Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 8066, del 20-06-2017 (2017/4647)

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 9/10-AIA Villar del Arzobispo.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8066

Data del DOGV
:   20-06-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/4647


Data del document
:   15-05-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 9/10-AIA Villar del Arzobispo. [2017/4647]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 9/10-AIA Villar del Arzobispo.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 09/9972-SDD.  
Promotor: Valenciana de Zahorras, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia i Mines (MIEXCD/2008/2/46).  
Objecte del projecte: explotació minera per a la concessió derivada del permís d'investigació Tíbor 2954.  
Localització: 42 parcel·les (zona 1) i 25 parcel·les (zona 2) del polígon 9 del terme municipal de Villar del Arzobispo.  
  
Descripció del projecte:  
El projecte inicial plantejava l'explotació de tres buits miners, denominats A, B i C. En el transcurs de la tramitació, el projecte va ser modificat i es va optar finalment per l'explotació dels buits miners A (o zona 1) i B (o zona 2). Així mateix, durant la tramitació de l'expedient s'han requerit al promotor successives documentacions per a l'esmena d'aquesta.  
El projecte finalment consisteix en l'explotació de dos buits miners denominats zona 1 i zona 2. La primera comprén les parcel·les números 142 a 144, 147 a 151, 153, 154, 157 a 163, 172 a 177, 182 a 192 i 195 a 201, del polígon 09, i la segona les parcel·les 213 a 215 i 221 a 242, del polígon 09, del terme municipal de Villar del Arzobispo.  
  
Aquesta declaració es basa, per tant, en la documentació més recent aportada pel titular, que projecta dos zones d'extracció (no existeix cap planta de tractament) i està composta pels documents següents:  
  
- El projecte d'explotació visat al setembre de l'any 2013.  
- L'estudi geològic visat al juny de 2013.  
- L'estudi d'impacte ambiental visat al juny de 2013, el qual conté el pla de restauració com una de les mesures correctores.  
- L'annex Proposta d'Actuacions Complementàries (2016), en la versió firmada el 30 de març de 2016, que modifica el remés per la Secció de Mines el 8 de febrer de 2016.  
Les dues zones d'extracció de què consta Tíbor núm. 2954 estan pròximes i alineades en direcció nord-sud, ambdues separades per la Rambla de la Castellana.  
Els contorns dels dos buits queden definits per mitjà de les coordenades UTM (expressades en el sistema de referència ETRS89 i fus 30N) dels vèrtexs següents:  
  
Pedrera situada al nord (zona 1)  
Vèrtex UTM X UTM Y  
1 609.605 4.395.605  
2 822.168 4.395.572  
3 366.099 4.395.437  
4 913.944 4.395.247  
5 248.945 4.394.967  
6 064.185 4.394.941  
7 106.103 4.394.953  
8 605.518 4.394.951  
9 591.321 4.395.090  
69 845.048 4.395.546  
88 340.191 4.395.567  
  
  
  
Pedrera situada al sud (zona 2)  
Vèrtex UTM X UTM Y  
1 679.080 4.394.649  
2 515.529 4.394.583  
3 632.462 4.394.274  
4 233.806 4.394.265  
5 112.304 4.394.373  
6 552.898 4.394.463  
7 755.490 4.394.717  
8 927.193 4.394.732  
  
  
La superfície calculada amb aquests vèrtexs és de 18,263 hectàrees per a la zona nord (zona 1) i 12,878 hectàrees per a la zona sud (zona 2).  
La zona 1 comportarà una excavació de forma rectangular, en direcció nord-sud, situada del marge esquerre de la Rambla de la Castellana, si bé garantirà, en tot cas, una franja mínima d'uns 50 m de separació sense explotar entre la rambla i el perímetre d'explotació. La zona 2 té forma aproximadament quadrada, i està situada al marge dret de la rambla, sempre amb la franja de seguretat mencionada, pel nord i per l'est.  
  
La superfície total afectada per l'explotació es preveu de 31,14 hectàrees i començaria per la part més elevada i septentrional de la zona 1. L'explotació ha sigut dissenyada a manera de mineria de transferència, per la qual cosa, una vegada creat el buit d'explotació inicial, els estèrils generats en l'explotació s'utilitzaran directament en les labors de rebliment i restauració, a falta d'afegir la capa edàfica i la vegetació final. L'explotació es preveu en bancs de 3 m d'alçària i talussos frontals de 30º, separats per represes de 4 m. Avançaria de nord a sud, en el mateix sentit i al mateix ritme que el rebliment de la restauració en el vessant oposat del buit miner.  
Els primers estèrils generats seran utilitzats en la creació d'una barrera externa perimetral, de caràcter temporal i forma de U, al voltant de la zona excavada, que ha de complir la doble funció de cordó de seguretat d'accés a les labors i, al mateix temps, fer de barrera de protecció visual. L'alçària d'aquesta barrera perimetral serà d'uns 5 metres, el talús intern tindrà uns 45º i l'extern serà de pendent suau (uns 20º), a fi de garantir l'èxit de la sembra de gramínies prevista, i disposarà també d'una cuneta perimetral. On no arribe el cordó perimetral està previst continuar la plantació d'una filera d'arbres.  
  
L'explotació i restauració completa de la zona 1 s'estima que pot arribar a 24 anys, en els quals el cordó perimetral en forma de U hauria desaparegut en haver-se aprofitat els seus materials per a completar la restauració del buit final. La zona 2 seria explotada coincidint amb les últimes labors de restauració final del buit de la zona 1. El sistema d'explotació també seria per mineria de transferència, en sentit d'avanç d'oest a est i amb una duració total, fins a completar la restauració, que s'estima en 7 anys.  
A la zona s'accedeix per la carretera CV-35, fins a arribar al punt quilomètric 47,5; ací es pren la carretera provincial CV-396 cap a Bugarra; es recorren uns 400 metres i s'entra als voltants de l'emplaçament, on es pot circular per diversos camins per a arribar a les dues pedreres.  
L'Ajuntament de Villar del Arzobispo informa que els terrenys d'ambdós buits estan catalogats urbanísticament com a sòl no urbanitzable comú per les normes subsidiàries en vigor, i que està permés l'ús extractiu.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer i l'antiga Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià emeten informe favorable a l'actuació.  
D'acord amb la cartografia del PATRICOVA i tenint en compte les cotes mínimes d'excavació, no hi ha risc que la Rambla de la Castellana inunde ambdues pedreres.  
Les reserves de tot-u pugen a la quantitat de 6.435.000 m³ i la producció anual estimada és de 215.000 m³.  
Els càlculs del volum d'estèrils no figuren en la documentació; s'indica només la xifra final.  
En la zona nord es preveu l'extracció de 2.064.350 m³ de roques vendibles, la qual cosa representa el 41 % del volum total excavat. La profunditat màxima d'extracció aconsegueix la cota de 351 msnm i l'excavació posseeix una diferència màxima de cotes de 43 metres.  
En l'àrea sud el volum de les roques d'interés comercial ascendeix a 644.000 m³, és a dir, el 46 % del tot-u. La profunditat màxima d'extracció arriba a la cota de 360 msnm i l'excavació posseeix una diferència màxima de cotes de 13 metres.  
Les roques vendibles són argil·lites fonamentalment i, en menor grau, graves. No s'extrauen el 100 % d'aquestes roques, així, en la pedrera del nord, s'aprofiten el 38 % de les argil·lites i el 3 % de les graves; en la pedrera del sud s'aprofiten el 41 % de les argil·lites i el 5 % de les graves.  
La maquinària utilitzada està composta per una retroexcavadora, dues carregadores frontals, dos camions basculadors, un tractor agrícola o buldòzer i un camió cisterna.  
  
Tramitació i antecedents administratius  
1. El 26 de gener de 2010 té entrada en la Direcció General de Medi Natural un escrit del Servei Territorial d'Indústria, Comerç i Innovació, el qual adjuntava el projecte d'explotació (2 volums), l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi de l'estudi, per a la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Posteriorment s'aporta a l'expedient ambiental un informe favorable de la directora general de Patrimoni Cultural Valencià, de data 13 de maig de 2010, pel que fa a les afeccions de l'esmentat projecte sobre els elements del patrimoni cultural valencià, tant arqueològic com etnològic, arquitectònic i paleontològic. L'objecte d'aquest informe és «l'explotació derivada del permís d'investigació Tíbor, número 2654» (hi ha una errata en un dígit, perquè es tracta del número 2954).  
  
3. El 2 de juny de 2010 s'indica a l'esmentat servei que s'han observat deficiències en la documentació aportada, i es concreten en 8 punts. Es torna la documentació aportada a fi que puga ser actualitzada després de la seua revisió i esmena d'acord amb les deficiències indicades.  
  
4. Com a continuació del primer escrit, es rep del Servei Territorial de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació, el 3 de juny de 2010, un altre escrit on es comunica que la informació pública de l'expedient s'ha realitzat per mitjà d'anunci publicat en el DOCV núm. 6096, de data 7 de setembre de 2009, i no s'ha presentat cap al·legació.  
  
5. El Servei Territorial de València mencionat aporta el 16 de setembre de 2010 un nou exemplar revisat de l'estudi d'impacte ambiental, el qual indica novament el tràmit de la informació pública realitzada (la indicada en el document anterior).  
6. El 28 d'octubre de 2010 s'indica al Servei Territorial que el promotor no ha aportat el projecte d'explotació ni tampoc el pla de restauració en un volum independent, no obstant això, considera que l'estudi aportat conté informació suficient per a concloure que aquesta segona documentació és idèntica a la primera i que no ha tingut en compte les directrius que se li havien indicat. En conseqüència, es reiteren els 8 punts indicats en el punt 3 anterior.  
7. El 14 de desembre de 2010 té entrada un nou informe favorable del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental, en el qual aclareix l'error advertit en l'anterior informe de la direcció general relatiu al número de l'explotació (2654 en compte de 2954), i es reitera el caràcter favorable dels informes emesos anteriorment.  
8. El 9 de març de 2011 té entrada un nou estudi d'impacte ambiental remés per l'òrgan substantiu, on s'indica el mateix tràmit d'informació pública realitzat anteriorment.  
9. Com a continuació de l'anterior estudi (versió revisada), el 18 de setembre de 2011 el director general d'Avaluació Ambiental i Territorial comunica al Servei d'Ordenació i Seguretat Minera de la Direcció General d'Indústria que a l'octubre de 2010 es va sol·licitar a l'òrgan substantiu que requerira el promotor de l'expedient de referència per a una documentació complementària en el termini de 20 dies. Conclòs l'esmentat termini es va advertir el promotor, a través de l'òrgan substantiu, que transcorreguts tres mesos des de la recepció de la notificació, sense que s'hagueren realitzat els actes requerits, es produiria la caducitat del procediment.  
10. El 26 d'octubre de 2011 té entrada un escrit del Servei Territorial de la Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç pel qual s'adjunta l'ofici de data 30 d'agost de 2011, perquè se'n prega coneixement i als efectes oportuns.  
11. El 2 de novembre de 2011, l'òrgan ambiental comunica a l'esmentat servei territorial la recepció de la documentació que indica, però que aquesta no esmena completament els aspectes que se li havien indicat a l'octubre de 2010. Per tant, es reitera el termini de tres mesos per a caducar el procediment que s'ha instat.  
12. El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial dicta una resolució de caducitat de data 27 d'abril de 2012. La resolució es notifica al promotor i a l'Ajuntament de Villar del Arzobispo el 17 de maig de 2012, així com als Serveis Territorials d'Energia (òrgan substantiu) i de Medi Ambient, el 22 de maig de 2012.  
13. El 14 de setembre de 2012 es rep un nou estudi d'impacte ambiental (versió.07.2012), on es fa constar el tràmit d'informació pública realitzat en 2009.  
14. El 29 de juliol de 2013 es rep un nou ofici del Servei Territorial d'Energia, el qual adjunta un exemplar en format CD (versió.06.2013) de l'estudi d'impacte ambiental aportat pel promotor, «per al corresponent informe en relació amb la declaració d'impacte ambiental».  
  
15. D'altra banda, el promotor aporta directament a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, el 16 de setembre de 2013, una còpia en CD del projecte d'explotació de l'expedient en qüestió, i sol·licita la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
16. L'1 de desembre de 2014, el Servei Territorial aporta novament l'estudi d'impacte ambiental per al corresponent informe en relació amb la declaració d'impacte ambiental. L'estudi és, no obstant això, paregut o idèntic als anteriors i no dóna plena resposta a les deficiències que des de juny de 2010 havien sigut plantejades en 8 punts concrets.  
  
17. Per tal de desbloquejar la situació i poder trobar, si n'hi ha, solucions a la viabilitat del projecte, la principal dificultat de la qual era la justificació de disponibilitat d'estèrils per a garantir la restauració, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita el 9 de febrer de 2015 al Servei Territorial de Medi Ambient, que emeta informe sobre l'assumpte.  
18. El 8 de febrer de 2016, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València remet una proposta d'actuacions complementàries per a l'explotació i control ambiental de la concessió derivada del permís d'investigació Tíbor.  
19. Per mitjà d'informe-proposta, del 5 d'abril de 2016, el Servei Territorial de Medi Ambient emet informe sobre la revisió tècnica i ambiental de l'expedient, i sobre el contingut de les reunions mantingudes amb els tècnics de l'explotació minera i els de la secció de mines. Així mateix, es pronuncia sobre l'últim document tècnic i ambiental incorporat a l'expedient Proposta d'actuacions complementàries (any 2016), de l'esmentat projecte, remés per la Secció de Mines el 30 de març de 2016.  
  
Informes sectorials  
- Informe del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental (13.05.2010).  
El Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental indica que des de la consideració del patrimoni arqueològic es comprova que les mesures correctores proposades han sigut previstes íntegrament.  
  
Manifesta que no hi ha afecció sobre cap patrimoni arquitectònic que estiga considerat Bé d'Interés Cultural o Bé de Rellevància Local.  
  
Indica que no hi ha patrimoni etnològic en la zona.  
En vista de tot l'anterior, el Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental emet informe favorable l'actuació.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (22.04.2009).  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer indica que l'actuació comporta l'ocupació de la zona de policia i respecta la zona de servitud de la Rambla de la Castellana.  
Manifesta que la zona de servitud s'ha de mantindre expedita, i queda supeditada l'execució del projecte en la zona de policia a l'obtenció de l'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com estableix l'article 9 del reglament de domini públic hidràulic (Reial decret 849/1986).  
En la documentació s'indica que no es produiran aigües residuals, únicament les aigües residuals domèstiques procedents dels sanitaris per a ús dels treballadors, que seran retirades per un gestor de residus autoritzat.  
Indica que l'actuació preveu l'adopció de mesures per a l'arreplega correcta de l'escolament superficial, la seua conducció i abocament als punts de desaigüe naturals, així com l'eliminació de la càrrega circulant. Hauran de limitar-se els pendents dels talussos i l'alçària dels bancs, per a afavorir la infiltració de l'aigua i reduir-ne la velocitat, així com instal·lar elements dissipadors d'energia i decantació de sediments, per a evitar pèrdues de sòl.  
La demanda anual d'aigua és de 5.500 m³, destinats al reg de pistes i la reforestació. L'abastiment és per mitjà de camions cisterna.  
  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet informe favorable l'actuació.  
- Informe de l'Ajuntament de Villar del Arzobispo (24.06.2008).  
L'Ajuntament de Villar del Arzobispo manifesta que d'acord amb les normes subsidiàries vigents totes les parcel·les síties en el polígon 9 s'ubiquen en sòl no urbanitzable comú. En aquestes està permés l'ús extractiu, després de la llicència urbanística i el compliment de la legislació sobre avaluació d'impacte ambiental.  
  
Afeccions legals i mediambientals  
L'àrea d'explotació nord dista uns 85 metres de la Rambla de la Castellana, ocupa una part de la zona de policia i respecta la zona de servitud.  
Depenent del camí que es prenga per a arribar a la pedrera, es podria creuar el camí ramader denominat assagador de la Senda del Campo o del Maestro, de 5 m d'amplària legal.  
Consideracions ambientals i trets geològics del jaciment.  
La proposta inicial del projecte era explotar tres buits miners (designats A, B i C) dins de la concessió minera. Les modificacions posteriors i particularment els últims estudis d'impacte ambiental que s'han presentat (les versions de data juliol de 2012 i setembre de 2013) limita aquesta explotació a només dos buits miners (A i B) situats un a cada marge de la Rambla de la Castellana.  
Les dificultats que han motivat les successives esmenes i modificacions es deriven del fet que no quedava justificada la procedència dels estèrils ni s'havia previst tampoc «la compactació d'aquests per la maquinària i l'assentament natural del terreny», la qual cosa hauria derivat a generar unes pedreres arrendadores i colonitzades per un altre tipus de vegetació, diferent de la utilitzada en el pla de restauració minera, que causarien un impacte crític per no integrar-se en l'entorn.  
Respecte d'això, cal assenyalar que les últimes versions (juny de 2012 i setembre de 2013) de l'estudi d'impacte ambiental aporten també una sèrie de sondejos (document annexat amb el títol d'estudi geològic) les columnes del qual mostren que la proporció d'estèrils pot arribar a ser notable, perquè l'argila (objecte de la concessió) es troba davall d'una potent coberta de materials detrítics i calcaris que generarien més d'un 50 % del rebuig. La qüestió fonamental, a l'efecte ambiental, s'ha de centrar fonamentalment en la coordinació del procés d'explotació i de restauració, és a dir, la manera de fer la transferència del mineral i del rebuig miner per a garantir unes mínimes afeccions i efectes sobre l'entorn.  
  
Consideracions ambientals sobre la geologia del jaciment  
Els sondejos mecànics realitzats posen de manifest l'existència d'argiles, objecte principal de l'explotació, a profunditats que oscil·len entre els 20 m (buit miner A) i menys de 10 m de profunditat. Sobre les argiles han sigut identificats diferents trams de calcàries, gres i conglomerats, principalment, que lateralment no sembla que tinguen una bona correlació, la qual cosa dóna peu a interpretar, bé la possibilitat que molts d'aquests nivells tinguen evidents canvis laterals de fàcies i, a més, digitacions, o bé l'existència d'una sèrie de falles que podrien haver fet abaixar el sostre de les argiles cap al sud i cap a l'est.  
  
El projecte indica que les argiles són de l'edat juràssica, mentre que el recobriment entenem que, en aquest cas, podria ser en part materials juràssics erosionats (també o millor encara infracretacis) i sobre aquests depòsits al·luvials de la rambla, principalment quaternaris sense descartar els neogens.  
En l'informe emés pel tècnic dels serveis territorials es valora que aquest panorama geològic podria tindre interés des del punt de vista de la geodiversitat, entesa aquesta com a part important del patrimoni natural, en el sentit en què ho reconeix la Llei 42/007, de patrimoni natural i de la biodiversitat.  
Per això, es recomana que durant l'explotació minera es faça un seguiment geològic per a reconstruir l'estructura del subsòl i poder detectar, i si és procedent posar en valor, elements destacables del patrimoni natural pel que fa a la geodiversitat: estructures tectòniques, estratigràfiques, restes paleontològiques, etc.  
També caldria tindre en consideració aquests aspectes geològics per si, arribat el cas, es considerara la viabilitat o l'interés de destacar algun d'aquests i integrar-lo entre els objectius de la restauració final.  
  
  
Consideracions sobre els estats inicial i final  
Amb caràcter previ a l'anàlisi ambiental dels possibles efectes derivats de l'explotació minera, es considera adequat posar en relleu alguns aspectes de l'estat actual (situació zero) i de l'estat final de la restauració després del cessament de la fase d'explotació, estimada pel projecte en una trentena d'anys.  
Respecte a la situació inicial i després de l'actuació minera projectada, cal significar que, a diferència de la major part de les explotacions d'argiles i d'arenes caoliníferes de la comarca dels Serrans, aquest projecte no es troba ubicat en terreny forestal ni en un vessant de muntanya i tampoc té una conca visual àmplia. Al contrari, és un terreny pla i quasi horitzontal (pendent inferior al 5 % i, en tot cas al 10 %), de caràcter agrícola de secà i sembla que de baixa producció, i que són terrenys particulars propietat de l'explotador miner, no ubicats en forest d'utilitat pública ni en espais d'elevat valor ambiental.  
  
Aquests aspectes fan que, en principi, l'elecció de l'emplaçament s'haja de considerar relativament encertada a l'efecte paisatgístic. D'altra banda, segons certifica l'Ajuntament de Villar del Arzobispo es tracta d'un sòl no urbanitzable comú. Disposa d'informe favorable de l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural, i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (informe de data 22 d'abril de 09).  
Quant a l'estat final (plànols 7B de l'estudi d'impacte ambiental; idèntic en les dues últimes versions) reflecteix, per a la zona 1, una topografia molt suavitzada, amb talussos escalonats amb un pendent d'uns 30 graus màxim, amb bancs de més de 4 m separats per talussos que poden arribar a 3 m, tot açò per a acabar en una plaça de pedrera a cota superior a la de la Rambla de la Castellana i lleugerament inclinada cap al sud, de forma que els escolaments s'aboquen a aquesta rambla per un sector natural més angost i a manera de barranc afluent. El relleu final disposa també de canals perimetrals i interns per al control dels escolaments, d'una revegetació arbustiva (romer, timó, aladern, etc.) en els laterals i zones de vessant i vegetació herbàcia sembrada en la part més plana de les cotes baixes.  
Aquest estat final es pot considerar acceptable encara que no es tracte de l'única opció o alternativa de restauració ambientalment admissible. En tot cas, sense perjudici de la determinació de les situacions d'estat inicial i d'estat final restaurat, es considera més necessari i sensible la definició del procediment o sistema d'explotació minera que minimitze els possibles impactes al llarg de la vida útil del projecte.  
  
  
Valoració ambiental de l'explotació minera al llarg del període d'activitat  
Per això, considerant el període entre l'inici de l'explotació i el final restaurat al cap d'una trentena d'anys (uns 23 anys en el cas del buit zona 1), caldria analitzar degudament els previsibles impactes de qualsevol tipus però també, en la mesura que siga possible, la manera de compatibilitzar i sincronitzar les tasques d'explotació amb les de restauració, i establir, respecte d'això, totes aquelles mesures preventives i correctores millors que puguen ser aplicades.  
Per a estudiar les millors solucions ambientals possibles, s'han mantingut diverses reunions tècniques, tant amb la Secció de Mines com amb l'òrgan substantiu i amb els tècnics del promotor miner.  
En primer lloc, es va considerar necessari aclarir el tipus d'enderroc extern, especialment la ubicació i els criteris de disseny, ja que aquests aspectes no estaven previstos en el projecte ni en l'estudi d'impacte ambiental. D'altra banda, interessava aconseguir que les tasques de restauració s'iniciaren com més prompte millor i foren coordinades i incardinades amb la prossecució dels treballs d'explotació. A més, els impactes d'aquests aspectes no havien sigut degudament previstos fins ara.  
Com a conseqüència d'això, es va arribar a una sèrie de previsions, mesures tècniques i propostes que, finalment, l'empresa promotora va concretar en un document tecnicoambiental complementari que amb el títol Proposta d'actuacions complementàries previstes per a l'explotació i control ambiental del projecte de concessió derivada del permís d'investigació Tíbor núm. 2954 (any 2015), va presentar davant de l'òrgan miner el qual el va trametre a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental amb data 8 de febrer de 2016. Sobre aquest document encara es van fer algunes observacions i millores i es van concretar alguns detalls sobre la proposta, que van ser arreplegats en la versió firmada el 30 de març de 2016 que està mencionada en portada com a «any 2016».  
  
Descripció de les actuacions complementàries previstes per a l'explotació i control ambiental del projecte miner  
L'objectiu ambiental de la nova proposta i les actuacions complementàries mencionades consisteixen bàsicament en la no-dependència d'estèrils externs a l'explotació per a fer viable la restauració final. D'altra banda, es pretén no deixar per a l'últim moment la restauració, sinó habilitar des de les primeres fases d'explotació un front d'explotació amb transferència cap a un front de restauració que avançaria per darrere de l'activitat i al mateix ritme. En la fase final d'explotació del buit miner zona 1, la restauració final seria viable i relativament fàcil amb la introducció en el buit miner dels materials estèrils de la mota perimetral conformada durant les primeres etapes d'explotació. Aquesta mota actuaria durant la fase d'explotació com a barrera visual que evitaria en gran manera la visibilitat del buit miner des de la zona externa a aquest.  
Així, la restauració final de la zona 1 no queda hipotecada a una hipotètica futura activitat d'aportació de residus aptes per a restaurar, ni tampoc depén dels estèrils obtinguts del buit de la zona 2, perquè l'explotació i el procediment de treball ara previst per a aquest últim buit seria paregut al primer.  
D'altra banda, tal com ja estava previst, l'explotació del buit de la zona 2 pràcticament no començaria fins que acabara l'explotació i la restauració del buit zona 1, o bé podrien arribar a solapar-se mínimament en el temps.  
Tenint en compte el gran volum de materials «estèrils miners» previstos (principalment una potent cobertura al·luvial quaternària), l'estat final de les dues pedreres serà el d'un relleu suau i un poc més deprimit que la topografia actual, mantenint com a punt baix dels escolaments de l'àrea restaurada la mateixa Rambla de la Castellana però a unes cotes més baixes que les actuals. En definitiva, l'estat final, més que un pla cultivat (o apte per al cultiu), quedaria com un vessant naturalitzat amb vegetació arbustiva, segons l'última proposta de restauració aportada (març de 2016). Per la nostra part tampoc veuríem desencertat si s'haguera optat per un pendent escalonat (agrícola) cap a la rambla.  
  
Programa de vigilància ambiental  
La documentació indica que el programa de vigilància ambiental serà supervisat per una persona especialista en matèria mediambiental.  
La vigilància es posa en marxa des de les primeres etapes del projecte i el programa es prolonga dos anys després de finalitzar les labors de restauració.  
Les tasques que inclou el programa són les següents:  
- Controlar el replantejament.  
- Verificar l'adequació de l'obra, tècniques i materials al que s'ha especificat en la documentació.  
- Realitzar controls quinzenals durant el replantejament.  
- Informar el personal dels límits que hi ha en el replantejament per raons mediambientals.  
- Vigilar que la maquinària no isca de l'àmbit de l'actuació.  
- Jalonar i tancar els àmbits extractius abans d'iniciar l'activitat.  
  
- Jalonar les zones restaurades o que es troben en aquest procés, per a evitar el pas de la maquinària.  
- Situar les infraestructures del projecte en aquelles zones de major capacitat d'acollida del medi.  
- Realitzar el manteniment de la maquinària en tallers externs o construir una zona adequada per a manipular i emmagatzemar temporalment residus perillosos.  
- Tancar el contorn del parc de maquinària.  
- Desmantellar les instal·lacions auxiliars.  
- Netejar i retirar els rebutjos als abocadors que corresponga, segons la naturalesa d'aquests.  
- Verificar que s'aboca una grossària mínima de 20 cm de terra vegetal.  
- Comprovar que la terra vegetal s'arreplega segons s'explica en la documentació.  
- Mesurar les emissions de partícules als voltants de les pedreres i verificar que estan sota els 5 mg/m³.  
- Regar els accessos i superfícies desproveïdes de vegetació.  
- Limitar la velocitat dels camions.  
- Mantindre en bones condicions la maquinària.  
- Instal·lar a l'eixida de l'explotació un sistema per a llavar els pneumàtics i baixos dels vehicles.  
- Portar un control dels regs realitzats.  
- Comprovar el bon funcionament de les mesures correctores del soroll.  
- Mesurar els nivells acústics d'emissió diürns per a verificar si sobrepassen els llindars indicats per l'annex II, del Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat.  
- Controlar el compliment dels objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, així com els límits establits en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb les activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
- Evitar actuacions que puguen contaminar.  
- Supervisar les mesures correctores encaminades al control de l'erosió, sedimentació i evitar aportacions d'abocaments.  
- Controlar que no es realitzen abocaments ni s'arrepleguen materials en les proximitats de cursos d'aigua i drenatges en general.  
- Verificar que es construeix correctament el sistema de drenatge.  
- Les anàlisis de les aigües han d'investigar les concentracions de sòlids en suspensió, pH, conductivitat, hidrocarburs, olis i greixos, metalls pesants i fenols. La presa de mostres en les basses de decantació es realitzarà en el desembassament.  
- Inspeccionar les obres del drenatge i retirar els sediments acumulats.  
- Posar en marxa mesures preventives i correctores addicionals quan calga.  
- Explorar dins de l'àmbit la presència de nius i concentracions de fauna. Els nius s'han de traslladar fora del recinte.  
- No s'han de realitzar treballs sorollosos durant els mesos del període reproductiu.  
- Verificar l'estat i el grau d'evolució de la repoblació realitzada per mitjà d'inspeccions periòdiques.  
- Comprovar que els exemplars utilitzats en la restauració compleixen els requisits de qualitat especificats i, a més, s'adapten de manera adequada.  
- Analitzar el sòl quan les marres superen els valors admissibles.  
  
- Allargar en un any el període de vigilància si es produeix una reposició de marres.  
- Reposar totalment les plantacions si les marres superen el 20 %.  
- Durant el primer any de la sembra o plantació, inspeccionar quinzenalment les revegetacions durant els 4 mesos posteriors a les sembres i plantacions. A partir d'aquesta data, s'han de realitzar inspeccions mensuals.  
- En el segon any de la sembra o plantació, inspeccionar trimestralment les repoblacions (al final de cada estació).  
- Observar els efectes dels regs.  
- Remetre a l'Administració un informe anual de la restauració i les mesures correctores.  
Es considera convenient incorporar al programa de vigilància ambiental el seguiment geològic, durant l'explotació, a fi de detectar elements destacables del patrimoni natural quant a geodiversitat: estructures tectòniques, estratigràfiques, restes paleontològiques, etc. i, si escau, posar-les en valor per mitjà de la seua integració entre els objectius de la restauració final.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, d'acord amb l'apartat 3.c de l'annex I del Decret 162/1990.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, es proposa la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació minera previst com a zona A i zona B, dins de la concessió derivada del permís d'investigació número 2954 Tíbor, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions del projecte d'explotació, el pla de restauració, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que hi ha en l'expedient i s'adopten les mesures indicades en les condicions i limitacions que s'exposen a continuació en l'apartat segon.  
  
Segon  
Addicionalment a les mesures adoptades en el projecte, s'estableixen les condicions següents:  
1. Tant l'estudi d'impacte ambiental com el projecte d'explotació s'han d'entendre modificats per les aportacions que es realitzen en el document titulat Proposta d'actuacions complementàries (...) (any 2016), presentat el 8 de febrer de 2016 i complementat el 30 de març de 2016, que forma part tant de l'expedient substantiu com de l'ambiental.  
  
2. La zona 1 de l'explotació correspon a la més septentrional dels dos buits miners previstos en el projecte. L'explotació de la zona 2 (buit meridional) queda supeditada a la finalització de les labors extractives de la zona 1 i a l'inici dels treballs finals de la restauració d'aquesta.  
  
3. El sistema d'explotació haurà de seguir un criteri de mineria de transferència, de manera que, després de ser obert un cros miner inicial i crear al seu voltant una mota perimetral per damunt de la zona ja explotada, es procedirà a un avanç del front de l'explotació cap al sud (al llarg de la zona 1) alhora que començaria el rebliment i la restauració del front contrari del cros, i poder així avançar l'explotació i la restauració en el mateix sentit, de nord a sud, fins a arribar al límit de la zona 1. L'última fase de restauració s'ocuparia d'adequar el buit final, i introduir novament en aquest els materials inerts de la mota perimetral (ara motes laterals) que fins a aqueix moment actuaven com a pantalles protectores.  
4. L'explotació de la zona 2 ha de començar creant, alhora que s'excava, una mota o cordó perimetral revegetat que, a més de franja de seguretat minera, farà de pantalla de protecció visual per a la part occidental d'aquesta zona 2. L'explotació seguirà igualment un sistema de transferència, si bé amb les limitacions de superfície que imposa el fet de ser una superfície menor que la de la zona 1.  
5. La restauració geomorfològica final de cada una de les dues zones ha de respondre a un model natural, de topografia molt suavitzada i amb pendents naturalitzats, i evitar formes geomètriques i artificials. En tot cas, per a garantir un drenatge adequat i una morfologia integrada en l'entorn, el promotor haurà de presentar un informe final sobre el resultat definitiu de la restauració de cada una de les dues zones i del seguiment previst fins que es consolide degudament aquesta restauració. L'acceptació d'aquests informes finals per part de l'òrgan ambiental serà requisit indispensable per a poder lliurar la liquidació final del les garanties econòmiques depositades pel promotor davant de l'òrgan miner.  
6. Els treballs de manteniment de la maquinària i els vehicles miners haurà de realitzar-se en taller autoritzat o en un lloc expressament habilitat dins de la mina. Els olis i tot tipus de residus generats en l'explotació hauran de ser gestionats de manera adequada per mitjà de gestors autoritzats.  
7. S'ha d'incorporar al programa de vigilància ambiental (PVA) el seguiment geològic de l'explotació a fi de detectar elements destacables del patrimoni natural quant a geodiversitat: estructures tectòniques, estratigràfiques, restes paleontològiques, etc.  
L'informe sobre restauració i mesures correctores que d'acord amb el PVA proposat s'ha de presentar anualment a l'Administració, ha d'incloure l'anàlisi i la valoració dels resultats d'aquest seguiment i ha de determinar si hi ha elements dignes de posada en valor i si això requereix la modificació del pla de restauració aprovat.  
8. La modificació del projecte d'explotació i/o del pla de restauració, respecte de la documentació presentada per a la formulació de la present DIA, ha de ser comunicada a l'òrgan ambiental a fi que es determine la necessitat o no de modificació de les condicions d'aquesta.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici dels que siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l'acte, si s'escau, d'autorització del projecte.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
Cinqué  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 és aplicable a aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
  
València, 6 d'abril de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 15 de maig de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.