístics lleus i l'actuació no serà visible des de cap de les àrees residencials.  
Justificació  
Segons la documentació presentada, la pretensió del Pla especial és permetre l'explotació dels recursos minerals existents en la zona i la restauració d'aquesta.  
En aqueixa zona es troba una antiga pedrera abandonada, que en l'actualitat encara no ha sigut restaurada, i té aprovat, segons l'indicat, el seu ús com a abocador d'inerts per a després ser restaurada d'acord amb el projecte realitzat. Aquesta pedrera va ser utilitzada en el seu moment per a aprofitar els seus àrids per a la construcció de carreteres i està abandonada sense cap ús ni restauració durant més de 30 anys. És en aquest moment, quan abans de ser inutilitzada i destinada com a apilament de residus inerts es planteja el seu esgotament com a pedrera. L'objectiu no és un altre que extraure tots els recursos que siguen aprofitables abans de la seua clausura definitiva. D'aquesta manera s'aconseguiria que abans que impactar en qualsevol altre lloc per a extraure aquests recursos siga en aquesta antiga pedrera on s'esgoten definitivament aquests per a, posteriorment, realitzar la restauració amb inertes adequats.  
D'acord amb el que s'ha indicat en la documentació presentada, a través del permís d'investigació Serra Llarga núm. 3114, s'ha acreditat l'existència d'argiles aptes per a la indústria ceràmica mitjançant sondejos elèctrics verticals, sondejos mecànics i estudis geològics de la zona. Es tracta d'una matèria primera que per la seua proximitat a la indústria ceràmica de Castelló reduirà el cost de transport actual i les emissions contaminants. (Actualment, l'argila que es consumeix procedeix principalment de les mines de Villar - València i Galve - Terol).  
La zona d'actuació és una pedrera abandonada amb un front obert d'aproximadament uns 40 m d'alçària mitjana, que limita amb el barranc de la Calderona i que presenta impacte paisatgístic en el seu vessant sud.  
El Pla especial, a més de l'objectiu principal (extracció de materials), presenta altres objectius específics com són:  
- Recuperació del valor paisatgístic i mediambiental de la parcel·la.  
  
- Regenerar l'àrea degradada actual.  
- Millorar les condicions naturals que reduïsquen els riscos d'inundació que presenta la zona a causa de l'absència de vegetació.  
  
D'altra banda, les explotacions mineres que pretenguen desenvolupar-se en muntanyes o terrenys forestals classificats com a sòl no urbanitzable comú o sotmés a especial protecció especial, sense regulació de l'activitat minera com a ús compatible, requeriran la modificació prèvia del Pla general, si escau, l'elaboració i aprovació d'un pla especial conforme a la legislació urbanística de la Comunitat Valenciana que ordene l'ús i l'aprofitament miner, o allò que, si escau, establisca un Pla d'acció territorial de caràcter sectorial.  
Consultes realitzades  
D'acord amb l'escrit de l'Ajuntament no s'ha procedit a efectuar la consulta pública regulada en l'article 49. bis 1 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, del Consell, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, per no ser necessària, atés que ens trobem davant un Pla especial promogut per particulars en tractar-se d'un Pla especial miner que, a més, afecta únicament una part d'una parcel·la de reduïdes dimensions. Per tant, i atés que el Pla especial s'incardina en el supòsit de l'article 49. bis.3.b, en virtut d'aqueix mateix precepte quedaria exempt del sotmetiment a la consulta prèvia.  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental s'ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, d'acord amb el que es disposa en l'article 51 de la LOTUP, amb la finalitat de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII d'aquesta llei.  
Per això, tenint en compte les característiques de la proposta de revisió del pla presentada i els aspectes ambientals en els quals pot incidir, es consulta les administracions següents:  
  
  
Administració pública consultada Data consulta Data informe  
Servei Territorial d'Urbanisme de València. 22.06.20  
Subdirecció General de Mobilitat; Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat. 23.01.20 10.06.20  
Servei Territorial d'Indústria   
i Energia. 23.01.20 24.04.20  
Servei Territorial de Medi Ambient; Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica. 23.01.20 07.04.20  
Servei d'Ordenació i Gestió Forestal; Subdirecció General de Medi Natural; Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica. 23.01.20 28.01.19  
(rebut 11.05.2020)  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge; Subdirecció General d'Ordenació del Territori; Subdirecció General d'Ordenació del Territori; Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat. 23.01.20 27.10.20  
Servei d'Ordenació del Territori; Subdirecció General d'Ordenació del Territori; Subdirecció General d'Ordenació del Territori; Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat. 23.01.20 06.02.20  
Direcció General de Patrimoni Cultural; Conselleria de Cultura. 23.01.20   
Confederació Hidrogràfica del Xúquer. 23.01.20 29.04.20  
Ajuntament d'Albalat dels Tarongers. 23.01.20   
Ajuntament de Nàquera. 23.01.20   
Ajuntament de Puçol. 23.01.20 16.07.20  
07.08.20  
  
Ajuntament de Sagunt. 23.01.20 17.07.20  
  
  
  
Els informes rebuts, juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic (IATE), es publicaran en la següent pàgina web:   
http://www.agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients,   
i després seleccione província de València i el municipi del Puig de Santa Maria.  
- Servei Territorial d'Indústria i Energia: s'informa que s'està tramitant una concessió derivada del permís d'investigació Serra Llarga núm. 3114, i està paralitzat l'expedient fins que no es resolga el Pla especial sol·licitat. La parcel·la no està afectada per cap altra explotació minera. Informa que de la modificació plantejada no es derivaran efectes significatius sobre el medi ambient.  
- Servei Territorial de Medi Ambient (Secció de Qualitat Ambiental): revisat l'estudi acústic, s'informa que la documentació s'ajusta al contingut establit en el Decret 104/2006 i que poden quedar garantits els objectius de qualitat.  
L'estudi acústic no preveu mesures correctores en ser la distància amb l'ús residencial d'urbanitzacions pròximes entre 400-662 m.  
  
- Servei Territorial de Medi Ambient (Forestal): emet informe favorable del Pla de restauració integral presentat.  
- Servei Territorial d'Urbanisme de València: des del punt de vista de les competències urbanístiques, es considera que el pla no té efectes negatius significatius sobre l'ordenació estructural.  
Es justifica en el document el que es disposa en l'article 197.1.c de la LOTUP respecte a la franja de 500 m en els quals no hi ha usos residencials. No obstant això, aquesta condició haurà d'incloure's en el document definitiu.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer: l'àmbit de l'actuació no afecta cap llit públic ni zones de servitud i policia.  
Es recorda la normativa legal relativa a abocaments i autoritzacions.  
Per a garantir la no afecció a la qualitat de les aigües ni al règim de corrents, s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a garantir la correcta recollida de les aigües d'escolament i es disposarà dels dispositius necessaris, com ara basses de decantació, per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades. Així mateix, es limitaran els pendents dels talussos i l'altura entre bermes, afavorint d'aquesta manera la infiltració de l'aigua i reduint la seua velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl.  
En l'informe s'indica el següent:  
Segons la documentació presentada, serà necessari el subministrament d'aigua en la pedrera per al reg de pistes, camins i altres superfícies com a mesura correctiva de les emissions de pols generades, així com per al reg de superfícies revegetades.  
L'aigua s'obtindrà de la bassa de decantació en explotació. No obstant això, en cas que no se'n dispose, l'aigua serà subministrada mitjançant camió cisterna d'origen extern a la concessió minera. Pel que a això, es recorda que, d'acord amb l'article 52 del text refós de la Llei d'aigües, el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquireix per disposició legal (art. 54) o per concessió administrativa, per tant se suposa que el subministrament d'aigua realitzat mitjançant camions cisterna es realitzarà des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües ja que, en cas contrari, es produiria una infracció administrativa amb la consegüent obertura d'expedient sancionador al subministrador.  
  
A l'efecte de l'emissió de l'informe de l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües previ a l'aprovació de l'instrument de planejament que desenvolupe l'actuació proposada, s'haurà de justificar:  
• Justificació de la demanda d'aigua prevista per a l'actuació, expressada en m³/any.  
• Acreditació del dret a l'ús de l'aigua. Referència de l'expedient de concessió o les dades de la inscripció en el Registre d'Aigües que emparen el dret a l'ús privatiu de les aigües per a atendre l'increment de demanda que suposa l'actuació prevista. Tot això, amb la finalitat d'assegurar que l'actuació que es pretén realitzar és compatible amb les previsions dels plans hidrològics i, a més, no suposa afectació o menyscapte a altres usos existents legalment implantats.  
- L'Ajuntament de Puçol: fa propis els informes dels tècnics municipals als quals fa referència. El de l'enginyera tècnica d'Obres Públiques i llicenciada en Ciències Ambientals informa que no es produiran a priori impactes ambientals significatius amb efectes negatius en l'àmbit del municipi de Puçol, i el de l'arquitecte municipal que indica que malgrat l'indicat en l'estudi acústic estima necessari establir mesures correctores amb la inclusió de barreres suficients per a garantir que el nivell sonor percebut en la zona residencial Alfinach no siga superior al permés.  
En la tramitació de l'expedient 002/2365VMQ, anteriorment indicat, es destaquen els informes següents:  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (27.05.2016). S'indica:  
- La mesura inclosa en l'estudi delimitació d'una franja de resguard o reculada d'uns 20 m en la qual no s'intervindrà i que es netejarà i restaurarà al final de la primera fase (rebliment dels actuals buidatges) i que permetrà crear una barrera visual en les zones inferiors de la parcel·la i limítrofes amb el camí. S'indica que aquesta mesura haurà de ser concretada i incorporada en el projecte, incloent-la tant en els plans corresponents com en els pressupostos d'aquest de conformitat amb l'apartat j de l'annex II de la LOTUP.  
- S'haurà de garantir, mitjançant la redelimitació de l'àmbit nord-est d'explotació si resulta necessari, que en cap cas l'avanç de l'àrea d'explotació cap a l'est suposarà l'obertura de l'explotació cap a aquesta orientació.  
L'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 27.10.2020 (exp. 101/5592JWO) indica el següent: informe favorable condicionat a la inclusió de la mesura d'integració (barrera vegetal) inclosa en l'estudi de paisatge, en la documentació del projecte i del pla de restauració integral, tant en plans com en pressupostos.  
S'indica igualment, a més, que en l'estudi de paisatge s'observa que, segons els plans, l'explotació no realitza obertura visual cap a l'est.  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
El Pla especial suposa un pla que aprova una administració pública i l'elaboració i l'aprovació del qual està exigida per una disposició legal, i que constitueix un marc per a projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental (explotacions mineres).  
La superfície de l'àmbit del Pla especial és de 85.681 m² (8,56 ha), superfície reduïda en relació a la superfície total del municipi 2.682,2 ha i a la superfície del sòl no urbanitzable 2.376,8 Ha. Igualment, en relació amb el sòl no urbanitzable d'especial protecció 1 (NUPE 1) d'interés paisatgístic, la superfície afectada és reduïda (8,56 ha d'aproximadament 271,01 ha).  
En conseqüència, s'estima que li és aplicable l'article 46.3.b de la LOTUP.  
D'acord amb el que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Descripció de l'àmbit:  
L'àmbit del pla, 8,56 has, està situat en l'extrem nord-oest del terme municipal en un relleu muntanyenc de fisiografia fortament ondulada (pendent 8-15 %) denominat Serra Llarga, es tracta del seu extrem occidental. Aquest relleu muntanyenc està constituït per materials d'argil·lites i arenisques terciaris i per dolomies terciàries. Són precisament les argil·lites les que es pretenen explotar i que es presenten en la part occidental d'aquest relleu.  
L'àmbit no es troba afectat per cap espai natural protegit de la Comunitat Valenciana ni per espais naturals protegits Xarxa Natura 2000. Tampoc per cap microreserva vegetal ni reserva de fauna.  
  
D'acord amb el visor de l'Institut Cartogràfic de la Comunitat Valenciana són terrenys forestals segons PATFOR. En l'actualitat, el terreny es troba abandonat i ha sigut ocupat en part per espècies primeres colonitzadores, i destacant-hi l'albada (Anthyllis cytisoides) sobre els materials argilencs, i l'olivarda (Dittrichia viscosa) pròpia de terrenys remoguts, i puntualment es poden veure alguns exemplars d'espècies d'etapes més madures com ara llentiscles (Pistacia lentiscus) i pi blanc (Pinus halepensis), que en algun punt formen xicotets bosquets, sobretot en el seu extrem sud. S'han produït abocaments d'enderrocs en diferents llocs.  
L'estat de degradació és important, destacant-hi els tallats conseqüència de l'antiga explotació. L'estat de la vegetació natural és propi de les primeres etapes de la successió vegetal i de zones remogudes, amb l'excepció de determinats punts en els quals es poden observar xicotetes taques de llentisclars de desenvolupament intermedi.  
D'acord amb el visor de l'Institut Cartogràfic Valencià no es troba afectat per risc de lliscament o despreniment ni per risc d'inundació.  
  
La capacitat d'ús agrícola de l'àmbit és moderada classe C.  
L'àmbit es troba a una distància superior a 620 m de les urbanitzacions d'Els Monestirs i Alfinach a l'est i a més de 500 m del sòl urbà del mateix municipi del Puig de Santa Maria, a l'oest.  
D'altra banda, està situat a una distància aproximada de 310 m al càmping i a distàncies molt més curtes d'edificacions aïllades tipus habitatges com al nord-oest i a l'oest, distàncies entre 140 i 160 m.  
  
Imatge IV Ortofotografia aèria any 2019. Escala: 1:9000 En roig localització aproximada del Pla especial.  
  
  
Anàlisi de la proposta:  
Es procedeix a analitzar la proposta de revisió del pla:  
Respecte a les característiques de la revisió del pla, aquest constitueix un marc per a projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental (explotacions mineres), però no s'estima que modifique el model territorial tenint en compte la reduïda superfície afectada.  
D'acord amb la descripció de l'activitat del projecte (aportat com a documentació addicional al Pla especial i al DIE) es preveu que part de les instal·lacions inherents a l'activitat extractiva (concretament la bàscula i la caseta de control) se situen en la parcel·la 39 limítrofa amb la vora sud de la parcel·la 33, fora de l'àmbit del pla especial proposat. La parcel·la 39 està classificada en el planejament vigent com a SNUPE1-C en el qual no està permés l'ús extractiu.  
La proposta de l'àmbit del Pla especial ha d'abastar la totalitat de la superfície que pot resultar afectada pel conjunt de labors de l'activitat extractives (incloses les instal·lacions necessàries o complementàries) tenint en compte, no obstant això, que la viabilitat ambiental tant de la superfície afectada com de la resta d'aspectes de l'activitat extractiva queda supeditada al resultat de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte.  
El pla pot permetre d'acord amb la documentació presentada la recuperació paisatgística de la zona a llarg termini, tenint en compte que la zona es troba molt degradada per l'absència de restauració de l'extracció inicial, la insuficient regeneració natural, l'existència de grans tallats, zones d'acumulació d'abocaments, etc.  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
La superfície afectada és reduïda, el seu valor ambiental és baix tenint en compte que es tracta d'una antiga pedrera abandonada sense restauració que no presenta una regeneració adequada i que s'ha utilitzat ocasionalment per a abocar enderrocs i altres residus. El valor paisatgístic de l'àmbit és baix per la degradació existent.  
Actualment, el grau d'integració de l'àrea afectada en l'entorn és molt baix i sense intervenció humana la possibilitat de regeneració natural de l'àrea afectada és parcial i a llarg termini, ja que persisteixen grans desnivells en la parcel·la. Per tant, actualment l'impacte paisatgístic és elevat i es prolongarà en el temps l'impacte paisatgístic i, a més, previsiblement s'accentuaran els processos erosius que s'ocasionaran conseqüència del tipus de material i la insuficient cobertura vegetal.  
  
L'actuació plantejada proposa explotar recursos en una zona ja degradada, evitant l'afecció d'una nova zona, i la seua restauració, de manera que es minimitzaria a mitjà termini l'actual impacte sobre el paisatge, ja que es pretén la reforestació de la zona, que queda classificada com a SNUPE1.  
Durant l'explotació i restauració es podrien ocasionar impactes sobre la població i l'entorn per la generació de sorolls i pols i l'impacte en el paisatge romandria en el temps fins a la completa restauració.  
  
No obstant això, el projecte extractiu proposat podria provocar l'efecte contrari, és a dir un agreujament dels impactes residuals actuals, atés que la integració en l'entorn es basa en la disponibilitat de residus inerts adequats (RIA) per al rebliment del buit generat per la nova explotació (excavació del terreny actual i la posterior remodelació topogràfica per a corregir l'impacte residual generat pel talús actual d'uns 40 m d'alçària pràcticament vertical). El volum requerit per a l'execució del pla de restauració puja a 2.320.067 m³ de residus inerts adequats, dels quals tan sols 311.938 m³ seran estèrils de la mateixa explotació, i quedarà per justificar el subministrament del material per al rebliment 2.008.129 m³.  
D'acord amb el document d'anàlisi de la situació i gestió dels residus a la Comunitat Valenciana, 2012, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, el volum de residus inerts adequats autoritzat per a la seua utilització en obres de restauració, condicionament i rebliment a la Comunitat Valenciana, en m³ en els anys 2008, 2009 i 2010, són els següents, respectivament: 3.101.645, 1.158.022 i 1.952.094.  
Si referim aquests volums a la població de la Comunitat Valenciana en cadascun d'aqueixos anys, 4.928.093 (01.01.2008), 4.981.276 (01.01.2009) i 4.989.631 (01.01.2010), tenim una ràtio de residus inerts adequats per habitant i any a la Comunitat Valenciana següent: 0,629 m³/habitant any, 0,232 m³/habitant any i 0,391 m³/habitant any.  
  
Si considerem la població dels municipis en un entorn d'aproximadament 15 km en línia recta sobre pla (20 km seria el límit de rendibilitat per camins i carreteres), tenim 581.709 habitants en data 1 de gener de 2018. Tenint en compte els ràtios anteriors de m³/habitant i any, el volum anual oscil·laria entre: 365.894 m³ (ràtio 2008), 134.956 m³ (ràtio 2009) i 227.448 m³ (ràtio 2010). S'ha comptabilitzat només una part de la població de la ciutat de València tenint en compte que el radi de 15 km l'abraça parcialment.  
Amb la ràtio de 2008 s'obté un període de 5,4 anys; amb la de 2009, 15 anys, i amb la de 2010, 9 anys. El període d'explotació restauració s'estima en aproximadament 12 anys.  
El càlcul realitzat és molt aproximat però ens permet comprovar que les fluctuacions poden ser molt importants, tenint en compte, a més, que poden haver-hi anys amb molts menys residus i anys de més. El no compliment dels períodes aproximats d'explotació i restauració suposaria allargar el temps d'impacte paisatgístic i prolongar impactes de soroll i pols que actualment no es donen. L'extensió en el temps de l'explotació restauració en períodes molt prolongats pot fer perillar la restauració en si mateixa. Per tot això, s'estima que és molt rellevant que es garantisca la disponibilitat d'aquest tipus de residus, ja que resultarà determinant en el disseny de l'explotació (profunditat i volum a extraure).  
  
En relació amb els possibles impactes causats per la generació de soroll i pols, cal tindre en compte, d'una banda, l'informe favorable de la secció de qualitat ambiental a l'estudi acústic presentat juntament amb el projecte d'explotació i, d'altra banda, que hi ha una distància de 500 m a sòls urbans residencials. D'altra banda, en el DIE s'apunten mesures preventives i correctores dels possibles impactes que es derivaran de l'aplicació del pla. Són mesures a analitzar i establir, si escau, en la fase de projecte, en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental al qual ha de sotmetre's el projecte una vegada aprovat aquest pla especial.  
A més, dels sòls urbans residencials hi ha diverses edificacions situades a menor distància (menys de 500 m) de l'àmbit del Pla especial. En conseqüència, s'estima que en la fase de projecte s'haurà d'analitzar amb detall aquest tipus de mesures, tenint en compte que és possible, en principi, establir en aqueixa fase mesures eficaces.  
En la fase de projecte, es considera igualment important analitzar la possibilitat d'altres alternatives, a més de la proposta, d'explotació restauració en fases que concloga una i comence la següent, i permeta concloure la restauració d'una fase completament i continuar amb la següent de manera que es reduïsca el temps d'afecció i la superfície afectada.  
En l'estudi de paisatge presentat s'indica com a mesura la delimitació d'una franja de resguard o reculada d'uns 20 m en la qual no s'intervindrà i que es netejarà i restaurarà al final de la primera fase (rebliment dels actuals buidatges) i que permetrà crear una barrera visual en les zones inferiors de la parcel·la i limítrofes amb el camí. Es tracta d'una mesura a incorporar en la fase de projecte que haurà d'analitzar-se en aquesta. En l'informe que el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge va emetre respecte a l'expedient 002/6778FCA (de data 27.05.2016) s'informa que aquesta mesura s'incorpore en els plans i pressupostos del projecte i, igualment, es ratifica en l'informe de data 27.10.2020. S'estima, en conseqüència, que aquesta mesura s'analitzarà i concretarà pel que fa al projecte.  
L'esmentat servei, en l'informe de data 27.05.2016 indica igualment que s'haurà de garantir, mitjançant la redelimitació de l'àmbit nord-est d'explotació si resulta necessari, que en cap cas l'avanç de l'àrea d'explotació cap a l'est suposarà l'obertura de l'explotació cap a aquesta orientació. En l'informe posterior de data 27.10.2020 s'indica que s'observa en l'estudi de paisatge que això no es produiria; no obstant això, atesa la importància d'aquesta qüestió, s'estima necessari establir-ho com a condició.  
Es recomana que s'establisca una franja d'aproximadament 20 m d'amplitud en el perímetre de l'explotació en els seus extrems sud i oest (al costat del camí) en la qual es duguen a terme plantacions amb una funció de reducció de la visibilitat de l'explotació i que alhora mitiguen la dispersió de la pols. Pantalla vegetal que es recomana dur a terme amb espècies arbòries (Pinus halepensis, pi blanc) i espècies arbustives (llentiscle, Pistacia lentiscus, i arç negre, Rhamnus lycioides).  
  
Per a les plantacions de restauració de la zona d'explotació i també en la franja abans indicada es recomana aprofitar, en la mesura que siga possible, els exemplars arbustius de llentiscles existents en l'àmbit d'explotació.  
La zona és una antiga pedrera abandonada en la qual quasi la totalitat de la zona ha sigut excavada, i aquelles parts que no ho han sigut, d'acord amb la documentació, no resultarien afectades. En conseqüència, no es preveu afecció al patrimoni cultural. D'altra banda, consultada la pàgina web de la Conselleria de Cultura no consten jaciments arqueològics en la zona ni tampoc elements etnològics.  
Respecte a les mesures que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a garantir la no afecció a les aigües ni al règim de corrents, s'estima que s'hauran d'analitzar i adoptar, si escau, en la fase de projectes.  
En aquest informe s'estableix unes condicions respecte a l'aprovació de l'instrument de planejament abans reflectides.  
Tenint en compte l'anàlisi realitzada, perquè no es deriven efectes negatius de l'aprovació del pla, és necessari incorporar a la documentació que té caràcter normatiu els criteris i les condicions que, com a mínim, han de complir els projectes d'activitats extractives que se sol·liciten en l'àmbit del Pla especial, sense perjudici dels condicionants que s'establisquen en l'avaluació d'impacte ambiental del projecte.  
  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació amb el Pla especial per a l'ordenació d'usos i aprofitament miner en la partida de la Lloma, municipi del Puig de Santa Maria (València), promoguda per l'Ajuntament, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, i, tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que el pla no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient, corresponent continuar-ne la tramitació conforme a la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del Pla especial s'introduirà en la documentació amb eficàcia normativa els condicionants següents:  
  
Prèviament a l'aprovació definitiva de la revisió del pla, s'introduirà en els corresponents apartats d'aquest els condicionants següents:  
  
1.1. D'acord amb l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de València, s'inclourà en el document definitiu del Pla especial el que es disposa en l'article 197.1.c de la LOTUP respecte a la franja de 500 m en els quals no hi ha usos residencials.  
1.2. Les instal·lacions necessàries o annexes inherents al desenvolupament de l'activitat extractiva hauran de situar-se en l'àmbit del Pla especial. Per tant, si necessàriament la bàscula i la caseta de control o qualsevol altra instal·lació han de situar-se en la parcel·la 39, aquesta haurà d'incloure's en l'àmbit del Pla especial.  
1.3. D'acord amb l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer: a l'efecte de l'emissió de l'informe de l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües, la documentació del projecte haurà de contindre necessàriament:  
- Justificació de la demanda d'aigua prevista per a l'actuació, expressada en m³/any.  
- Acreditació del dret a l'ús de l'aigua. Referència de l'expedient de concessió o les dades de la inscripció en el Registre d'Aigües que emparen el dret a l'ús privatiu de les aigües per a atendre l'increment de demanda que suposa l'actuació prevista. Tot això, amb la finalitat d'assegurar que l'actuació que es pretén realitzar és compatible amb les previsions dels plans hidrològics i, a més, no suposa afectació o menyscapte a altres usos existents legalment implantats.  
1.4. El projecte, a l'efecte d'explotació, mantindrà inalterat el talús existent en el límit est de l'àmbit del Pla especial, és a dir, per damunt de la cota actual del terreny no es permetrà cap tipus d'avanç extractiu en aquesta orientació.  
Per contra, el pla de restauració de l'àrea afectada inclourà obligatòriament les labors de restauració necessàries per a corregir l'impacte actual que genera el talús actual situat en el limite est del Pla especial, a fi d'aconseguir a curt i mitjà termini una integració en l'entorn.  
  
2. El projecte d'activitat extractiva és un supòsit sotmés a avaluació d'impacte ambiental ordinària, procediment que s'incardina en el procediment substantiu miner. La documentació del projecte (projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració) haurà de considerar els condicionants establits en el punt 1, analitzar els punts següents i adoptar les mesures corresponents:  
  
2.1. Es garantirà la disponibilitat del volum de residus inerts adequats per al rebliment del buit d'explotació i restauració necessaris per a la profunditat i volum d'extracció projectats, entre altres circumstàncies.  
  
2.2. El desenvolupament de l'activitat simultaniejarà les fases d'explotació i restauració i optarà per aquella alternativa de disseny que reduïsca al màxim tant el temps com la superfície afectada.  
2.3. L'afecció de l'entorn i la població per soroll i pols conseqüència de l'activitat d'explotació i restauració tant en l'àmbit del Pla especial com en el transport fins a i des d'aqueix àmbit.  
2.4. Mesures per a garantir la no afecció a les aigües i al règim de corrents.  
2.5. L'acumulació d'abocaments dispersos per la zona.  
2.6. El projecte d'explotació i el pla de restauració incorporaran la mesura correctora proposada en l'estudi de paisatge (també en plans i pressupostos), consistent a crear una franja de 20 m en la qual no s'intervindrà i que es netejarà i restaurarà al final de la primera fase (rebliment dels actuals buidatges) que permetrà crear una barrera visual en les zones inferiors de la parcel·la i limítrofes amb el camí i minimitzar l'impacte paisatgístic.  
3. Recomanacions: en relació amb la franja a establir entorn de l'àmbit de l'explotació de manera que en aquesta s'efectuen plantacions per a millorar la integració paisatgística i com a mesura contra l'afecció per pols, es recomana que s'analitze la possibilitat de sobreelevar aquesta franja un poc (xicotet monticle) en el seus extrems oest i sud. La pantalla vegetal es recomana dur a terme amb espècies arbòries (Pinus halepensis, pi blanc) i espècies arbustives (llentiscle, Pistacia lentiscus, i arç negre, Rhamnus lycioides).  
Igualment, es recomana aprofitar, en la mesura que siga possible, els exemplars de llentiscles en l'àmbit del Pla especial per a la revegetació de la zona.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació de la revisió del pla en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del decret.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
Vist tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial per a l'ordenació d'usos i aprofitament miner en la partida de la Lloma, municipi del Puig de Santa Maria (València), per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no és possible cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
Cosa que se li notifica perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 6 de novembre de 2020.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 26 de juliol de 2023.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Julio Ramón Gómez Vivo.