Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6762, del 26-04-2012 (2012/3724)

RESOLUCIÓ de 28 de març del 2012 de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Onda, Benlloch, Vilanova d'Alcolea, Cabanes, les Useres, Castelló de la Plana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6762

Data del DOGV
:   26-04-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/3724


Data del document
:   28-03-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Castelló de la Plana
    * Vilanova d'Alcolea
    * Onda
    * Benlloc
    * Cabanes
    * Useres, les
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 28 de març del 2012 de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Onda, Benlloch, Vilanova d'Alcolea, Cabanes, les Useres, Castelló de la Plana. [2012/3724]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 282/1401 IED, 174/0660 PQG, 179/5710 UEV, 270/8021 RUE.  
  
València, 28 de març de 2012. El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 282/5589-UMA.  
Titule: autorització ambiental integrada d'una indústria de fabricació de taulells.  
Promotor: Cerlat, SA.  
Autoritat substantiva: Servici de Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: ctra. Ribesalbes, s/n, del terme municipal d'Onda (Castelló).  
1. Objecte del projecte. L'objecte del projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada, d'acord amb la Llei 2 2006/, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, per a una indústria de fabricació de taulells actualment en funcionament, en la qual es pretén l'ampliació de capacitat d'enfornat en 10.000 m²/dia de producció.  
Així mateix, el projecte constituïx un dels supòsits previstos en l'annex II del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, per això el projecte haurà de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, quan així ho estime necessari l'òrgan ambiental.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.   
La indústria ceràmica Cerlat, SA, es localitza en la carretera de Ribesalbes, s/n, del municipi d'Onda (Castelló). La indústria es localitza en unes naus industrials existents que es pretenen ampliar per a la incorporació de dos línies d'esmaltatge, un forn de 10.000 m²/dia de producció, dos assecadors de 10 mòduls cada un i dos preses de 4.000 tn cada una.   
L'ampliació projectada, es pretén desenrotllar en part sobre sòl no urbanitzable i dins del PORN (Pla d'Ordenació de Recursos Naturals) del Parc Natural de la Serra d'Espadà. Per a això, es presenta una modificació de planejament urbanístic per mitjà de la modificació puntual del Pla General d'Ordenació Urbanística (PGOU) d'Onda, de la zona UI-2 carretera de Ribesalbes, el tràmit de la qual es va iniciar al setembre de 2004, i es proposa una reclassificació de 22.377 m² de sòl no urbanitzable a sòl urbà industrial. Esta reclassificació implica l'ampliació de l'àmbit del sòl urbà on se situa actualment l'empresa, perquè tant l'ocupació actual de l'activitat com l'ampliació proposada, es localitzen sobre sòl urbà.  
3. Alternatives.  
L'estudi d'impacte ambiental no considera alternatives a l'actuació projectada quant a la seua ubicació, al tractar-se d'una ampliació d'instal·lacions en l'emplaçament actual de l'activitat.  
4. Afeccions legals.  
 L'activitat projectada constituïx un dels supòsits arreplegats en l'annex I de la Llei 2 2006/, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, i resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada corresponent.  
Per a la ubicació de l'activitat se sol·licita, modificació puntual del Pla General d'Ordenació Urbanística (PGOU) d'Onda, de la zona UI-2 carretera de Ribesalbes.  
La ubicació de l'activitat se situa dins del PORN (Pla d'Ordenació de Recursos Naturals) del Parc Natural de la Serra d'Espadà, aprovat pel Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que siga procedent obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
5. Consideracions ambientals.  
S'han identificat en l'estudi d'impacte ambiental diferents impactes ambientals com a conseqüència de l'actuació projectada, per als quals es proposen diverses accions correctores. Així:  
Respecte al medi físic perceptual, s'exposa una afecció lleu al paisatge per l'existència de les construccions actuals on s'ubica l'activitat, i tractar-se d'una ampliació d'estes.  
Respecte de l'impacte per sorolls generats per l'activitat, es presenta mesurament acústic en horari diürn i nocturn, en què les lectures en horari nocturn en quatre dels set punts mesurats, superen els límits màxims legals. Es proposa com a mesura correctora la col·locació de silenciadors acústics i encapsulació dels motors que generen el soroll.  
  
Les emissions a l'atmosfera derivades de l'activitat presenten 14 focus, 5 d'emissió de pols dotats de filtres de mànega, 3 vapors d'assecatge i 6 focus d'emissió de fums de combustió de forns i assecadors. Els nivells d'emissió d'estos focus, d'acord amb els mesuraments presentats en l'estudi d'impacte ambiental, complixen els límits fixats en l'annex 4 del Decret 833/1975, de 6 de febrer.  
La quantitat d'aigua de subministrament necessària per al consum per l'activitat després de l'ampliació s'estima en 24.790 m³/any. Este cabal d'aigua es pretén subministrar a través d'un pou propi localitzat en la partida Saera amb 6.600 m³/any i la resta amb 15.150 m³/any procedents del pou Sant Vicent. Del primer pou se cita que la concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer es correspon al N.R 96-IP-0515, en la partida Saera, polígon 33, parcel·la 46, del terme municipal d'Onda per a un cabal de 6.600 m³/any, amb un destí d'ús industrial. Del segon pou, no s'aporten dades de la concessió de l'organisme de conca competent i únicament indica que es compta amb accions del pou de Sant Vicent, societat civil d'Onda, constituïda el 13 de novembre de 1979, per mitjà d'escriptura pública davant de notari de València, Sr. Francisco Coset, amb número de protocol 2526.  
Les aigües residuals del procés industrial compten amb una bassa d'acumulació, un sedimentador, una bassa d'homogeneïtzació i una bassa de reacció constituïda per tres basses agitades i un clarificador. L'aigua i els fangs generats són retirats per gestor autoritzat. Les aigües residuals domèstiques amb un volum 1.782 m³/any compten amb un sistema de depuració per mitjà de tractament biològic d'oxidació i filtre bacterià, amb posterior infiltració en el terreny o reg de jardins. Les aigües pluvials s'evacuaran per mitjà de xarxa separativa sense tractament previ al seu abocament a la cuneta de la carretera CV Onda-Ribesalbes, excepte la zona tocant al canal de la cota que s'abocaran per escolament a este. Es disposa d'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 18 de juliol de 2007, respecte dels abocaments de l'activitat i en el qual es fixen límits a l'abocament d'aigües residuals al terreny, en el punt de coordenades UTM X: 733177; I: 4432167 fus 30.  
Es classifiquen diversos residus generats per l'activitat com residus sòlids urbans, inerts i perillosos. Els principals residus perillosos declarats es corresponen amb olis industrials usats, envasos de paper, de plàstic i metàl·lics contaminats, bateries usades i mànegues de filtres. El sòl de la zona d'emmagatzematge d'estos residus perillosos serà de paviment de formigó. S'indica, així mateix, que els rebutjos de peces i material cuit seran reutilitzats per a la confecció de xamota, element que participa en la confecció de l'argila en una proporció de 3-5%, i els llots procedents de les aigües industrials es reutilitzaran en la fabricació d'engalba, element utilitzat per a facilitar l'adherència de l'esmalt en la línia de l'esmaltatge.  
Com ja s'ha indicat, l'ampliació projectada es desenrotlla en part sobre sòl no urbanitzable i dins del PORN (Pla d'Ordenació de Recursos Naturals) del Parc Natural de la Serra d'Espadà. Per a això, es pretén una modificació puntual del Pla General d'Ordenació Urbanística (PGOU) d'Onda, de la zona UI-2 carretera Ribesalbes, el tràmit de la qual es va iniciar al setembre de 2004, i es proposa una reclassificació de 22.377 m² de sòl no urbanitzable a sòl urbà industrial. La reclassificació implica l'ampliació de l'àmbit del sòl urbà on, en part, se situa actualment l'empresa, perquè tant l'ocupació actual de l'activitat com l'ampliació proposada, se situen sobre sòl urbà. Esta modificació del PGOU de la zona UI-2 carretera de Ribesalbes compta amb declaració d'impacte ambiental, mitjançant una Resolució de la Secretaria de Territori i Medi Ambient, de 31 de maig de 2007, en la qual es condiciona a l'emissió per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'informe sobre disponibilitat de recursos hídrics i a l'obtenció del corresponent informe favorable exigit per l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, modificat per la Llei 5/2007, de 9 de febrer.   
  
En expedient d'avaluació d'impacte ambiental, consten els informes següents:  
-Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de 26 de desembre de 2007, en que s'emet informe favorable als efectes patrimonials sobre la modificació del PGOU de la zona UI-2 carretera Ribesalbes.  
-Informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de 12 d'abril de 2007, en què s'informa que la modificació del planejament projectada és compatible amb la normativa vigent del PORN de la Serra d'Espadà, i es considera que a la totalitat dels terrenys objecte de la reclassificació ha d'aplicar-se el règim d'ordenació de les àrees d'influència antròpica (AIA).   
  
6. Tramitació administrativa.  
En data 28 de novembre de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge remet nota interna en què sol·licita la declaració d'impacte ambiental per al projecte que ens ocupa, amb la documentació següent:  
-Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada (tres volums)  
  
-Estudi d'impacte ambiental (EsIA)  
-Document de síntesi de l'EsIA.  
-Annex a la sol·licitud d'autorització ambiental integrada.  
-Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 18 de juliol de 2007, respecte dels abocaments de l'activitat.  
-Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de 26 de desembre de 2007, en què s'emet informe favorable als efectes patrimonials sobre la modificació del PGOU de la zona UI-2 carretera de Ribesalbes.  
-Informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de 12 d'abril de 2007, en el qual s'informa que la modificació del planejament projectada és compatible amb la normativa vigent del PORN de la Serra d'Espadà.  
7. Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat del grup 9.k) del annex II, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 12é del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2 89/, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.   
L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental, de projectes públics i privats, així com dels plans i programes que no requerisquen d'avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable, que es desenrotllen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'autorització ambiental integrada d'una indústria de fabricació de taulells, promogut per Cerlat, SA, en la ctra. Ribesalbes, s/n del terme municipal d'Onda (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
1. Disposar de l'informe municipal favorable de compatibilitat urbanística dels terrenys on es projecta ubicar l'activitat.  
2. Disposar de les concessions corresponents de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'aprofitament dels 24.790 m³/any d'aigües subterrànies, procedents del pou partida Saera, NR 96-IP-0515 i del pou de Sant Vicent per a ús en l'activitat industrial.  
3. Prèviament a la posada en marxa de les instal·lacions objecte de l'ampliació projectada, s'haurà de presentar auditoria acústica que demostre el compliment dels límits acústics exigits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
4. L'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques durant l'execució d'obra o moviments de terra, determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar la troballa a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en aplicació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
5. Es portarà un registre documental del Programa de Vigilància Ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental, que permeta comprovar el seguiment i compliment de les mesures correctores i protectores arreplegades en este.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del mencionat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 18 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 174/6019 CFI.  
Títol: connexió entre autovies CV-10 i CV-13 i accessos a l'aeroport de Castelló.  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Localització: Benlloch, Vilanova d'Alcolea i Cabanes (Castelló).  
  
Descripció del projecte.  
Objecte del projecte.   
L'execució d'un enllaç entre les autovies CV 10-i CV 13-amb ramals directes, completat amb un conjunt d'enllaços.  
Descripció de les característiques més rellevants.  
Les obres comprenen l'execució d'un enllaç entre autovies CV-10 i CV-13, i tram amb secció d'autovia de tres carrils (tronc) que connecta l'enllaç mencionat amb la continuació de la CV-13 cap a Torreblanca, una vegada passat en l'enllaç de trompeta previst per a accedir a l'aeroport, a partir d'eixe punt s'efectua la transició de dos calçades a una única calçada continuant amb les obres de la CV-13, i es deixa per a un futur la seua duplicació en autovia.  
Este enllaç principal és completat per altres enllaços locals de menor entitat que arrepleguen el trànsit de curt recorregut i li donen accés a l'aeroport i a les dos autovies, afectant el mínim possible al trànsit principal de llarg recorregut.  
La secció projectada serà d'autovia, idèntica a les de la CV-10 i CV-13, 7 m de calçada, vorera d'emergència exterior de 2,50 m i interior de 1,50 m i mitjana de 4,00 m.  
Les actuacions projectades són:  
-Enllaç nord de Cabanes, enllaç tipus peses complet inclòs en les obres de la CV-10, permet la connexió directa de la CV-10 amb el trànsit local.  
-Rotonda a nivell en l'actual CV-10, esta rotonda ubicada al nord de l'enllaç sud de Benlloch, permet distribuir el trànsit a través d'un pas inferior per la futura CV-10 cap al semienllaç de connexió amb la CV-13, per a accedir fonamentalment a l'aeroport.  
-Semienllaç de connexió amb la CV-13, ubicat a l'altura de l'encreuament de la CV13 amb el Pas de la Fusta, permet la connexió amb la CV-13 i des de la CV-13 únicament en sentit Torreblanca.  
-Via de servici principal, per a completar les tres actuacions anteriors s'ha projectat en una via principal col·lectora del trànsit local. Esta via de servici en un primer tram és coincident amb la CV-10 actual des de l'enllaç de Cabanes fins a la nova rotonda projectada en la mateixa CV-10, que connecta principalment amb l'accés sud de Benlloch. Un segon tram d'esta via connecta l'anterior rotonda amb el semienllaç de connexió amb la CV-13, amb un traçat que discorre paral·lel al Pas de Fusta.  
-Quatre camins de servici, un d'ells paral·lel a la CV-10 pel marge dret des de l'enllaç de Cabanes i altres dos paral·lels al tronc de la CV-13 des del Pas de Fusta fins al Camí Subarra.  
Localització geogràfica.  
El projecte es localitza en el terme municipal de Benlloch, situat a la comarca de la Plana Alta, ubicada en el centre i est de la província de Castelló.  
Alternatives.  
La distància entre l'inici de l'actual CV-13 i la CV-10 és a penes de dos quilòmetres, la qual cosa no permet moltes variacions de traçat i, a més, han de mantindre el traçat en planta de l'actual CV-13 i adaptar-se en la mesura que siga possible al traçat dels accessos a l'aeroport. Es fan servir dos alternatives.   
L'alternativa 1, aprovada administrativament en el projecte d'accessos a l'aeroport, i el seu traçat discorre entre la rotonda d'accés a l'aeroport i la CV 10-.  
Per un altre costat l'alternativa 2, és una solució que li dóna continuïtat a la CV-13, per mitjà d'un enllaç a distint nivell d'accés a l'aeroport i manté les característiques de traçat de la CV-13, a més, este traçat ha sigut dissenyat ja, per a secció d'autovia AV100.   
L'alternativa 1 presenta grans disfuncions en relació amb la continuïtat del trànsit CV 10-CV 13-, ja que s'obliga a tot el trànsit a fer un cedisca el pas en la rotonda, amb la consegüent afecció al nivell de servici i la capacitat. El principal inconvenient de l'alternativa 1 és que no complix les especificacions de traçat requerides, quant a velocitat de projecte.   
L'alternativa 2 suposa donar prioritat als aspectes de funcionalitat i seguretat viària.  
Per tant, pels motius exposats en l'estudi d'alternatives, tant pels aspectes funcionals, de seguretat viària, nivell de servici i mediambientals, es tria l'alternativa 2.  
Tramitació administrativa.  
En data 5 de novembre de 2007 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació tramesa per la Conselleria d'Infraestructures i Transports, que sol·licita que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa l'expedient corresponent.   
  
Informació pública.  
El projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental es van exposar al públic en el DOCV núm. 5.582 de 22 d'agost de 2007 i per mitjà d'anunci publicat en el BOE del dia 21 d'agost de 2007.  
Resum d'al·legacions.  
Dins del termini legal es reben 4 al·legacions, una d'elles de particular i tres institucionals de l'Ajuntament de Benlloch, de l'Ajuntament de Sierra Engarcerán i de la Diputació de Castelló, sense tindre cap d'elles caràcter mediambiental.  
Les quatre al·legacions coincidixen en el seu contingut, al manifestar que la redacció actual del projecte no implica cap millora en els accessos al municipi de Benlloch i s'han de desplaçar els usuaris per l'actual CV-10 fins a o des dels enllaços de connexió amb l'autovia de la plana previstos 8 km al nord o 4 km al sud.  
Consultes.  
Es realitza consulta al Servici de Biodiversitat, al Servici de Gestió Forestal i a Vies Pecuàries en data 5/10/2007.  
Sol·licitud de documentació complementària.  
En data d'eixida 5 de novembre de 2007, es realitza el requeriment de documentació següent:  
-Certificat de la informació pública.  
-Còpia de les al·legacions de caràcter ambiental.  
-Informe de cultura, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Informes sectorials.  
Informe del Servici de Biodiversitat.  
De data 7 de desembre de 2007, informa sobre els aspectes següents:  
La principal afecció quant a conservació de la biodiversitat en esta àrea és l'impacte que causen estes actuacions sobre la població d'arpella cendrosa nidificant. De fet, s'iniciarà pròximament la tramitació per a la designació d'una zona d'especial protecció per a les aus en esta àrea, amb la denominació «Planiols-Calaf i Valentí-Donvals-Benasques», a fi de protegir a l'esparver cendrós.  
  
Les actuacions objecte d'este informe discorrerien limítrofs amb esta nova ZEPA i per tant hauran d'adoptar durant la seua construcció totes les precaucions que siguen pertinents. La més clara és evitar que les obres es realitzen durant l'època de nidificació, en particular d'abril a agost.  
Les restants són impedir que qualsevol actuació lligada a les obres (préstecs, ubicació de maquinària, depòsits de materials, etc.) s'ubique en la zona de protecció el perímetre de la qual s'hi adjunta.  
Finalment, es fa notar que estes connexions se situen sobre part dels cultius que constituïxen la zona d'alimentació de les aus i en tot cas, zona de pas cap a la resta de les zones d'alimentació.   
El disseny de les obres ha de tindre en compte esta circumstància, amb diferents actuacions segons es tracte de zones en terraplé o en trinxera. En aquelles que discorren més elevades que el terreny circumdant, serà necessari instal·lar una barrera vegetal entre la carretera i la zona protegida per a reduir l'impacte sonor, impedir atropellaments, etc. A estos efectes, no es considera adequada una malla metàl·lica i la tanca més adequada seria la formada per coscollar dens, si bé el disseny dependrà de l'altura del terraplé. El més convenient seria que el disseny d'estes mesures fóra concertat i aprovat per este servici.  
Posteriorment, el Servici de Biodiversitat, concreta i determina el període de nidificació de l'esparver cendrós en temps i espai:  
Respecte a les mesures de protecció de la reproducció de l'esparver cendrós durant les obres, estes s'hauran de condicionar, en la seua extensió i duració temporal, per a assegurar les menors molèsties possibles en els moments més delicats de la nidificació.   
A estos efectes, no podran realitzar-se obres entre l'1 d'abril i el 15 de maig de cada any, període en què es realitza la selecció dels llocs de nidificació. A partir d'eixa data, una vegada localitzats els nius de l'espècie i amb un informe previ del Servici de Biodiversitat, es determinaran els radis de protecció enfront de les distintes activitats constructives i la seqüència temporal de paralització de les obres per a assegurar la reproducció reeixida de l'espècie.  
Informe de la secció forestal.  
De data 14 de desembre de 2007, emet l'informe següent:  
-Segons els plans aportats, l'actuació se centra en el terme municipal de Benlloch.  
-Sobre la classificació de les vies pecuàries: les vies pecuàries del TM de Benlloch, van ser classificades per O.M. de 3 de febrer de 1969, publicada en el BOE de 10 de febrer de 1969.  
Vista la Llei 3/95, de 23 de març, de Vies Pecuàries, segons el projecte presentat, resultarien afectades les vies pecuàries núm. 1 Assegador del Camí de la Fusta», d'amplària legal i necessària de 20,89 metres i la núm. 3 Assegador de Don Valls, d'amplària legal i necessària de 4 m.  
  
A fi de complir la Llei 3/1995, en els encreuaments de les vies pecuàries amb carreteres s'hauran d'habilitar suficients passos que garantisquen el trànsit en condicions de rapidesa i comoditat per al bestiar. També haurà de quedar garantit el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, junt amb la continuïtat del trànsit ramader i dels altres usos compatibles i complementaris amb aquell. Per això, prèviament a l'inici de les obres s'haurà de tramitar el corresponent expedient de reposició de pas a distint nivell o, si és el cas, modificació del traçat davant d'esta direcció territorial.  
  
1. Sobre les forests gestionades per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge: el projecte afecta la forest S-3050 Don Valls, de titularitat particular, consorciat, no catalogat d'utilitat pública, amb una superfície aproximada de 54,80 ha, majoritàriament amb arbratge de repoblació.   
D'acord amb la Llei 37/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana, hi ha afecció a la forest descrita.  
2. Sobre la classificació del sòl: segons l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, part del traçat de les obres se situa sobre sòl forestal.  
3. Sobre la fisiografia del terreny: el traçat en la seua part oest discorre per sòl que es podria considerar pla i segons s'avança cap a l'est, el terreny passa a ser ondulat finalment turonat.  
Informe de la Conselleria de Cultura i Esport.  
De data 21 de gener de 2008, este informe conclou que una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que recollirà les actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància i/o les mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià a l'efecte que s'aporte en el procediment d'impacte ambiental corresponent davant de l'òrgan administratiu competent.  
  
Afeccions legals.  
1. Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits a la Comunitat Valenciana.  
S'iniciarà pròximament la tramitació per a la designació d'una zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) en esta àrea, amb la denominació «Planiols-Calaf i Valentí-Donvals-Benasques», a fi de protegir l'arpella cendrosa.  
El traçat de la carretera discorreria limítrof amb esta nova ZEPA i per tant s'hauran d'adoptar durant la seua construcció totes les precaucions que siguen pertinents.  
El parc natural més pròxim és el Parc Natural del Prat de Cabanes Torreblanca, encara que es troba molt allunyat, sense cap afecció.  
2. Forests.  
La traça de la carretera afecta la forest CS-3050 Don Valls, de titularitat particular, consorciada, no catalogada d'utilitat pública, amb una superfície aproximada de 54,80 ha, majoritàriament amb arbratge de repoblació.  
3. Domini públic hidràulic.  
En l'entorn de l'àmbit d'estudi únicament hi ha un llit de corrent discontinu denominat barranc de la Font, el qual discorre en direcció nord-sud a l'oest del traçat, i a una distància d'estes entre 63 m (en l'extrem sud-oest del traçat de la carretera) i a 690 m (en l'extrem nord-oest).  
4. Vies pecuàries.  
El traçat de la carretera es veu travessat per unes quantes vies pecuàries:  
-Assegador de Don Valls: amb amplària legal de 4 m i recorregut dins del terme amb uns 2 km i direcció nord a sud.  
-Assegador del Camí de la Fusta: amb amplària legal de 20,89 m. i un recorregut dins del termini de uns 14 km i direcció nord a sud.  
-Assegador del Ventorrillo: esta via pecuària naix en l'extrem sud-oest de la connexió de les autovies CV-10, CV-13 i aeroport, creuant la carretera CV-10 en direcció oest cap al nucli urbà de Benlloch.  
  
5. Patrimoni cultural.  
Es presenta un informe de la prospecció arqueològica i etnològica, en què analitza les possibles afeccions patrimonials del projecte. S'ha de presentar informe favorable definitiu segons l'article 11 de la Llei de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià.  
6. Sòl forestal.  
Gran part del projecte està inclòs en l'inventari del pla forestal, concretament la mitat est del disseny.  
Entre les mesures correctores, establix que al travessar zones amb arbratge natural es complirà el que regula el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, Decret 7/2004, de 23 de gener.   
7. Incendis forestals.  
Hi ha incendis registrats en el municipi, però cap afecta el traçat de la carretera.  
8. Risc d'inundació.  
Es localitzen zones amb risc 4 a l'oest de l'àrea d'estudi, que coincidixen amb els carrils d'enllaç amb la CV-10.  
Esta zona es localitza fora de la nostra àrea d'estudi i ja ha sigut avaluada per l'AIA de la CV-10.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.  
-El traçat se situa sobre els materials fallats del cretaci, recoberts localment pel terciari. Al final del traçat s'incidix en els sediments del quaternari, en la franja junt amb el litoral.  
Afloren en general els materials del cretaci i terciari sense a penes recobriments del quaternari. Únicament en els fons dels barrancs hi ha un escàs al·luvial-col·luvial.  
-En l'AIA caracteritza les formacions vegetals de major importància que es donen en l'àrea d'estudi:  
-Cultius de secà: herbacis i arboris. La pràctica totalitat de la superfície dominada per cultius de secà arbratges està composta per ametlers, oliveres, anouers i figueres.  
-Matoll: són comunitats molt riques en espècies, la seua composició florística és distinta en funció del tipus de substrat, pis bioclimàtic, etc., que dóna lloc a una gran varietat de comunitats en què no sol dominar una única planta, encara que en el cas de l'àmbit d'estudi, és el coscoll (Quercus coccifera) l'espècie dominant.  
-Pinedes: la pineda present en la zona d'estudi, que és interceptada en dos ocasions pel traçat de l'enllaç entre l'aeroport i la CV-10, posseïx un origen antròpic, ja que es tracta d'una plantació d'unes 55,7 hectàrees.  
-Respecte a la fauna de la zona, destaquen les següents per estar catalogades com vulnerables en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades, regulat pel Decret 32/2004: l'ofegabous, la tortuga d'estany, l'arpella cendrosa i l'àguila de la panxa blanca.  
Cal destacar l'arpella cendrosa, ja que els matolls existents en l'àmbit d'estudi i els seus voltants conformen l'hàbitat de nidificació d'esta espècie. Segons l'AIA, pròxims a l'àrea d'actuació, es troben 3 zones de nidificació de l'arpella cendrosa utilitzats en l'època de cria de 2007: una correspon a la zona de Cabanes, una altra a la zona de Don Valls i la tercera zona correspon a Valentí.   
L'arpella cendrosa és una espècie que a nivell nacional està catalogada com vulnerable en el Llibre Roig de les Aus d'Espanya. Així mateix, està catalogada com a espècie vulnerable en el Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades, i en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades, regulat pel Decret 32/2004.  
S'iniciarà pròximament la tramitació per a la designació d'una zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) en esta àrea, amb la denominació «Planiols-Calaf i Valentí-Donvals-Benasques», a fi de protegir l'arpella cendrosa.  
La carretera discorreria limítrof amb esta nova ZEPA i per tant s'hauran d'adoptar durant la seua construcció totes les precaucions que siguen pertinents. La més clara és evitar que les obres es realitzen durant l'època de nidificació de l'arpella cendrosa, en particular de l'1 d'abril al 15 de maig de cada any.  
Quant a la permeabilitat transversal, les estructures que permeten el pas de fauna són un pas superior sobre el camí de Subarra, i diversos passos inferiors. Tots han de complir les característiques especificades en les «Prescripcions tècniques per al disseny de passos de fauna i tanques perimetrals».  
-Els terrenys on es projecten les obres són terrenys poc poblats, molt pròxims a les instal·lacions aeroportuàries. Són terrenys d'orografia variable, ja que la zona pròxima a la CV-10 és prou plana, mentres que a mesura que ens dirigim feia la costa esta comença a tornar-se més abrupta.  
El traçat s'inicia a quota +330 m. i després d'aconseguir la quota +369 m. en el PK 1+800, descendix suaument i progressivament fins la quota +36 m. al final del projecte, junt amb la N-340.  
Atesa l'orografia existent en quasi tot el tram, muntanyós cavallonat solcat per freqüents barrancs, es preveuen nombrosos desmunts, de fins a uns 35 m d'alçada, terraplens de fins a 20-25 m i uns quants viaductes per a creuar els torrents.  
Es preveuen un total d'onze estructures, de les quals nou són viaductes, i la resta, un pas superior i un pas inferior. A més es projecten quatre murs per a contindre trams de terraplé i deu marcs per a passos inferiors.  
S'ha de reutilitzar tot el sòl vegetal obtingut en l'obra i dels materials procedents dels desbrossaments.  
Estellat i reutilització dels materials procedents del terreny.  
Reutilització de tot el volum de terra vegetal extret.  
Reextensió sobre superfícies degradades.  
-Per a mantindre la continuïtat de la via pecuària Assegador de Valls es preveu un pas inferior ortogonal al traçat i de 35 m de longitud i 6 m d'ample. A més, estan previstos deu passos inferiors per a reposició de camins.  
-Per a donar continuïtat a l'evacuació del drenatge de l'aeroport en el seu camí cap al barranc de la Font, s'han previst uns marcs de 4X2 en el seu encreuament amb els diferents ramals de l'enllaç projectat, fins a connectar amb els marcs previstos davall la CV-10 en eixe punt.  
Quant al drenatge longitudinal, totes les cunetes són revestides, de secció triangular o trapezoïdal.  
-Referent al paisatge, s'ha presentat un Estudi d'Integració Paisatgística. Segons el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, els projectes d'infraestructures o obres públiques han d'anar acompanyats d'un estudi d'integració paisatgística.  
En l'estudi d'integració paisatgística es proposen mesures d'integració, com ara procurar el màxim nivell d'integració en el medi, la reutilització i recuperació del sòl, la revegetació de les zones d'obra i les seues àrees d'influència, la integració cromàtica de les infraestructures i la construcció de motes de terra per a reduir l'impacte paisatgístic.  
  
-Els nivells sonors màxims que seran permesos hauran d'adequar-se tant en valor com en les franges horàries de limitació al que reflectix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica i al que establix el títol III, regulació del soroll produït per infraestructures de transport, del Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.   
L'AIA qualifica com moderats els impactes següents sobre la geologia i edafologia, la hidrologia, la qualitat de l'aire, els riscos ambientals, la vegetació, la fauna i el medi socioeconòmic.  
Quant a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, qualifica com moderades les anteriors, i com positives, l'impacte sobre el desenrotllament econòmic i social, la població i l'ocupació.  
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de Vigilància Ambiental.   
L'estudi d'impacte ambiental preveu mesures de caràcter general i mesures de caràcter particular. A continuació es fa referència a les més rellevants:  
-Prevenció d'incendis: aplicació del que estipula el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
-Vies pecuàries: creació de passos inferiors, intersecció via principal de servici amb CV-10, connexió de rotondes de semienllaç i reposició de traçat de la via pecuària Assegador de Valls. Estos passos hauran de realitzar-se de tal manera que complisquen les característiques d'un pas inferior multifuncional.  
-Tancament de tallers, generadors, etc. per mitjà de materials fonoabsorbents o, si no n'hi ha, instal·lació de pantalles acústiques entre la font i el receptor.  
-Revegetació de l'entorn després de les actuacions.  
-Revegetació dels accessos a l'aeroport que van ser desbrossats de l'antiga alternativa (accessos previstos en el projecte de construcció de les instal·lacions aeroportuàries de Castelló).  
-Trasplantament d'espècies d'interés com oliveres, pins i garroferes.  
-Protecció de la vegetació i els hàbitats.  
-Protecció de la fauna:   
Reconeixement del terreny per a detectar possibles niuades.  
Creació de pas superior sobre el camí de Subarra, i diversos passos inferiors. Han d'adaptar-se a les prescripcions tècniques de la publicació «Prescripcions tècniques per al disseny de passos de fauna i tanques perimetrals».  
-Protecció d'arpella cendrosa: mantindre un perímetre de 200 m durant el període de reproducció d'esta au, pantalles, horari de vols i control en niu.  
Cal indicar que incorpora un pressupost de les mesures correctores.  
Quant al Programa de Vigilància Ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures correctores i protectores contingudes en l'AIA. A manera de síntesi, cal destacar els aspectes bàsics següents objecte de control ambiental:  
Compliment de les actuacions arreplegades en el projecte i AIA.  
Moviment de terres, per mitjà de la delimitació clara de diferents àrees: moviments, arreplega, emmagatzematge de terra vegetal...  
Afeccions a la vegetació, per mitjà de l'aplicació del RD 1193/1998, de 12 de juny, que establix mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat per mitjà de la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestre. Controls en la fase de construcció amb una periodicitat bimestral.  
Afeccions a la fauna, per mitjà de mostreigs de fauna, amb caràcter bimensual. Concretament per a l'arpella cendrosa es durà a terme un seguiment de les poblacions i localització dels nius de forma visual i amb tècniques GPS i abalisament de les àrees de nidificació.  
Afeccions a l'atmosfera, per mitjà d'un informe semestral es garantirà que no es produïxen més emissions que les estimades en el projecte i AIA.  
Respecte als abocaments potencialment contaminants, per mitjà de controls periòdics.  
Respecte a les afeccions paisatgístiques, per mitjà del compliment dels plans de restauració paisatgística i ambiental.  
Respecte als nivells sonors, per mitjà de mesures de control.   
Qualitat de l'aigua, per mitjà de la verificació de la no alteració de la xarxa hidrològica en la zona d'actuació i control del disseny i manteniment d'una xarxa de drenatge adequada.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant i a la vista de tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la connexió entre autovies CV-10 i CV-13 i accessos a l'aeroport de Castelló, a Benlloch (Castelló), el promotor del qual és la Conselleria d'Infraestructures i Transports, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'ha d'aportar informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Si durant l'execució de les obres, es troba presència de restes arqueològiques, s'informarà del fet a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
2. S'iniciarà la tramitació per a la designació d'una zona d'especial protecció per a les aus en esta àrea, amb la denominació «Planiols-Calaf i Valentí-Donvals-Benasques», a fi de protegir l'arpella cendrosa. La carretera discorre limítrof amb esta nova ZEPA i per tant s'hauran d'adoptar durant la seua construcció les precaucions següents:  
  
-Les obres no es realitzaran durant l'època de nidificació de l'arpella cendrosa, en particular de l'1 d'abril al 15 de maig de cada any.  
  
-A partir del 15 de maig, una vegada localitzats els nius de l'espècie i amb un informe previ del Servici de Biodiversitat, es determinaran els radis de protecció enfront de les distintes activitats constructives i la seqüència temporal de paralització de les obres per a assegurar la reproducció reeixida de l'espècie.  
-S'ha d'evitar que qualsevol actuació lligada a les obres (préstecs, ubicació de maquinària, depòsits de materials, etc.) s'ubique en la zona de protecció el perímetre de la qual s'hi adjunta.  
-Serà necessari instal·lar una barrera vegetal entre la carretera i la zona protegida per a reduir l'impacte sonor, impedir atropellaments, etc. A estos efectes, no es considera adequada una malla metàl·lica i la tanca més adequada seria la formada per coscollar dens, si bé el disseny dependrà de l'altura del terraplé.  
-El disseny d'estes mesures serà concertat i aprovat pel Servici de Biodiversitat.  
3. A fi de complir la Llei 3/1995, en els encreuaments de les vies pecuàries amb carreteres s'hauran d'habilitar suficients passos que garantisquen el trànsit en condicions de rapidesa i comoditat per al bestiar. També haurà de quedar garantit el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, junt amb la continuïtat del trànsit ramader i dels altres usos compatibles i complementaris amb aquell.   
Per això, prèviament a l'inici de les obres s'haurà de tramitar el corresponent expedient de reposició de pas a distint nivell o, si és el cas, modificació del traçat davant la Direcció Territorial de Castelló.  
4. El sistema d'enllumenat de la carretera estarà compost per llums de vapor de sodi d'alta pressió o vapor de sodi de baixa pressió.  
  
5. Tal com establixen les mesures correctores, caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
6. Els materials de rebliment i les graves que siguen necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs i pedreres existents i legalment autoritzades. En el cas de noves obertures estes se sotmetran, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
7. Els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos. El manteniment de la maquinària es realitzarà en emplaçaments adequats amb mitjans per a evitar abocaments accidentals, cal definir i pressupostar-los. Per això, en el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no preparada a este efecte, esta haurà d'anar proveïda d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles abocaments a canalitzacions que els conduïsquen a arquetes cegues prou dimensionades, tot això haurà de ser descrit i pressupostat pel projecte de construcció.  
8. Es realitzarà un estudi acústic de l'entorn del traçat una vegada en execució, d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica i el Decret 104/2006, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
  
9. Es realitzarà un programa de revegetació de tots els talussos, tant en desmunt com en terraplé.  
10. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i insistirà especialment en la revegetació de les zones desbrossades que es mencionen, i en les mesures d'integració de l'estudi d'integració paisatgística, així com en els condicionants de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 21 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 179/1159-GUV.  
Títol: legalització d'explotació porcina d'esquer.  
Promotor: Jesús Herrero Bellés.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de les Useres (Castelló).  
Objecte del projecte: obtindre la llicència ambiental per a la legalització de l'explotació porcina d'esquer.  
Localització: partida Alqueries, polígon 5, parcel·la 350, del terme municipal de les Useres (Castelló).  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a la legalització d'una activitat porcina d'esquer les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:   
l'explotació, localitzada en una finca de 18.517 m² està constituïda per tres naus, una de les quals es dedica actualment a magatzem, de 903 m² de superfície per a la qual es mantindrà l'ús. Es pretén reconvertir les altres dos naus, que anteriorment es dedicaven a l'explotació cunícola, i destinar-les a l'esquer de porcs. Estes naus de base rectangular tenen una superfície de 473 i 382 m² respectivament. La capacitat de l'explotació serà de 910 porcs d'esquer (Grup primer, segons Reial Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'establixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines).  
Les obres a realitzar es limiten a suavitzar el pendent d'accés a les construccions per mitjà de desmunt i terraplenament amb terra procedent de la parcel·la, l'excavació per a la construcció de bassa de purins i les rases necessàries per a les canalitzacions d'evacuació de fem fluid des de l'interior dels allotjaments a la fossa. La terra excedentària es destinarà a abocador autoritzat.  
 L'activitat consistirà en l'engreixament dels porcs, des dels 20 kg fins a 100 kg pv, moment en què es destinaran a escorxador. A continuació es procedirà a la neteja i desinfecció de les naus i buit sanitari.  
  
Els porcs s'engreixaran sobre reixes, a través de què caurà el purí a les fosses de purins localitzades davall les naus, de 1,4 m d'amplària i 0,5 m de profunditat, i de les quals es canalitzarà fins a la bassa de purins a construir, tancada de 20 x 8,5 x 3 m³. Es generarà 1.956,5 m³ purí/any, calculat conforme al Reial Decret 324/2000, que porta associat la producció de 6.597,5 kg N/any. La capacitat d'emmagatzematge de purins en l'explotació proporcionarà una autonomia d'emmagatzematge superior als tres mesos, tal com establix l'article 5 del Reial Decret 324/2000.  
Caldrà disposar de 31,42 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com adob orgànic per a no sobrepassar la dosi de 210 kg de N/ha, tal com establix el Reial Decret 324/2000, i es disposarà de 32,53 ha distribuïdes entre els termes municipals de les Useres i Vall d'Alba (Castelló), dedicades al cultiu de secà, amb predomini d'ametler, olivera i cereal.  
  
Les finestres estaran equipades amb sistema d'obertura gradual, tipus guillotina. En l'eix longitudinal de la coberta de les naus es col·locarà ximeneres de 75 cm de diàmetre, de manera que asseguren la ventilació a l'hivern.   
L'eliminació de cadàvers es realitzarà a través d'empresa gestora autoritzada a este efecte, com establix el Reial Decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats a consum humà, justificat per mitjà de presentació d'agroassegurança.  
Entre les mesures higienicosanitàries adoptades en l'explotació, s'inclou disposar de tanca metàl·lica, tela ocellaire en les finestres de les naus, així com gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
El subministrament d'aigua potable procedix de la xarxa d'abastiment municipal, de la qual es prendrà i serà transportada fins al depòsit per mitjà de remolcs-cisterna.  
L'explotació es localitza a més de 500 m del nucli urbà de les Useres.  
De la superfície agrícola on es justifica aplicar el purí com adob orgànic, es qualifica cadastralment el cultiu de 8,35 ha com improductiu, matoll o edifici agrícola, superfície que no es considera acceptable per no tractar-se d'explotacions agrícoles cultivades actualment.  
  
En data 14 de febrer de 2008 es realitza visita de camp, i es comprova:  
-No es disposa de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, no s'aprecia la construcció de bassa de purins de 500 m³.  
-No s'aprecia l'existència de processos erosius en el terreny, relacionats amb el pendent natural del terreny i amb els moviments de terra realitzats per a l'anterior activitat.  
Tramitació administrativa.  
Informació pública. Tramesa de l'expedient.  
Els antecedents a este expedient de legalització són:  
-En data de registre d'entrada 15 de maig de 2006 es va iniciar l'expedient de legalització d'explotació porcina d'esquer, amb la tramesa, per l'Ajuntament de les Useres, de l'expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental, al qual es va assignar el número de referència 168/06-AIA.  
-En data de registre d'eixida 18 d'agost de 2006 es va sol·licitar al promotor, a través de l'ajuntament, ampliació a la documentació presentada.  
-En data 4 d'octubre de 2006 el promotor tramet documentació complementària, que no correspon en la seua totalitat a la sol·licitada.  
-En data 7 de novembre de 2006, notificada en data de 10 de novembre de 2006, es va sol·licitar novament la dita documentació i es va advertir l'interessat, a través de l'òrgan substantiu, que el procediment instat, per causa imputable a este, es trobava paralitzat i incurs en caducitat si en el termini de tres mesos no duia a terme l'activitat necessària per a prosseguir la tramitació.  
-En data 21 de juny de 2007, la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient va dictar una resolució de caducitat, la qual va ser notificada en data 13 de juliol de 2007.  
-En data 19 de juliol de 2007, l'Ajuntament de les Useres va interposar recurs d'alçada contra la resolució de caducitat dictada per la secretària autonòmica el 21 de juny de 2007. En el dit escrit s'al·lega que per a complir el requeriment de data 10 de novembre, en data de 15 de novembre de 2006 i a la vista de l'anterior escrit es remet a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer escrit sol·licitant l'emissió de l'informe. Així mateix, se sol·licita en data de 15 de novembre a la Direcció Territorial de Cultura i Patrimoni l'emissió de l'informe de patrimoni (...) Es pot demostrar que no hi ha hagut paralització i que la causa de no aportació dels documents no és per causa imputable al promotor a l'haver-se sol·licitat l'emissió d'informes, per la qual cosa l'advertència de caducitat de data 10 de novembre es trenca a l'haver realitzat actuacions posteriors encaminades a la represa de la tramitació.  
  
-En data 25 de setembre de 2007 l'ajuntament tramet ofici de remissió de documentació, encara que no s'hi inclou cap documentació.  
  
-En data 27 de novembre de 2007 es comunica al promotor que en data 19 d'octubre de 2007 el conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge resol estimar la pretensió formulada en el recurs d'alçada interposat per l'Ajuntament de les Useres, contra la resolució de caducitat dictada per la Secretaria Autonòmica en data de 21 de juny de 2007, i s'acorda la reobertura de l'expedient 168/06-AIA ja que la paralització del procediment no és imputable a l'interessat al dependre d'informes a emetre per l'Administració a petició de l'interessat.  
  
-En data de registre d'eixida 21 de desembre de 2007 es comunica al promotor la necessitat de completar l'expedient amb la presentació de documentació addicional, de manera que en permeta l'avaluació.  
  
-En data de registre d'entrada en esta conselleria de 17 de gener de 2008, l'ajuntament tramet sol·licitud d'informe a la Direcció de Patrimoni i Cultura de Castelló, així com l'informe emés pel dit organisme, i sol·licita la represa de la tramitació de l'expedient que es va tancar per caducitat.   
L'expedient està constituït per projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat en el tauler d'edictes de l'ajuntament, en el BOP núm. 39, d'1 d'abril de 2006, així com als veïns limítrofs a l'activitat, amb la presentació de dos al·legacions.  
  
Resum d'al·legacions.  
Es presenta, dins del termini legalment establit:  
-Al·legació subscrita per veí de la parcel·la 349, polígon 5, limítrof a l'activitat, ocupada parcialment per sòl forestal i agrícola de secà.  
  
-Al·legació subscrita per veí no limítrof a l'activitat, de la parcel·la 347 del polígon 5, ocupada per sòl agrícola, i vivenda a 100 m de l'activitat, en la qual es localitza a més pou (per al qual es disposa de resolució de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'inscripció en el registre d'aigües d'un aprofitament d'aigües subterrànies o de brolladors amb un volum inferior a 7.000 m³/any).  
Sengles al·legacions al·ludixen a la possible afecció ambiental que patiran per l'activitat de l'explotació porcina. La possible afecció que l'activitat ramadera pot causar sobre el medi ambient s'avalua en la present declaració d'impacte ambiental, en la qual a més s'inclouen els condicionants a què, complementàriament als arreplegats en l'estudi d'impacte ambiental, s'haurà de sotmetre l'activitat. La vigilància del compliment dels dits condicionants correspondrà a l'ajuntament, tal com establix l'article 35 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i l'article 66 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
Informes sectorials.  
Els informes inclosos en l'expedient administratiu s'arrepleguen a continuació:  
-Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià en què s'indica que «Realitzada la prospecció arqueològica relacionada amb el projecte i aportada la corresponent documentació relativa als seus resultats (...) no s'ha documentat jaciments arqueològics. (...) Resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental (...) sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià».  
-Sol·licitud de l'ajuntament d'emissió d'informe per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en relació amb l'article 19 de la Llei 4/2004 d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
-Informe favorable del cap local de sanitat.  
-Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
-Informació pública amb la presentació de dos al·legacions.  
-Informe jurídic de l'ajuntament relatiu a les dos al·legacions presentades, sense que s'incloga emissió de valoració ambiental respecte d'això, i deixa en mans de l'autoritat ambiental la dita funció.  
-Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, basant-se en l'article 20 de la Llei 10/2004 sobre Sòl No Urbanitzable.  
Afeccions legals.  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com sòl no urbanitzable comú, segons el planejament urbanístic municipal vigent.  
  
Per això l'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes. L'estudi d'impacte ambiental arreplega la descripció del medi natural, en el qual s'ha inclòs geografia, geologia, climatologia, sòls, hidrologia, flora, fauna i medi socioeconòmic.  
El sòl on es localitza l'explotació geològicament es caracteritza per estar constituït per materials pertanyents al cretaci-mesozoic. Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, l'explotació es localitza en una zona de fisiografia turonada, per la qual cosa l'explotació s'ubica en una superfície abancalada. Litològicament correspon a roques sedimentàries consolidades, amb predomini de calcàries i margues. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és mitjana-baixa. El barranc del Molinar limita al sud amb l'explotació, localitzant-se a 65,5 m del punt més pròxim a les edificacions. L'erosió potencial en la zona és molt alta.  
  
En les proximitats de l'explotació es desenrotlla cultius de secà, oliveres, ametlers i garroferes. En les parcel·les no cultivades predomina el bosc de pi blanc (Pinus halepensis), que rodeja l'explotació pel nord, est i oest, superfície que no serà afectada per l'inici de l'activitat, a l'estar actualment les edificacions on es desenrotllarà, consolidades.  
  
Els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són: l'aigua superficial i subterrània, per lixiviació de purins o percolació d'este associada a una incorrecta gestió del purí en la mateixa explotació o bé durant la seua utilització com adob orgànic; el sòl, per contaminació associada a la incorrecta gestió de purins en la seua utilització com adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associada als purins generats en la mateixa explotació i a la seua aplicació en camp. El paisatge presenta valors ambientals destacables, encara que es considera que no patirà afecció ja que les instal·lacions on es localitzarà l'activitat ja estan construïdes.  
  
La identificació d'impactes derivats del projecte està referida tant a la fase de construcció com a la de funcionament. Per a la fase de construcció es considera que l'impacte generat sobre el medi serà menyspreable. Per a la fase d'explotació s'inclouen els impactes següents:  
  
-Sobre l'aire, per emissió d'olors, associat a l'acumulació de purins, i que s'intensificarà durant les operacions d'extracció del purí de les fosses.  
La valoració d'impactes s'ha realitzat per mitjà de l'aplicació d'un mètode qualitatiu d'agregació ponderada per a justificar l'adequació ambiental de la ubicació, així com l'aplicació d'un mètode qualitatiu per als impactes de la construcció i funcionament de l'explotació, concloent que l'impacte ambiental global serà favorable, encara que s'adoptaran mesures correctores, les quals estaran encaminades a reduir o eliminar els impactes que es puguen generar durant la fase de construcció i funcionament.  
Entre les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclou:  
-Per a la fase de construcció:  
-El volum de terra sobrant de l'extreta per a la construcció de la bassa de purins, es transportarà a abocador controlat, i no quedaran restes de terra en la zona d'obres.  
-Les parets i la solera de la fossa de purins es realitzarà amb morter de formigó hidròfug, de manera que no hi haja filtracions en el terreny.  
  
-Per a la fase de funcionament:  
-Es disposarà d'un adequat sistema de cobertura de la fossa exterior per a emmagatzematge de fem fluid, a fi de minimitzar l'emissió d'olors.  
-Es respectaran els valors màxims d'aplicació de purí com adob en finques agrícoles, tenint en compte les indicacions del codi de bones pràctiques agràries.  
-No s'aplicaran purins en condicions climatològiques desfavorables, i, en cap cas, quan el sòl es trobe gelat, cobert de neu, entollat o saturat d'aigua, en terrenys erms o erms permanents, ni quan el pendent del terreny siga superior al 20%.  
-Es realitzarà un control adequat de la gestió de residus tòxics i perillosos (olis, lubricants i combustible) d'acord amb la vigent legislació en la matèria, així com una arreplega de tots els materials no usats, i dels fems o rebuigs generats.  
No s'ha valorat econòmicament el cost de l'aplicació de les mesures correctores.   
L'activitat es considera viable, des del punt de vista mediambiental, sempre que s'adopten les mesures correctores propostes en l'estudi d'impacte ambiental i es complementen amb l'adopció dels condicionants arreplegats en esta declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la legalització de l'explotació porcina d'esquer, localitzada en el polígon 5, parcel·la 350, del terme municipal de les Useres (Castelló), promoguda per Jesús Herrero Bellés, sempre que es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
-Haurà de romandre inalterada la superfície forestal que rodeja l'explotació.  
-Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor haurà de justificar davant d'esta direcció general i davant de l'òrgan substantiu, la disponibilitat de 8,5 ha de superfície agrícola on aplicar purins, addicional a les ja presentades i que substituïsca la classificada com improductiva, forestal o edificació.  
-Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor haurà de justificar davant d'esta direcció general i davant de l'òrgan substantiu la disponibilitat de contracte subscrit amb l'empresa gestora de l'abastiment d'aigua potable municipal.  
-Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen en l'explotació, han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'acumularan en contenidors homologats a este efecte i retirats per gestor autoritzat.  
-Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor haurà de presentar davant d'esta direcció general i davant de l'òrgan substantiu, informe de l'organisme de conca autoritzant l'ocupació de zona de policia.  
-Es comunicarà a esta direcció general qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 18 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 270/6522-FMF.  
Títol: Pla Parcial Unitat d'Execució 11. UE. T.  
Promotor: Ajuntament de Castelló.  
Autoritat substantiva: CTU i Ajuntament de Castelló.  
Localització: a l'est del nucli urbà, junt a l'avinguda Germans Bou.  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte.   
L'objectiu que pretén el present pla parcial és modificar els límits establits per a la unitat d'execució 11-T inclosa en el Pla General aprovat l'any 2000. La modificació ve motivada per la interferència de dos torres elèctriques d'alta tensió amb el vial perimetral projectat.   
  
La modificació prevista consistix en el desplaçament cap al sud del vial estructural que voreja la unitat d'execució en el seu perímetre sud, que implica la reclassificació de 10.014 m² de sòl no urbanitzable comú que passarà a sòl urbanitzable d'ús principalment terciari.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La unitat d'execució es troba situada a l'est del nucli urbà principal de Castelló de la Plana, junt a l'avinguda Germans Bou.  
Els límits de l'àmbit del pla parcial són els següents:  
-Pel nord: l'avinguda Germans Bou, naus d'ús terciari i industrial i la subestació elèctrica L'Enginy.  
Pel sud :amb sòl no urbanitzable comú, corresponent amb erms i camps de cultiu.  
-Per l'est: la nova autovia d'accés al grau de Castelló.  
-Per l'oest: la ronda est.   
Quadro comparatiu de superfícies entre l'ordenació proposada en el pla parcial i la prevista en el Pla General de Castelló de la Plana:  
  
  
  
  
3. Alternatives.   
D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental (EsIA) s'han plantejat tres alternatives d'actuació, s'ha denominat com alternativa 0 l'opció de deixar l'estat actual de la zona. L'alternativa 1 consistix en l'ordenació establida en el Pla General de l'any 2000 i l'alternativa 2 presenta l'ordenació proposada pel pla parcial modificatiu. Al llarg de l'EsIA s'han estudiat les diferents afeccions respecte a les alternatives plantejades, i s'ha arribat a la conclusió que l'alternativa 2 aporta millores respecte a l'alternativa 1 sense causar impactes ambientals significatius diferents dels previstos en l'ordenació prevista en el Pla General.  
  
Tramitació administrativa.  
1. Admissió a tràmit.  
En data 29 de novembre de 2007 el Servici Territorial d'Ordenació del Territori va trametre l'estudi d'impacte ambiental i l'instrument de planejament, relatiu al Pla Parcial UE 11 T de Castelló, i s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
  
2. Informació pública.   
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, de data 23 de juliol de 2002, en el Butlletí Oficial de la Província núm. 94 de data 6 d'agost de 2002 i en el DOGV núm. 4.305 d'1 d'agost de 2002.   
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions de caràcter ambiental, segons consta en l'informe emés pel cap de la secció de l'Agència de Desenrotllament Urbanístic de l'Ajuntament de Castelló de la Plana.   
3. Resum de les al·legacions.  
No s'han presentat al·legacions de caràcter ambiental.  
-Sol·licitud d'informes sectorials.  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals.  
-Espais naturals.  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial, publicades per la COPUT i Xarxa Natura no s'han detectat, en l'àrea d'estudi, afeccions a cap figura ambiental.  
-Vies pecuàries.  
Hi ha en l'àmbit de l'actuació, en el seu extrem oest, una via pecuària classificada:  
Assegador del Camí de Caminàs, amplària legal 8 m.  
Esta via pecuària haurà de ser respectada en tot el seu traçat i amplària de d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries i la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
-Patrimoni cultural.  
Consta en l'expedient l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de data 12 de novembre de 2007, que informa favorablement sobre el projecte de referència als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
-PATRICOVA.  
Després de revisar la cartografia temàtica del Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), s'observa que la unitat d'execució no presenta risc d'inundació. No obstant això, cal assenyalar que pròxima a l'àrea d'estudi, al nord de l'avinguda Germans Bou s'ubica una zona codificada com CC14 i denominada «Marjal de Castelló», en el PATRICOVA que presenta un risc d'inundació de nivell 3 (freqüència alta i calat baix).   
-Línies elèctriques.  
En l'àmbit de l'actuació hi ha diverses línies elèctriques d'alta tensió, per la qual cosa s'haurà d'atendre al que disposa la legislació sectorial corresponent.  
Consideracions ambientals.   
L'àrea objecte de l'estudi se situa a l'est del nucli urbà de Castelló de la Plana. La zona presenta una topografia pràcticament plana, amb una lleugera inclinació d'orientació oest-est, amb un risc d'erosió molt baix, una vulnerabilitat d'aqüífers mitjana i una capacitat d'ús agrícola elevada.  
Respecte a la vegetació que podem trobar en l'àrea d'estudi, els terrenys que no es troben ocupats per les indústries implantades en el sector contigu, es destinaven principalment a un ús agrícola, en concret al cultiu de cítrics, i la majoria d'ells està en estat d'abandó.   
  
En l'estudi d'impacte ambiental es realitza una descripció de la fauna que es pot trobar en la zona lligada a la vegetació present, on predominen les espècies associades a camps de cítrics.  
Respecte a l'abastiment d'aigua potable del sector es disposa d'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a la disponibilitat de recursos hídrics, o s'informa favorablement respecte d'això als efectes previstos en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'Aigües. L'actuació avaluada no implica un increment de la demanda de recursos hídrics respecte de la situació de partida, atés que correspon a una redelimitació de sòl.  
Quant a l'evacuació i depuració d'aigües residuals que es generen en les futures instal·lacions, en la documentació aportada s'assenyala que seran evacuades a l'estació depuradora de Castelló, i que està prevista la seua ampliació en el marc del II Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana. S'ha estimat que es generaran 105,2 m³/dia d'aigües residuals per a l'alternativa proposada enfront dels 96,4 m³/dia previstos per a l'alternativa prevista en el Pla General. L'abocament de les aigües residuals es realitzarà d'acord amb el que s'ha especificat en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana. D'acord amb l'EsIA, la xarxa de sanejament prevista serà de caràcter separatiu.  
En la documentació presentada s'adjunta informe subscrit pel cap de negociat de Neteja i Residus de l'Ajuntament de Castelló de la Plana, que certifica la gestió dels residus sòlids urbans per part de l'empresa Fomento de Construcciones y Contratas, SA.  
En referència a les mesures correctores incloses en l'EsIA, estes es dirigixen principalment a mitigar els impactes generats per les obres d'urbanització, i destaquen entre altres la necessitat de realitzar un estudi acústic específic i assegurar els requisits de qualitat establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica en cas d'implantació en el sector d'activitats docents o sanitàries.   
  
L'estudi establix un Programa de Vigilància Ambiental que inclou la definició i l'abast d'una sèrie d'indicadors per a verificar l'aplicació i eficàcia de les mesures correctores a executar tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament.   
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, i es troba inclòs en l'annex I.8.g-3 del Decret 32/2006 que modifica l'annex del Decret 162/1990.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article quint del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89 d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte del Pla Parcial Modificatiu Unitat d'Execució 11-UE-T, promogut per l'Ajuntament de Castelló de la Plana, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
1. En cas d'afectar les xarxes de reg existents, s'haurà de garantir la seua continuïtat durant les obres, i la seua reposició una vegada finalitzades estes. De la mateixa manera, els cultius limítrofs que es vegen afectats per les obres s'hauran de restituir al seu estat original.  
2. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, i s'evitarà l'ocupació dels sòls agrícoles limítrofs.   
  
3. Per a la nova xarxa de sanejament separativa, caldrà identificar els punts d'abocament de la xarxa de pluvials i obtindre l'autorització d'abocament per l'organisme competent.  
4. En cas d'afecció a la via pecuària Assegador del Camí Caminàs, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació de l'expedient de modificació corresponent (o reposició de pas) davant dels servicis territorials de Medi Ambient i obtindre l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 11 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.