Diari Oficial de la Generalitat Valenciana


Sumari del DOGV 6355, del 15-09-2010 (2010/9783)

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Algimia de Alfara, Chiva i Almassora.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6355

Data del DOGV
:   15-09-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/9783


Data del document
:   27-07-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * Almassora
    * Chiva
    * impacte ambiental

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Algimia de Alfara, Chiva i Almassora. [2010/9783]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 049/07-AIA Algimia de Alfara, 148/07-AIA Chiva, i 028/07-AIA Almassora.  
València, 27 de juliol de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 049/07-AIA.  
Títol del projecte: complex de valorització i eliminació de RSU.  
Promotor: Reciclados Palancia Belcaire, SL.   
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental. Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
Ubicació: partida del Murteral del terme municipal d'Algimia de Alfara (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
El projecte aborda la construcció i explotació d'un centre de tractament i eliminació de residus urbans, en el qual es faran les operacions de valorització i eliminació dels residus urbans previstos en l'àmbit del pla zonal corresponent a les zones III i VIII (àrea de gestió 2) del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.  
La localització de les instal·lacions s'ajusta al que disposa el pla zonal, que determina que les instal·lacions de valorització i eliminació han de compartir obligatòriament la mateixa ubicació, i és, a més, obligatori situar les instal·lacions d'eliminació en alguna de les zones aptes seleccionades en l'esmentat pla zonal.  
L'emplaçament proposat se situa en una de les quatre zones aptes proposades en el pla zonal, en la denominada partida del Murteral, al sud-oest del terme municipal d'Algimia de Alfara (València).   
Les obres de construcció del complex consisteixen principalment en:  
- Condicionar el vial d'accés a les instal·lacions, a través d'un camí que hi ha de 4.800 m de longitud.  
- Dotar de subministrament elèctric les instal·lacions.  
- Urbanització de les instal·lacions.  
- Construcció de la planta de valorització.  
- Construcció de l'abocador.  
Camí d'accés. El vial d'accés a la parcel·la té una longitud de 4.827m, l'inici d'aquest parteix d'una via de servei que discorre paral·lela a la carretera nacional N-234. Les obres que s'han de realitzar consisteixen en una ampliació i millora de la plataforma actual del camí d'accés als terrenys on s'instal·larà la planta de residus. L'amplària prevista és de 6 m: 2,5 m per a cada carril i un voral de 0,5 m a cada costat. La primera part del vial d'accés està pavimentat, fins al PK 1+380. Es projecta la demolició del ferm i ampliar-lo fins a assolir l'ample de 6 m a partir del PK 1+380 el vial consisteix en una pista de terra vegetal que serà preparada per al trànsit de camions.  
Subministrament elèctric. La línia projectada és una línia trifàsica aèria de 20 kV. L'altitud de la instal·lació està situada entre els 296 i 310 m sobre el nivell del mar i la longitud és de 348m distribuïda en quatre suports. La línia ix de l'entroncament amb la línia aèria de mitjana tensió existent (línia que enllaça amb el suport núm. 7345 de la línia L-36 Àrguinas de la ST Sagunt amb transformador PI) des del suport C-2000-14 existent (núm. 7359). Des d'aquest punt, la línia travessarà diversos camps de cultiu per a escometre, mitjançant un entroncament aereosubterrani, el centre d'entrega i repartiment de les instal·lacions. La potència que pot transportar la línia és de 6.298 kW, com a màxim.  
Planta de tractament. Nau on es desenvolupa el procés de selecció i tractament: conté diverses línies de tractament en funció del material entrant; hi ha una línia de tractament de residus sòlids urbans mesclats; una línia de tractament de la fracció orgànica recollida selectivament, i una línia de tractament de la fracció de poda i jardineria.   
Els materials no valoritzables continguts en els RSU, després de passar per les diverses etapes de classificació del procés, són finalment concentrats en una línia d'evacuació i transferència del rebuig, que prepara l'expedició d'aquests a l'abocador per a l'eliminació.  
L'abocador controlat de rebutjos s'explotarà per fases mitjançant el denominat sistema de bales. S'estima una vida útil per a l'abocador d'uns 30 anys. L'abocador s'implantarà sobre una superfície de 79.100 m² i la capacitat volumètrica d'aquest és de 1.056. 071 m³ repartits en tres fases successives.  
El disseny proposat conté una sèrie de serveis comuns complementaris al vas d'abocament: berma - camí perimetral, àrea de basses d'emmagatzemament de lixiviats i decantació d'aigües pluvials i una zona de reserva per a la ubicació de la planta de tractament de lixiviats i àrea de reserva per a la central d'aspiració i combustió de biogàs.  
La construcció del vas s'inicia amb el desbrossament de la parcel·la i a continuació es s'excava o s'ompli el terreny segons les cotes definides en el projecte. Els materials d'excavació seran emprats per als usos següents: terra vegetal, que s'utilitzarà per al cobriment final de les cel·les; material de qualitat impermeable, que s'utilitzarà per a la impermeabilització i segellament del vas; terres tolerables, que s'empraran en la formació de terraplens i també per al cobriment del residu a la mateixa explotació.  
Una vegada excavat, el vas s'impermeabilitza i es construeix una xarxa de recollida, emmagatzematge i tractament de lixiviats.   
Les parets i el fons del vas d'abocament es dissenyen amb unes característiques molt concretes que responen a requisits de construcció i explotació. Les parets es constitueixen mitjançant una berma o camí perimetral, les característiques del qual són: talús intern o paret lateral del vas d'abocament, de 3H: 1V. Aquest disseny de talús permetrà la correcta instal·lació del sistema d'impermeabilització mineral i del sistema d'impermeabilització amb geosintètics. El talús extern (2H: 1V) recolzarà sobre el terreny natural i guardarà una distància mínima fins al límit de propietat. El perfil longitudinal de la berma perimetral no superarà pendents màximes del 8% per a facilitar el trànsit de camions, i tindrà un pendent mínim del 2% per a facilitar l'escorriment de les aigües pluvials recollides a la rasa d'evacuació i dirigir-les cap a la bassa de decantació i acumulació de pluvials.   
El recreixement del vas d'abocament es farà mitjançant la deposició de bales de residus formant talussos de pendent no superior a 2H:1V fins a assolir la cota 353 msnm. A partir de l'esmentada cota, es durà a terme la clausura i segellament de cada una de les cel·les d'abocament.  
Els lixiviats captats pel sistema de drenatge de cada una de les cel·les d'abocament són dirigits cap a la zona de menor cota del vas per a bombar-los fins a la bassa d'emmagatzematge de lixiviats per al posterior tractament d'aquests. El sistema de tractament triat ha sigut la implantació d'una planta depuradora d'osmosi inversa de dues etapes.   
El sistema de desgasificació projectat proposa la construcció d'un sistema de xemeneies de desgasificació que aniran recreixent alhora que vaja recreixent el vas d'abocament i que segons el cabal de gas generat se'n procedirà a la crema.  
Per a la recollida de les aigües pluvials de tota la instal·lació es dissenya la construcció d'un sistema de drenatge perimetral que recull i condueix les aigües fins a la bassa de pluvials i de decantació. D'ací, en cas de necessitat, les aigües seran evacuades de manera natural al barranc del Murteral.  
La revegetació de l'abocador es realitzarà a mesura que es segellen les cel·les d'abocament. El projecte desenvolupa un pla de revegetació que proposa una revegetació mitjançant espècies autòctones consistent en la sembra de llavors herbàcies i arbustives als talussos i plataforma de coronació; una revegetació per hidrosembra als talussos del depòsit i la plantació d'arbres al voltant del depòsit, a manera de barrera visual.  
2. Estudi d'alternatives i justificació de les solucions tècniques adoptades  
Selecció de l'emplaçament  
L'emplaçament triat se situa en una de les zones aptes recollides en el pla zonal de residus zones III i VIII (àrea de gestió 2) del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana. D'acord amb la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, el pla zonal identifica les zones aptes per a la implantació de les diverses infraestructures, i estableix les afeccions per raó del territori: aptitud geològica, espais protegits, infraestructures, sòls urbans i altres elements que per la importància d'aquests resulten afectats.  
Traçat del camí d'accés  
En l'elecció del traçat del vial d'accés a les instal·lacions s'han considerat diverses opcions partint des de l'entroncament amb la via de servei de l'autovia A-23 Sagunt-Somport a l'eixida Algimia/Torres Torres. De les tres possibles alternatives estudiades, dues n'han estat descartades pel fet de trobar-se impactes considerats greus que en desaconsellen l'execució.  
El vial d'accés a les instal·lacions s'ha triat per ser, d'entre els possibles, el de menor impacte ambiental, a més discorre, totalment, pel mateix terme municipal en què s'emplacen les instal·lacions, Algimia de Alfara, i majoritàriament es tracta d'un vial pavimentat existent, el qual únicament cal condicionar per al trànsit de camions de residus.  
Traçat de la línia elèctrica  
El traçat de la línia aèria de subministrament elèctric a la planta està condicionat per la situació de les xarxes que hi ha a la zona i pel punt de subministrament de la mateixa planta. Tenint en compte l'impacte ambiental que puga produir la instal·lació, i que aquest estarà determinat tant per la longitud de la línia com pel tipus de zones que travesse en el recorregut d'aquesta, s'ha triat l'opció 1, ja que, a més de ser la que presenta un menor traçat i quantitat de suports necessaris, discorre sempre per zones de cultiu, en contraposició de les opcions 2 i 3, que travessen masses forestals.  
Tramitació administrativa  
Remissió de l'expedient. Informació pública  
En data 22 de febrer de 2007, a sol·licitud de l'Àrea de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria s'inicia en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental relativa al Projecte de gestió de residus urbans del Pla zonal, zona III i VIII, (àrea de gestió 2), promogut per l'empresa Reciclados Palancia Belcaire, SL al terme municipal d'Algimia de Alfara (València).  
Juntament amb la documentació tècnica s'adjunta el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient, i s'hi indica que durant la publicació en el DOGV núm. 5330, de data 23 d'agost de 2006, ha estat exposat al públic a l'Ajuntament d'Algimia de Alfara el projecte de referència i que durant l'esmentat període d'informació pública no s'ha presentat cap al·legació al Registre d'aquest ajuntament.  
Vist que el projecte se situa dins de l'àmbit del PORN de la Serra Calderona, es realitza consulta al Servei de Parcs Naturals d'aquesta Conselleria.  
Vista la documentació tramitada se sol·licita a l'Àrea de Qualitat Ambiental l'ampliació d'aquesta, en els aspectes següents:  
Planta de valorització i eliminació de residus  
- Informe del Servei de Residus Urbans referent a la correcta gestió dels residus i l'adequació del projecte al que estableix el RD 1481/2001, d'eliminació de residus en abocador.  
- Informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric sobre l'estudi acústic, segons el que regula l'article 36 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
- Informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer; article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, LOTPP, com també altres informes de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que es disposen.  
Camí d'accés  
L'estudi d'impacte ambiental ha d'ampliar-se pel que fa a la identificació i valoració de l'impacte derivat del trànsit de camions pesants a través del camí d'accés. El pla de vigilància ambiental ha de controlar i garantir l'efectivitat de les mesures protectores o correctores adoptades per a minimitzar l'esmentat impacte.  
S'hi adjuntarà:  
- Informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric sobre l'estudi acústic que ha de dur-se a terme segons el que regula l'article 36 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
- Informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Subministrament elèctric  
S'ha d'aportar un document tècnic on queden reflectides les característiques tècniques de la línia elèctrica com també qualsevol mesura correctora adoptada per a minimitzar l'impacte derivat de la seua implantació en situar-se en un entorn natural agrícola forestal.  
L'Àrea de Qualitat Ambiental remet a aquest Servei la documentació següent:  
Informe de l'Àrea de Residus, Servei de Residus Urbans.   
Es resumeix a continuació: les instal·lacions, amb una superfície ocupada d'aproximadament 124.500 m², se situen dins de l'àrea del Murderal (terme municipal d'Algimia de Alfara), una de les quatre zones identificades pel document d'ordenació del pla zonal com a aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus per a l'àrea de gestió 2.   
Les instal·lacions projectades consten bàsicament dels elements següents:  
- Una planta de valorització de residus urbans  
- Un abocador per als rebutjos de la planta  
Planta de valorització. A l'esmentada instal·lació es preveu realitzar les operacions de valorització de residus no perillosos tipus R3, R4 i R5. Els residus que s'han de valorar segueixen dues línies de tractament independents, una destinada a la valorització de mescles de residus municipals, i una altra per a residus orgànics procedents de recollida selectiva municipal.  
La zona de recepció de residus disposa de coberta, fossa compartimentada i dos conjunts de pont grua amb polp electrohidràulic per a la dosificació del flux de residus. Les dimensions de la fossa i la disposició dels equips es consideren adequats per a la quantitat i naturalesa de residus que s'han de gestionar.   
La zona de classificació disposa d'una línia de recuperació de materials amb un alt grau d'automatització, dissenyada per a la separació de diferents tipologies de materials, i disposa de separació òptica de plàstics i sistema de pesatge en continu de residus processats i materials recuperats. El flux dels residus provinents de la recollida selectiva de la matèria orgànica discorre per un itinerari diferenciat al de residus urbans en massa, i disposa, així mateix, de sistema de descàrrega independent i reserva d'espai propi en el reactor de compostatge.   
El procés de compostatge es basa en el volteig, aireig i humectació controlada i automatitzada de la biomassa, tant la de recollida selectiva, com la procedent de la línia de recuperació de materials, mitjançant pont grua voltejador en una gran cubeta d'acer inoxidable dotada de sòl tècnic per a impulsió d'aire i extracció de lixiviats.  
Després d'una primera fase en el reactor de compostatge (18 dies) el material passa per un procés d'afinament intermedi prèviament a la fase de maduració (24 dies) que es desenvolupa en un reactor de les mateixes característiques. El període de la fase de maduració és significativament més llarg que l'emprat en altres projectes de semblants característiques (9 - 10 dies), a fi de garantir àmpliament nivells d'estabilitat que permeten l'emmagatzemament a l'aire lliure del producte final. La refinació posterior del compost madur es realitza mitjançant el procés convencional de garbellament d'impureses lleugeres i neteja de fragments de ceràmica i la resta d'elements pesants. El dimensionament dels equips, com també el disseny del sistema de control del procés de compostatge es consideren adequats.  
El procés de compostatge, dissenyat amb aspiració forçada en la base del reactor, té un balanç hídric negatiu, i requereix aportació d'humitat per a mantenir la fermentació de la matèria orgànica. Tots els lixiviats recollits a la planta de valorització de residus s'incorporen a l'esmentat procés. No es preveu que puga resultar un excés d'aquests, encara que en cas de produir-se, puntualment es traslladaran a la planta de depuració de lixiviats de l'abocador controlat annex.  
El sistema de tractament de gasos mitjançant biofiltre s'ha projectat de manera oberta. Aquesta solució tècnica no garantiria un temps de residència suficient ni un tractament uniforme dels gasos. En aquest sentit, es recomana projectar el biofiltre com a reactor de flux de pistó, de manera que es garantisca un temps de residència suficient i unes condicions uniformes. Amb aquest fi, s'ha de tancar el biofiltre i conduir així les emissions fins a un focus emissor de tir forçat que dispose d'orificis de presa de mostres.  
Abocador. Les parcel·les afectades per l'abocador es troben situades en una zona apta per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus urbans, segons es defineix en el pla zonal corresponent.  
L'abocador forma part de les instal·lacions del projecte de gestió de residus del Pla zonal III i VIII, àrea de gestió 2. L'estudi economicofinancer de l'esmentat projecte de gestió inclou els costos estimats de la clausura i el manteniment posterior de la instal·lació i l'emplaçament durant almenys 30 anys, tal com estableix l'article 11 del Reial decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador.  
L'abocador s'ha dissenyat en tres fases, de manera que l'explotació de la fase activa coincidisca amb la construcció de la fase següent. Tenint en compte el ritme d'abocament, el cronograma d'ompliment és el següent:  
Fase Capacitat Temps d'ompliment  
Fase 1 241.024m³ 6.71 anys  
Fase 2 283.173m³ 7.88 anys  
Fase 3 531.904m³ 14.81 anys  
S'ha modificat la capa de segellament respecte al projecte original, i es proposa la capa per al segellament que es considera adequada: 0.20m de capa d'assentament i drenatge de gas, 0.50m de capa mineral impermeable, Geodren o capa de 0.5m de drenatge natural, 0,50 m de terres de cobriment i 0,30 m de terra vegetal.  
Atés que s'ha revisat l'estudi geològic i hidrogeològic, s'han comprovat els 14 sondejos realitzats per a l'estudi, i es mantenen com a piezòmetres de control de possibles fuites, la qual cosa es considera adequat per a complir el que estableix el punt 4 de l'annex III del Reial Decret 1481/2001, respecte a la protecció de les aigües subterrànies.  
Una vegada que els residus hagen assolit la cota final de cada una de les fases prevista en el projecte inicial, es procedirà a la interconnexió de les xemeneies de desgasificació previstes amb la torxa.  
El sistema de recollida i emmagatzemament dels lixiviats es considera correcte. No obstant això, respecte al tractament posterior d'aquests, mitjançant el sistema Biodestil, cal afegir-hi que aquest utilitza residus com a combustible (LER 020103 residus de teixits de vegetals, LER 020107 residus de silvicultura, LER 020399 residus no especificats en una altra categoria, brisa i pinyol d'oliva), i s'ha de considerar com una activitat de valorització addicional dins de l'autorització ambiental integrada.  
Per tot l'anterior, es considera que el projecte d'abocador s'ajusta al que estableix el Reial Decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador.  
Informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric  
S'estima suficient la documentació aportada en relació amb la legislació de contaminació acústica aplicable, corresponent a l'expedient 018/06/IPPC, instruït a instàncies de la sol·licitud d'autorització ambiental integrada de l'empresa Reciclados Palancia Belcaire, SL.  
Resolució del pla especial  
Es remet una còpia de l'acord adoptat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València relatiu al Pla especial de residus de les zones III i VIII d'Algimia de Alfara. A continuació es resumeix part dels informes i contingut de l'esmentada resolució com també l'acord d'aquesta.  
Objecte del pla especial i característiques de les instal·lacions:  
El pla especial té com a objecte definir la funcionalitat de la planta i el traçat del camí d'accés, regular les condicions d'ús i aprofitament i establir les corresponents normes urbanístiques del pla; limitar les instal·lacions i desenvolupaments urbanístics que puguen pertorbar l'ús de la planta i del camí d'accés, mitjançant l'establiment d'incompatibilitats d'usos i un règim per a les construccions, edificacions i instal·lacions existents a l'entrada en vigor d'aquest pla, conforme a l'article 111.2 de la LUV; reservar els terrenys necessaris per a l'execució de la planta i dels accessos (conforme a l'article 261 de la LUV) als quals atribueixen la qualificació de dotació pública de la xarxa primària (pel qual es modifica l'article 5.4.8. de les normes urbanístiques del Pla general).  
El complex de valorització, tractament i eliminació de RSU (article 3 de les normes urbanístiques) ocupa una superfície de 147.860,80 m² situada tota en sòl no urbanitzable comú qualificat de predomini agrícola. Encara que s'observa la proximitat d'aquesta a sòl no urbanitzable protegit de predomini forestal i de protecció de llits de barrancs.  
El camí d'accés a la planta, que s'ha d'executar mitjançant ampliació d'un que ja hi és, ocupa una àrea de 38.330,45m² de sòl no urbanitzable comú de predomini agrícola. Encara que,malgrat el que afirma el projecte, s'observa que s'afecta un tram del camí ramader del Colmenar.  
Durant la tramitació de l'expedient es van sol·licitar informes als organismes que s'indiquen: Oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, Carreteres de Diputació, Demarcació de Carreteres del Ministeri de Foment, DG de Transports, Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, Àrea de Residus, Unitat de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, Confederació Hidrogràfica del Xúquer (afecció barrancs i abocaments), Servei Territorial d'Agricultura, Servei Territorial de Medi Ambient (Secció Forestal i Camins Ramaders).  
L'Ajuntament d'Algimia de Alfara va remetre documentació complementària consistent en el certificat sobre la capacitat de gestió de residus urbans i inerts, certificat de l'entitat gestora de l'Entitat de Sanejament d'Aigües Residuals i certificat de la societat gestora del servei d'aigua potable i clavegueram en el qual s'indica que segons les dades facilitades per l'Ajuntament, l'esmentat pla especial tindrà un consum d'aigua potable de 2,5m³/dia. Aquest consum se subministrarà mitjançant uns depòsits d'emmagatzemament situats dins del pla especial i que es proveiran amb camions cisterna; que l'aigua per a reg i neteja s'obtindrà del reciclatge d'aigües pluvials i depurades; que el pla serà autosuficient en el proveïment d'aigua potable, i que no necessitarà connectar-se a la xarxa de proveïment d'aigua potable d'Algimia de Alfara.  
Informes emesos pels serveis territorials d'aquesta Conselleria:  
La Secció Forestal indica que part de les instal·lacions afecten terrenys classificats com a sòl forestal d'arbratge natural (concretament la parcel·la número 43) i que cal respectar, sobretot, els sòls forestals classificats com a forestals amb arbratge.  
La Unitat de Camins Ramaders indica que l'emplaçament de l'activitat proposada no afecta cap camí ramader, però que el camí d'accés projectat transcorre, en part del traçat, per l'assegador del Colmenar, de 20m d'amplària legal i 8m d'amplària necessària, per la qual cosa s'han de realitzar les tramitacions següents:  
Autorització expressa per a l'ús del camí ramader compatible amb el trànsit ramader, en aplicació de l'article 16 de la Llei 3/1995.  
Autorització de millora i condicionament del tram de camí ramader afectat. En aquesta millora s'ha de fer separació de dos carrils diferenciats, dels quals un vial ha d'estar senyalitzat i l'altre ha de ser un carril ambiental addicional. La millora es realitzarà dins de l'amplària legal classificada i no afectarà, en cap cas, una amplària inferior a la considerada per la classificació.  
La Comissió Territorial d'Urbanisme recorda a l'Ajuntament i al consorci que sí que els és exigible un estudi d'integració paisatgística per al projecte de la planta, d'acord amb el que preveu l'article 48.4.e del Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell pel qual s'aprova el Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana.   
A més, s'indica que no consta en l'expedient l'emissió de l'informe sol·licitat referent a l'estudi acústic aportat. Tampoc hi consta l'informe final de Camins Ramaders ni el de la Secció Forestal.  
No obstant l'anterior, en data 28 de febrer de 2007, per unanimitat, la Comissió Territorial d'Urbanisme acorda l'aprovació definitiva del pla especial condicionada a l'aportació del text refós i al compliment del que disposen els informes de la Secció Forestal i Camins Ramaders.  
Informe emés d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
S'hi adjunta l'informe emés pel cap del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Ambiental al Pla especial denominat Complex de valorització i eliminació de RSU, en el qual s'emet un informe favorable amb la condició següent: que s'efectue un seguiment arqueològic de les obres d'excavació de la coberta vegetal. A més, es recomana que als camins previstos s'utilitze la tècnica tradicional de murs de pedra seca per als marges amb vista a una adequada integració amb el paisatge.  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a l'empara del que disposa l'article 19 de la Llei 16/2002, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació.   
En l'informe s'indica que segons la documentació aportada la instal·lació no requereix l'autorització d'abocament d'aqueix organisme per a justificar adequadament la inexistència d'abocaments al domini públic hidràulic, per la qual cosa per a continuar amb els tràmits de l'autorització ambiental integrada s'emet un informe favorable condicionat a 8 punts que han de quedar recollits en l'autorització ambiental integrada. Aquests condicionants es refereixen a les característiques de permeabilitat del sòl; la gestió adequada de les aigües residuals i sanitàries; impermeabilitat i manteniment de les basses de lixiviats i d'aigües residuals; el no-abocament d'aigües residuals al domini públic hidràulic excepte expressa autorització administrativa per part de la Confederació, i demostrar que les aigües residuals reben tractament adequat través d'un gestor autoritzat.  
Informe del cap de l'Àrea de Qualitat Ambiental  
Després de sol·licitar a l'Àrea de Qualitat Ambiental, en diversos escrits, la documentació relativa a l'estudi acústic i l'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric del camí, informe de la Confederació hidrogràfica del Xúquer, segons l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, LOTPP i text refós del Pla especial, el cap d'Àrea de Qualitat Ambiental informa:  
En relació amb l'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric sobre l'estudi acústic de la planta i del camí d'accés s'indica que malgrat que el camí d'accés no està inclòs en l'àmbit de l'autorització ambiental integrada en curs, es va requerir a l'empresa promotora una ampliació de l'estudi acústic en què s'incloguera l'accés a la planta de tractament, la qual es va presentar en aquesta Conselleria amb data 22 de maig de 2007. Revisada la documentació aportada, es considera suficient i adequada.  
En relació amb l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, segons l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, LOTPP, s'indica que amb data 27 de novembre de 2007 es va acordar en sessió ordinària de la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada realitzar una consulta al Servei Jurídic de la Conselleria perquè es pronunciara sobre si és procedent en el marc del procediment d'autorització ambiental integrada cap pronunciament sobre l'ocupació o utilització del domini públic hidràulic, per la qual cosa quan es reba resposta, es remetrà a aquesta Àrea.  
En relació amb el Text refós del Pla especial de les instal·lacions i l'informe favorable de la Secció Forestal i Camins Ramaders, es remet una còpia del text refós del Pla especial presentat per l'empresa juntament amb els informes sol·licitats.   
No obstant això, revisada la documentació aportada, es comprova que únicament s'adjunta un plànol de detall de les instal·lacions amb la delimitació exacta de la zona de protecció forestal i còpia de la sol·licitud d'autorització i condicionament del camí ramader.  
El Servei de Parcs Naturals ha emés un informe respecte al projecte tramitat ja que les instal·lacions se situen dins de l'àmbit del PORN de la Serra Calderona. En l'esmentat informe es conclou el següent:  
La planta de valorització i eliminació de residus serà compatible sempre que es demostre la ineludibilitat de la ubicació en aquesta zona concreta del terme municipal d'Algimia de Alfara, i que el planejament urbanístic municipal per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola ho permeta.  
Pel que fa a les alternatives d'accés a les instal·lacions, totes les opcions presentades són compatibles amb el PORN. No obstant això, es recomana l'opció Torres Torres, ja que aquesta transcorre totalment per àrees de predomini agrícola (per tant de menor valor ecològic i menor impacte) i majoritàriament per la CV-310.  
Pel que fa a la connexió elèctrica, aquesta és compatible amb el PORN. No obstant això, s'ha de tenir en compte el que indica l'article 59.5 «La instal·lació d'esteses aèries s'ha de realitzar amb la previsió de dispositius encaminats a impedir la col·lisió o electrocució d'aus (dispositius salvaocells, aïllament de conductors, etc.)». No obstant això, es recomana el soterrament de la línia elèctrica.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
L'àrea d'estudi es troba situada a l'extrem més occidental del municipi d'Algimia de Alfara, a la vall d'Àrguinas i a uns 5 km a l'oest del nucli urbà de Torres Torres, el més pròxim. L'accés a aquesta es pot realitzar des de diversos punts a través de camins rurals. L'accés triat en aquest projecte té un recorregut de 4,8 km i ix des de l'entroncament amb la via de servei de l'autovia A-23, eixida Algimia/Torres Torres, a través d'un camí rural en part asfaltat.  
La finca es troba en una depressió de relleu irregular a una cota mitjana de 320 msnm, envoltada per nombrosos turons i tossals, amb unes cotes màximes que assoleixen quasi els 900 msnm a penes 2 km cap a l'oest. La topografia de l'entorn més immediat mostra suaus llomes que han patit algunes variacions significatives per a adequar-les a l'ús agrícola a través de nombroses terrasses que vencen el pendent.  
La zona des del punt de vista paisatgístic pot dividir-se en dos grans unitats:  
Cultius: es tracta fonamentalment de cultius de cítrics i secà que ocupen la zona de menor pendent i major sòl de la vall d'Àrguinas. Aquest paisatge està caracteritzat pels canvis cromàtics típics dels cultius, presència d'infraestructures viàries i presències d'habitatges de segona residència i casetes d'eines.  
Zona forestal-secà: ocupa els relleus que voregen els cultius i per tant ocupen les vessants occidental i oriental de l'àmplia vall d'Àrguinas. Aquesta vegetació ocupa les àrees de major pendent i pitjor sòl. Els cultius de secà, alguns abandonats, ocupen el capdavall dels relleus, mentre que les zones més elevades estan ocupades principalment per matoll de port mitjà baix i pi.  
Més concretament, la finca estudiada se situa en el contacte de les dues unitats paisatgístiques descrites anteriorment.  
En conjunt, el paisatge de la parcel·la és majoritàriament vestigi de l'aprofitament agrícola, encara que actualment es presenta en procés de recolonització per part de la vegetació forestal. Aquest, presenta un valor intrínsec mitjà baix i una fragilitat mitjana-alta encara que mitigable mitjançant un adequat projecte de restauració i integració paisatgística. La zona es presenta envoltada d'àrees de valor de paisatge variable, perceptualment contrasta amb els excel·lents relleus de la Calderona.  
D'altra banda, les anàlisis de conca visuals realitzades destaquen el bon grau d'ocultació o compacitat per a l'actuació sempre que el recreixement de l'abocament no supere els limites establits en el projecte.  
El clima de la zona és purament mediterrani, caracteritzat per unes temperatures elevades en els mesos d'estiu i un descens a l'entrada de la tardor, i assoleixen les mínimes als mesos de gener i febrer. Pel que fa a les precipitacions, els valors màxims es produeixen al mes d'octubre relacionats amb la denominada gota freda mentre que els mínims es recullen al juliol i agost. En general, el període sec dura tres mesos i el període humit sis o set mesos, encara que en línies generals s'aprecia un dèficit hídric global. La precipitació mitjana anual mesurada a l'estació de Gilet és de 584mm.  
La tendència general dels vents a l'àrea de la Serra Calderona varia al llarg de l'any. Els vents del W, NW són predominants a l'hivern i tardor. Durant primavera i estiu dominen vents de component NE (gregal), E (llevant) i SE (xaloc), a conseqüència principalment de les brises marines.  
Des del punt de vista geològic, l'àrea prevista per a la ubicació del vas d'abocament es recolza íntegrament sobre materials del Keuper (algeps i margues) amb una potència aproximada de 100m i que es troben molt plegats, fracturats i recristal·litzats. De vegades s'observa un nivell de materials atribuïbles al miocé/pliocé que es recolza discordantment sobre el Keuper i que inclou materials com ara argiles amb nòduls carbonàtics i nivells de conglomerats amb matriu calcària amb grossàries mitjanes d'uns pocs metres. Aquest nivell es fa especialment present a la vora del barranc del Murteral, al límit oest de l'emplaçament.  
En l'estudi realitzat s'ha observat la presència d'un nivell de sòl format per llims argilosos marrons de poca potència formats per argiles i llims arenosos de color marró.  
Pel que fa als materials del Keuper, durant la realització dels sondejos es va observar la presència d'argiles, llims, margues i margocalcàries i algeps amb morfologies complexes i disposats de maneres molt heterogènies. Es va observar la presència de nombroses estructures de plegament, deformació i diapirisme amb abundant presència d'algeps recristal·litzats en fractures de deformació i distensió. S'ha observat en profunditat un increment dels nivells durs, consolidats i poc fracturats mentre que, en superfície, els materials es tornen més blans i fracturats amb presència ocasional de cavitats xicotetes.  
Tectònicament, a l'emplaçament trobem nombroses falles que individualitzen el nivell de margues i algeps del Keuper on se situa totalment l'àrea prevista d'ubicació del vas de l'abocador. Per tant, tots els relleus que envolten la parcel·la estarien constituïts per materials calcaris del Muschelkalk, o bé per gres i argiles del Buntsandstein.  
Hidrogeològicament, l'emplaçament se situa dins de la Conca Hidrogràfica del Xúquer, en la Unitat Hirogeològica denominada Palància Mitjà. L'esmentada unitat es troba repartida entre les províncies de València i Castelló i ocupa una superfície de 672 km². Els nivells aqüífers estan a les calcàries dolomítiques del Muschelkalk i gres del Buntsandstein i calcàries dolomítiques del juràssic, i ambdós nivells són permeables per fracturació i carstificació. Les margues i algeps del Keuper constitueixen, en aquest context, un nivell impermeable i la base de l'aqüífer superior, com també el límit dels aqüífers circumdants.  
El Keuper sobre el qual s'assenta la parcel·la té molt baixa permeabilitat, l'aigua circula principalment a través del sistema de fractures i clavills. Si bé el nivell piezomètric regional es troba a quasi 100m de profunditat, s'ha localitzat un nivell succint en quasi tots els piezòmetres entre els 6 i 22 m de profunditat. La direcció del flux és cap al SE, i obté un gradient molt alt pròxim al 12%, típic de terrenys evaporítics, molt poc permeables i un poc fracturats com és el cas, i existeix, a més, una estreta relació entre les superfícies topogràfica i la piezomètrica.  
Pel que fa a l'ús de l'aigua subterrània, la major demanda prové de l'agricultura de regadiu. Hi ha nombroses explotacions que disposen de pous que extrauen l'aigua a profunditats mitjanes d'entre 150 i 400 m dins de la parcel·la es van localitzar 3 pous a profunditats superiors als 100 m, però sense ús aparent.  
El conjunt d'assajos realitzats a la zona d'estudi demostra que la permeabilitat dels terrenys estudiats és molt baixa en general. En tots els piezòmetres s'obtenen per sota de la cota de la futura base de l'abocador valors de permeabilitat que s'ajusten al que estableix el RD 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador. És a dir, que hi ha una barrera geològica natural que impedeix qualsevol filtració de lixiviats cap a l'aqüífer inferior.   
L'escorriment de la zona es realitza a través del barranc del Murteral, el qual, després d'unir-se a altres barrancs, desemboca al riu Palància. Es tracta d'un barranc típicament mediterrani de règim molt irregular i pel qual només circula aigua en moments de pluges intenses. Encara que després de revisar la cartografia temàtica de risc d'inundació, tant en COPUT (1997) com en PATRICOVA (2003), no apareix cap zona amb risc d'inundabilitat, mereix especial atenció el barranc del Murteral ja que discorre pel límit sud de l'abocador.  
Risc sísmic. Valorat el risc de fenòmens sísmics a la zona d'estudi, es conclou que l'àrea d'estudi es troba dins del rang de valors d'aplicació de la Norma de construcció sismoresistent (NCSE-02), per tant es fan necessàries les recomanacions que fa aquesta norma quant a edificacions.  
Risc d'inestabilitat. Ateses les característiques geològiques dels materials (margues i algeps) que constitueixen l'àrea d'estudi, els fenòmens erosius que presenten aquests materials (xaragalls i abarrancaments) i la presència de barrancs que s'encaixen en els esmentats materials fan que a la zona, concretament al límit sud de la parcel·la per on discorre el barranc del Murteral, el risc d'inestabilitat siga elevat.  
La vegetació potencial de l'àrea aquesta constituïda pel carrascar sublitoral que es caracteritza per un estrat arbori dominat per la carrasca. Presenta com a primera etapa degradativa el coscollar i després, romerars i timonedes.  
L'àrea estudiada està ocupada per cultius de secà (ametlers, oliveres, garroferes...) i per transformacions agrícoles de regadiu (cítrics bàsicament). A més d'aquests cultius, a la zona està present una vegetació natural caracteritzada per un matoll dens amb pins i presència d'espècies vegetals de major valor com les carrasques i els arborços.  
Pel que fa a la fauna, destaca la presència d'espècies d'aus com són l'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), l'àguila serpera (Circaetus gallicus) i el duc (Bubo bubo), a més d'altres espècies que fan la Serra Calderona mereixedora de consideració com a zona d'especial protecció per a aus (ZEPA).  
La població i l'economia. El municipi d'Algimia de Alfara pertany administrativament a la província de València, la superfície del terme municipal és de 14,4 km², i la població oscil·la al voltant de 1.000 habitants. L'economia del municipi es basa en l'agricultura, es dedica majoritàriament al cultiu de cítrics i, en menor grau, al cultiu de secà.  
2. Afeccions ambientals legals  
L'emplaçament triat per a albergar les instal·lacions de valorització i eliminació de RSU se situa en una de les quatre zones considerades com a zona apta pel Pla zonal de residus de la zona III i VIII (àrea de gestió 2).  
L'abocador ocupa part del domini públic hidràulic del barranc del Murteral.  
Les actuacions que s'han de realitzar es localitzen a l'àmbit territorial del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals de la Serra Calderona aprovat pel Decret 77/2001, de 2 d'abril (DOGV núm. 3980, de 13.04.2001), d'ara endavant PORN. D'acord amb la zonificació de l'article 64 del PORN, el terreny proposat afecta la zona d'influència, concretament àrees de predomini agrícola i àrees de regeneració  
Al contrari, no afecta cap LIC ni ZEPA, ni queda inclosa en cap microreserva de flora.  
A priori, no hi ha afecció al patrimoni cultural valencià d'acord a l'informe favorable que, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, va emetre el cap del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental.  
El camí d'accés projectat transcorre, en part del traçat, per l'assegador del Colmenar, de 20 m d'amplària legal i 8m d'amplària necessària.  
3. Identificació i valoració d'impactes  
Revisada la documentació aportada, els informes sectorials emesos i visitada la zona d'estudi podem indicar que:  
Les principals accions derivades de la construcció, explotació, clausura i desmantellament de les noves instal·lacions de tractament i eliminació de residus sòlids urbans seran:  
Fase de construcció: condicionament de camins, instal·lació línia elèctrica, transport de maquinària pesant, moviment de la maquinària, emissió de gasos, emissió de sorolls, arrancada de la vegetació, tanca perimetral, explanacions, moviments de terres, excavació del vas d'abocament i de les basses de lixiviats i pluvials, impermeabilitzacions, construcció de vials i rases perimetrals, solera de formigó i construcció de naus, construcció de xarxa de sanejament, canvis de l'ús del sòl, generació de residus inerts i residus perillosos i creació d'ocupació.  
Fase d'explotació: circulació diària de camions de residus, descàrrega i tractament dels residus en planta, impermeabilització del vas, descàrrega diària del rebuig en abocador, recreixement del vas d'abocament, moviment de terres i maquinària, producció de lixiviats, estabilització de parets i segellament, descomposició de matèria orgànica, generació de residus perillosos, tractament de lixiviats, abocament de pluvials, emissions de gasos contaminants, sorolls i olors, ús d'energia elèctrica, consum d'aigua, revegetacions i enjardinaments, canvis de l'ús del sòl i creació d'ocupació.  
Fase de desmantellament: trànsit de maquinària pesant, demolició d'infraestructures i generació de residus, vigilància i control, manteniment de les revegetacions, noves plantacions, emissió de partícules i gasos, sorolls i lixiviats procedents del vas d'abocament.  
Les accions anteriorment descrites generaran impactes sobre:  
Atmosfera: partícules en suspensió, emissió de gasos, olors, sorolls i vibracions.  
Geologia i geomorfologia del terreny: s'excava part del terreny i es modifica la topografia de la zona en crear, mitjançant l'abocament de residus, un relleu positiu d'un voltant de 35m  
Sòl: increment dels fenòmens erosius, alteració de superfície de sòl agrícola, possible contaminació per abocaments accidentals.  
Hidrologia superficial i subterrània: alteració dels drenatges, possible contaminació de les aigües subterrànies i superficials (en especial el barranc del Murteral que limita pel sud les instal·lacions). Ocupació del domini públic hidràulic.  
Vegetació i fauna associada: la posada en marxa de les instal·lacions, la maquinària i el trasbals de camions fins al complex (soroll, vibracions, emissió de partícules i gasos) afecta negativament el desenvolupament de la vegetació i la recuperació de l'hàbitat per a la fauna precedent. És possible l'aparició de fauna oportunista a la zona.  
Paisatge: la presència d'abocaments, modificació de la topografia, edificis, instal·lacions auxiliars i el trànsit constant de camions comportarà una alteració important durant la vida de les instal·lacions.   
Espais naturals: PORN de la Serra Calderona.   
Usos del sòl: el sòl passa de ser agrícola a industrial.  
Tranquil·litat pública: alteració de la tranquil·litat per soroll i vibracions a causa del trànsit de vehicles. El trasbals de camions pot assolir els 40 diaris (anada i tornada). Els habitatges pròxims al camí d'accés es veuran afectats per la intensa circulació de camions cap a la planta.  
Patrimoni historicocultural: afecció dels murs de maçoneria.  
Infraestructures: comporta la transformació d'un camí rural - camí ramader en un camí asfaltat que permeta la circulació de camions i maquinària pesant. D'altra banda, la instal·lació comporta una millora en la gestió dels residus urbans i un increment local en la demanda de serveis i adquisició de béns d'equip.   
Socioeconomia i població: l'increment de l'ús local, directe o indirecte, comportarà un efecte positiu en l'economia local i comarcal.  
Salut i seguretat pública: d'una banda està l'alt grau de circulació de camions al llarg de tota la vida útil de l'abocador, i d'altra banda està la correcta gestió dels residus urbans.  
Dels impactes descrits, són els impactes sobre la hidrologia superficial i subterrània, l'atmosfera, el paisatge, fauna, patrimoni, tranquil·litat pública i el canvi d'usos del sòl els que poden assolir valors negatius crítics i irreversibles si no es prenen les mesures preventives adequades.   
D'altra banda, l'impacte sobre la socioeconomia i la població poden considerar-se positius pel que fa a la correcta gestió dels residus urbans de la comarca, ja que elimina la mala gestió actual dels residus i l'existència d'abocadors incontrolats. També comporta una demanda de serveis i l'augment de llocs de treball directes o indirectes.  
4. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
El projecte adopta les mesures protectores i correctores necessàries per a poder dur a terme la proposta d'acord amb la legislació vigent i minimitzar les possibles afeccions ambientals. Aquestes queden recollides en un plec de condicions tècniques on s'especifica les condicions d'explotació relatives a la impermeabilització natural i artificial del vas, la recollida i tractament de lixiviats, el drenatge de pluvials, procediment d'admissió i deposició dels residus, procediments de control i vigilància, condicions d'explotació, procediment de tancament, manteniment i control posterior de les instal·lacions conforme al RD 1481/2001 i la Directiva 1999/31/CE, relatius a l'abocament de residus.  
A continuació es detallen les mesures correctores i protectores adoptades per a minimitzar els impactes derivats de la construcció i explotació de les instal·lacions, segellament de l'abocador i desmantellament del complex.   
Pel que fa a instal·lacions, les mesures protectores i correctores proposades en el projecte són entre altres: la senyalització d'obres, tanca perimetral de les instal·lacions, recollida manual de volàtils dispersos a les instal·lacions i accessos, balanç de terres (desmunt/terraplens) compensat, manteniment adequat de la maquinària, condicionament de zona de parc de maquinària, taller de reparacions, limitar la velocitat de circulació de camions, plantació de barrera vegetal, manteniment de la vegetació interior i exterior, reg de les instal·lacions, gestió adequada dels residus perillosos, revegetació de talussos i terraplens, retirada i manteniment del sòl edàfic, construcció de pista perimetral d'accés i vigilància, desenvolupament del pla de seguretat i salut laboral, pla d'emergència, pla de revegetació i pla de vigilància i control ambiental.   
Pel que fa a l'abocador de rebutjos es projecta: la construcció de l'abocador en tres fases o cel·les, la impermeabilització artificial del vas i un sistema de detecció de fuites, construcció de xarxes de drenatge i emmagatzemament de lixiviats, impermeabilització de les basses de lixiviats, tractament de lixiviats, deposició dels residus en bales compactes, cobriment diari dels residus amb terres, recreixement del vas amb talussos de pendents no superiors a 2H:1V i longitud màxima de 25m, captació del biogàs de la massa de residus mitjançant xarxa de desgasificació.  
Al llarg de la construcció, l'explotació i el desmantellament de les instal·lacions es du a terme un pla de vigilància ambiental. Per a executar-lo es disposa de mitjans humans, materials i instrumentals. Segons l'estudi d'impacte ambiental la instal·lació ha de disposar d'una xarxa de control que permeta obtenir dades meteorològiques, mesurar nivells d'aigües i lixiviats, nivells de gasos i disposar piezòmetres per al control i protecció de les aigües subterrànies, fites topogràfiques, laboratori, etc., i, a més, han de mantenir-se les infraestructures que hi ha en bon estat: cunetes, talussos, presència d'erosions, clavills, segellament superior, plantacions, bassa de lixiviats, senyalització, tancaments i elements de la xarxa de vigilància i control.  
El pla de vigilància ambiental descriu els controls que s'han de realitzar i la periodicitat d'aquests, atenent el que especifica el Reial Decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus en abocador.  
De la mateixa manera, el projecte ha desenvolupat un pla de seguretat i salut i un pla d'emergència que té en compte els possibles incidents que poden sorgir al llarg de la construcció i explotació de les instal·lacions i ha descrit les actuacions que s'han de realitzar en cas d'incidents.   
Conclusions sobre les mesures correctores i pla de vigilància adoptat:  
Analitzades les mesures correctores proposades, els impactes previsibles i el projecte proposat, es considera necessari introduir una sèrie de modificacions tendents a aconseguir una adequada integració de l'actuació a l'entorn i minimitzar-ne els impactes derivats.  
En trobar-nos dins de l'àmbit del PORN de Sierra Calderona i en veure's afectada la planta de tractament i valorització de residus pel Reglament del paisatge de la Comunitat Valenciana, com a mesura correctora cal dur a terme un estudi d'integració paisatgística de les instal·lacions amb l'entorn. A més, atés que les instal·lacions ocupen part del domini públic hidràulic, serà necessari disposar de les autoritzacions que hi corresponguen per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Cal prestar especial atenció a les construccions més pròximes al barranc ja que els materials on se situen les instal·lacions presenten un elevat risc d'erosió. De la mateixa manera, el recreixement del vas d'abocament es realitzarà mitjançant talussos d'alçària no superior als 5m separats per bermes intermèdies que permeten reduir la velocitat de l'aigua d'escorriment i reduir els processos erosius que aquesta pot ocasionar sobre el talús general.   
Altres mesures que s'han d'adoptar són: dissenyar les instal·lacions d'acord amb la norma de construcció sismoresistent; mantenir les instal·lacions netes de residus; cobrir diàriament els residus de l'abocador; vigilar les possibles afeccions al patrimoni cultural valencià, i ajustar les instal·lacions als nivells acústics permesos. Com que està tan a prop de la ZEPA de la Serra Calderona s'ha d'evitar l'aparició d'animals no desitjats a les instal·lacions; per a minimitzar l'esmentat risc s'han de mantenir en tot moment els residus coberts amb terres. També cal mantenir les instal·lacions, contornada i camí d'accés nets de residus. És necessari condicionar el camí d'accés i mantenir les amplàries legals i condicionants establits per als camins ramaders d'acord amb la legislació vigent i evitar el risc d'incendi forestal i deixar una distància suficient entre les instal·lacions i la zona forestal natural.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
A la vista de tot l'anterior, i basant-me en les al·legacions que tinc legalment atribuïdes, formule aquesta  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el complex de valorització i eliminació de residus sòlids urbans, situat a la partida del Murteral. L'empresa promotora és Reciclados Palancia Belcaire, SL sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en l'apartat següent, com també les modificacions introduïdes per aquests.  
1. El complex de valorització i eliminació de residus tramitat, segons el que s'indica en la resolució del pla especial aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme, ha de disposar d'un estudi d'integració paisatgística, d'acord amb el que preveu l'article 48.4.e del Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, que serà avaluat i informat per la Direcció General del Paisatge.  
2. Segons el que ha informat el cap del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental de la Conselleria de Cultura i Esport, durant les obres d'excavació de la coberta vegetal per a la construcció del complex s'ha d'efectuar un seguiment arqueològic. A més, es recomana que als camins previstos s'utilitze la tècnica tradicional de murs de pedra seca per als marges per a una adequada integració amb el paisatge.  
3. Segons informe de la Unitat de Camins Ramaders d'aquesta Conselleria, prèviament a l'inici de les obres de condicionament del camí d'accés, s'ha d'obtenir:  
- Autorització expressa per a l'ús del camí ramader compatible amb el trànsit ramader, en aplicació de l'article 16 de la Llei 3/1995.  
- Autorització de millora i condicionament del tram de camí ramader afectat. En aquesta millora s'ha de fer separació de dos carrils diferenciats, ja que un és un vial senyalitzat i l'altre un carril ambiental addicional. La millora s'ha de fer dins de l'amplària legal classificada i no ha d'afectar, en cap cas, una amplària inferior a la considerada necessària per classificació.  
4. El sistema de tractament de gasos de la planta de valorització mitjançant biofiltre ha de ser modificat d'acord amb el que indica el Servei de Residus Urbans d'aquesta Conselleria.  
5. El recreixement del vas d'abocament per damunt de la cota natural del terreny s'ha de realitzar mitjançant bancs de restauració d'alçària no superior a 5m i angle de talús 3H:1V. Aquests bancs han d'estar separats per bermes intermèdies d'amplària no inferior a 5m, amb una contrapendent del 2%, i una inclinació en funció del drenatge dissenyat, el qual ha de reconduir les aigües de desguàs de cada una de les terrasses fins al canal principal de desguàs que les conduirà fins a la bassa de decantació.  
6. Qualsevol obra que es realitze a la zona ha de respectar les parcel·les on hi ha sòl forestal amb arbratge natural (concretament la parcel·la número 43), segons el que disposa l'informe de la Secció Forestal d'aquesta Conselleria.  
7. Prèviament a l'inici de les obres, l'empresa promotora ha d'obtenir de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer l'autorització corresponent per a l'ocupació o utilització del domini públic hidràulic o les zones de servitud i policia d'aquest.  
8. L'activitat no ha de transmetre nivells sonors de recepció, superiors als indicats en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica. En particular, per a les zones d'ús industrial, els nivells de recepció externs són: 70 dB(A) durant el dia i 60 dB(A) durant la nit. El Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric ha d'establir la periodicitat amb què han de dur-se les auditories acústiques necessàries per a garantir que els nivells sonors no superen els establits en la legislació vigent.  
9. L'àrea d'estudi es troba dins del rang de valors d'aplicació de la norma sismoresistent, per la qual cosa es fan necessàries les recomanacions de l'esmentada norma, pel que fa a edificacions.  
10. Els residus generats en la construcció i posada en marxa de les instal·lacions s'han de gestionar d'acord amb la tipologia i naturalesa d'aquests.  
11. S'ha de disposar, a l'abocador d'abassegaments, de terres per a sufocar qualsevol incendi que puga generar-se al vas d'abocament.  
12. Les espècies vegetals d'una determinada entitat existents a l'àrea d'actuació que puguen trasplantar-se s'han d'utilitzar per a les revegetacions, enjardinaments i pantalles visuals.  
13. D'acord amb l'article 59. 5 del PORN de Serra Calderona, la instal·lació d'esteses aèries s'ha de fer amb la previsió de dispositius encaminats a impedir la col·lisió o electrocució d'aus (dispositius salvaocells, aïllament de conductors, etc.). Es recomana el soterrament de la línia elèctrica.  
14. S'ha de realitzar neteja periòdica del camí d'accés, instal·lacions i contornada. Els residus depositats a l'abocador s'han de cobrir diàriament amb terra per a evitar la presència d'animals no desitjats, en especial aus.   
15. El pla de vigilància ambiental ha de preveure, a més, la vigilància i l'eficàcia de les mesures correctores establides en els condicionants d'aquesta declaració.  
Segon  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 16 de desembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 148/07-AIA.  
Promotor: Ploder, SA.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial. Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació.  
Objecte del projecte: explotació de recursos, secció A), materials del préstec ZP-4  
Localització: diverses parcel·les del polígon 20, síties al paratge conegut com la Rosa Fina, motor de Xirivella, del terme municipal de Chiva (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una extracció de materials de préstec tramitada com a recurs de la secció A) per la Llei de mines. La legalització d'aquest préstec va vinculat al projecte de construcció de la plataforma de la línia d'alta velocitat de Llevant. Tram Xest - Aldaia.  
El préstec se situa al centre del traçat de l'AVE i és interceptat per aquest entre el PK 7+100 i el PK 8+300, al terme municipal de Chiva (València).   
La superfície ocupada pel préstec és d'aproximadament 800.000m² i l'excavació assoleix una profunditat màxima de 2m  
El volum de terra vegetal que s'ha de retirar s'ha estimat en 380.964m³ i el de materials adequats per a la construcció de la plataforma en 1.287.688,519 m², la qual cosa equival a un volum de material explotable total d'1.668.652,519 m³.  
- Mètode d'explotació:  
L'explotació s'inicia mitjançant la preparació del terreny amb la fase de desbrossament, la retirada de la coberta vegetal i l'abassegament i manteniment del sòl edàfic en cordons perimetrals a l'explotació. Els abassegaments no tindran més de 2,50 m d'alçària i pendents 1V:1,5H.  
Una vegada retirat el sòl edàfic, s'inicia l'arrancada del material de préstec a la zona sud-est de l'explotació i s'avança cap al nord-oest mitjançant la formació d'un banc d'excavació no superior a 2 m i 45º d'inclinació.  
Per a permetre la simultaneïtat de l'explotació dels préstecs amb les labors de restauració s'ha subdividit el total de l'explotació en tres sectors. Una vegada que s'inicie l'explotació del sector núm. 2 es restaurarà el sector núm. 1 i així successivament fins a quedar restaurada tota la superfície explotada.  
Sector Superfície  
Núm. 1 416.209m²  
Núm. 2 332.526m²  
Núm. 3 223.632m²  
Una vegada arrancat el material mitjançant mitjans mecànics, aquest es carrega als camions i es transporta fins a l'obra de construcció de la plataforma de l'AVE.  
Per a minimitzar l'afecció a les infraestructures de reg i accés, es desviaran els camins i séquies que estiguen afectades per l'explotació.   
Per al reg dels camins i de la plaça de pedrera com també per al reg de sembres i plantacions que s'han de realitzar en les labors de restauració, el projecte proposa l'ús d'un camió cisterna.  
- Mètode de restauració  
La restauració de les parcel·les es durà a terme mitjançant el modelatge dels talussos d'explotació i es reduirà el pendent d'aquests fins a assolir un pendent màxim de talús de 35º. Una vegada remodelades les superfícies d'explotació comença l'estesa de la terra vegetal i a la revegetació de les parcel·les.  
Per a la revegetació de talussos se sembraran espècies herbàcies de creixement ràpid (gramínies i lleguminoses) i es plantaran espècies arbustives pròpies de la zona. La plataforma, una vegada sembrada, es lliurarà als propietaris per a continuar les labors agrícoles originals.  
Pel que fa als drenatges dissenyats, es crearà una cuneta de protecció a la capçalera del talús per a desviar l'aigua d'escorriment cap al barranc del Gallego, sense obstacles que s'interposen a aquest i sense afectar la capacitat de desguàs del barranc. En cap cas s'explotarà per sota de la cota natural del barranc.  
Les parcel·les que es troben dins del perímetre d'explotació sol·licitat i que actualment estan afectades per antigues explotacions, s'integraran en la restauració topogràfica del conjunt de l'explotació. A més, es repararan els camins afectats, com també els trams de séquies i serveis de reg demolits en els treballs d'extracció del préstec.  
   
Finalitzada la restauració del total de la superfície, cal retirar la tanca perimetral i les parcel·les seran lliurades als propietaris, amb els límits i serveis reposats.   
El pla de vigilància i manteniment de l'obra es prolongarà fins a finalitzar la restauració de les parcel·les i el lliurament d'aquestes als anteriors propietaris. Consistirà en la vigilància i control de l'aplicació de les mesures correctores proposades en la documentació tramitada com també a garantir el compliment de les mesures correctores que puguen establir-se en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
El compliment, control i seguiment del pla de vigilància ambiental és responsabilitat del GIF, qui ho executarà amb personal propi o mitjançant assistència tècnica.  
2. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada  
Consideracions que s'han tingut en compte a l'hora de triar la ubicació de la parcel·la que s'ha d'explotar:  
- Disponibilitat de material  
- Propietats físiques i químiques del recurs miner   
- Fàcil accés i proximitat a l'eix del traçat de l'obra  
- No-afecció a espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
- No-afecció a espais de la Comunitat Valenciana proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000.  
- No-afecció a hàbitat naturals, fauna i flora silvestre protegida.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
Al juliol de 2007, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet el projecte d'explotació, el projecte de restauració, l'estudi d'impacte ambiental (EIA) i document de síntesi referent a la sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos de la Secció A) préstec ZP-4, al terme municipal de Chiva (València).  
S'hi adjunta, a més:  
1. Certificat del resultat de la informació pública de l'expedient en què s'indica que després d'haver-se publicat en el BOP núm. 5519, de data 24 de maig de 2007, l'anunci de l'esmentada sol·licitud, i transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
2. Informe vinculant favorable emés en data 5 de març de 2007 per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus.  
3. Informe favorable de l'organisme de conca emés en data 27 de desembre de 2006. S'informa el següent:  
- Afecció al domini públic hidràulic i incidència sobre el règim de corrents.  
La zona de préstec ZP-4 afronta amb el barranc del Gallego, per tant afecta la zona de servitud i de policia d'aquest. La zona de servitud s'ha de mantenir expedita. Qualsevol construcció, obres o treballs a la zona de policia necessita autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca competent (article 9 del Reglament de domini públic hidràulic, RD 849/1986).  
- Disponibilitat de recursos hídrics.  
Origen de l'aigua. Està previst l'aprofitament de l'efluent de l'EDAR del polígon industrial de Cheste per a regar els camins interiors de l'explotació.   
Volum de l'esmentat increment. Se sol·licita un volum de 50m³.  
S'adjunta l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a l'empresa Ploder, SA per a la captació d'aigua amb caràcter temporal de l'EDAR del polígon industrial de Cheste, per a l'execució de les obres del projecte de construcció de la plataforma del nou accés ferroviari d'alta velocitat de Llevant. Tram Xest-Aldaia. La quantitat d'aigua que s'ha de captar serà de 50m³.  
- Incidència sobre el règim de corrents. No s'informa res respecte d'això.  
2. Documentació addicional  
Revisada la documentació inicialment tramitada i visitada la zona que es pretén explotar, en data 6 de setembre de 2007, es va requerir al promotor, a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, ampliació de la documentació en els termes següents:  
- Com a mesura protectora s'ha de mantenir un perímetre de protecció, a tota l'àrea extractiva, de 5m a les parcel·les limítrofes, i de 10m a camins veïnals   
- Els camins veïnals i les séquies de reg que estiguen afectats per l'explotació han de ser reposats o desviats durant l'explotació i després d'aquesta.  
- Els talussos de restauració han de reduir el pendent fins a un màxim de 35º respecte a l'horitzontal.  
- Totes i cada una de les parcel·les que se situen dins dels límits del projecte sol·licitat han de quedar integrades en el disseny del projecte de restauració i eliminar qualsevol tipus de discontinuïtat topogràfica del terreny com poden ser antics buits miners.  
- En la fase de restauració de les parcel·les ja explotades ha de dissenyar-se un sistema de drenatge que garantisca el correcte desguàs de les aigües superficials cap al barranc del Gallego. Ha de garantir-se que les aigües d'escorriment drenen cap al barranc sense generar fenòmens erosius ni acumulacions d'aigua i que s'integre la topografia resultant amb la morfologia de l'esmentat barranc.  
- La revegetació de l'àrea explotada s'ha de realitzar de manera immediata una vegada finalitzada l'explotació. Per a la revegetació de talussos es considera adequat, a més de sembrar espècies herbàcies de ràpid creixement (gramínies i lleguminoses), plantar espècies arbustives característiques de la zona. No obstant això, per a la revegetació de la plataforma d'explotació es considera més adequat dur a terme una sembra d'espècies herbàcies de ràpid creixement i lliurar les parcel·les als propietaris sense dur a terme altres plantacions tal com s'ha plantejat en el projecte tramitat.  
- Pel que fa a la valoració d'impactes i aplicació de mesures correctores:   
- S'ha de valorar adequadament el possible impacte derivat de l'arrancada del sòl i vegetació que hi ha i l'acció del vent. Amb aquest fi s'ha de tenir en compte la intensitat i direcció del vent i la possible afecció a habitatges pròxims, carretera N-III, autovia Madrid-València i camps de cultius limítrofs. Depenent de la magnitud de l'esmentat impacte s'han d'aplicar les mesures correctores que s'estimen oportunes (pantalles tallavents, regs, etc.) per a compatibilitzar l'actuació amb les possibles afeccions.  
- Cal valorar, a més, el possible impacte paisatgístic que l'actuació puga ocasionar des dels nuclis de població pròxims i des de la carretera N-III, autovia Madrid-València. Si es considera oportú s'aplicaran mesures correctores adequades (pantalles visuals) per a minimitzar-ne l'impacte.  
- Cal valorar el possible increment del risc d'inundació que hi ha actualment a la parcel·la i aplicar les mesures correctores que s'estimen oportunes (canals perimetrals de drenatge, allunyar l'explotació de la rambla del Poyo...). En cap moment s'ha d'explotar per sota de la cota del llit del barranc del Gallego.  
En data 19 d'octubre de 2007 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'ampliació de documentació requerida al Servei d'Indústria i Seguretat Industrial de València. Revisada l'esmentada documentació es comprova que s'ha aportat tot allò que s'ha sol·licitat en el requeriment d'ampliació de documentació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
El préstec queda situat al sud de l'autovia A-3 (Madrid-València), al sud de la rambla del Poyo, a l'oest del bypass i al marge esquerre del barranc del Gallego. A més, les parcel·les seran tallades pel traçat de l'AVE.  
El sòl que ocupen les parcel·les que s'han d'explotar, segons el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Chiva, està classificat com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
El paisatge de la zona correspon a una àrea de topografia plana dedicada majoritàriament a l'agricultura i està travessada per la rambla del Poyo, el barranc de Pelos i el barranc del Gallego. Són nombrosos els camins agrícoles i les séquies de reg que travessen la zona a més de veure's afectada pel traçat de l'autovia A-3 (Madrid-València) i el bypass de València.  
La fauna que habita la zona és la característica dels hàbitats alterats on s'alternen els camps de cultiu amb la vegetació natural com també la presència humana. La proximitat de l'autovia A-3 i del bypass ha fet desaparéixer les espècies més sensibles a la presència humana. Així, apareixen com a dominants espècies comunes i d'àmplia distribució geogràfica: mamífers xicotets, avifauna i rèptils.  
La qualitat del paisatge ha sigut considerada mitjana per l'elevat nivell d'antropització a causa de la substitució de la vegetació natural per cultius productius, l'obertura de camins, la construcció de grans vies de comunicació pròximes i l'extracció il·legal de material.  
Actualment les parcel·les que constitueixen el préstec ZP-4 estan dedicades al cultiu de tarongers, altres es troben en estat d'abandó i altres es troben afectades per extraccions de terres sense restaurar.  
El clima d'aquestes terres pot ser classificat com a mediterrani encara que presenta trets de continentalitat a causa de l'altitud i l'allunyament del mar. Les temperatures mitjanes disminueixen respecte de la costa per la major altitud, però s'incrementa l'oscil·lació tèrmica, tant la diària com l'anual. Les precipitacions són escasses i irregulars. A l'estiu, les precipitacions solen presentar caràcter tempestuós amb granissades.  
Des del punt de vista geològic, els materials que hi ha en aquest préstec estan constituïts per dipòsits de graves i arenes calcàries amb intercalacions de llims i argiles llimoses que es disposen sota capes superficials de llims i argiles amb intercalacions de graves i arenes calcàries. Els dipòsits d'aquests materials superen en conjunt els 20 m de potència, i el recobriment dels llims argilosos és d'una grossària inferior sempre de 2 m   
La grossària del sòl vegetal obtingut a partir dels sondatges realitzats és de 0,3-0,40m  
Hidrològicament la zona d'estudi està englobada a la conca de la rambla del Poyo, de caràcter torrencial, que porta un gran cabal en èpoques de tempestes i que desemboca a la llacuna de l'Albufera de València.   
El préstec ZP-4 se situa al marge dret de la rambla del Poyo i limita amb el marge esquerre del barranc del Gallego, i a més intercepta el barranc de Pelós.  
El barranc del Gallego té un llit incís definit per vessants de pendent 1:1 i profunditats de l'ordre de 6m i, després de creuar el traçat de l'autopista A-7, conflueix amb el barranc del Poyo. El barranc de Pelós és un llit que desapareix abans d'arribar a ajuntar-se amb el del Gallego a causa del poc desnivell de la seua desembocadura i a la intersecció d'aquest per diverses excavacions situades en el límit oest de la zona extractiva ZP-4.  
Des del punt de vista hidrogeològic, els materials que seran explotats constitueixen part del sistema aqüífer núm. 51 Plana de València. Es tracta d'un aqüífer multicapa en el qual el tram permeable està constituït per materials granulars quaternaris (graves i arenes llimoses) intercalats en una formació llimoargilosa. Les entrades de l'aqüífer es produeixen per infiltració de l'aigua de pluja i de reg i per transferència lateral del subsistema Buñol-Casinos situat a l'oest.  
Des del punt de vista socioeconòmic, la població s'ha dedicat tradicionalment al sector agrícola (regadiu i secà: olivera i vinya) i al sector ramader (boví, oví i porcí). Hui en dia hi ha diversos polígons industrials pròxims a l'autovia A-3 i nombroses urbanitzacions de segona residència.  
2. Afeccions legals  
El sòl ocupat per l'explotació del préstec ZP-4 està classificat com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià ha emés un informe vinculant favorable al projecte de referència.  
El préstec ZP-4 se situa al marge dret de la rambla del Poyo, limita amb el marge esquerre del barranc del Gallego i afecta la zona de policia de l'esmentat barranc. A més, a la meitat oriental del préstec hi ha risc d'inundació de la rambla del Poyo de tipus 3, freqüència alta (25 anys) i calat baix (menys de 0.8m).  
La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el Catàleg de zones humides. No es troba tampoc pròxima a cap microreserva i no afecta cap camí ramader ni forest d'utilitat pública.  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores  
El projecte tramitat afecta directament el paisatge, el sòl, la geomorfologia, la hidrologia, l'aire, la vegetació i la fauna, com també les infraestructures d'accés i regadiu.  
Les accions que originen impactes són: arrancada de la vegetació que hi ha a la parcel·la, moviment i abassegament de terres, arrancada, càrrega i transport de material en la fase d'explotació i en la de restauració, increment del trànsit rodat pels camins d'accés, desviació de camins i séquies, rebaix de la cota topogràfica de les parcel·les i manteniment de la maquinària.  
L'efecte més destacable que originarà l'explotació serà el deteriorament dels camins d'accés i de parcel·les limítrofes, el deteriorament paisatgístic, l'alçament de pols i producció de sorolls, el canvi morfològic de les parcel·les afectades per l'explotació, modificació de l'escorriment superficial, modificació de la morfologia del barranc del Gallego, contaminació d'aigües superficials per arrossegament de sediments, possible contaminació del sòl i les aigües subterrànies per mala gestió dels residus perillosos generats en l'explotació, l'increment del risc d'inundació de la zona i l'increment dels fenòmens erosius.  
Les mesures protectores i correctores proposades per a minimitzar aquests possibles impactes són, entre altres, mantenir el perímetre de protecció als camins (10m) i a les parcel·les limítrofes (5m); retirada del sòl edàfic; abassegament i manteniment d'aquest per a l'ús posterior en les tasques de restauració; minimitzar la producció de pols amb la reducció de la velocitat dels camions i l'aplicació de riscos periòdics als camins d'accés i fronts d'explotació; ubicació de pantalles visuals i tallavents; reparació i manteniment periòdic de la maquinària; garantir la correcta gestió dels residus generats en l'explotació; disminuir el consum d'aigua; remodelar els fronts d'explotació i suavitzar els pendents de la plataforma d'explotació; garantir l'estabilitat dels fronts d'explotació-restauració; construcció de cunetes de recollida d'aigües d'escorriment; dotar la plataforma d'explotació de pendents adequats per a garantir l'evacuació de les aigües d'escorriment; restituir camins veïnals i infraestructures de reg afectades per l'explotació, i la revegetació de totes les superfícies restaurades per a protegir el sòl enfront de l'erosió.   
4. Consideració sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades  
El conjunt de mesures correctores proposades en el projecte es consideren adequades, no obstant això, cal introduir una sèrie de millores per a garantir el correcte desguàs de les aigües d'escorriment i reduir el risc d'inundació que hi ha a la zona d'estudi. Amb aquest fi, a més de dotar del pendent adequat la superfície d'explotació-restauració, es facilitarà el desguàs del barranc de Pelós cap al barranc del Gallego.   
Per a la revegetació de la superfície explotada s'han d'utilitzar espècies vegetals més apropiades que garantisquen la correcta revegetació de la superfície i frenen els processos erosius que puguen ocasionar-se als talussos i a la plataforma.  
El programa de vigilància ambiental, a més de garantir el correcte desenvolupament de l'explotació i de garantir l'aplicació de les mesures correctores establides en la documentació tramitada, s'ha d'implementar d'acord amb els condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3.c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior, i basant-se en les competències que tinc legalment atribuïdes es formula la següent,  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de l'extracció de préstecs, secció A) denominada préstec ZP-4, a diverses parcel·les del polígon núm. 20 del terme municipal de Chiva (València) promogut per Ploder, SA sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada (febrer i setembre de 2007) i els condicionants establits en l'apartat següent, com també les modificacions introduïdes per aquests.  
Segon  
Com a condicions que cal complir en l'execució de l'esmentat projecte s'hi estableixen les següents:  
1. Garantir la compatibilitat urbanística del sòl ocupat per l'explotació amb l'ús extractiu.  
2. Respectar les distàncies de seguretat entre l'explotació i els límits de camins (10 m) i parcel·les limítrofes (5 m) com també refer totes aquelles infraestructures de reg que puguen veure's afectades per l'explotació. L'empresa promotora serà la responsable de reparar qualsevol dany ocasionat, tant en els camins d'accés com en els límits de finques limítrofes a l'explotació.  
3. Garantir que els camions que transporten material des de l'explotació a l'obra circulen amb la caixa tapada per una lona.  
4. Els abassegaments de material, els fronts d'explotació i els vials interns i externs a l'explotació s'han de mantenir al llarg de tot el temps que dure l'activitat en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.  
5. Per a la revegetació de les parcel·les s'aconsella emprar les espècies arbustives següents: Pistacia lentiscus, Stipa tenacisima, Rosmarinus officinallis i Antillys cytizoides.  
6. S'ha d'afavorir el desguàs del barranc de Pelos cap al barranc del Gallego. Qualsevol construcció, obres o treballs a la zona de policia de la rambla del Poyo i del barranc de Pelos i del Gallego necessita autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
7. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar a la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que han de ser gestionats per un taller o gestor de residus autoritzat com cal, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de Residus, i el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.  
8. El programa de vigilància ambiental s'ha d'implementar d'acord amb els condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 3 de desembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Expedient: 28/4186-DWG.  
Objecte del projecte: Pla especial de sanejament de l'àrea de Santa Quitèria i altres.  
Promotor: Ajuntament d'Almassora (Castelló).  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló. Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: la zona objecte d'estudi és al terme municipal d'Almassora, a les proximitats de la confluència entre el riu Millars i la rambla de la Viuda (zona de Santa Quitèria), al llarg del llit d'aquest riu fins a l'estació depuradora d'aigües residuals municipal.   
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte:  
La urbanització denominada Santa Quitèria, situada al costat del llit del riu Millars, amb una superfície aproximada de 100 hectàrees, no té en l'actualitat una xarxa de clavegueram municipal, per la qual cosa el sanejament es fa a través de nombrosos pous cecs i foses sèptiques. Com a conseqüència d'aquesta situació es proposa el present pla especial de sanejament, que consisteix en la construcció d'un col·lector d'aigües residuals que iniciaria el trajecte uns quants metres abans de la confluència del riu Millars fins arribar a l'estació depuradora d'aigües residuals municipal, en el tram final del qual caldria la impulsió de les aigües residuals mitjançant una estació de bombeig; d'aquesta manera es capten les aigües residuals a través de tres vials existents a l'àrea, i es conduirien a través d'un col·lector que circularia per gravetat pel llit del riu Millars.  
Les obres consistiran, d'una manera resumida, en les actuacions següents:  
- S'excavaria la rasa necessària per a obtenir la rasant i col·locar la canonada corresponent aprofitant els pendents del terreny per tal de poder-hi obtenir un correcte funcionament per gravetat que garantisca l'autoneteja del col·lector; el diàmetre del qual serà variable segons el tram que es considere.   
- Obtinguda la rasant, es col·locarà la canonada envoltada per una capa de graveta en tot el perímetre; a sobre es farà un recobriment de formigó per a evitar ruptures en la canonada per càrregues que s'hi puguen produir a sobre, o per a evitar problemes derivats de la subpressió i l'arrossegament per avingudes en èpoques de pluja. Damunt d'aquesta llosa es farà l'anivellament amb sòl compactat d'amplada variable segons la rasant del terreny, i s'hi instal·larà una última capa de formigó i terres, per a permetre la correcta i adequada restauració vegetal posterior.   
El volum de terra que s'ha d'excavar es calcula en 15.596,32m³, i és necessari per al corresponent rebliment un volum de 5.677,67 m³ d'aquest material; tenint en compte el transport a l'abocador autoritzat del material que no complisca les exigències del rebliment seleccionat o siga sobrant de l'excavació.   
Els terrenys objecte d'aquest document presenten una classificació urbanística en el planejament vigent com a sòl no urbanitzable protegit de protecció de llits, una part dels quals, una franja de 9,60 metres, rebrien la qualificació de dotacional públic d'infraestructures i serveis urbans xarxa primària ID. Es poden distingir al seu torn, els usos següents del sòl en els diferents trams per on discorreria el col·lector:   
- Des de Santa Quitèria fins al riu es tracta de camins o carrers asfaltats, dins dels quals el camí a Santa Quitèria està classificat com a assegador; l'ús actual d'aquest tram és el de camí ramader (tram 1).  
- Via pública i camí ramader classificat com a canyada real (tram 2)  
- Llit de riu i camí ramader classificat com a canyada real; una part d'aquest tram s'utilitza actualment com a via de comunicació sense asfaltar i travessat superiorment per tres vies de comunicació (tram 3). Presenta a més l'assut de Borriana (les Revalladores).   
- Llit de riu i camí ramader classificat com a canyada real, amb un ús de via de comunicació sense asfaltar (tram 4).  
- Des de l'estació de bombeig a l'estació depuradora d'aigües residuals, és llit de riu en el tram inicial i camí ramader en tot el traçat, classificat com a canyada real, i li correspon un ús de via de comunicació asfaltada; superiorment la travessa la CV-18.  
Examen d'alternatives i justificació de la solució adoptada   
En l'estudi d'impacte ambiental s'al·ludeix a l'estudi inicial de tres alternatives segons el traçat i el tipus de col·lector; les quals es resumeixen a continuació:  
- Alternativa 1: s'efectuaria el bombeig d'aigües fins al camí de Pamesa, per a creuar posteriorment la carretera N-340 pel pas inferior existent i circular per calçada pública. Tot i que aquesta presentaria l'avantatge d'anar per calçada pública, també s'hauria de construir una estació de bombeig, cosa que implicaria grans dificultats tècniques (ja que el nou col·lector hauria de creuar tota la població d'Almassora) i un elevat cost econòmic, entre altres qüestions.   
- Alternativa 2: el col·lector discorreria pel camí asfaltat que transcorre entre el llit i la fàbrica Azulejera Alcorense SA, fins al pont de la carretera N-340 sobre el llit, per a baixar posteriorment de nou al llit del riu; alternativa que no aportaria cap servei addicional a les empreses existents pel fet de tenir el seu propi col·lector d'aigües industrials.   
- Alternativa 3: Es projectaria el traçat del col·lector per un marge del llit del riu Millars; aquesta és la seleccionada perquè permet projectar un traçat del col·lector de transport per gravetat, no travessar cap via pública i necessita un bombeig de cota raonable. Com que els usos actuals del sòl afectat són, entre altres, el de camí ramader i via pública (en una gran part del traçat del col·lector i annexos), les obres de construcció no dificultarien el trànsit ramader per aquest camí ramader (havent de demanar la sol·licitud de l'ocupació temporal d'aquesta), ni impediran el normal funcionament del llit, sempre que s'evite el dipòsit de materials en el llit del riu que puga impedir el trànsit d'aigua en el cas de crescuda.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 25 de gener de 2007, l'Ajuntament d'Almassora remet documentació relativa al projecte de pla especial de sanejament de l'àrea de Santa Quitèria i altres, al terme municipal d'Almassora (Castelló); i està constituïda per còpia de l'expedient administratiu municipal, projecte, estudi d'impacte ambiental i document de síntesi; i igualment s'hi adjunta còpia de la resolució, amb data 9 de novembre de 2006, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i de l'informe favorable emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge; i es va incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.   
2. Informació pública  
Segons certificat de l'Ajuntament d'Almassora, amb data 21 de desembre de 2006, es va sotmetre a informació pública la documentació corresponent a aquest pla especial avaluat, mitjançant edictes publicats al Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, de data 27 de febrer de 2006, i al diari Mediterráneo del dia 15 de febrer del mateix any; sense que durant aquest tràmit s'hagen presentat al·legacions; i igualment, s'ha indicat que, segons acord plenari de la sessió celebrada el dia 8 de gener de 2007, s'acorda aprovar provisionalment aquest projecte.   
3. Petició d'informació o documentació complementària  
No s'ha efectuat el requeriment de documentació complementària.  
Afeccions legals  
- El primer tram del col·lector transcorre en part per l'assegador camí Fondo i Vora Riu, de 37,5 metres d'amplada legal i 6 metres d'amplada necessària. A l'arribada a la rambla de la Viuda passa a transcórrer per trams per l'assegador Real Rambla de la Viuda, de 75 metres d'amplada legal i necessària. Des de l'estació de bombeig fins a l'EDAR no s'ocupa cap tram de camí ramader.   
- En l'apartat relatiu a informes sectorials es detalla el contingut de la Resolució de data 9 de novembre de 2006, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que autoritza la instal·lació del col·lector dins del domini públic hidràulic del riu Millars en els trams afectats amb motiu de l'execució del pla especial.   
- El riu Millars, des que és creuat per la via fèrria fins a la desembocadura ha sigut declarat lloc d'interés comunitari, denominat Desembocadura del Riu Millars, de 321 hectàrees de superfície. També ha sigut declarat ZEPA (zona d'especial importància per a les aus) i zona d'importància internacional per a les aus.   
El traçat del col·lector va extern a la zona LIC i ZEPA en el tram inicial; circula per un extrem del límit en uns trams determinats, i coincideix amb aquest límit en uns punts determinats del trajecte. No obstant això, en l'estudi d'impacte ambiental s'al·ludeix a la no-afecció a cap comunitat inclosa a l'annex I de la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE del Consell d'Europa, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres).  
En l'apartat relatiu a informes sectorials es concreta el contingut de l'informe favorable condicionat, amb data 20 de març de 2006, elaborat pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló.   
- En l'estudi previ arqueològic, arquitectònic i etnològic del pla especial es fa esment que entorn de l'àrea d'actuació es troben diversos elements de gran valor historicoartístic, principalment de caràcter hidràulic, entre altres jaciments arqueològics. No consta entre la documentació remesa l'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esports sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
No obstant això, en matèria dels possibles impactes que podrien representar les obres de sanejament sobre els elements patrimonials i l'entorn en el qual s'ubiquen, es proposen una sèrie de mesures molt generals per a evitar que hi haja algun tipus d'afecció sobre aquests, ja que tal com recull l'estudi d'impacte ambiental, l'assut i les goles d'Almassora-Castelló, les sénies i séquies, moltes de les quals no s'observen a cop d'ull pel fet de no ser visibles en la superfície, poden ser afectats per les obres.  
- No consta en l'expedient administratiu ni en la documentació complementària aportada durant la tramitació d'aquest projecte el corresponent informe definitiu vinculant que regula l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià; no obstant això, sí que s'hi adjunta una còpia de la memòria de prospecció arqueològica i etnològica feta, com també un certificat municipal que indica que s'ha fet la sol·licitud d'informe a la Conselleria de Cultura i Esports de València, amb data 7 de febrer de 2007, relatiu a la necessitat de fer una actuació arqueològica prèvia.  
Informes sectorials  
- Resolució del comissari d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data 9 de novembre de 2006, per la qual, d'acord amb l'informe presentat per l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic, s'autoritza la instal·lació del col·lector d'aigües residuals dins del domini públic hidràulic del riu Millars, condicionant-lo a una sèrie de consideracions, particulars i generals, entre les quals convé destacar les següents:   
- La traça del col·lector s'ha d'apropar tan com es puga al marge esquerre del riu Millars.  
- La profunditat de soterrament de la canonada ha de ser com a mínim d'un metre.  
- No s'hi pot fer la captació d'aigües del llit ni l'abocament de residus sòlids o líquids al mateix temps, sense l'autorització administrativa prèvia.  
- Les obres han d'estar acabades com a màxim en el termini de vint-i-quatre mesos, comptadors a partir de la data de notificació d'aquesta autorització.   
- Aquesta autorització està subjecta a un cànon anual d'utilització del domini públic hidràulic, segons el que disposa l'article 112 del Text Refós de la Llei d'Aigües (RD Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol).   
- Queda prohibit el dipòsit en el llit o els marges de materials que, per la seua composició puguen transmetre propietats nocives a les aigües.   
- La persona autoritzada està obligada a respectar al llarg del marge, que ha de quedar apte i practicable, les servituds legals.   
- Les obres han d'estar sotmeses a la inspecció i vigilància de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i les remuneracions i despeses que per aquests conceptes puguen originar-se han d'anar a càrrec de la persona autoritzada.   
- La persona autoritzada està obligada a complir, a més del que disposa la legislació d'aigües, les disposicions de la legislació de pesca fluvial per a la conservació de les espècies aqüícoles, i de la legislació de medi ambient aplicable.   
- Informe favorable del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, amb data 20 de març de 2006, en el qual s'indiquen, entre altres consideracions, les que es transcriuen a continuació, en referència a l'atorgament de llicències, autoritzacions o concessions dins de l'àmbit del paisatge protegit de la desembocadura del riu Millars:   
- S'opta per l'alternativa C (traçat del col·lector per un marge del llit del riu Millars), ja que aquesta possibilita projectar un traçat del col·lector de transport per gravetat mitjançant un bombeig de cota raonable, sense que en el seu traçat travesse cap via pública.  
- S'ha d'excavar la rasa necessària per a l'obtenció de la rasant per a col·locar la canonada, aprofitant els pendents del terreny per al correcte funcionament per gravetat.  
L'amplada de la rasa ha de ser d'1,70 m al tram 1, de 2m al tram 2 i de 0,65m al tram 3. Una vegada obtinguda la rasant s'ha de col·locar el tub envoltat per una capa de graveta a tot el perímetre, a sobre s'ha de fer un recobriment mínim amb llosa de 10 cm d'espessor de formigó en massa per a evitar ruptures en la canonada per càrregues o per a evitar problemes derivats de la subpressió i arrossegament per avingudes en època de pluja. Damunt de la llosa s'ha de reomplir amb sòl seleccionat i, finalment s'ha d'instal·lar una última capa que ha de ser de llosa de formigó de 10 cm i paviment (en el cas de reposició del paviment existent), i capes de terra de 50 cm d'espessor mínim procedents de l'excavació en la resta per a permetre la restauració vegetal posterior.  
Quant a l'estació de bombeig, s'ha de construir mitjançant lloses i murs alçats de formigó armat de 35 i 30cm d'espessor, respectivament.  
- L'alternativa elegida afecta en diferents trams els espais naturals protegits següents, recollits en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana i el Reial Decret 1995/1997, del 7 de desembre:  
- Paisatge protegit de la desembocadura del Millars  
- Lloc d'interés comunitari desembocadura del Millars  
- Zona d'especial protecció per a les aus desembocadura del Millars  
- Zona humida catalogada desembocadura del riu Millars  
- El fet que l'obra siga executada en la major part pel llit del riu evita afeccions al patrimoni que encara es troba en peu. No obstant això, l'assut i les goles d'Almassora-Castelló, i les séquies i sénies, molts dels quals no es veuen a cop d'ull, poden ser afectats per les obres. L'estudi previ arqueològic estableix, per tant, una sèrie de recomanacions per a evitar riscos que puguen afectar la conservació del patrimoni arqueològic, etnològic i arquitectònic localitzats a prop de l'àrea.  
- El traçat del col·lector discorre en la major part pel límit dels espais naturals protegits.  
- Les obres no afecten cap comunitat inclosa a l'annex I de la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE, del Consell d'Europa de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres (transferida a l'ordenament jurídic de l'Estat mitjançant el Reial decret 1995/1997, del 7 de desembre). Paral·lelament, tal com figura en l'estudi d'impacte ambiental, la major part del traçat discorre per zones sense vegetació; l'única formació vegetal que es troba en el traçat són canyars d'Arundo donax, monoespecífiques de gran densitat i altura.  
- La restauració dels terrenys per a corregir l'impacte sobre la vegetació s'ha de fer mitjançant una mescla d'espècies que s'adapten als condicionants edafoclimàtics de la zona i que no puguen infligir dany al col·lector, d'aquesta manera s'eviten espècies arbòries ripàries amb potents arrels.  
- Per a minimitzar l'impacte negatiu sobre el paisatge, s'han de seguir les directrius següents: acurtar en el temps la fase de construcció, començar la restauració vegetal tan aviat com siga possible, complir estrictament les directrius tècniques del projecte, no deixar restes de materials de rebuig i respectar les cotes finals.  
L'informe favorable està subjecte a les consideracions següents:  
- Sense descartar l'alternativa elegida, i sempre que tècnicament siga possible, l'emplaçament del col·lector i les obres que comporta s'han de fer fora o pel mateix límit dels espais naturals protegits que figuren a l'apartat corresponent d'aquest informe, evitant afectar-los territorialment.  
- En el cas que el traçat no es puga modificar per causes tècniques, l'apartat 2 de l'article 15 de la Llei 11/1994 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana estableix que les zones humides han de ser preservades d'activitats susceptibles de provocar-ne la recessió i degradació. En aquest sentit no es poden asfaltar tots els camins que afecten territorialment la zona humida catalogada desembocadura del Millars; amb aquest fi cal usar un altre material que permeta la permeabilitat del terreny; d'una altra banda, l'estació de bombeig també s'ha d'ubicar fora de l'àmbit territorial de la zona humida catalogada esmentada.  
- Tots els elements visibles de l'actuació i, en especial, l'estació de bombeig han d'estar integrats paisatgísticament amb l'entorn, i s'hi han d'utilitzar materials i formes arquitectòniques típiques de la zona, que eviten un contrast amb la resta del territori.  
- Quant a la vegetació, s'ha d'incrementar el nombre d'espècies; s'hi recomanen, entre altres, les següents: aloc i tamarius. D'una altra banda, la disposició de les plantes ha de buscar la formació de bosquets o rodals que creen discontinuïtats, evitant una línia de plantes i integrant la revegetació amb l'entorn.   
- Tota l'actuació s'ha de fer sota inspecció tècnica, que garantisca la no-presència de fugues al col·lector, i establir mesures correctores per a possibles fugues en la fase de funcionament.   
- El projecte ha de tenir una planificació tècnica mitjançant un diagrama de barres o de Gantt, que regule les diferents actuacions del projecte en el temps, evitant l'època de nidificació i cria de les principals espècies de la zona.  
- S'ha de complir el programa de vigilància ambiental que figura en l'estudi d'impacte ambiental del pla especial. Es recomana que es destine un pressupost a aquest fi.   
- D'una altra banda, considerant la proximitat del projecte a ZEPA, les línies elèctriques han d'anar soterrades per a evitar danys a les aus o aplicar mesures correctores.   
Consideracions ambientals  
- L'energia elèctrica necessària per a l'estació de bombeig s'ha d'obtenir d'una línia aèria de tensió mitjana existent situada a uns 500 metres aproximadament de l'estació de bombeig; la nova línia ha de constar de tres conductors i tres nous suports metàl·lics.   
- En l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental s'indica que es considera necessària la pavimentació dels camins i vials afectats per les obres; mitjançant l'ús d'aglomerat asfàltic en calent per al tram del camí de Santa Quitèria, que va des de l'inici fins a la zona de confluència del riu Millars amb la rambla de la Viuda i el tram final de connexió amb l'EDAR des de l'estació de bombeig.   
- Quant als riscos ambientals existents en l'àmbit de la zona d'actuació, cal destacar les característiques següents:  
- Hi ha un alt risc d'inundació produït per avingudes.  
- No hi ha risc de subsidència.  
- El risc sísmic es qualificaria com a mitjà.  
- No hi ha risc de lliscament ni despreniment.  
- El risc de contaminació d'aqüífers és alt per porositat.  
- El risc d'erosió actual és molt baix a les proximitats de Santa Quitèria i baix al llit del riu; i el risc d'erosió potencial és baix.  
- La zona per on discorre el col·lector està allunyada de la zona central del llit, molt propera a la vora d'aquest, juntament amb finques particulars (hortes). Aquesta zona es correspondria amb una formació vegetal de xops, freixes i oms, entre altres espècies; no obstant això, la major part del traçat discorre per zones sense vegetació; els canyars d'Arundo donax, de gran densitat i altura, són l'única formació vegetal que es troba al traçat. I associats a aquests es troben les aus palustres que ocupen el canyar de la zona, que tenen en l'estiu la principal època de cria per a la gran majoria.   
- En l'estudi d'impacte ambiental es fa, en l'apartat corresponent, una valoració de la qualitat intrínseca del paisatge, on es ressalta, entre altres qüestions, que com que es tracta de la vora del llit o proximitats del riu, la conca visual es limita a l'entorn circumdant, d'escassa superfície, i no és visible des de cap població, únicament, des del camí asfaltat que discorre fins a Santa Quitèria.   
- En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat com a accions susceptibles de produir impacte sobre el medi, les següents:  
- Fase de construcció:  
- Desbrossament de la vegetació  
- Moviment de terres  
- Transport de materials i trànsit de maquinària pesant  
- Construcció de l'estació de bombeig  
- Instal·lació de xarxa elèctrica  
- Generació de residus  
- Fase de funcionament:  
- Ocupació  
- Transport d'aigües residuals per a la depuració  
Identificats els possibles efectes susceptibles de produir-se com a conseqüència del desenvolupament de l'actuació proposada, s'estableix una valoració d'aquests mitjançant l'elaboració d'una matriu causa-efecte; cosa que obté com a resultat un impacte compatible amb la protecció del medi, sempre que complisca les mesures preventives i correctores desenvolupades en l'estudi; no obstant això, aquestes (algunes es concreten en l'apartat que a continuació es desenvolupa) s'han de completar amb les que inclou l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental:  
En l'estudi d'impacte ambiental, es concreten, entre altres, les mesures protectores i correctores següents:  
- Per a minimitzar l'impacte produït pels fums, pols i sorolls, susceptibles de generar-se, s'hi ha de circular a velocitat lenta tant per les vies d'accés internes com per les vies de comunicació externes a l'àrea d'explotació; es farà el rec freqüent de totes les pistes sense asfaltar que siguen utilitzades si és necessari; s'han de cobrir els camions de transport de material amb veles per evitar l'eixida de pols i partícules a les vies públiques.  
- A mesura que avance l'obertura de la rasa del col·lector d'aigües residuals, el material s'ha de dipositar a l'exterior d'aquesta; per a després ser reutilitzat en el rebliment posterior de la rasa; deixant la morfologia i el relleu original del terreny; així mateix, les capes fèrtils del sòl que es retiren s'han de conservar per a ser emprades quan s'efectue la restauració vegetal, evitant en tot moment la compactació excessiva d'aquesta capa per a preservar-ne l'estructura i conservar-ne les propietats. L'alçària d'aquests amuntegaments ha de ser inferior a 3 metres.   
- Quant a la restauració dels terrenys afectats, s'hi han d'utilitzar espècies que s'adapten a les condicions edafoclimàtiques de la zona, així evitarem espècies arbòries ripàries amb potents arrels que puguen infligir dany al col·lector.   
- Per a corregir el possible impacte negatiu sobre la fauna, no s'ha d'efectuar el desbrossament previ de la zona de canyar en l'època de cria de les aus que nidifiquen en aquest tipus de formacions.   
- Com que els usos actuals del sòl són, entre altres, el de camí ramader i via pública (en una gran part del traçat del col·lector i annexos), les obres de construcció no han d'impedir el trànsit ramader pel camí ramader (cal demanar la sol·licitud de l'ocupació temporal d'aquesta) ni poden impedir el funcionament normal del llit, sempre que s'evite el dipòsit de cap tipus de material en el llit del riu que puga impedir el trànsit de l'aigua en el cas de crescuda.  
- En l'estudi es preveu que durant la fase de construcció s'ha de fer un seguiment per part d'un tècnic competent en el cas d'aparició de restes arqueològiques o etnològiques; en el cas que això passe, s'ha de canviar temporalment la zona de treball per a poder estudiar i recuperar aquestes restes.   
Respecte al programa de vigilància ambiental, s'estableix, d'una manera molt generalista la finalitat de fer el seguiment i el control de les actuacions que preveu el projecte, especialment els impactes no previstos que puguen produir-s'hi, en conseqüència s'hi han d'establir totes les mesures correctores que calga. Així mateix, s'al·ludeix al fet que al promotor de les obres li correspon presentar davant de l'administració un informe anual que done compte del desenvolupament i l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls fets i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que s'hi puga produir durant el desenvolupament d'aquesta.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels suposats fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén del article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits que preveuen el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i les altres disposicions aplicables.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, partint de tot el que s'ha exposat anteriorment i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Es considera acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials aplicables, el pla especial de sanejament de l'àrea de Santa Quitèria i altres, en el terme municipal d'Almassora (Castelló), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins la data, amb els informes sectorials emesos al respecte, i amb els condicionants que estableix l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants que es desenvolupen a continuació:   
1. S'ha d'obtenir l'autorització del Servei Territorial de Medi Ambient, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge relativa a l'ocupació temporal dels trams dels camins ramaders 1 i 3 afectats per la construcció del col·lector prèviament a l'execució de les obres del projecte.   
2. Prèviament a l'inici de l'execució de les obres, s'ha d'obtenir l'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià; i complir les determinacions que, si escau, continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant.   
En el cas que aquest informe resulte desfavorable, així s'ha d'entendre aquesta declaració.   
3. S'han de complir els condicionants que estableix l'informe favorable emés pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, amb data 20 de març de 2006.   
4. S'han de complir les condicions particulars i generals que estableix la resolució subscrita pel comissari d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data 9 de novembre de 2006.   
5. S'ha de recuperar el perfil inicial dels terrenys, adequant-los a la topografia natural actual d'aquests.   
6. S'ha de definir l'àrea on estarà aparcada temporalment la maquinària d'obra, i indicar, si escau, el lloc on es duran a terme les tasques de neteja i manteniment d'aquesta. Aquests treballs s'han de fer sobre una solera impermeable, acabada amb un pendent dirigit cap a una cuneta o canaló per a la recollida i l'abocament de les possibles fugues i vessaments. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser gestionats degudament per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
7. Altres condicionants de caràcter ambiental que es deriven de les preceptives autoritzacions sectorials aplicables.   
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.