Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 9294, del 09-03-2022 (2022/1291)

RESOLUCIÓ de 25 d'octubre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de planta de tractament de residus i digestió anaeròbia a la parcel·la 1, del polígon industrial La Coma, al terme municipal de Picassent (València) (expedient 103/2019/AIA).
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9294

Data del DOGV
:   09-03-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/1291


Data del document
:   25-10-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica
    * Picassent
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 25 d'octubre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de planta de tractament de residus i digestió anaeròbia a la parcel·la 1, del polígon industrial La Coma, al terme municipal de Picassent (València) (expedient 103/2019/AIA). [2022/1291]  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 103-2019-AIA.  
Títol: Planta de tractament de residus i digestió anaeròbia.  
Promotor: Remittel 2017, SL.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Ref. òrgan substantiu: 110/19 IPPC.  
Localització: parcel·la 1 del polígon industrial La Coma, de Picassent (València).  
NIMA: 6794897630.  
  
Antecedents i descripció del projecte  
L'empresa Remittel 2017, SL (d'ara en avant Remittel) promou la implantació d'una planta de tractament de residus i digestió anaeròbia a la parcel·la 1 del polígon industrial La Coma, del terme municipal de Picassent (València).  
La planta es construirà a la parcel·la de referència cadastral 1917799MD4171Z2869EP, que compta amb una superfície de 14.709 m², dels quals 10.907 m² és la superfície afectada per les obres de construcció. L'execució del projecte inclourà la construcció d'una nau tancada de 4.529 m². En l'interior se situaran instal·lacions de tractament de residus i matèria orgànica, i es diferenciaran les zones següents: tractament SANDACH (categoria 2), recepció de llots, processament de residus orgànics, fabricació d'assecatge, recepció i processament d'olis usats i la zona de càrrega i descàrrega. La zona de tractament SANDACH, o planta d'higienització, estarà separada de la resta de l'edifici. La zona exterior ocuparà 6.378 m² de superfície. En aquesta se situaran les instal·lacions de la planta de digestió anaeròbia: digestors, postdigestor, hidrolitzadors, dipòsit de líquid, valorització del biogàs, tractament de l'aire, la zona d'evaporació i la torxa. Els vehicles en la instal·lació circularan per un vial perimetral amb accés a les diferents zones els quals disposen d'accés des de l'Autovia A-7.  
Remittel construirà la planta en una parcel·la contigua a l'empresa SELEV Pet Industry (d'ara en avant, Selev) per tal que les dues plantes, pertanyents al mateix grup industrial, s'integren per a aconseguir un màxim aprofitament material i energètic. La unió física de les dues empreses es realitzarà mitjançant canonades de bombament que connectaran les dues instal·lacions.  
El procés productiu principal consistirà en la valorització de material orgànic mitjançant el tractament biològic (digestió anaeròbia) i s'obtindran productes gasosos (biogàs) i material digerit.  
D'altra banda, s'emmagatzemarà i netejarà oli procedent de la indústria alimentària i hostaleria i serà lliurat a gestors autoritzats en la generació de biocombustibles.  
El procés productiu comença amb la recepció dels materials a l'interior de la nau. Els materials que es preveu valorar es distingeixen en els grups següents:  
- Llots de depuradora: fangs deshidratats de depuradores industrials del sector agroalimentari i afins.  
- Material orgànic industrial: lots de producció no acceptats, producte caducat, minvaments del procés productiu, no conformitats; així com producte retirat de punts de venda.  
- Aigües industrials: efluents industrials generats en la neteja de línies i instal·lacions d'indústries alimentàries, que arrosseguen sucres, greixos i, en general, altres substàncies orgàniques que pogueren contindre les màquines objecte de la neteja.  
- SANDACH categoria 2: consistirà principalment en residus d'escorxadors, dels quals el 20 % seran extrets com a greixos en un procés d'extracció i es destinarà el 80 % restant al procés de digestió anaerobi.  
- Aigües àcides: provindran del tractament d'olis per a la generació de biocombustibles en plantes externes.  
- Pastes de refinament i olis de fregits: es tractaran en l'anomenada zona de tractament d'olis i el seu objectiu final serà ser enviats a una planta de fabricació de biocombustibles per part de tercers.  
Els materials arribaran a la planta a granel o envasaments, en estat sòlid, líquid o semilíquid. En aquests es durà a terme un tractament previ a la digestió anaeròbia en funció del seu origen i tipus de residus que els constituïsquen. Els detalls dels diferents processos es descriuen en el projecte tècnic. Els materials processats s'enviaran mitjançant bombament a la planta de digestió anaeròbia situada en l'exterior o bé, s'entregaran a altres gestors autoritzats per a la seua valorització final.  
  
La digestió anaeròbia consisteix en la degradació biològica de la matèria orgànica present en els residus, la qual, mitjançant l'acció de microorganismes, en absència d'oxigen, es convertirà en biogàs. En primer lloc, es produirà la hidròlisi o descomposició de la matèria en compostos més senzills que, seguidament es transformaran en àcids grassos volàtils els quals donaran lloc a l'àcid acètic i, finalment, es transforma en una mescla de gasos constituïda principalment per metà i diòxid de carboni. Aquestes fases coexisteixen de manera simultània a l'interior del digestor. El procés es desenvoluparà en tancs impermeables i estancs, amb estabilitat i capacitat per a aguantar els esforços mecànics i les influències químiques i tèrmiques. Les seues característiques hauran de preveure l'estrés tèrmic previst en funció de l'aïllament planejat i la temperatura que aconseguirà el substrat. El seu disseny considerarà les obertures necessàries per a realitzar les labors de manteniment, reparació o accés a les cambres d'inspecció. Les condicions de la matèria a l'interior del digestor (temperatura, pH, pressió, temps de permanència, etc.) estaran controlades per a optimitzar el procés. La matèria primera serà bombada entre els diferents tancs i dipòsits que conformen la planta de digestió, sense que hi haja matèria primera oberta en l'exterior. Els principals equips que intervindran en aquesta fase seran: els hidrolitzadors (dos tancs cilíndrics de 1.000 m³), els digestors i postdigestor (tres tancs cilíndrics de 3.900 m³) i el dipòsit de líquid (1.000 m³). Els dipòsits d'emmagatzematge de gas i les canonades per al seu transport estaran en la superfície, sense que hi haja emmagatzematge de gas subterrani.  
El biogàs obtingut després de la digestió anaeròbia dels compostos es valorarà en la planta de biometanització (upgrading) mitjançant un sistema de purificació i neteja del gas per a obtindre un gas natural renovable (biometà) de major qualitat que serà abocat a la xarxa de gas natural convencional. D'altra banda, mitjançant caldera de vapor i motor de cogeneració, es generarà energia elèctrica per al funcionament de la planta. La instal·lació disposarà d'una torxa per a cremar el biogàs en cas d'excedent, que no puga emmagatzemar-se ni valoritzar-se.  
El material sòlid resultant del procés de digestió serà assecat en la zona d'evaporació i s'entregarà a gestors autoritzats per al seu compostatge en l'exterior de la planta. Per a això, se separaran i gestionaran per separat la fracció sòlida i líquida del material digerit. La fracció sòlida s'assecarà en un assecador que aprofita corrents tèrmics secundaris de les instal·lacions de Selev. La fracció líquida patirà un procés de concentració, en etapes de filtratge i evaporació, i el condensat final serà bombat a la depuradora de Selev per al seu tractament. Les partícules sòlides procedents del filtratge s'incorporaran a la fracció sòlida.  
  
Independentment de la planta de digestió anaeròbia, es disposa d'una àrea destinada a la recepció i pretractament d'olis usats, pastes olioses, emulsions i tot tipus de residus grassos. L'objectiu principal d'aquesta instal·lació serà el processament previ d'aquests residus orgànics per a eliminar impropis que es gestionaran en la planta de digestió i extraure els greixos i olis per a derivar-los com a matèria per a la producció de biocombustibles per tercers. S'estima un màxim de 36.000 tones anuals de matèria extreta per a aquest fi.  
La capacitat de producció d'energia tèrmica estimada per a la planta és de 40,089 GWh/any, considerant un consum aproximat de 141.000 t anuals de matèria fresca.  
El funcionament de la planta requerirà recursos hídrics d'aigua industrial per a aconseguir que el substrat tinga el grau d'humitat adequat i per al seu ús en el sistema de refrigeració en els digestors i altres sistemes tèrmics (circuit tancat), com ara aigua de neteja i aigualeig en la nau de recepció i pretractament i aigua per a l'estació contra incendis. Aquestes necessitats es cobriran amb aigua procedent de la depuradora de la planta veïna de Selev. També s'utilitzarà tota l'aigua que puga aprofitar-se o reutilitzar-se procedent de la recollida de les aigües pluvials en la instal·lació, escolament superficial o altres aigües residuals generades en el procés industrial. El proveïment d'aigua potable per a vestidors, lavabos i usos del personal es realitzarà a través de la xarxa del polígon.  
  
Tramitació administrativa  
  
Consten antecedents a aquest projecte en l'expedient de consulta 101-2019-AMB iniciat amb data 5 de juliol de 2019 pel promotor, que va sol·licitar a aquest òrgan ambiental la determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental del projecte mitjançant una sol·licitud general d'iniciació i tramitació telemàtica de procediments, presentada en el registre general de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. S'acompanyava del document inicial del projecte de data 21 de juny de 2019. El 3 d'octubre de 2019 es va comunicar al promotor la remissió de l'expedient al Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació, per ser l'òrgan substantiu en l'autorització ambiental integrada (AAI) perquè, en el cas de ser matèria de la seua competència, es tramitara seguint el procediment legalment establit, segons la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
Amb data 23 d'octubre de 2019, l'òrgan substantiu va traslladar a aquest òrgan ambiental la sol·licitud de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental del projecte, dins de les actuacions prèvies a l'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. La sol·licitud s'acompanyava del document inicial del projecte de data 21 de juny de 2019 que anteriorment havia remés el promotor.  
  
Amb data 19 de novembre de 2019, l'òrgan ambiental, per a l'elaboració del document d'abast de l'estudi d'impacte ambiental, va consultar les administracions públiques afectades següents: Ajuntament de Picassent, Servei de Residus, Servei d'Ordenació del Territori i Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits. Les consultes es van reiterar el 10 de gener de 2020 a l'Ajuntament, al Servei de Residus i al Servei d'Ordenació del Territori.  
Amb data 17 de desembre de 2019, pel fet que el promotor va reiterar la sol·licitud, aquest òrgan ambiental va elaborar el document d'abast, a falta de la resposta a les consultes realitzades, mitjançant informe del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de data 16 de gener de 2020, el qual es va remetre a l'òrgan substantiu i al promotor amb data 20 de gener de 2020. Posteriorment es van rebre els següents informes del resultat de les consultes realitzades, que van ser remesos a l'òrgan substantiu i al promotor perquè en prenguen coneixement i consideració en l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental:  
- Ajuntament de Picassent. Informe urbanístic municipal de data 15 de juliol de 2019 de compatibilitat favorable.  
- Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits. Informe de la Direcció General del Parc Natural de l'Albufera de data 30 de gener de 2020. L'informe destaca la proximitat del projecte a llits que desemboquen en el llac de l'Albufera i la possibilitat de causar afeccions significatives en cas de produir-se abocaments al llac. Incideix en l'adequada qualificació i classificació del sòl de manera que siga possible la seua autorització i exposa els aspectes del projecte que considera necessari aclarir i acreditar per a garantir que no existeix possibilitat causar aquest tipus d'impactes: garantir l'estanquitat dels dipòsits i conduccions, la seua adequació a l'emmagatzematge que s'hi realitza, en cas d'abocament evitar les filtracions al terreny, el tancament dels dipòsits i conduccions, així com justificar que es disposa de dipòsits amb suficient capacitat per a retindre un abocament en el pitjor dels supòsits. Aquesta justificació es farà extensiva a la instal·lació de Selev per la relació d'índole tècnica que mantenen.  
Amb data 6 de maig de 2020, l'òrgan substantiu va remetre documentació presentada pel promotor que inclou:  
- Annex al projecte d'AAI, resposta a l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits de data 28 d'abril de 2020. Específicament aborda les qüestions plantejades per aquest servei.  
Amb data 16 d'octubre de 2020, l'òrgan substantiu va traslladar a aquest òrgan ambiental l'expedient al mateix temps que sol·licitava la formulació de la corresponent declaració d'impacte ambiental. Adjuntava també:  
- Projecte bàsic d'AAI (de data 09.01.2020) i annexos (abocaments, sòls, emissions a l'atmosfera, soroll, autoprotecció, residus Sandach, xemeneies).  
- Estudi d'impacte ambiental (de data 09.01.2020) i annexos (sol·licitud de prospecció arqueològica i estudi d'inundabilitat presentat per a l'AAI de l'empresa confrontant a l'abril de 2016).  
  
- Annex resposta al document d'abast de data 30 d'abril de 2020.  
- Escrit complementari a l'estudi d'inundabilitat de data 25 de maig de 2020.  
- Declaració responsable del tècnic competent projectista de l'estudi d'impacte ambiental de data 26 de maig de 2021.  
- Escrit complementari a l'annex d'emissions a l'atmosfera de data 22 de juliol de 2020.  
- Fitxes que són aplicables a la instal·lació en compliment de la normativa aplicable a activitats potencialment contaminadores d'atmosfera.  
  
- Memòria arqueològica de data 5 d'agost de 2020.  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 8811, de data 14 de maig de 2020, per un període de trenta dies, i no es van presentar al·legacions sobre aquest tema. Així mateix, es va formular consulta a les administracions públiques afectades. S'ha remés còpia dels informes recaptats següents:  
- Informe del Servei de Seguretat i Control de la Producció Agrària, de data 2 de març de 2020, en sentit favorable.  
- Informe d'EPSAR, de data 25 de maig de 2020, amb la valoració del fet que no es pot emetre cap informe que afecte una sola de les mercantils a causa de la relació d'índole tècnica que es pretén que hi haja entre les instal·lacions de Remittel i Selev, la qual cosa no es preveu en l'AAI de Selev.  
- Informes del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i de Protecció de l'Atmosfera de dates 2 de juny de 2020 i 4 d'agost de 2020, que consideren necessari esmenar la documentació aportada i l'informe de data 4 de febrer de 2021, en sentit favorable.  
- Certificat de l'Ajuntament de Picassent de data 14 d'agost de 2020, de la informació pública realitzada per l'Ajuntament (per un termini de 30 dies mitjançant inserció en el tauler d'edictes, sense que s'hagen presentat al·legacions sobre aquest tema).  
- Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 19 de gener de 2021, de caràcter favorable.  
- Informes del Servei de Prevenció, Reutilització, Foment del Reciclatge i Gestió Circular de Recursos, de dates 2 de juny de 2020, 18 de gener de 2021, 8 de juny de 2021 i de dates 5 de juliol de 2021, aquest últim de caràcter favorable.  
- Informe del cap del Servei de Gestió Territorial de data 28 d'abril de 2021, de caràcter favorable condicionat.  
Amb dates 29 de gener de 2021, 3 de febrer de 2021, 22 de febrer de 2021, 29 de juny de 2021 l'òrgan substantiu va remetre documentació tècnica addicional que inclou:  
- Annexos complementaris al projecte d'AAI en resposta als informes del Servei de Prevenció, Reutilització, Foment del Reciclatge i Gestió Circular de Recursos, de dates 3 de desembre de 2020, 27 de novembre de 2021 i 22 de juny de 2021.  
- Annex al projecte d'AAI (Programa de control de plagues) de data 3 de desembre de 2020.  
- Estudi d'impacte ambiental, de data 29 de gener de 2021 (d'ara en avant ESIA) elaborat segons les directrius del document ambiental i considerant les observacions derivades d'informes emesos per administracions públiques afectades que havien sigut consultades. Específicament aborda l'adequació del projecte a la normativa del PORN, l'afecció per inundabilitat i les qüestions plantejades pels serveis de Gestió d'Espais Naturals Protegits, de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera i del Servei de Prevenció, Reutilització, Foment del Reciclatge i Gestió Circular de Recursos emesos fins ara.  
  
Amb data 4 d'agost de 2021, el promotor va remetre a aquest òrgan ambiental còpia de la documentació presentada per a esmenar el requeriment emés per la directora general de Salut Pública i Addiccions.  
Amb data 19 d'octubre de 2021, l'òrgan substantiu comunica que s'ha sol·licitat informe al Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, en la matèria de les seues competències, en relació amb la documentació presentada pel promotor necessària per a l'AAI i per a l'avaluació d'impacte ambiental.  
Vistos els informes emesos durant la fase d'actuacions prèvies, en l'elaboració del document d'abast de l'ESIA, i la informació continguda en l'expedient, es considera que es disposa d'elements de judici suficients per a prosseguir la tramitació del procediment.  
  
Consideracions ambientals  
  
El Pla parcial del sector La Coma va ser aprovat pel Ple de l'ajuntament amb data 7 de març de 2002 i publicades les normes urbanístiques en el Butlletí Oficial de la Província de València, número 164, de 12 de juliol de 2002, amb aprovació definitiva del Projecte de reparcel·lació per acord plenari de 23 de desembre de 2004, publicat en el BOP número 28, de 3 de febrer de 2005. L'activitat es desenvoluparà en el polígon industrial La Coma, SUZI-1, en sòl urbà industrial amb el grau d'urbanització completat. És compatible amb la normativa i el planejament urbanístic, d'acord amb l'informe urbanístic municipal que consta en l'expedient. Des de la data s'han aprovat modificacions puntuals que han sigut publicades en el BOP, sense que hi haja modificacions del planejament urbanístic municipal que puguen afectar el projecte en elaboració o en tràmit.  
Consultada la cartografia de la Infraestructura Valenciana de Dades Espacials, s'observa que la instal·lació no es troba en l'àmbit de la Xarxa Natura 2000 ni d'altres espais naturals protegits. Està inclosa en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera (PORN), afectada per perillositat per inundació d'acord amb el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (d'ara en avant, PATRICOVA). La vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers és alta. Es troba en la zona de qualitat de l'aire ES1007, Túria (Àrea Costanera). No existeixen nuclis de població a menys d'1 km.  
L'EIAS planteja alternatives al projecte quant a l'elecció de la tècnica més adequada per a realitzar el tractament dels residus i a la ubicació de la planta. Justifica la solució adoptada de tractament mitjançant digestió anaeròbia contra la incineració perquè suposa menor contaminació atmosfèrica. Se situarà en la parcel·la de sòl urbà industrial amb major superfície entre els confrontants a Selev. Davant de l'alternativa 0, de no realització del projecte, l'execució de la planta suposa un increment en la utilització de fonts renovables d'energia que comporta una menor contaminació i reducció en la producció dels gasos d'efecte d'hivernacle.  
L'ESIA descriu les accions del projecte potencialment generadores d'impactes en el medi ambient en les fases de construcció, explotació i abandó. Identifica i analitza els efectes del projecte sobre els factors següents: sòl, aigua (superficial i subterrània), qualitat de l'atmosfera (sorolls i altres emissions), clima, flora, fauna, patrimoni cultural, paisatge i medi socioeconòmic (població). A més, es valora el risc per inundació i els efectes indirectes sobre espais protegits i altres àrees de conservació que puguen ser afectades. Inclou un apartat amb la proposta de mesures per a previndre, reduir, eliminar o compensar els efectes ambientals significatius fins a fer-los compatibles amb la preservació dels recursos naturals i culturals existents en la zona d'actuació. Estableix un programa de vigilància i seguiment ambiental. Identifica i analitza els riscos derivats de la vulnerabilitat del projecte contra accidents. Finalitza amb un resum no tècnic de l'ESIA i conclou que, amb les mesures protectores, correctores i de seguiment ambiental proposades, el projecte és ambientalment compatible.  
  
Les condicions tècniques d'adequació de la instal·lació, les característiques dels materials que es tractaran, els codis LER dels residus admissibles per a realitzar les operacions de tractament, destinació dels productes obtinguts i dels residus generats en el procés industrial, així com altres condicionants determinants de la idoneïtat del procés industrial, han sigut valorades per les administracions públiques afectades, i han resultat suficients i adequades segons es desprén dels informes emesos.  
Segons l'ESIA, els impactes sobre la flora, fauna i paisatge no es consideren rellevants per tractar-se d'un polígon industrial, amb elevat grau d'antropització. En el cas que durant les obres es detecte alguna espècie objecte d'especial protecció, es comunicarà al Servei de Vida Silvestre i s'estudiarà la seua compatibilitat amb les actuacions previstes o el seu trasllat a altres zones.  
El projecte conté un annex que desenvolupa el programa de control sobre les plagues identificades. L'impacte sobre la població es considera positiu per afavorir l'ocupació. L'informe de la directora general de Cultura i Patrimoni, de data 19 de gener de 2021, determina que no hi ha afecció al patrimoni cultural en cap de les manifestacions del projecte.  
  
L'ESIA identifica i localitza els principals focus d'emissions a l'atmosfera durant la fase de funcionament en els punts següents: a l'interior de la nau, en les xemeneies de fuita de gasos del motor de cogeneració, de la caldera, del filtratge d'aire i en la torxa. La nau de recepció, emmagatzematge i tractament previ dels residus estarà tancada i disposarà d'un sistema de captació i conducció de l'aire per al seu tractament en un rentador de gasos. La matèria primera en estat líquid es dipositarà en tancs estancs i en estat sòlid romandrà coberta. El procés d'extracció del digerit sec també es realitzarà a l'interior de la nau per a evitar la dispersió de males olors a l'exterior.  
  
Quant al procés de digestió de la matèria, les característiques dels tancs on es desenvolupa el procés impedeixen que es produïsquen emissions a l'exterior. La matèria orgànica procedent del digestor i dels tancs de magatzematge tindrà una emissió d'olors molt més reduïda. El material sòlid digerit es recollirà i manipularà a l'interior de la nau, protegida de les condicions climàtiques, i minimitzant la dispersió de males olors. Per a la deshidratació s'utilitza un assecador que té instal·lat un rentador de gasos (scrubber) per a assegurar una correcta neteja dels gasos i està canalitzat fins al sistema de tractament d'aire i olors.  
  
Principalment, les emissions a l'atmosfera seran degudes als gasos de fuita produïts durant la combustió del biogàs i, de manera puntual, per la sobrepressió exercida pel gas en els digestors i postdigestor. Les mesures aplicades per a reduir-les es basaran en l'ús de filtres de carbó activat que eliminaran el sulfur d'hidrogen contingut en el biogàs, dimensionament correcte de les xemeneies per a una dispersió adequada de les substàncies contaminants, instal·lació d'un sistema de torxa automàtic per a cremar el biogàs que no puga ser valorat, instal·lació de maquinària que permeta realitzar un seguiment i control adequat de les emissions. La documentació aportada per la promotora en matèria d'emissions a l'atmosfera es considera suficient i adequada d'acord amb l'informe del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, de data 4 de febrer de 2021.  
  
Les principals fonts d'emissió sonora seran originades pel funcionament de la maquinària i equips. Per a minimitzar la transmissió de sorolls i vibracions, se situaran els equips sobre suports, en instal·lacions amb aïllament acústic adequat amb silenciadors instal·lats en les eixides dels gasos de fuita. El projecte inclou un estudi acústic que justifica que, amb les característiques de l'edifici i les mesures d'aïllament aplicades, no es transmetran a l'exterior nivells superiors als permesos en la zona.  
Respecte als efectes del projecte en la qualitat de les aigües i del sòl, l'ESIA considera que, en la fase de construcció, podrien produir-se alteracions a la qualitat de les aigües i del sòl derivades de la neteja i el manteniment de la maquinària i dels vestidors i lavabos. Com a mesures preventives, planteja l'habilitació de zones impermeabilitzades destinades a la neteja de maquinària, dotades de sistema de drenatge i evacuació de les aigües procedents de la rentada que es conduiran a un dipòsit on s'emmagatzemaran temporalment. S'hauran d'instal·lar lavabos portàtils. Els residus es retiraran per gestors autoritzats. Si durant aquesta fase es produeixen episodis de pluges torrencials, es paralitzaran temporalment les obres.  
L'edifici disposarà d'una xarxa de drenatge per a recollir les aigües procedents de la neteja, de vessaments i lixiviats les quals es conduiran a la depuradora de Selev, després del tractament fent-les passar per un tambor rotatiu, un decantador estàtic i un homogeneïtzador, amb l'objectiu de separar la matèria grassa i garantir que les característiques de l'aigua enviada siguen acceptables en la depuradora. El procés de digestió anaeròbia no generarà efluents líquids perquè el digerit líquid s'evaporarà i la part concentrada s'assecarà per a ser extreta de la planta, i s'enviarà el condensat líquid procedent de l'evaporador directament a la depuradora Selev. Les aigües residuals sanitàries i les pluvials recollides en xarxes separatives i després del pas per arqueta de registre, s'abocaran a la xarxa de sanejament de Picassent, amb compliment de les ordenances municipals.  
Com a mesures preventives per a evitar la contaminació del sòl i aigües subterrànies, l'ESIA proposa que s'impermeabilitzarà la superfície de tota la zona exterior i les zones de la nau on es duga a terme el procés industrial. La solera serà resistent a les propietats fisicoquímiques dels residus emmagatzemats. No s'utilitzaran dipòsits enterrats o encastats per a l'emmagatzematge dels residus. Es disposa d'una capacitat adequada d'emmagatzematge per a les aigües residuals generades en condicions diferents a les normals de funcionament, calculada aplicant un plantejament basat en els riscos que puguen produir-se. Per a previndre riscos per accidents, s'ha dissenyat un mur perimetral, envoltant les instal·lacions exteriors de la planta, capaç de contindre 4.500 m³ que impediria l'abocament de líquid a l'exterior en el pitjor dels casos que, segons l'ESIA, seria el trencament total d'un digestor. El projecte tècnic inclou un apartat que analitza els efectes esperats sobre el sòl i les aigües derivats de la vulnerabilitat del projecte davant de riscos d'accidents greus o de catàstrofes. Relaciona i descriu els sistemes d'emmagatzematge que s'utilitzaran, els focus potencialment contaminants i les tècniques de prevenció aplicables a cada focus per a previndre i evitar els seus efectes. Distingeix entre tècniques de disseny (entre aquestes al·ludeix a mesures anticorrosió, sistemes de contenció, de control de sobreompliment, de detecció de fugues, de tancament d'emergència, etc.), tècniques de vigilància i control que permeten avaluar el funcionament correcte i reaccionar ràpidament en el cas de detectar situacions anòmales (inspecció, manteniment, plans d'emergència, etc.) i tècniques operacionals i organitzatives centrades en adaptar els processos per a optimitzar els resultats (formació del personal, gestió adequada de residus, etc.).  
El disseny del mur perimetral que impedirà l'abocament de líquids a l'exterior en cas d'accident ha de disposar de solera estanca en tota la superfície que incloga i un sistema de drenatge de les aigües pluvials que n'evite l'acumulació i que permeta el seu tancament en cas d'accident impedint que els abocaments arriben a la xarxa de clavegueram.  
S'inclou un apartat específic per a valorar els efectes del projecte sobre espais protegits i altres àrees de conservació, atés que està situat a uns 2 km del LIC i ZEPA de l'Albufera. La instal·lació no es troba dins dels límits del Parc Natural de l'Albufera, però sí que ho està dins dels límits del PORN de la seua conca hidrogràfica, per la qual cosa, tant en la fase de construcció com de funcionament, li serà aplicable la normativa establida en el Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera. Entre les mesures que s'aplicaran, esmenta que no es permetran abocaments no depurats a llits de la zona, ni abocadors de residus sòlids o semisòlids en l'àrea; es respectaran totes les condicions previstes en el planejament urbanístic de Picassent, així com les establides en la legislació sectorial corresponent; s'assegurarà la connexió dels abocaments a xarxes de clavegueram i s'hauran d'adequar les característiques d'aquests efluents als objectius de qualitat establits mitjançant les oportunes ordenances d'abocament; no es podran realitzar abocaments potencialment perillosos, incloent-hi abocaments sanitaris, en cap punt de l'àmbit del PORN; tot abocament sòlid o semisòlid, que realment o potencialment puga produir la contaminació o rebliment artificial dels llits, les aigües continentals o els aqüífers, es realitzarà en abocadors controlats amb sistema de recollida de lixiviats que garantisca el total control d'aquests i n'impedisca la filtració en el terreny. En la fase de construcció de la planta es posarà especial atenció en la cura de la impermeabilització dels terrenys, el drenatge i emmagatzematge de lixiviats, l'evacuació de les aigües pluvials i altres mesures que ajuden a evitar l'afecció dels recursos hídrics superficials i subterranis.  
  
Sense perjudici de les observacions sobre la suficiència de les mesures proposades que, si escau, el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits realitze en resposta a la consulta realitzada per l'òrgan substantiu amb data 19 d'octubre de 2021, la vigilància i el control del compliment de les mesures proposades pel promotor per a previndre afeccions sobre el PORN han de formar part del programa de vigilància ambiental.  
L'ESIA preveu el risc d'avingudes i inundacions per situar-se en zona amb perillositat per inundació geomorfològica, inclou un annex a l'ESIA amb un estudi d'inundabilitat de la zona, realitzat a l'abril de 2016 en la tramitació de l'AAI de Selev. Aquest risc s'ha valorat en l'informe del Servei de Gestió Territorial, de data 28 d'abril de 2021, amb la conclusió que l'activitat està afectada per perillositat d'inundació i és compatible sempre que es complisca la normativa del PATRICOVA l'aplicació del qual, per tractar-se de sòl urbà, és de competència municipal.  
Respecte a la vulnerabilitat del projecte, l'EIAS desenvolupa un apartat en el qual s'identifiquen i analitzen els perills derivats del funcionament de l'activitat. Entre aquests s'inclouen els incendis, les explosions, les substàncies perilloses (per exemple, auxiliars tecnològics), el corrent elèctric, el biogàs i perills d'índole mecànica, i es diferencien els perills per a la salut dels perills per al medi ambient. Amb la finalitat de previndre accidents, indica que els perills en les plantes de biogàs han d'identificar-se, avaluar-se i minimitzar-se sistemàticament mitjançant una anàlisi de riscos. L'avaluació del perill ha d'actualitzar-se abans de l'arrancada de la planta, després de qualsevol represa de les operacions i després d'haver fet canvis rellevants en termes de seguretat. Així mateix, és necessari dur-la a terme abans que es realitzen labors de manteniment i reparació, i abans que es corregisquen avaries i fallades de funcionament. Els resultats de l'avaluació del perill i les actualitzacions periòdiques hauran de documentar-se, juntament amb un registre de la implementació de les mesures de protecció. S'implantaran, per aqueix ordre de prioritat, mesures de protecció tècniques (dispositius d'advertiment de presència de gas, cobertes protectores per a peces rotatòries, garantir que l'ompliment es realitza en sistemes tancats, etc.), mesures de protecció organitzatives (instruccions de treball, jornades de formació, plans d'emergència, inspeccions, requisits de treball aïllat, etc.) i mesures de protecció personal que inclouen equips de protecció individual com ara guants, roba de treball, protecció respiratòria, calçat i ulleres de seguretat.  
Cal assenyalar que en l'ESIA, en l'apartat d'antecedents, s'indica que, entre la documentació exigida a l'empresa per a la tramitació de l'AAI, es troba el pla d'autoprotecció, per tractar-se d'activitats o instal·lacions incloses en l'àmbit d'aplicació del Reial decret 393/2007, de 23 de març, pel qual s'aprova la Norma bàsica d'autoprotecció dels centres, establiments i dependències dedicats a activitats que puguen originar situacions d'emergència.  
L'ESIA inclou un programa de vigilància ambiental amb la finalitat controlar l'eficàcia de les mesures protectores i correctores proposades. El desenvolupament del programa el divideix en dues fases. La primera comprén la fase de construcció, des de l'inici de les obres fins a la seua finalització. La segona abasta el període de garantia i l'any següent a la finalització de les obres, en la qual es determinaran les afeccions que les obres han suposat sobre el medi, es detectaran les afeccions del projecte no previstes (articulant mesures per a evitar-les o corregir-les) i es comprovarà l'efectivitat de les mesures protectores, correctives i compensatòries establides en l'ESIA. Per a això, s'estableixen unes actuacions de seguiment amb revisions i controls periòdics de les emissions a l'atmosfera, sorolls, qualitat de les aigües i del sòl. Es realitzaran informes durant un període de dos anys, que s'ampliaria en el cas que es detectaren anomalies rellevants. El programa de vigilància ambiental es durà a terme per personal tècnic qualificat.  
El programa de vigilància i seguiment ambiental es farà extensiu a tota la fase de funcionament o explotació del projecte i, si escau, durant la fase de desmantellament.  
Cal assenyalar que el control del correcte funcionament del sistema de tractament dels residus i control i seguiment de l'origen i destinació dels residus constitueixen, així mateix, mesures de vigilància ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
  
Les instal·lacions de valorització i eliminació de llots estan subjectes a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I (grup 6.f) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
  
Per tot el que s'ha expressat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de planta de tractament de residus i digestió anaeròbia promogut per Remittel 2017, SL a la parcel·la 1 del polígon industrial La Coma, del terme municipal de Picassent (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i l'altra documentació que consta en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
  
1. La instal·lació en projecte té relació d'índole tècnica amb Selev, atés que rep matèria primera i altres corrents (aire calent i aigua depurada) per al seu funcionament i deriva a aquesta les aigües que han de ser depurades. Per aquesta raó, no es podrà posar en funcionament mentre no es revise l'AAI de Selev i es comprove la capacitat de l'estació depuradora d'aquesta per al tractament de la totalitat de l'efluent líquid d'ambdues, així com que es disposa de dipòsits de recollida d'abocaments amb suficient capacitat per a retindre un abocament en el pitjor dels casos possibles.  
2. Respecte a la llista definitiva de residus admissibles, quedarà limitada per l'abast de l'autorització sectorial, entre les proposades pel promotor segons la documentació aportada a aquest òrgan. Es podran incloure altres codis LER que l'òrgan competent considere susceptibles d'autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a casos en els quals s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
3. La instal·lació s'ha d'ajustar a qualsevol mesura que l'Ajuntament de Picassent establisca respecte a la verificació de la incidència de la inundabilitat davant del risc d'inundació existent, a les condicions d'adequació de la instal·lació imposades d'acord amb la normativa del PATRICOVA i altres actuacions de reducció del risc d'inundació que s'impulsen juntament amb les restants administracions públiques implicades.  
4. Les accions incloses el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. S'estendran a tota la fase de funcionament o explotació del projecte. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
5. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, com també en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, que fan referència tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 25 d'octubre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.