Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 2801, del 29-07-1996 (1996/838926)

RESOLUCIÓ de 19 de juliol de 1996, de la Secretaria General i de les direccions generals de Centres Docents, d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística i de Personal sobre ordenació acadèmica i organització de l'activitat docent dels centres de titularitat de la Generalitat Valenciana que imparteixen ensenyaments del Batxillerat Unificat i Polivalent, del Curs d'Orientació Universitària i de la Formació Professional.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2801

Data del DOGV
:   29-07-1996

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1996/838926


Data del document
:   19-07-1996

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Ciència

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

RESOLUCIó de 19 de juliol de 1996, de la Secretaria General i de les direccions generals de Centres Docents, d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística i de Personal sobre ordenació acadèmica i organització de l'activitat docent dels centres de titularitat de la Generalitat Valenciana que imparteixen ensenyaments del Batxillerat Unificat i Polivalent, del Curs d'Orientació Universitària i de la Formació Professional.   
La disposició final primera de l'Ordre de 29 de juny de 1992, que regula en el seu annex II l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional, mantinguts amb fons públics i dependents de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana, autoritza les Direccions Generals d'Ordenació i Innovació Educativa, de Centres i Promoció Educativa i de Règim Econòmic i de Personal, en l'àmbit de les seues respectives competències, a aclarir, adequar i desenvolupar les instruccions que s'hi aproven.  
Les Resolucions de 6 de juny de 1994, de 24 de maig de 1995 i de 28 d'agost de 1995 completaven i desenvolupaven respectivament a partir del curs escolar indicat en cada cas, alguns aspectes referents a l'ordenació acadèmica, l'activitat docent dels centres i la determinació de les disponibilitats i necessitats de professorat en els centres que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat, BUP, COU i Formació Professional.   
Després de transcórrer diversos cursos acadèmics i per tal de completar, ampliar o rectificar alguns aspectes de les Resolucions indicades, la Secretaria General i les direccions generals de Centres Docents, d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, i de Personal, en els respectius àmbits de competències, han elaborat un únic text refós que facilite la seua utilització pels centres educatius, mentre continuen vigents aquests ensenyaments.  
Per tot això, en virtut de les competències establertes en el Decret 261/1995, de 29 d'agost, del Govern Valencià (DOGV del 30), aquestes direccions generals resolen:  
I. QÜESTIONS GENERALS  
1. CONFECCIó DE L'HORARI GENERAL DEL CENTRE  
a). En compliment del que estipula l'apartat 1.1 de l'epígraf I de l'annex II de l'Ordre de 29 de juny de 1992, els períodes lectius diaris seran distribuïts de manera que es preveja el temps necessari per al canvi de classe del professorat, per tal de garantir la duració efectiva de 50 minuts, com a mínim, de cadascun.  
b). Els centres que, per necessitats d'escolarització, estiguen obligats a funcionar en doble torn establiran un màxim de set períodes lectius diaris, de dilluns a divendres, en sessió de matí per a un torn i de vesprada per a l'altre. En aquests centres els períodes lectius tindran una duració de quaranta-cinc minuts efectius, com a mínim.  
c). En els altres centres, llevat del curs d'orientació universitària, només s'autoritzaran horaris extraordinaris que comporten una jornada intensiva de matí o de vesprada quan hi concórreguen les circumstàncies excepcionals previstes en l'apartat 1.1 de l'epígraf I, de l'annex II, de l'Ordre de 29 de juny de 1992.  
d). Per tal de realitzar les reunions de coordinació establertes per als seminaris i departaments didàctics, departaments d'orientació, claustres i comissions de coordinació pedagògica o de normalització lingüística, els caps d'estudis preveuran en la confecció d'horaris una vesprada lliure de classes o, si es tracta de centres amb horari a doble torn, un període de temps suficient lliure de classes. En cap cas no es podran suspendre les classes per a realitzar aquestes o altres activitats del professorat.  
e). Durant totes les hores en què el centre estiga en funcionament ha de garantir-se la presència d'almenys un membre de l'equip directiu.  
2. CRITERIS PER A LA CONSTITUCIa DE GRUPS  
Els grups d'alumnes es confeccionaran tenint en compte els següents criteris:  
a) Els grups han de ser homogenis pel que fa al nombre, i s'exclourà en la seua composició tot criteri discriminatori.  
b) Els alumnes repetidors i amb assignatures pendents de cursos anteriors o amb necessitats educatives especials hauran d'estar repartits de forma homogènia entre tots els grups d'un mateix curs.  
Nombre d'alumnes per grup  
1. Diürn: 38 alumnes per grup, llevat d'aquells casos en què per manifesta insuficiència de les infraestructures no siga possible, tant per a matèries comunes com optatives, llevat del que es preveu per a les EATP i el segon idioma estranger. En l'assignatura de Pràctiques de Formació Professional de totes les branques i de les especialitats d'Informàtica de Gestió i Informàtica d'Empreses de la branca Administrativa i Comercial, 25 alumnes per grup. Per a la resta d'especialitats de la branca Administrativa i Comercial els grups seran de 38 alumnes.  
2. Nocturn: 50 alumnes per grup, tant per a matèries comunes com optatives, llevat que, pels informes emesos per la Inspecció Educativa sobre assistència real de l'alumnat a l'aula durant el curs anterior, aquesta supere els 40 alumnes, en aquest cas s'aplicarà el mòdul indicat en l'apartat anterior per als grups o matèries que siga procedent.  
3. EATP:   
- Informàtica, Mitjans Audiovisuals, Teatre i Expressió Corporal: 20 alumnes per grup.  
- Ciències Aplicades: tècniques de laboratori: 20 alumnes per grup.  
- Altres: 38 alumnes per grup.  
Nombre mínim per a constituir grup en segon curs: 20 alumnes, llevat dels casos següents:  
- Disseny i qualsevol EATP de Francés, quan no comporte increment de professorat. En el cas de Francés, es requerirà a més que, prèviament, hagen sigut assumides totes les hores de segon idioma dels alumnes inscrits.  
- Llar i Electricitat, quan siguen impartides per professors especials d'ITEM o dels identificatius de cos en els NRP A31 i A34 amb destinació definitiva en el centre.  
En tercer no hi haurà mínim per a la constitució de grup, a l'efecte de garantir la continuïtat als alumnes que s'hagueren matriculat en la mateixa EATP en el curs anterior.   
4. Desdoblament de grups:  
- Assignatures del Seminaris de Física i Química, i Ciències Naturals: 1 hora setmanal per assignatura, curs i grup per a pràctiques de laboratori.  
- Idiomes estrangers: 1 hora setmanal per idioma, curs i grup per al desenvolupament de la competència comunicativa oral.  
Perquè puguen programar-se aquests desdoblaments caldrà un mínim de 25 alumnes per grup i el mòdul horari de l'assignatura no serà inferior a 4 hores setmanals. Els dits desdoblaments seran autoritzats pel director territorial, a proposta de la Inspecció Educativa, en el moment de la determinació de les necessitats del professorat i sempre que es presente una programació didàctica específica realitzada pel seminari o departament corresponent.  
5. Segon Idioma Estranger:  
Els centres organitzaran l'oferta del Segon Idioma Estranger d'acord amb els criteris següents:  
a) 1r de BUP, 1r FP2: 25 alumnes per grup (mínim per a constituir grup: 15 alumnes).  
b) En els cursos següents no hi haurà mínim per a la constitució de grup a l'efecte de garantir la continuïtat als alumnes que hagen iniciat els seus estudis en 1r de BUP o 1r FP2.  
c) El Segon Idioma Estranger, atés el seu caràcter d'assignatura opcional en BUP i FP2 i voluntari en COU, s'impartirà en horari que no genere forats als alumnes que no cursen aquests ensenyaments. Excepcionalment i en la mesura de les possibilitats organitzatives del centre, quan la matrícula d'un curs tinga o supere els 25 alumnes, es procurarà agrupar-los en el mateix grup/classe per tal d'integrar aquests ensenyaments en l'horari general del grup.  
Hores lectives de l'alumnat  
1. L'horari de l'alumnat comprendrà els següents tipus d'hores lectives:  
a) Hores pròpies del currículum, incloses les d'EATP i les del Segon Idioma Estranger.  
b) Hores de tutoria: 1 hora setmanal per grup.  
c) Hores de repàs per a alumnes amb assignatures pendents de cursos anteriors: 1 hora setmanal per curs i assignatura. En els centres de doble torn, en què per imposició de l'horari siga incompatible l'assistència al repàs en una assignatura dels alumnes del torn del matí i del torn de la vesprada es podrà autoritzar una segona hora.  
Les hores de repàs seran autoritzades pel director territorial, a proposta de la Inspecció Educativa. La solPlicitud acompanyada d'una programació didàctica específica realitzada pel seminari o departament corresponent, serà presentada per la direcció del centre a la Inspecció Educativa en el moment de la determinació de les necessitats del professorat. El director territorial podrà autoritzar més d'una hora setmanal per curs i assignatura, sempre que el nombre d'alumnes assistents així ho aconsellen.  
d) Hores per a seminaris, tallers i cursos monogràfics: 2 hores setmanals per curs i seminari.  
e) Hores de dedicació a alumnes amb necessitats educatives especials, previstos a l'article 36 de la LOGSE, escolaritzats en centres acollits al pla experimental d'integració: 1 hora setmanal per curs.  
2. El nombre d'hores lectives dels apartats b), c) i d) compreses en l'horari d'un alumne en cap cas no sobrepassarà les 2 hores setmanals.  
3. PLA ANUAL DE NORMALITZACIó LINGÜíSTICA  
L'Ordre de 29 de juny de 1992 estableix en el seu annex II, epígraf I, apartat 1.2.7. que els centres elaboraran, en el marc de la programació general, el Pla Anual de Normalització Lingüística, per tal de programar activitats que afavoresquen la presència del valencià com a llengua vehicular, de relació i d'ús en tots els àmbits: pedagògics, de gestió, de convivència i de projecció a l'entorn.  
Una de les finalitats del Pla Anual de Normalització Lingüística està determinada per la Llei d'ºs i Ensenyament del Valencià que estableix que, en acabar els diferents cicles educatius, els alumnes dominaran en igualtat les dues llengües oficials. És evident que, per a aconseguir aquest objectiu, l'aprenentatge del valencià en l'aula, únicament com a assignatura, no és suficient, ja que les llengües s'aprenen en contextos comunicatius i per a la comunicació. L'aprenentatge d'una llengua es produeix lligat a l'ús i a través d'intercanvis lingüístics significatius. Aquest enfocament comunicatiu de l'aprenentatge lingüístic ens obliga a considerar el procés d'ensenyament i aprenentatge del valencià en un àmbit que vaja més enllà del recinte tancat de l'aula. Per això, i perquè l'institut ha de convertir-se en un espai d'integració i de recuperació lingüística, cal que els centres elaboren els plans anuals de normalització d'acord amb les seues situacions i contextos determinats.  
Per a l'elaboració i el seguiment de l'esmentat pla, els centres comptaran amb les orientacions i el suport de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, a través dels assessors del Servei d'Ensenyaments en Valencià.  
3.1. Contingut  
El Pla Anual de Normalització Lingüística s'ajustarà, en el seu contingut, al següent:  
a) Objectius.  
b) Actuacions en cadascun dels àmbits d'intervenció:  
- en l'administració,  
- en la gestió pedagògica,  
- en la transmissió docent,  
- en la interrelació amb l'entorn educatiu.  
c) Òrgans del centre implicats en el projecte i els seus àmbits de competència.  
d) Necessitats:  
- en activitats de formació i actualització lingüística del personal docent, d'administració i serveis i laboral,  
- en recursos econòmics, materials i humans que el centre puga aportar.  
e) Calendari d'aplicació:  
- priorització d'objectius,  
- seqüenciació del procés.  
f) Criteris d'avaluació del Pla.  
3.2 Comissió de Normalització Lingüística  
a) Constitució  
- En tots els centres on no estiga constituïda la Comissió de Coordinació Pedagògica, es constituirà la Comissió de Normalització Lingüística, que serà l'òrgan encarregat de l'elaboració i posterior seguiment, avaluació i modificació del Pla Anual de Normalització Lingüística i, si s'escau, del Projecte de Normalització Lingüística del centre. Aquesta comissió és l'agent coordinador i dinamitzador per excel.lència de la normalització lingüística del centre.  
- Aquesta comissió estarà formada per:   
- El cap d'estudis (el vicedirector en les extensions de BUP), que hi farà les funcions de president.  
- Quatre professors, dels quals un serà de Valencià.  
- Actuarà com a secretari de la comissió el professor més jove.  
- Podran incorporar-se a la comissió un pare o mare i un alumne. El director realitzarà aquesta proposta en la primera reunió del consell escolar per tal que, en un termini màxim de 20 dies, els representants d'aquests sectors comuniquen, si s'escau, els noms dels qui formaran part de l'esmentada comissió.   
- Les hores dedicades a les reunions de la comissió seran computades en els horaris individuals dels professors com a hores complementàries de còmput mensual.  
b) Funcions de la Comissió  
La comissió de normalització lingüística realitzarà les funcions següents:   
- Elaborar el Pla Anual de Normalització Lingüística del centre.  
- Coordinar la recollida i la sistematització de les dades sociolingüístiques necessàries per a la seua elaboració.   
- Coordinar i promoure les actuacions encaminades a sensibilitzar la comunitat educativa cap a l'augment de l'ús vehicular i social del valencià.   
- Coordinar l'aplicació dels programes d'educació bilingüe.  
- Establir els mitjans per a la correcció dels textos que s'editen en els diferents àmbits d'intervenció, i per a la informació bibliogràfica.   
- Dissenyar estratègies per a la realització, en el mateix centre, d'activitats de formació i actualització lingüístiques, d'acord amb les necessitats detectades, i informar de l'oferta existent d'aquest tipus d'activitats fora del centre.  
- Fer el seguiment de l'aplicació del pla i avaluar-ne els resultats.   
- Proposar-ne les modificacions necessàries d'acord amb els resultats obtinguts.  
- Establir el calendari de reunions de la comissió.  
- A través del seu president, informar el claustre i presentar la proposta del Pla Anual al consell escolar, en el marc de la Programació General Anual, perquè siga aprovat pel consell escolar que, en tot cas, en respectarà els aspectes docents.  
4. REGLAMENT DE RèGIM INTERIOR  
4.1. Elaboració  
- Correspon als consells escolars l'elaboració i l'aprovació de les normes de convivència del centre d'acord amb l'article 42.1.j. de la Llei Orgànica 8/1985, de 3 de juliol, reguladora del dret a l'educació (BOE del dia 4).  
- El reglament de règim interior no es preveu com un codi de sancions sinó com la concreció dels principis i objectius del centre docent, i ofereix un servei escolar per a la formació d'un model de persona lliure que ha assimilat la seua pròpia escala de valors i la projecta mitjançant l'exercici de la solidaritat i el respecte als altres, a les instal.lacions del centre en particular i als béns col.lectius, socials, culturals i mediambientals en general.   
- Aquest reglament haurà d'especificar les faltes de disciplina de l'alumnat i les corresponents mesures correctores, que s'hauran d'ajustar als articles 6é.1 i 2. i 42.1.d de l'esmentada Llei Orgànica i al Decret 246/1991, de 23 de desembre, sobre drets i deures de l'alumnat (DOGV 3 de gener de 1992).  
- D'acord amb la disposició transitòria primera de l'esmentat Decret 246/1991, de 23 de desembre, el reglament de règim interior, elaborat amb anterioritat a la data de la seua publicació, s'haurà d'adaptar al que disposa l'esmentat Decret i els centres que no tingueren elaborat aquest reglament hauran de dotar-se'n.  
4.2. Tramesa a la Direcció Territorial  
- Quan ja haja sigut elaborat, el reglament de règim interior serà inclòs en la Programació General Anual del centre i tramés a la Direcció Territorial corresponent en els terminis establerts per a l'esmentada programació.  
- Les direccions territorials, a través del Servei d'Inspecció Educativa, podran revisar els reglaments de règim interior elaborats pels centres per a garantir la seua adequació als principis constitucionals i als drets i deures dels membres de la comunitat educativa.  
II.QÜESTIONS RELATIVES A L'ALUMNAT  
1. COMUNES A BUP, COU I FP  
A. MATRíCULA D'ALUMNES PROCEDENTS D'ESTUDIS REGULATS PER LA LOGSE  
La incorporació a BUP o COU d'alumnes procedents de l'Educació Secundària Obligatòria o el nou Batxillerat regulat per la LOGSE es realitzarà d'acord amb les normes i el procediment establert en la Resolució de 8 de març de 1995 (DOGV del 9 de maig de 1995), de les Direccions Generals d'Ordenació i Innovació Educativa i de Centres Docents, per la qual es regula el procediment per a la sol.licitud i la concessió d'autorització per a l'accés als ensenyaments regulats per la Llei 14/1970, de 4 d'agost, General d'Educació, i per a la proposta d'expedició dels títols de Graduat Escolar i de Batxiller, dels alumnes que durant el procés d'implantació anticipada cursen sense completar-los ensenyaments derivats de la Llei Orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'Ordenació General del Sistema Educatiu.   
B. ADAPTACIONS CURRICULARS I EXEMPCIONS  
Principis generals  
a) D'acord amb l'article 17.1 i 2, del capítol III, del Reial Decret 334/85, de 6 de març, d'Ordenació de l'Educació Especial (BOE del dia 16), l'alumnat amb necessitats educatives especials tindrà dret a les adaptacions curriculars que possibiliten o faciliten el seu procés educatiu.  
b) El seminari de la matèria, a proposta del professor i amb l'assessorament del departament d'orientació, si s'escau, farà les adaptacions curricular necessàries que podran afectar a la metodologia didàctica, a la priorització i a la temporalització en la consecució dels objectius.   
c) L'avaluació del progrés dels alumnes estarà basada en els objectius proposats per a ells i, per a la seua qualificació, es tindran en compte no sols els continguts, sinó el procés seguit pels alumnes, l'interés i l'esforç manifestats.  
d) No es concediran exempcions sempre que siga possible l'adaptació curricular. No obstant això, podran ser declarats exempts de qualificació en determinades matèries del currículum els alumnes amb problemes greus d'audició, visió o motricitat per als quals no siga possible realitzar adaptació curricular sense afectar el nivell bàsic dels continguts exigits.  
e) Als efectes previstos en d), els pares o representants legals presentaran la sol.licitud d'exempció a la direcció del centre abans del 30 de novembre. La direcció del centre trametrà l'expedient a la Direcció Territorial de Cultura i Educació corresponent en el termini de 20 dies hàbils i inclourà necessàriament, junt a la sol.licitud presentada pels pares o representants legals, un informe psicopedagògic. Al seu torn, la Direcció Territorial de Cultura i Educació completarà l'expedient adjuntant un informe emés pel Servei d'Inspecció Educativa i el trametrà, en el termini de 20 dies hàbils, a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística per a la seua resolució.  
C. EXEMPCIó D'EDUCACIó FíSICA  
En Formació Professional, l'Educació Física es regula en l'Ordre de 13 de juliol de 1974 per la qual s'estableixen els qüestionaris i les orientacions pedagògiques del pla d'estudis de la Formació Professional de Primer Grau (BB.OO.MEC 29 d'agost).  
Es complementa amb l'Ordre de 24 de setembre de 1975 per la qual es disposen el pla d'estudis i les orientacions metodològiques, i els qüestionaris del curs d'ensenyaments complementaris per a l'accés del primer al segon grau de FP (BOMEC octubre 1975) i l'Ordre de 13 de setembre de 1975 sobre orientacions metodològiques i qüestionaris de Segon Grau de FP (BOMEC octubre 1975).  
D'acord amb el que estableix l'Ordre de 7 de juliol de 1994 (BOE del 14 de juliol), els alumnes que tenen el títol de Batxiller i hagen superat el Curs d'Orientació Universitària, en matricular-se en Formació Professional de segon grau, tindran revalidada la matèria d'Educació Física de tots els cursos.  
L'assignatura d'Educació Física, com la resta de les matèries del pla d'estudis vigent, ha de preveure en la seua programació l'atenció singular per als alumnes que per circumstàncies determinades, avalades per la documentació pertinent, no puguen seguir tot el procés d'ensenyament i aprenentatge.  
La dita incapacitat, ja siga temporal o definitiva, podrà estar relacionada amb aspectes motrius determinats, fet que pot incapacitar-lo per a uns exercicis concrets i específics i no per a uns altres que contribuesquen a aconseguir alguns objectius de la programació establerta pel seminari respectiu.  
Segons l'Ordre de 18 de setembre de 1987 (BOE 23 de setembre), per la qual s'aproven els programes i les orientacions didàctiques de l'Educació Física i Esportiva en el BUP, l'adaptació curricular té vies clares d'actuació en tots els casos de sol.licitud d'exempció d'aquesta matèria.  
A aquest efecte, el seminari d'Educació Física a proposta del professor de la matèria i amb l'assessorament del departament d'Orientació, si s'escau, establiran l'adaptació curricular que corresponga.  
Quan l'adaptació curricular no siga possible, i els alumnes siguen majors de 25 anys o complesquen aquesta edat en el període per al qual formalitzen la matrícula el director del centre, en el cas dels centres públics, o el director de l'institut al qual estiga adscrit el centre privat, podrà concedir-ne l'exempció. Ordre Ministerial de 10 de juliol de 1995 (BOE de 15 de juliol de 1995).  
D. EXEMPCIó DE VALENCIà  
- Per a l'exempció de la matèria de valencià, s'actuarà segons l'Ordre d'1 de setembre de 1984, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència (DOGV del 25 de setembre), que desenvolupa el Decret 79/1984, de 30 de juliol, sobre l'aplicació de la Llei 4/1983 d'ºs i Ensenyament del Valencià i en l'Ordre de 14 de desembre 1993 de la Conselleria d'Educació i Ciència que la modifica (DOGV de 10 de gener de 1994).  
- Els alumnes amb necessitats educatives especials s'atindran al que estableix l'apartat B d'aquest capítol 2.  
D.1 Criteris d'actuació  
a) Centres situats en la zona de predomini lingüístic castellà   
- Els alumnes residents en les poblacions que figuren en el títol cinqué de la Llei 4/1983, de predomini lingüístic castellà, i que assistesquen a centres d'aquests territoris, formularan la petició d'exempció de l'ensenyament del valencià d'acord amb la Resolució del director general d'Ordenació i Innovació Educativa de 24 de maig de 1993 (DOGV d'1 de juliol de 1993) i s'atindran a les instruccions de 5 de juliol de 1993 de l'esmentada Direcció General.  
- Els alumnes residents fora de la Comunitat Valenciana que acudesquen a centres situats en aquesta zona i que no hagen estudiat anteriorment la matèria de valencià, justificaran la sol.licitud d'exempció per residir en una comunitat autònoma en què concorren les mateixes circumstàncies que en la zona de predomini lingüístic castellà de la Comunitat Valenciana, i adjuntaran a la sol.licitud una fotocòpia compulsada del DNI i un certificat acadèmic de tots els estudis cursats amb anterioritat.  
Els centres adequaran la redacció de l'apartat b) del model de sol.licitud inclòs en l'annex I de les instruccions de 5 de juliol de 1993 al que preveu el paràgraf anterior.  
b) Centres situats en la zona de predomini lingüístic valencià   
Els centres seguiran les instruccions de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa de 12 de juliol de 1993, elaborades a partir de la normativa esmentada anteriorment.   
D.2 Situacions previstes per la normativa:  
- Residència temporal: s'entendrà com un període cronològic no superior a dos anys o dos cursos acadèmics.   
- Incorporació tardana al sistema educatiu valencià: en aquests casos els alumnes quedaran exempts de l'avaluació el primer curs de la seua incorporació.  
D.3 Orientacions per al professorat de valencià i els equips directius   
- Els alumnes que hagen sol.licitat l'exempció de la matèria per incorporació tardana o per residència temporal hauran d'assistir obligatòriament a les classes. Aquestes hauran de servir per a iniciar els alumnes en el coneixement de la matèria, de manera que l'any en què hagen de ser avaluats puguen integrar-se plenament a les classes de valencià.   
- El primer any de la seua incorporació, els professors prestaran especial atenció a aquests alumnes, procuraran cobrir les mancances de la seua formació i els exigiran, en el procés d'avaluació, un nivell que tinga en compte la situació individual de cada alumne i l'esforç en la consecució dels objectius marcats en la programació didàctica per a aquests casos concrets.   
- El professorat de valencià, els tutors i l'equip directiu dels centres recomanaran l'assistència a les classes d'actualització durant el curs en què se'ls concedesca exempció perquè puguen obtenir un nivell de competència suficient el primer curs en què hagen de ser avaluats.  
D.4 Mesures de suport per a l'alumnat exempt   
- Els centres organitzaran classes d'actualització de valencià per als alumnes exempts, d'acord amb els criteris per a la constitució d'aquests grups establerts en l'apartat IV, A, 3.   
- Aquestes classes tindran una distribució de dues hores setmanals i s'impartiran fora de l'horari lectiu de l'alumnat per a qui tindrà caràcter voluntari. S'organitzaran, conjuntament, per als tres cursos de BUP i COU.  
- Aquestes classes seran impartides pel professorat de valencià, a qui els seran computades com a lectives.   
D.5 Renúncia a l'exempció de valencià  
Els alumnes que, per qualsevol motiu, vulguen renunciar a l'exempció de valencià després d'haver-la demanat, hauran de sol.licitar-ho a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística a través del centre.   
E. INSCRIPCIó EN L'ASSIGNATURA DE VALENCIà DELS ALUMNES PROCEDENTS D'ALTRES COMUNITATS AUTòNOMES QUE HAVIEN INICIAT ELS SEUS ESTUDIS EN LA COMUNITAT VALENCIANA  
Els alumnes que han cursat estudis en la Comunitat Valenciana i traslladen el seu expedient acadèmic a altres comunitats autònomes o a l'estranger i tornen a cursar estudis amb assignatures pendents, hauran de matricular-se d'aquesta assignatura sols en el curs complet en què es matriculen i, si s'escau, podran sol.licitar l'exempció d'acord amb la normativa vigent.   
F. MATRíCULA D'ALUMNES ESTRANGERS  
F.1 Normes generals  
Tota persona de nacionalitat estrangera que tinga títols, diplomes o estudis estrangers homologats o revalidats, o bé amb l'expedient de revalidació en tramitació, podrà matricular-se en les mateixes condicions que els alumnes espanyols, d'acord amb els requisits que estableix el Reial Decret 104/1988, de 29 de gener, sobre homologació i revalidació de títols i estudis estrangers d'educació no universitària (BOE del 17 de febrer) i l'Ordre Ministerial de 14 de març de 1988 per a l'aplicació del que disposa l'esmentat Reial Decret (BOE del 17 de març).  
Els criteris i les normes que tindran en compte els centres per a formalitzar aquestes matrícules són els següents:  
1r Podran matricular-se els ciutadans de nacionalitat estrangera que tinguen els requisits acadèmics establerts per a cada curs i nivell del sistema educatiu espanyol.  
2n Amb aquesta finalitat, hauran de tenir la credencial de revalidació d'estudis, facilitada per la Subdirecció General de Títols, Revalidacions i Homologacions, del Ministeri d'Educació i Ciència, o el volant acreditatiu de tenir l'expedient de revalidació d'estudis en tràmit.   
3r Si la inscripció es realitza mitjançant el volant a què fa referència l'apartat anterior, aquesta matrícula tindrà caràcter condicional i no serà efectiva fins que l'alumne presente la resolució del seu expedient de revalidació. Si no la presenta abans de la finalització, al setembre, del curs escolar, o si la resolució correspon a un curs o nivell inferior al que l'interessat va sol.licitar, quedaran sense efecte els resultats de les avaluacions realitzades i la inscripció produïda com a conseqüència de la utilització de l'esmentat volant.   
4t La direcció del centre adoptarà les mesures que considere més adequades per a informar aquests alumnes i els seus pares o representants legals del següent:  
a) La validesa, els efectes i les conseqüències acadèmiques de la inscripció que realitza amb caràcter condicional, d'acord amb l'apartat anterior, responsabilitat única de l'interessat.  
b) L'organisme competent per a informar, rebre i trametre l'expedient de revalidació d'estudis és l'oficina provincial del Ministeri d'Educació i Ciència.  
c) El termini màxim de tres mesos que el Reial Decret 104/1988, de 29 de gener, atorga al Ministeri d'Educació i Ciència per a resolre els expedients de revalidació d'estudis comptarà a partir de la data en què l'expedient continga tota la documentació prescriptiva, i això és decisiu als efectes de possibles recursos contra la resolució emesa, ja que el volant justificatiu de tenir l'expedient de revalidació en tràmit als únics efectes d'inscripció condicional en centres educatius, es dóna a l'interessat encara que no aporte tota la documentació necessària.  
5é Els centres docents a què s'incorporen alumnes estrangers o que hagen realitzat estudis a l'estranger prestaran especial atenció a l'aprenentatge del castellà i del valencià. En aquest últim cas, caldrà informar-los adequadament de la normativa vigent a aquest respecte.  
F.2 Escolarització dels alumnes procedents de l'antiga República de Iugoslàvia  
Es farà el que disposa l'Ordre Ministerial de 17 de novembre de 1993 per la qual es dicten instruccions per a regular el procés d'escolarització dels alumnes procedents de l'antiga República de Iugoslàvia en els diferents nivells del sistema educatiu espanyol (BOE del dia 25 de novembre).  
G. ESPORTISTES D'ALT NIVELL  
Quan el centre docent tinga matriculats alumnes qualificats oficialment com a esportistes d'alt nivell, els professors tutors respectius prestaran especial atenció a:  
a) Recollir els documents acreditatius de les absències derivades de la seua activitat esportiva, per tal que les faltes tinguen la consideració de justificades.  
b) Proposar als diferents seminaris la possibilitat de promoure un treball personalitzat conduent a minorar les mancances d'aprenentatge motivades per aquestes absències.  
En cap cas la justificació de les absències no servirà de motiu per a l'eliminació de contingut de les matèries que ha de superar tot alumne. A aquest efecte, el professorat procurarà orientar el procés d'aprenentatge adaptant-lo a cada cas concret.  
H. RECLAMACIó DE QUALIFICACIONS  
H.1 Alumnes de BUP i FP  
Es farà el que estableix l'Ordre de 23 de gener de 1990, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es regula l'exercici del dret de reclamació de qualificacions estimades incorrectes en els nivells d'ensenyaments no universitaris (DOGV del 7 de febrer), i en la Resolució de 23 de gener de 1990, de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa, per la qual s'estableix el procediment i els terminis per a exercir l'esmentat dret (DOGV del 7 de febrer).  
La direcció del centre farà públics els continguts mínims, els criteris d'avaluació i els sistemes de recuperació acordats per cada seminari i inclosos en les seues respectives programacions didàctiques, sense perjudici de la responsabilitat que té cada professor d'informar els seus alumnes sobre el contingut de la programació, els mínims exigibles i els criteris d'avaluació i de qualificació.  
H.2 Alumnes de COU  
H.2.1 Reclamacions a les qualificacions de caràcter ordinari, obtingudes durant el curs acadèmic i derivades del procés d'avaluació contínua  
Es farà el que disposa l'apartat anterior (H.1.).  
H.2.2 Reclamacions a les qualificacions finals  
Segons l'Ordre Ministerial de 31 de desembre de 1971 (BOE del 24 de gener de 1972), l'estudiant que considere que no ha sigut respectat el seu dret a una avaluació objectiva podrà formular una reclamació o sol.licitar que se li rectifique la seua qualificació.  
- Formulació de reclamacions  
La direcció del centre formularà les reclamacions a la Comissió Permanent, si el centre és públic, o al delegat de la Universitat, si el centre és privat. La Comissió Permanent examinarà les reclamacions i la documentació aportada, i les sotmetrà al rector junt amb un informe i una proposta, en el seu cas, de les mesures procedents.(Article 2.5.e de l'Ordre Ministerial de 31 de desembre de 1971; BOE 24 de gener de 1972).  
- Sol.licituds de rectificació de qualificacions   
Les sol.licituds de rectificació de qualificacions individuals es podran elevar «quan la qualificació global atorgada a algun alumne apareguera notablement discordant amb les consignades o comunicades periòdicament a aquest durant tot el curs». (Article 10 de l'Ordre Ministerial de 31 de desembre de 1971).  
La sol.licitud de revisió i eventual rectificació de qualificacions individuals pot promoure-la l'alumne, els seus representants legals, la Inspecció Educativa o els delegats de la Universitat, mitjançant una sol.licitud raonada dirigida a la presidència de la Junta de Supervisió, dins dels 15 dies següents a la comunicació de l'avaluació final als alumnes, o a partir dels 20 dies següents a la data de l'acta. (Norma deu de la Resolució de 2 de febrer de 1972, BOE del 4 de febrer).  
Es seguirà el procediment següent: l'estudiant o els seus representants legals entregaran la sol.licitud a la direcció del centre, si es públic, o al delegat, si és privat, qui la trametrà, junt amb una còpia de les actes de les avaluacions realitzades durant el curs, a la presidència de la Junta de Supervisió, que també ho és de la Comissió Permanent.  
La Comissió Permanent resoldrà sobre les sol.licituds de rectificació a la vista de la documentació aportada i la que fora requerida. (Article 5.d de l'Ordre Ministerial de 31 de desembre de 1971, BOE del 24 de gener de 1972). Aquesta resolució «tindrà caràcter definitiu». (Norma deu de la Resolució de 2 de febrer de 1972, BOE del dia 4).  
Si la Comissió Permanent resol estimar la sol.licitud, es farà constar en l'acta la rectificació corresponent, amb expressió de la data en què ha sigut acordada, signada pel director, en els centres públics, i pel delegat, en els centres privats.  
Els simples errors materials seran esmenats pels directors o els delegats dels centres estatals o no estatals, respectivament, sense que calga cap tràmit especial. (Norma 10.2. de la Resolució de 2 de febrer de 1972, BOE del dia 4).  
2. ESPECíFIQUES PER A BUP  
A. PROMOCIó DE CURS I MATèRIES INCOMPATIBLES.  
L'Ordre de 22 de març de 1975 va desenvolupar el Decret 160/1975, de 23 de gener, pel qual s'aprova el pla d'estudis del Batxillerat Unificat i Polivalent. Ni l'ordre esmentada, ni altres normes posteriors de diferent rang que afecten l'ordenació del pla d'estudis o a la regulació de l'avaluació contínua dels alumnes, han abordat la qüestió de l'avaluació en una assignatura quan no s'ha superat idèntica assignatura en cursos anteriors.  
El criteri que s'ha aplicat fins ara establia la incompatibilitat de les matèries atribuïdes a un mateix seminari. Aquest criteri ha plantejat dubtes i problemes en determinades matèries que, estant atribuïdes a un mateix seminari didàctic, estan dissenyades amb continguts diferents, per la qual cosa el criteri esmentat resulta excessivament sever en la seua aplicació i desvirtua la possibilitat de promoció de curs dels alumnes.  
En conseqüència, l'avaluació final dels alumnes, en cada una de les assignatures dels cursos 2n i 3r de BUP estarà condicionada a la superació prèvia de l'assignatura de què es tracte en el curs o cursos anteriors, d'acord amb les correlacions que s'estableixen en l'annex d'aquesta resolució.  
B. RENúNCIA DE MATRíCULA BUP/COU  
B.1 Alumnes de BUP  
- D'acord amb l'article vuité del Decret 160/1975, de 23 de gener, els alumnes oficials de BUP diürn tenen un període màxim de sis cursos acadèmics per a concloure els seus estudis de batxillerat.  
- Tots els alumnes que no hagen acabat els seus estudis en el termini previst, no podran ocupar un lloc escolar en centres docents d'aquest nivell. En aquest cas, es poden prosseguir els estudis en règim nocturn, lliure, o a través de l'ensenyament a distància (IBAD).  
- Per als alumnes de batxillerat que cursen estudis en règim nocturn, lliure o a distància no regeix la normativa anterior.  
Criteris per a la sol.licitud i la concessió de les renúncies de matrícula en BUP (competència del director de l'institut)   
- Quan un alumne que curse estudis en règim oficial diürn vulga abandonar els seus estudis i que l'esmentada convocatòria no li siga computada a l'efecte de la limitació indicada en el paràgraf primer, haurà de sol.licitar, ell mateix, si és major d'edat, o els seus pares o representants legals, la renúncia de matrícula, la concessió de la qual és atribució de la direcció del centre.  
- Les sol.licituds de renúncia de matrícula es presentaran en la secretaria del centre, abans del 31 de març, adjuntant-hi els documents següents:  
- sol.licitud raonada de l'interessat, realitzada per ell mateix, si és major d'edat, o pels seus pares o representants legals, al.legant les causes que provoquen la sol.licitud i que s'hauran de justificar mitjançant els documents següents:  
- causes laborals: justificant de treball;  
- motius de salut: justificant mèdic;  
- causes acadèmiques: informe del tutor amb el vist-i-plau del cap d'estudis;  
- altres causes: informe de l'interessat, si és major d'edat, o dels seus pares o representants legals, signat i amb indicació del número del DNI.  
- Per a la resolució d'aquestes sol.licituds, la direcció del centre podrà recaptar, quan ho estime convenient, un informe del departament d'Orientació, del Servei Psicopedagògic Escolar, si s'escau, o de la Inspecció Educativa.  
- La direcció del centre ho dictaminarà abans del 30 d'abril. La resolució es realitzarà individualment, per a cada sol.licitud presentada, i s'arxivarà en l'expedient de l'alumne, i se li n'entregarà una còpia a l'interessat.  
B.2 Alumnes de COU   
- D'acord amb els apartats cinqué i sisé de l'Ordre Ministerial de 4 de juny de 1991, sobre qualificació dels alumnes i condicions d'inscripció en el Curs d'Orientació Universitària (BOE del dia 7), els alumnes podran matricular-se en COU tres anys com a màxim.  
- No obstant això, els alumnes podran sol.licitar al director de l'institut de batxillerat l'anul.lació de la matrícula per tal que aquesta no li siga computada als efectes previstos en el paràgraf anterior. Amb aquesta finalitat es recorda el següent:  
Renúncies de COU, de caràcter ordinari, competència del director de l'institut  
Els alumnes oficials de COU diürn i nocturn podran sol.licitar al director de l'institut de Batxillerat on figure el seu expedient acadèmic l'anul.lació de la matrícula corresponent en els casos següents:  
- per malaltia de tipus físic o psíquic,  
- estar prestant el servei militar,  
- incorporar-se a un lloc de treball.  
La presentació de la documentació que acredite les causes és requisit imprescindible per a la resolució de les renúncies de matrícula.  
Les sol.licituds hauran de formular-se abans que finalitze el mes d'abril i seran resoltes pel director de l'institut, després d'escoltar, si s'escau, l'equip d'avaluació.  
Renúncies de COU, de caràcter extraordinari, competència de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística  
Les sol.licituds d'anul.lació de matrícula de caràcter extraordinari, en què no concórreguen les causes tipificades en l'apartat anterior, es trametran a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística d'aquesta Conselleria.  
Aquestes sol.licituds de renúncia s'hauran de formular davant el director de l'institut on figure l'expedient acadèmic respectiu.  
Quan l'alumne presente la petició de renúncia, el director del centre la trametrà, en el termini de vint dies hàbils, junt amb el seu informe i, si s'escau, la documentació pertinent, a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística   
\* Cal recordar que el termini per a sol.licitar aquest tipus de renúncies finalitza el 30 d'abril.  
B.3 Diligència en els documents d'avaluació  
Els secretaris dels instituts diligenciaran les actes, expedient acadèmic i llibre de qualificació dels alumnes, tant de BUP com de COU, als quals s'haja concedit renúncia de matrícula, realitzant menció expressa de la data de la resolució per la qual se'ls va concedir.  
C. MATRíCULA EN EL CURS D'ORIENTACIó UNIVERSITàRIA  
C.1 Condicions generals per a la inscripció en el COU  
- Els alumnes que superen el COU no podran inscriure's de nou en l'esmentat curs, llevat que siga per a iniciar una opció diferent de la superada.  
- Els alumnes que, després de la convocatòria extraordinària de setembre, tinguen qualificació negativa en més de tres matèries, hauran de repetir el curs en la seua totalitat realitzant la mateixa opció o una altra.  
- Els alumnes que, després de la convocatòria extraordinària de setembre, tinguen qualificació negativa en tres matèries o menys, no podran inscriure's de nou en les matèries ja aprovades.  
C.2 Condicions d'inscripció per als alumnes que canvien d'opció  
D'acord amb el que estableix l'Ordre Ministerial de 4 de juny de 1991 (BOE del 7 de juny), la inscripció en COU per a cursar una opció diferent de la superada es realitzarà segons els criteris següents:  
- Quan les matèries contingudes en una opció i en l'altra siguen totalment diferents, l'alumne haurà de cursar les matèries obligatòries i optatives corresponents a la nova opció elegida.  
- Quan hi haja coincidència en algunes matèries, l'alumne haurà de cursar solament la matèria o matèries que, junt amb les coincidents, li permeten completar el conjunt de matèries exigibles en la nova opció.  
- Els alumnes podran exercir una sola vegada el seu dret a canviar d'opció en el COU.  
C.3 Condicions d'inscripció per als alumnes amb una o dues assignatures pendents de BUP  
La inscripció d'aquests alumnes es realitzarà segons els criteris següents:  
- Podran matricular-se condicionalment en COU, en règim oficial diürn, amb assignatures pendents de BUP, els alumnes que no hagen esgotat el màxim de sis anys d'escolarització previstos per a aquesta modalitat d'estudis. Si els hagueren esgotat, podran matricular-se en COU en règim oficial nocturn o en la modalitat d'ensenyament a distància. Si opten per matricular-se exclusivament de les assignatures pendents de BUP podran fer-ho en règim oficial nocturn, lliure o en la modalitat d'ensenyament a distància.  
- És responsabilitat de l'alumne la recuperació de les assignatures pendents. En tot cas, els alumnes estan obligats a assistir a les classes de les matèries del COU en què estigueren inscrits  
- Els centres planificaran la recuperació i la qualificació de les matèries de batxillerat pendents amb suficient antelació per a permetre que els seus resultats siguen coneguts abans d'iniciar-se la sessió de qualificació final del Curs d'Orientació Universitària.  
- Els alumnes que superen les assignatures pendents de batxillerat en la sessió ordinària de juny, seran qualificats de COU d'acord amb les normes de l'avaluació contínua.  
- Els alumnes que suspenguen alguna de les matèries pendents de batxillerat en la convocatòria de juny, no podran rebre qualificació final de cap matèria de COU en la sessió ordinària. Aquests alumnes hauran de ser inclosos en l'acta de qualificació final de COU amb l'expressió «pendent de batxillerat» en el lloc destinat a les seues qualificacions.  
- Els alumnes que superen al setembre les matèries pendents de batxillerat, seran qualificats de COU en la sessió extraordinària de setembre. A aquest efecte, caldrà tenir en compte que el COU està sotmés al procés d'avaluació contínua i que les qualificacions obtingudes per l'alumne al llarg del curs mantenen la seua validesa per a aquesta convocatòria. Per tant, les qualificacions positives que hagueren obtingut al final del període lectiu seran mantingudes, i l'alumne només haurà d'examinar-se de les matèries en què no haguera resultat aprovat.  
- Els alumnes que suspenguen al setembre les assignatures pendents de batxillerat, perdran tot dret als resultats de l'avaluació contínua en el COU i hauran consumit un dels sis anys d'inscripció màxima permesos en el BUP. Així mateix hauran de figurar en l'acta final de COU de la sessió extraordinària, amb l'expressió «pendent de batxillerat» en el lloc destinat a les seues qualificacions. Aquests alumnes hauran de repetir totalment el COU.  
C.4. Sol.licitud de matrícula excepcional en COU  
1. Quan un alumne haja esgotat els tres anys acadèmics de què disposa per a realitzar el COU i no haja aprovat totes les assignatures, podrà sol.licitar autorització per a realitzar una matrícula excepcional si desitja prosseguir per un quart curs els esmentats estudis.  
2. L'esmentada sol.licitud de matrícula excepcional es formularà davant el director del centre, públic o privat, on l'alumne desitge formalitzar la seua matrícula. Quan l'alumne presente la sol.licitud, el director del centre la trametrà, en el termini de vint dies hàbils, junt amb el seu informe i, si s'escau, la documentació pertinent, al director Territorial de Cultura i Educació corresponent.   
3. El director Territorial de Cultura i Educació trametrà la sol.licitud, per a la seua resolució, al director general d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, junt amb l'informe de la Inspecció Educativa on s'indicarà, almenys, si el centre en què l'alumne desitja formalitzar la inscripció té plaça escolar disponible.   
D. CRITERIS PER A L'OBTENCIó DE LA NOTA MITJANA DELS EXPEDIENTS ACADèMICS DELS ALUMNES DE COU QUE S'INSCRIUEN EN LES PROVES D'ACCÉS A LA UNIVERSITAT  
D.1 Alumnes procedents de les escoles d'Art (antigues escoles d'Arts i Oficis)  
- Per als alumnes que hagen accedit a COU amb el títol de Graduat en Arts Aplicades i Oficis Artístics, la nota mitjana de l'expedient acadèmic serà la qualificació final obtinguda en la prova de revàlida (Ordre Ministerial de 21 d'abril de 1988; BOE del dia 23).  
- Per als alumnes que hagen accedit a COU amb el títol de Graduat en Arts Aplicades i Oficis Artístics, després de cursar un cicle formatiu experimental de grau superior, la nota mitjana de l'expedient acadèmic serà la qualificació final obtinguda en el cicle formatiu que hagen cursat (Ordre Ministerial de 14 de febrer de 1991; BOE del dia 22).  
D.2 Alumnes procedents del primer cicle dels Estudis Experimentals per a la Reforma dels Ensenyaments Mitjans (REM).  
a) Alumnes que tenen el certificat de superació del cicle i s'han incorporat a tercer de BUP: la nota mitjana de primer i de segon de BUP serà la qualificació global obtinguda en els objectius de matèries del cicle.  
b) Alumnes que han abandonat el cicle abans de superar-lo en la seua totalitat i s'han incorporat a segon de BUP: la nota mitjana de primer de BUP s'obtindrà sobre la qualificació obtinguda en cadascuna de les matèries cursades i aprovades en el primer curs d'ensenyaments experimentals i, si s'escau, en què va haver de recuperar del pla d'estudis del BUP.  
D.3 Alumnes procedents d'Educació Secundària Obligatòria.  
La nota mitjana de primer i, si s'escau, segon de BUP, serà la qualificació mitjana de 3r i, si s'escau, 4t d'Educació Secundària Obligatòria, obtingudes al seu torn sobre cadascuna de les qualificacions de les àrees i matèries que formen cada curs. Les notes mitjanes s'obtindran aplicant a les diferents qualificacions les equivalències següents:   
Insuficient 4,5 punts  
Suficient 5,5 punts  
Bé 6,5 punts  
Notable 7,5 punts  
Excel.lent 9 punts  
D.4 Alumnes procedents de primer curs de qualsevol modalitat del nou Batxillerat regulat per la LOGSE   
a) La nota de tercer de BUP serà la mitjana resultant de sumar la qualificació obtinguda en cadascuna de les matèries cursades per l'alumne en 1r de Batxillerat i dividir-la pel nombre de matèries cursades.   
b) Si, a més, els alumnes han cursat segon cicle d'Educació Secundària Obligatòria, la nota mitjana de primer i segon de BUP s'obtindrà segons els criteris establerts en el subapartat anterior.  
3. ESPECíFIQUES PER A FP   
A. PROMOCIó DE GRAU I CURS I MATèRIES INCOMPATIBLES  
A.1 Matèries incompatibles  
No podrà ser avaluat l'alumne en una matèria mentre no haja obtingut avaluació positiva en la matèria d'idèntica denominació, pendent del curs anterior.  
A.2 Promoció de grau i curs  
- No es podrà matricular cap alumne en segon grau fins que no haja superat totalment el primer grau.  
- Dins del segon grau, el pas d'un curs a un altre podrà realitzar-se amb un màxim de dues assignatures pendents.  
- Respecte al curs d'ensenyaments complementaris per a l'accés del primer al segon grau de FP, haurà superar-se totalment per a promocionar a qualsevol de les especialitats que s'imparteixen pel Règim General.  
B. MATRíCULA LLIURE EN FP2  
- D'acord amb l'Ordre de 15 de gener de 1992 (BOE 30 de gener), per la qual es modifica el punt 1r de l'Ordre de 18 de febrer de 1980 (BOE de 6 de març) sobre règim d'ensenyament lliure de Formació Professional de segon grau, els centres públics de Formació Professional organitzaran les proves lliures de FP2 de les branques i especialitats que imparteixen.  
- La inscripció de matrícula en règim d'ensenyament lliure es realitzarà durant la primera quinzena del mes de març per a les convocatòries de juny i setembre de cada curs acadèmic.  
- Els centres que deixen d'impartir ensenyaments de Formació Professional de segon grau per implantació anticipada dels cicles formatius de Formació Professional Específica regulats per la LOGSE, mantindran durant dos anys consecutius les convocatòries de proves lliures dels cursos que se suprimesquen.  
C. INCORPORACIó TARDANA AL SISTEMA EDUCATIU VALENCIà DELS ALUMNES PROCEDENTS DEL CURS D'ACCÉS O BUP QUE DESITGEN CURSAR UNA ESPECIALITAT DE FP2 DEL RèGIM D'ENSENYAMENTS ESPECIALITZATS.   
Quan els alumnes que s'incorporen tardanament al sistema educatiu valencià hagen superat els ensenyaments complementaris d'accés al segon grau de Formació Professional, o bé hagen superat la totalitat dels ensenyaments de Batxillerat, tant pel pla de 1957, com pels plans anteriors de Batxillerat Superior, i desitgen cursar una especialitat de FP2 pertanyent al Règim d'Ensenyaments Especialitzats en dos anys acadèmics, segons la distribució de matèries i hores indicada en l'annex II de l'Ordre de 5 de desembre de 1975 (BOE de l'11), cursaran l'assignatura de Valencià de 1r de FP2 en el primer dels dos anys acadèmics esmentats i la de 2n de FP2 en el segon any.  
D. CRITERIS PER A CONSTITUIR GRUPS DE REPETIDORS EN LES PROFESSIONS I ESPECIALITATS DE FP QUE S'EXTINGEIXEN PER LA IMPLANTACIó DE LA LOGSE  
Quan per la implantació de la LOGSE se suprimesquen en determinats centres, ensenyaments de FP, s'actuarà de la següent manera:  
1. FP1. Els alumnes que en finalitzar el 1r de FP1 no superen totalment les matèries d'aquest curs, promocionaran al 2n de FP1 arrossegant com a pendents les matèries de 1r, o s'incorporaran al 3r. curs d'ESO, si ho desitgen.  
De cara a finalitzar la culminació dels estudis iniciats i obtenir els títols corresponents, quan el nombre de repetidors de 2n de FP1 siga superior a 15 i no hi haja un altre centre pròxim que oferesca els mateixos ensenyaments, es constituiran grups de repetidors, sempre que l'organització del centre ho permeta i amb l'autorització prèvia del director Territorial.  
En finalitzar els dos cursos de FP1, els alumnes que tinguen matèries sense superar, tant de 1r com de 2n, disposaran de 4 convocatòries extraordinàries que es faran en els mesos de juny i setembre dels 2 cursos següents.  
2. FP2. Els alumnes repetidors de 1r de FP de 2n grau (règim d'ensenyaments especialitzats) o del Curs d'Accés, s'incorporaran al primer curs de Batxillerat.  
De cara a facilitar la culminació dels estudis iniciats i obtenir els títols corresponents, quan el nombre de repetidors de 1r i 2n de Formació Professional de segon grau (règim general) o 2n i 3r (règim d'ensenyaments especialitzats) siga superior a 15 i no hi haja un altre centre pròxim que oferesca els mateixos ensenyaments, es constituiran grups de repetidors, sempre que l'organització del centre ho permeta i amb l'autorització prèvia del director Territorial.  
Sense perjudici del que estableix el punt anterior, els alumnes podran incorporar-se, si ho desitgen, als nous ensenyaments de Batxillerat en el curs que els corresponga d'acord amb les equivalències establertes en els annexos I i II del Reial Decret 986/1991, de 14 de juny i la disposició addicional segona de l'Ordre de 30 d'octubre de 1992 (BOE de l'11 de novembre) per la qual s'estableixen els elements bàsics dels informes d'avaluació.  
El director Territorial comunicarà a la Direcció General de Centres Docents les autoritzacions de grups de repetidors, tant de FP1 com de FP2, per a la seua consignació en el registre de Centres de la Comunitat Valenciana.  
E. NORMES PER AL CàLCUL DE LA NOTA MITJANA DELS ALUMNES QUE SOL.LICITEN L'ACCÉS A ENSENYAMENTS UNIVERSITARIS   
Alumnes procedents de la FP  
D'acord amb la Resolució de 3 de juny de 1996, de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística.  
1. A l'efecte de l'accés als ensenyaments universitaris que es determinen, la qualificació final de cadascun dels cursos que formen el segon grau de Formació Professional, vindrà donada per la mitjana aritmètica de les qualificacions corresponents al conjunt de les matèries de cada curs incloses en les àrees d'»Organització de l'Empresa» i de «Coneixements Tecnològics i Pràctics» si es tracta d'especialitats del règim general, o a les de l'àrea d'»Ampliació de Coneixements» per al cas d'ensenyaments especialitzats, sempre que l'alumne haja aconseguit avaluació positiva en la resta d'àrees.  
La conversió a escala numèrica de les qualificacions de les esmentades matèries, expressades en forma qualitativa, es realitzarà aplicant les següents equivalències:  
Suficient 5,5 punts  
Bé 6,5 punts  
Notable 7,5 punts  
Excel.lent 9 punts  
2. La nota mitjana final vindrà donada per la mitjana aritmètica de les qualificacions corresponents a cadascun dels cursos que integren la Formació Professional de 2n grau, obtingudes d'acord amb el procediment de l'apartat anterior, segons el règim en què aquests ensenyaments s'hagueren cursat.  
En cap cas no poden ser tingudes en compte les qualificacions obtingudes en el curs d'Ensenyaments Complementaris pera a l'accés de primer a segon grau.  
3. Quan hi haja diversos alumnes amb la mateixa nota mitjana final i a l'efecte de l'accés als ensenyaments universitaris que es determinen, en què la demanda de places siga superior a l'oferta, es considerarà, per als esmentats alumnes, una segona puntuació. Aquesta puntuació s'obtindrà com la mitjana aritmètica de les notes de la totalitat de les matèries que formen les àrees esmentades en l'apartat primer de tots els cursos de Formació Professional de 2n grau, aplicant les mateixes equivalències numèriques previstes en l'esmentat apartat.  
4. A l'efecte del càlcul de la nota mitjana no seran computades les assignatures que consten en l'expedient dels alumnes com a revalidades.  
III. ORGANITZACIó DE L'ACTIVITAT DOCENT  
1. ENSENYAMENT EN VALENCIà. PROGRAMES D'EDUCACIó BILINGÜE.  
1.1 Programa d'Ensenyament en Valencià.  
Els centres que desitgen incorporar-se al Programa d'Ensenyament en Valencià (línia) hauran de sol.licitar-ho al director Territorial de Cultura i Educació, que ho trametrà a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, amb l'informe de la Inspecció Educativa.  
Els centres que oferesquen el Programa d'Ensenyament en Valencià hauran de fer constar l'oferta en l'imprés de matrícula. El nombre d'alumnes mínim requerit per a iniciar el programa serà de 15.  
Els alumnes faran constar en l'imprés de matrícula la seua voluntat de formar part d'un grup d'ensenyament en valencià, perquè el cap d'estudis ho tinga en compte per a l'organització dels grups i la seua assignació al professorat que impartirà les classes en els grups d'ensenyament en valencià.   
1.2 Programa d'Incorporació Progressiva del Valencià. Grups amb assignatures en valencià.  
En tots els centres situats en la zona de predomini lingüístic valencià i en els que, no estan situats en aquesta zona, però són receptors d'alumnes procedents de poblacions que sí ho estan, s'actuarà segons els criteris marcats per l'Ordre de 29 de juny de 1992, annex II, epígraf VII, apartat 1.  
En el marc del Pla Anual de Normalització Lingüística, els centres establiran els objectius i els criteris bàsics de planificació en relació amb l'ús administratiu, acadèmic i social del valencià i, d'acord amb aquesta programació, el professorat del centre comunicarà la llengua vehicular en què impartirà les seues classes. Els centres podran elaborar, dins del Pla Anual, un Disseny Particular del programa d'incorporació progressiva, en què especificaran els objectius generals del centre pel que fa a l'ensenyament i aprenentatge de les dues llengües oficials, així com la llengua en què s'impartiran les àrees no lingüístiques.  
1.3 Adscripció del professorat a grups amb assignatures en valencià.  
Per tal de garantir el correcte funcionament dels programes d'educació bilingüe (Programa d'Ensenyament en Valencià i Programa d'Incorporació Progressiva), a l'hora d'assignar els torns i grups que tinguen assignatures en valencià els caps d'estudis actuaran d'acord amb el que estableixen els punts 2.2 i 2.3 de l'epígraf II, annex II, de l'Ordre de 29 de juny de 1992, considerant la capacitació lingüístico-tècnica en valencià i l'experiència docent prèvia en valencià, d'acord amb l'article 9, apartat 6, del Decret 79/1984 i amb l'article 11, apartat 4.e) de l'Ordre d'1 de setembre de 1984 que desenvolupa l'esmentat decret.  
2. ENSENYAMENTS DE SEGON IDIOMA ESTRANGER  
Per tal de complir l'Ordre d'1 de juny de 1990 (DOGV de 29 de juny), per la qual es regulen els ensenyaments de segon idioma estranger en els centres de Batxillerat, i l'Ordre Ministerial de 3 de setembre de 1987 (BOE de 14 de setembre), que regula aquests ensenyaments en el Curs d'Orientació Universitària, s'haurà de tenir en compte:   
2.1 Consideracions de caràcter general   
a) S'oferirà a tot l'alumnat de l'institut la possibilitat de cursar ensenyaments de segon idioma estranger, tant en BUP com en COU.  
b) L'esmentada oferta té caràcter obligatori per a tots els seminaris de llengua estrangera constituïts en els instituts.  
c) L'oferta de ensenyaments de segon idioma haurà de constar de forma explícita i clara en els impresos de matriculació de l'alumnat.  
d) En escrit annex a l'imprés de matriculació s'informarà l'alumnat de la validesa acadèmica d'aquests ensenyament així com de la possibilitat de renunciar-hi al final del curs, amb la sol.licitud prèvia a la direcció.  
e) D'acord amb l'Ordre d'1 de juny de 1990 d'aquesta Conselleria, i amb per tal de garantir la qualitat de l'ensenyament de l'idioma estranger que s'impartirà, i l'especialització del professorat, aquestes classes de segon idioma seran impartides pels professors dels seminaris de llengües estrangeres que estiguen constituïts en els instituts.  
f) El consell escolar de l'institut determinarà el procediment que estime més adequat perquè els alumnes i les seues famílies coneguen aquesta oferta pública i gratuïta de segon idioma estranger.  
g) No obstant el que estableix e) si, excepcionalment, algun professor o professora desitja oferir ensenyaments d'alguna llengua estrangera de la qual no hi haja seminari constituït en l'institut, podrà sol.licitar-ho, en els termes que s'estableixen a continuació:  
- sol.licitud, aprovada pel claustre i pel consell escolar del centre, dirigida al director Territorial de Cultura i Educació corresponent abans del 31 de maig anterior al curs en què desitge impartir la dita llengua;  
- programació didàctica de la matèria, elaborada d'acord amb els criteris establerts en l'annex únic de l'Ordre d'1 de juny de 1990 (DOGV del dia 29 de juny);  
- pel que fa al professor o la professora que es responsabilitzarà d'aquests ensenyaments:  
- destinació definitiva en el centre  
- titulació que presenta per a avalar la seua capacitació;  
- disponibilitat horària dins del seu seminari d'origen;  
- compromís de donar continuïtat a aquests ensenyaments, mentre estiga en el centre, per als alumnes que els hagen iniciat.  
Els directors territorials trametran aquestes sol.licituds, perquè siguen resoltes pel conseller de Cultura, Educació i Ciència a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, junt amb un informe de la Inspecció educativa.  
2.2 Consideracions acadèmiques  
a) La programació d'aquests ensenyaments ha de realitzar-se amb caràcter cíclic per als tres cursos de BUP i el COU.   
Si un alumne no ha elegit aquesta opció en primer curs i desitja incorporar-se a aquests ensenyaments en segon, haurà de recuperar els continguts programats per al primer curs, segons els criteris i el procediment establerts a aquest efecte pel corresponent seminari.  
En tercer curs, sols podran elegir aquesta opció qui l'hagen cursat en primer i segon curs, o s'hi hagen incorporat en segon.   
b) D'acord amb l'Ordre que els regula, aquests ensenyaments, en BUP, tindran a tots els efectes la mateixa validesa acadèmica que les restants matèries del pla d'estudis i figuraran en les actes i en els expedients acadèmics dels alumnes amb el nom de l'idioma estudiat i l'especificació: «2n idioma estranger». Com a conseqüència de la seua validesa acadèmica en BUP, la qualificació obtinguda en segon idioma serà tinguda en compte a l'efecte de l'obtenció de la nota mitjana de l'expedient dels alumnes.  
c) En COU, però, es matèria voluntària sense validesa acadèmica, per això la qualificació obtinguda no serà tinguda en compte en l'obtenció de la nota mitjana dels alumnes.   
d) Els alumnes inscrits en 2n idioma estranger poden renunciar-hi en finalitzar un curs acadèmic, al juny, sols si aproven i al setembre, encara que suspenguen però no podran inscriure's de nou en aquests ensenyaments en cursos posteriors.   
e) El secretari del centre diligenciarà les actes, expedient acadèmic i llibre de qualificació dels alumnes que renuncien a aquests ensenyaments després d'haver sigut qualificats en la sessió d'avaluació final de juny o extraordinària de setembre, i farà menció expressa a l'apartat 4.c) de l'Ordre d'1 de juny de 1990 (DOGV del 29 de juny).  
2.3 Segon idioma en BUP nocturn  
a) L'Ordre de 2 de juny de 1990 (DOGV de 29 de juny) estableix que els centres de batxillerat que imparteixen ensenyaments de BUP en règim nocturn poden ser autoritzats per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència per a oferir a l'alumnat de nocturn l'estudi de segon idioma estranger.  
b) Els directors dels centres establiran les mesures necessàries perquè tot l'alumnat de nocturn conega aquesta oferta per tal de proposar, si s'escau, al consell escolar del centre, la sol.licitud d'autorització per al curs pròxim.  
2.4 Alumnes inscrits en segon idioma estranger que no reben classe de la matèria per no haver-hi el nombre mínim requerit per a constituir grup.  
Els alumnes que hagen formalitzat matrícula en Segon idioma estranger i no arriben a rebre classe de la matèria perquè el centre no haja constituït grup de l'idioma sol.licitat, d'acord amb les instruccions de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, tenen dret, si ho sol.liciten explícitament al director del centre, a ser examinats i qualificats en la matèria i que l'esmentada qualificació figure en el seu expedient acadèmic.   
L'esmentada sol.licitud, que haurà de fer-se abans de finalitzar el mes d'octubre, els donarà dret a realitzar les proves parcials o l'examen final que s'organitzen per als alumnes pendents i també a assistir a les classes que, si s'escau, el centre haja organitzat per a la recuperació d'aquests alumnes.  
No obstant el que estableix el paràgraf anterior els centres, a proposta dels seminaris didàctics corresponents i amb el vist-i-plau de la Inspecció Educativa, podran organitzar un altre tipus de seguiment i avaluació d'aquests alumnes, després d'informar-los i amb l'acord previ de l'alumne, si és major d'edat, o dels sues pares o tutors legals. Cas que la dita organització preveja una atenció tutorial individualitzada fora de l'horari lectiu del professor responsable, se li comptabilitzaran 2 h/s complementàries en el seu horari de permanència en el centre.  
3. ENSENYAMENTS DE EATP «IDIOMA D'ESPECIALITAT»   
a) La Resolució d'1 de juny de 1990, de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa (DOGV de 29 de juny), va establir una nova especialitat dels Ensenyaments i Activitats Tècnicoprofessionals que té com a finalitat l'especialització dels idiomes que s'imparteixen en l'actual BUP, en el camp de l'Administració i Gestió, en el Tècnicocomercial o en el de l'Hoteleria i Turisme.  
b) El procediment i els terminis per a la sol.licitud d'aquesta especialitat de EATP estan regulats, com per a la resta d'especialitats de EATP, en la Resolució de 27 de novembre de 1989 (DOGV de 28 de desembre).  
4. LLIBRES DE TEXT I MATERIAL CURRICULAR PER A ºS DE L'ALUMNAT  
S'aplicarà la normativa següent:  
- Decret 187/1994, de 13 de setembre, del Govern Valencià (DOGV del dia 22 de setembre)  
- Ordre de la Conselleria d'Educació i Ciència de 16 de desembre de 1994 (DOGV del dia 3 de febrer de 1995).  
Per tot això, els centres docents, quan trien els materials curriculars, comprovaran prèviament que han sigut autoritzats. No podran adoptar materials en les quals no conste la data de la disposició per la qual foren autoritzats  
Per a la seua substitució es farà el que disposa l'Ordre de 6 de juny de 1979 (BOE d'11 de juliol)  
5. CENTRES QUE IMPARTEIXEN LA BRANCA SANITàRIA EN PRIMER GRAU  
Per a poder realitzar les pràctiques de segon curs de FP1 en centres hospitalaris dependents del Servei Valencià de Salut, els centres presentaran en l'hospital corresponent una programació de les pràctiques en què es farà constar:  
- Objectius que ha d'aconseguir l'alumne.  
- Activitats que ha de realitzar en els serveis de l'hospital.  
- Sistema d'avaluació.  
6. ACTUACIONS RESPECTE DELS CENTRES PRIVATS DE FORMACIó PROFESSIONAL   
Per tal de complir el que estableix l'article 27.2 del Reial Decret 707/1976, de 5 de març de 1976, sobre Ordenació de la Formació Professional (BOE de 12 d'abril), pel que fa al control i l'avaluació del rendiment acadèmic dels centres privats adscrits als instituts de formació professional, la direcció de l'institut podrà realitzar les actuacions següents:  
a) Assessorar, al començament del curs acadèmic, en l'elaboració d'objectius i en la metodologia que s'ha d'aplicar en les programacions.  
b) Col.laborar, mitjançant reunions trimestrals, en el seguiment i en l'avaluació dels resultats obtinguts amb aquestes programacions.  
c) Coordinar l'organització i la realització d'activitats complementàries conjuntes.  
d) Designar el professorat necessari per al compliment d'aquestes actuacions.  
IV. PROFESSORAT  
A. HORES LECTIVES DEL PROFESSORAT  
1. Els horaris lectius del professorat seran de 18 hores setmanals.  
2. Els horaris lectius del professorat amb funcions directives o de coordinació didàctica comprendran, com a mínim, el nombre d'hores pròpies del currículum (incloses les del Segon Idioma Estranger i les de EATP) que s'estableix a continuació:  
a) Equips directius:  
- directors, secretaris i caps d'estudis  
4 hores setmanals: instituts de més de 1.000 alumnes.  
8 hores setmanals: instituts de menys de 1.000 alumnes.  
Els centres amb més d'un torn establert disposaran d'un cap d'estudis per torn.   
- vicedirectors  
12 hores setmanals: instituts de més de 1.000 alumnes.  
15 hores setmanals: instituts de menys de 1.000 alumnes.  
Als efectes d'hores i grups de docència, els directors i vicedirectors d'instituts amb doble torn tindran la mateixa consideració que els directors i vicedirectors d'instituts amb més de 1.000 alumnes respectivament.  
Als efectes d'hores i grups de docència dels membres de l'equip directiu, els centres de més de 800 alumnes que implanten anticipadament els ensenyaments regulats per la LOGSE tindran la mateixa consideració que els instituts de més de 1.000 alumnes.   
- vicedirectors i caps d'estudis d'extensions de BUP i seccions de FP   
12 hores setmanals.  
Als efectes d'hores i grups de docència, els vicedirectors i caps d'estudis d'extensions de BUP i seccions de FP amb més de 500 alumnes tindran la mateixa consideració que els caps d'estudis d'instituts de menys de 1.000 alumnes.  
- vicesecretaris   
15 hores setmanals.  
b) Professorat amb funcions de coordinació didàctica:  
15 hores: cap de seminari, departament i divisió.  
15 hores: cap de departament de pràctiques (fins 12 hores en funció de les disponibilitats del centre).  
15 hores: tutor de pràctiques en empreses (IFP).  
3. Després d'establir el nombre d'hores lectives de l'alumnat, d'acord amb l'epígraf I, 2, l'horari lectiu del professorat podrà comprendre un màxim de 2 hores setmanals per a l'atenció de tutoria amb alumnes, i les hores autoritzades per a repàs d'assignatures pendents, desdoblaments per a pràctiques de laboratori i idiomes estrangers, i actualització de valencià per a alumnat exempt i organització de l'aula d'informàtica, llevat dels horaris excepcionals previstos en l'apartat RR.P.6.6.a) d'aquesta resolució que podran contenir 3 0 4 hores setmanals respectivament.   
En aquells casos en què els seminaris i departaments didàctics, després de repartides les hores lectives atenent al criteri anterior, tinguen pendents per adjudicar hores lectives de desdoblament o repàs i professorat amb dedicació lectiva incompleta, la Inspecció Educativa indicarà en el moment de determinar les necessitats del centre el nombre màxim d'aquest tipus d'hores que pot correspondre a cada professor o professora.  
Llevat del cas de la tutoria, l'oferta d'aquestes hores pel centre requerirà l'autorització prèvia i expressa de la Inspecció Educativa, qui tindrà en compte per a això que l'horari proposat pel centre permetrà l'assistència de l'alumnat afectat, així com el seu grau de compliment en el curs anterior.  
Després de repartides pels seminaris i departaments didàctics les hores lectives corresponents als períodes curriculars dels plans d'estudi que impartesca el centre, Segon Idioma Estranger i EATP, els professors majors de 55 anys podran optar per no sumar les 2 hores setmanals a què es refereix aquest apartat 3, sempre que hagen completat amb hores corresponents a períodes curriculars, Segon Idioma Estranger i EATP un mínim de 16 hores setmanals i ho sol.liciten expressament a la direcció del centre.  
Quan en un mateix seminari, coincidesca professorat d'Educació Secundària, procedent de diferents cossos, a l'hora de determinar la prioritat en l'elecció d'horari, prevaldrà el criteri de més antiguitat, primer en la condició de catedràtic i a continuació en el cos. Si l'antiguitat fora la mateixa i procedent del mateix cos, prevaldrà el nombre d'ordre més baix en la llista d'ingrés en la funció pública; si procedeixen de diferents cossos prevaldrà el criteri de més edat.  
B. DETERMINACIó DE DISPONIBILITAT I NECESSITATS DE PROFESSORAT EN ELS DIFERENTS SEMINARIS I DEPARTAMENTS  
1. Les hores lectives generades pels grups d'alumnes constituïts segons els criteris establerts en l'epígraf I.2 seran distribuïdes entre el professorat amb destinació en el centre, de conformitat con el que estableix aquest apartat (IV.B.)   
2. Realitzada aquesta distribució, la disponibilitat o necessitat del professorat es determinarà segons els criteris següents:  
2.1 Excés d'hores lectives de professorat en un seminari o departament.  
2.1 a) Entre 1 i 14 hores lectives:  
El professorat afectat completarà el seu horari optant per alguna de les alternatives següents:  
- Impartir un horari complet de la seua especialitat en un altre centre de la localitat. A aquest efecte, i per a l'adjudicació de plaça, es respectaran els criteris de prioritat establerts en l'apartat IV.A.3.  
- Completar l'horari impartint classes de la seua especialitat en un altre centre de la localitat.  
- Impartir docència d'una assignatura afí a les de l'especialitat del professor, fent constar la seua conformitat mitjançant un escrit dirigit al director del centre. En aquest cas el seminari o departament haurà de posar a disposició del professor grups dels cursos inicials.  
Les opcions previstes en els epígrafs anteriors no tindran en cap cas caràcter d'obligatorietat. Sols en el supòsit que el professor no exercesca la possibilitat de completar l'horari impartint docència de la mateixa especialitat en un altre centre de la localitat, o impartint un horari complet, tindrà una reducció de les seues retribucions tal com disposa l'article vuité de la Llei 12/1994 de 28 de desembre (DOGV de 31 de desembre).  
Per tal de completar la jornada lectiva dels professors que hagen exercit les opcions anteriors però no pogueren obtenir horari lectiu de la seua especialitat en un altre centre de la localitat, el director territorial podrà:  
- Autoritzar que assumesca grups d'assignatures EATP o 2n idioma estranger que no es pogueren constituir per no arribar al nombre mínim d'alumnes establerts, segons preveu l'epígraf I. 2. punts 3 i 4.  
- Autoritzar que incremente les hores de desdoblament, repàs o de dedicació a alumnes amb necessitats educatives especials, previstes en l'epígraf I.  
- Autoritzar, si es tracta de professorat de valencià en centres que apliquen programes d'educació bilingüe, d'ensenyament en valencià o d'incorporació progressiva, que dedique fins un màxim de 3 hores setmanals per al perfeccionament i l'actualització dels professors que fan classe en aquests grups.  
- Autoritzar, si es tracta de professorat amb un coneixement qualificat de valencià, la dedicació de les hores corresponents a la producció i correcció dels documents en valencià que genere la vida educativa i administrativa del centre.  
- Autoritzar que impartesca seminaris, tallers o cursos monogràfics.  
2.1 b) 15 o més hores lectives.  
Llevat dels seminaris o departaments unipersonals, quedaran sense horari un o més professors segons l'escala següent: entre 15 i 32 hores: un professor; entre 33 i 50 hores: dos professors, i així successivament.  
Si el professor o professora sense horari té adquirida una nova especialitat, podrà assumir en el propi centre un horari sense cobrir de la dita especialitat. De la seua acceptació haurà de quedar constància per escrit davant el director del centre. Atesa aquesta circumstància, el professor o professora en qüestió s'integrarà en el seminari o departament corresponent amb els drets que es deriven de la seua antiguitat en el cos i en la condició de catedràtic.  
El professorat sense horari que no estiga en la situació anterior podrà, amb caràcter voluntari i a petició pròpia, restar en el seu centre assumint un horari d'una assignatura afí o sol.licitar el desplaçament, en règim de comissió de serveis, a un altre centre de l'àmbit de la Direcció Territorial on està destinat amb caràcter definitiu per a impartir un horari lectiu de la seua especialitat. De la seua conformitat haurà de quedar constància per escrit davant el director del centre.  
Si el professor o professora sense horari en el centre no obtinguera destinació en comissió de serveis pel curs 1996-97 mitjançant el procediment anterior, serà convocat pel director territorial a l'adjudicació d'un lloc per a impartir matèries de la seua especialitat en un altre centre de la localitat.  
Els professors que no desitgen completar el seu horari en un altre centre de la localitat experimentaran una reducció de les seues retribucions bàsiques i complementàries proporcional al de la jornada lectiva docent no realitzada.  
Si no poguera assignar-se horari per algun dels procediments anteriors, aquest professorat restarà en el seu centre, i el seu horari serà confeccionat per la direcció, després d'escoltar l'interessat i una vegada estudiades les necessitats prioritàries de l'institut en funció de les seues característiques. L'horari d'aquest professorat no podrà confeccionar-se, en cap cas, reduint l'horari lectiu de la resta del professorat del seminari o departament.  
La determinació del professorat del seminari o departament que ha de quedar sense horari es portarà a terme mitjançant una petició per escrit de l'interessat a la direcció del centre, tindrà prioritat en l'elecció l'antiguitat, primer en la condició de catedràtic i a continuació en el cos. Cas de no haver-hi sol.licitants, el criteri perquè un professor o professora es quede sense horari en el seminari o departament serà la menor antiguitat, primer en el cos, entre els que no tinguen la condició de catedràtic, i a continuació entre els que la tinguen. Després de determinar mitjançant aquests criteris el professorat que quede sense horari, la direcció del centre ho comunicarà mitjançant fax o telegrama a la Direcció Territorial.  
2.1 c) Criteris  
L'adjudicació de destinació en comissió de serveis al professorat que haja quedat sense horari es realitzarà respectant, com a criteri de preferència per a l'elecció de plaça, l'antiguitat en la condició de catedràtic i, si cap dels afectats no la té, en el cos. L'elecció es portarà a terme de manera voluntària fins que queden per adjudicar igual nombre de places que de professors sense destinació, que es farà amb caràcter forçós.  
El professorat desplaçat s'integrarà a partir del moment de la seua incorporació a l'institut en què quede destinat en comissió de serveis, en el seminari o departament corresponent, amb els drets que deriven de la seua antiguitat, primer en la condició de catedràtic i a continuació en el cos.  
2.2 Necessitat de professorat  
a) En el seminari o departament queden fins dues hores lectives sense cobrir.  
- Seran assumides pel propi seminari o departament.  
b) En el seminari o departament queden 3 o més hores lectives sense cobrir.  
Després de comprovar que no poden ser assumides pel professorat del centre, la Direcció Territorial, a proposta de la Inspecció Educativa determinarà el nombre de professors necessaris, sense que, en cap cas, no es produesca una reducció en l'horari dels restants components del seminari o departament afectat. Aquest professorat adscrit, en cas de ser necessari, podrà completar el seu horari en un altre centre.  
C. COMUNICACIó DE LA DISPONIBILITAT I NECESSITATS DE PROFESSORAT EN ELS DIFERENTS SEMINARIS O DEPARTAMENTS  
Abans del dia 13 de setembre els directors territorials entregaran a la Direcció General de Centres Docents els quadres amb el resum de la disponibilitat i necessitats de professorat dels centres, i aquesta ho comunicarà a la Secretaria General i a la Direcció General de Personal, que adjudicarà les vacants i proveirà les necessitats de professorat de forma que es completen les dotacions dels centres en comissió de serveis, en expectativa de destinació, en pràctiques o interinitat a temps parcial o total, en cada cas, abans de l'inici del curs escolar.  
V. ACTIVITATS DE FINAL DE CURS  
D'acord amb el que estableix l'Ordre vigent de Calendari Escolar, en els mesos de juny i setembre, i durant el període no destinat a activitats lectives amb l'alumnat, el professorat restarà en els centres desenvolupant les activitats següents:  
1. Reunions d'òrgans de govern, col·legiats i de coordinació didàctica per a realitzar:   
- La memòria avaluadora de la programació general anual.   
- Les propostes i els acords que l'equip directiu haurà de considerar per a l'elaboració de la Programació General Anual del curs pròxim.  
- En els centres d'implantació anticipada dels estudis regulats per la LOGSE:  
- La planificació del treball que es farà per a l'elaboració, si s'escau, del Projecte Curricular de l'Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat.  
- L'aprovació, si s'escau, del Projecte Curricular, en el grau de elaboració en què es trobe.  
2. Professorat  
Entre l'últim dia de classe, establert pel calendari escolar, i les proves de suficiència el professorat complirà un horari d'atenció i de recepció d'alumnes i de pares d'alumnes, per tal de facilitar-los les orientacions necessàries per a recuperar les matèries no aprovades i les orientacions relatives al seu futur acadèmic o professional  
.  
El cap d'estudis elaborarà aquest horari d'atenció i de recepció d'alumnes i de pares d'alumnes, tenint en compte les propostes dels seminaris o departaments didàctics, que es responsabilitzaran del seu efectiu compliment, i el traslladarà a la direcció del centre que establirà el mètode que estime més oportú per a la seua publicació.  
3. Calendari d'activitats   
Abans del dia 1 de maig, la direcció del centre enviarà al Servei d'Inspecció Educativa, el calendari d'activitats de final de curs, en què es faran constar les dates de les activitats següents:  
3.1 Activitats de maig i juny  
- Exàmens finals per a alumnes amb assignatures pendents de cursos anteriors.   
- Sessió d'avaluació final d'alumnes amb assignatures pendents de cursos anteriors.  
- Sessió d'avaluació final de COU.  
- Entrega de notes finals als alumnes de COU.  
- Horari de recepció i atenció d'alumnes i de pares d'alumnes pels professors del centre.  
- Calendari de reunions dels òrgans de govern, col·legiats i de coordinació didàctica.  
- Calendari i horari de les proves de suficiència i dels exàmens d'alumnes lliures de BUP.  
- Calendari i horari de les proves lliures per a alumnes de FP.  
- BUP i FP: sessió d'avaluació final.  
- Entrega de notes finals als alumnes.   
3.2 Activitats de setembre  
- Calendari d'exàmens extraordinaris de setembre (alumnes oficials i lliures).  
- Sessió d'avaluació extraordinària de setembre d'alumnes oficials, lliures i amb assignatures pendents de cursos anteriors.  
- Entrega de notes als alumnes i horari d'atenció a pares i alumnes.  
VI. CONSIDERACIONS FINALS  
1) La direcció de cada centre complirà i farà complir el que estableix aquesta resolució i adoptarà les mesures necessàries perquè el seu contingut siga conegut per tots els membres de la comunitat educativa.   
2) La Inspecció educativa vetlarà pel compliment del que estableix aquesta resolució.   
3) Els directors territorials de Cultura i Educació resoldran, en l'àmbit de la seua competència, els problemes que sorgesquen en l'aplicació d'aquesta resolució.  
4) Queden sense efectes les Resolucións de 6 de juny de 1994, de 24 de maig de 1995 y de 28 d'agost de 1995, de la Secretaria General i de les Direccions Generals d'Ordenació i Innovació Educativa, de Centres Docents i de Personal, per les quals es dicten instruccions complementàries per a la constitució de grups i determinació de necessitats del professorat, organització i funcionament dels centres docents que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional, mantinguts amb fons públics i dependents de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana.  
València, 19 de juliol de 1996.- El secretari general: Carlos Alcalde Agesta.- La directora general de Centres Docents: Concepción Gómez Ocaña.- El director general d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística Alejandro Bañares Vázquez.- El director general de Personal: Jesús F. Martín Burgos